Naiselik rännak | Kirjastus Tänapäev Naiselik rännak – Kirjastus Tänapäev\nEne Rämmeldi peatselt ilmuvas raamatus “Elu on selline. C´ est la vie” on kolmele Eesti kultuuris olulisele tegelasele pühendatud peatükid. Need persoonid on Leida Laius, kelle filmi “Libahunt” kaudu sai Ene üle Eesti tuntuks; Evald Hermaküla, “Libahundi”-Margus ja hilisem Ene hea sõber ning Vladimir-Georg Karassev-Orgusaar, Ene abikaasa, kellele naine koos pojaga läbi raudse eesriide end Pariisi välja võitles.\nKuid see raamat pole ainult neist inimestest, vaid eelkõige ikka Enest, tema elukäigust, kokkupuutest inimeste, elude, juhtumiste ja ka surmaga.\nMa pidin varjama Leida eest, et mul oli Vovka Tallinnas ootamas. Nii said kõik teised näitlejad kodus käia, aga mina pidin Kanepis olema. Olin tõesti Leida pantvang, ta valvas iga mu käiku, sest see veel oleks puudunud, et oleksin kuskil näiteks rattaga sõites jalaluu murdnud vms. Ta oli minu pärast hirmul ja ma pidin silma all olema.\nKuna olime juba kõik olulised stseenid ära filminud Vilniuses, oli mul raske end uuesti kokku võtta ja kõike jälle otsast alata. Seepärast juhtuski mõnikord, et Leida mulle hakkas ette mängima, kusjuures ta ise näitlejana oli väga teatraalne ja see vihastas mind hirmsasti. Mäletan, kuidas ta ükskord mulle isegi jooksu ette näitas, mis pidi lõppema Margusega kohtumisega, ja õpetas, kuidas ma siis pean Margusele kord ühte, kord teise silma vaatama.\nVihastasin nii, et võtsin esimesest ettejuhtuvast mättast kinni ja pistsin selle suure vihaga endale suhu, kive ja mulda närides… Imestan tänaseni, et ma ühtegi hammast ei murdnud.\nNagu läbi udu mäletan vastuvõttu Irdi kabinetis. Mina istusin, aga Evald oli nii erutatud, et käis edasi-tagasi. Käes oli aeg realiseerida Kanepis sündinud unistus ja Ird oli inimene, kes võis sellele unistusele julmalt lõpu peale teha. Evaldi elu ja huvitavamad tööd sõltusid nüüdsest Eestis sellest mehest, kes oli ka ainukene, kes Evaldile täiesti vabad käed andis tegutsemiseks.\nOlin endast väljas ja usun, et selle kohtumise jooksul ei rääkinud ma mitte ühtegi sõna. Ainult kuulasin, kui nemad rääkisid minust. Evald ladus välja, et Mare ootab last ja et etenduses “Tuhkatriinumäng” on vaja teda kiiresti asendada ning Ene Rämmeld võib seda kohe teha ilma igasuguse lavaproovita.\nMa ei unusta kunagi elus Irdi imestusest suuri silmi, kui ta mind pealaest jalatallani oli põhjalikult üle vaadanud ja Evaldile käratas: “Mis kuradi pärast tood sa mulle Tallinnast Ene Rämmeldi, kui mul on teatris persetäis noori näitlejaid, kes istuvad ilma tööta?! Võta nendest, keda sa tahad!”\nEvald aga ei jätnud oma jonni, alustas uuesti kaitsekõnega, ise samal ajal häbelikult jalalt jalale tammudes ja lapse moodi peaaegu näppu suhu pannes. Ta oli väga liigutav ja armas oma abituses.\nNing mõne sekundiga sai tigedast vanamehest heldiv vanapapi, kes mulle silma sisse vaatas oma suurte veekalkvel silmadega, järsku mu juukseid sasis ning täiesti rahulikult ütles: “No hea küll. Ta on sama karvane kui mu koer. Las ta tuleb siis pealegi.”\n1981. aastal Pariisi tulles olid mul kohvris raamatud ja fotod, mis pidid mulle meenutama seda elu ja inimest, kes läks Eestist ära ja kes ma täna enam ei ole.\nKaasas oli ka 1800 franki, st umbes 3500 krooni ja üks väga odav sõrmus. Ei tohtinud olla mitte mingeid materiaalseid väärtusi, mida oleksin võinud edaspidi ära müüa, kas või selleks, et täita tühja kõhtu.\nPeale viit aastat piinarikast ja närvesöövat ootamist visati mind Eestist tegelikult puupaljalt välja, minu kinnihoidja oli aastaid Eesti NSV Riiklik Julgeolekukomitee (KGB) eesotsas sm Porgiga. Nad olid selles majas endale algusest peale pähe võtnud, et mind välja ei lase, aga kui 10. jaanuaril 1981 tuli äkki käsk Moskvast, oli nende viha minu vastu väga suur. Kao ja ära enam tagasi tule!\n“Parem ära tule!” ütles mulle aastaid hiljem, 1997. aasta 27. jaanuari Postimehes Tambet Kaugema, kui ma kutsusin end ise Eestisse, et tähistada siin oma 50. sünnipäeva. Mulle oli selline vihapurse üllatuseks.\nAinult õrnad lilled surevad, mina mitte.\nEne Rämmeld Tiina rollis ja Evald Hermaküla Margusena filmis “Libahunt” 1968. aastal.


Krüoteraapia ehk külmaravi - Perekool.ee\nPerekool.ee > Artiklid > Tervis > Pere tervis > Krüoteraapia ehk külmaravi\nArtikkel pärineb: lastehaigla.ee\nKoostaja: Ama Lehtmets, nahaarst\nKrüoteraapiat tehakse healoomulistele viiruslikele või mitteviiruslikele uudismoodustistele (soolatüükad, molluskid, papilloomid, nahanäsad, konnasilmad, keratoosid jt) nende eemaldamise eesmärgil.\nProtseduuri tehakse vedela lämmastikuga, mille temperatuur on 196 kraadi C.\nProtseduuri käigus asetatakse lämmastikku kastetud vatipulk moodustisele\n5–45 sekundiks. Protseduuri kestvus sõltub diagnoosist ja moodustise suurusest.\nProtseduuri eesmärgiks on külmutada naharakkudes olev vesi, mille järgselt sulamise käigus rakkudevahelised sidemed katkevad ning tekib vill. Villi paranedes eemaldub moodustis koos villiga.\nProtseduur kestab lühikest aega ja sellega kaasuv torkiv kipitustunne on enamasti talutav. Kuid nii laste kui ka täiskasvanute valutaluvus on erinev. Lapsi tuleks eelnevalt protseduuriks ette valmistada neid rahustades ja toimingute järjekorda selgitades. Protseduuri nimetamine kõrvetamiseks võib lastes esile kutsuda asjatut hirmu.\nKui laps on väga kartlik ning nutab ja rabeleb protseduuri tegemise ajal, siis oleks parem leida tüügaste ja molluskite raviks muid võimalusi.\nMolluskitele tehtava krüoteraapia eelselt on võimalik kasutada valuvaigistavat kreemi (EMLA), mida pannakse molluskitele koos kilega kodus 1 tund enne protseduuri tegemist. Retsepti kreemi ostmiseks vormistab arst. Sama ravim ei sobi naha tuimestamiseks soolatüügaste puhul, sest mõjutab naha tundlikkust liiga pindmiselt.\nPärast protseduuri võib külmutatud moodustise piirkonnas esineda tuikavat valu, mis enamasti on lühiaegne ja talutav. Kui valu on tugev ja kestab pikemat aega, võib protseduuri tegemise päeva õhtul võtta valuvaigistit. Samal õhtul ei ole vaja külmutatud piirkonda millegagi määrida.\nVill peab olema tekkinud ja näha järgmisel päeval. Villi peab peitsima antiseptilise lahusega iga päev kuni paranemiseni. Selleks sobivad briljantroheline, saialilletinktuur, Asept, jt. Soovitatav on õhtuti teha vanni meresoolalahusega (1 supilusikatäis 1 liitri vee kohta), et soodustada villi paranemist ja eemaldumist. Villi eemaldumine võib võtta aega 10–14 päeva ja piirkonnas, kus nahk on paks, ka kauem.\nSoolatüügaste ravis on villi teke väga oluline. Kui villi ei teki, tuleb tulla kordusprotseduurile. Molluskite, väiksemate nahanäsade ning pindmiste nahamoodustiste puhul piisab ka kooriku tekkest, et moodustis paranedes eemalduks.\nPärast villi teket võib kolle olla pisut valus, kuid enamasti ei ole normaalne elu häiritud ja laps saab käia trennis ning kehalise kasvatuse tunnis. Kui sportimine ei ole valu tõttu võimalik, võib küsida kabineti töötajatelt tõendit lapse kehalisest kasvatusest vabastamiseks.\nVahel harva võib tekkinud vill olla suur, mustjaspunase sisuga, pinges ja väga valulik. Sellisel juhul tuleb vill avada steriilse nõelaga ja lasta villi sisu välja voolata, peitsida antiseptilise vahendiga ning asetada peale side või plaaster. Koos pingega taandub ka valu. Vajadusel võtta ühendust krüoteraapia kabineti töötajatega või pöörduda villi avamiseks ja sidumiseks traumakabinetti.\nKrüoteraapia järgselt võib harva lisanduda villile sekundaarne bakteriaalne põletik. Sellisel juhul muutub villi sisu mädaseks, kolde ümber tekib punetus ning kaasub ka valu. Põletiku lisandumisel tuleks võtta ühendust kabineti töötajatega või pöörduda kolde avamiseks ja mäda eemaldamiseks traumakabinetti.\nOluline on teada, et soolatüükad ja molluskid, mida meie kabinetis kõige sagedamini ravitakse, on põhjustatud viirusnakkusest ning võivad peale edukat ravi taastekkida samale kohale või levida teistele nahapiirkondadele. Sellisel juhul tuleb tulla uuesti protseduurile või proovida teisi vahendeid, mida pakutakse apteegis.\nNeed tüütud tüükad


Milliseid lilli suvel maal istutada - Maitsetaimed 2021\nNagu näitab praktika, ei räägi sellise lilleseade korral plaani järgimisest. Ilma skeemita istutatud lillepeenrad näevad välja üsna heledad, kuid mitte nii tähelepanuväärsed, nagu järgitaks varem väljatöötatud ranget plaani..\nEsialgu peate kõik läbi mõtlema ja paberil kujutama ning seejärel jätkama otse lillepeenra kujundust.\nMõnikord ei pea te kompositsioonis looma uskumatut keerukust, kuna ka mustvalgekujulised skeemid näevad välja väga atraktiivsed. Lillepeenra jaoks saate esialgu valida mitut tüüpi lilli, mis jäävad ligikaudu samasse vahemikku.\nMis puutub kontrastsetesse varjunditesse, siis kinnitab maal olev lillede foto tõsiasja, et nendega on mõnikord keeruline töötada, kuna taimede lillepeenrasse paigutamisel on vaja täpsust. Kuid kui kõik teie jaoks sobib, siis on kontrastset värvi lillepeenra mõju uskumatu.\nMustri tegemiseks on vaja kindlaks teha, mis toimib taustana, reeglina mängib seda rolli muru muru.\nSelleks, et lillepeenar näeks välja korralik, vajate spetsiaalset varustust. Skeemi järgi lillepeenras lillede segamiseks peate kasutama mõõdulinti, mis aitab teha õigeid mõõtmisi..\nMitmeaastased aiaõied aia jaoks. Kataloog koos kirjeldusega\nDacha - see sõna tekitab kõigile mälestusi, emotsioone ja muljeid. Selleks, et kõik need mõtted oleksid positiivsemad ja reisid maakoju rõõmsamad, tasub rohkem tähelepanu pöörata lillepeenardele ja lillepeenardele. Nad rõõmustavad kogu hooaega värvide ja imelise aroomiga. Mitmeaastased taimed aitavad kõik värvilised fantaasiad reaalsuseks muuta. Mitmeaastaste lillede eeliseks on see, et istutades neid korrektselt, saate tulemust nautida mitu aastat. Kõige populaarsemad mitmeaastased dekoratiivsed õistaimed on kirjeldatud selles juhendis. Ja ka mugavuse huvides jagatakse kõik lilled rühmadesse vastavalt õitsemisperioodile. Olles uurinud kasvatamise põhiprintsiipe, võite oma saidil turvaliselt hakata lillepeenraid ja lillepeenraid moodustama.\nÕitsemisperioodi järgi jagunevad ilutaimed kevadeks, suveks, sügiseks.\nVarakevadel avanema tormavaid lilli nimetatakse varajasteks õitsemisteks. On mitmeaastaseid lilli, mis õitsevad kevade keskel, kui päike on juba maa üles soojendanud ja õhk piisavalt soe.\nSibulased mitmeaastased lilled:\nGalanthus (lumikelluke) - lilled ilmuvad esimese tilga ja lume sulamisega. Bloom umbes kuu (märtsis). Nad armastavad päikeselisi kohti, kuigi nad suudavad väikest varju taluda. Nad ei ole mulla suhtes valivad. Paljundatakse sibulate, aga ka sipelgate kantavate seemnetega. Sibulad istutatakse sügisel. Kevadel pärast õitsemist võib istutada ülekasvanud põõsaid.\nSibulased mitmeaastased lilled Galanthuse (lumikellukeste) andmiseks\nNende kasvuperiood on lühike ja siis sureb ülemine osa ära ning järgmise kevadeni pole neid näha.\nKrookused (safran) - õitsevad koos galanthusidega, neil on mitmevärvilised pungad:\nNeed mitmeaastased taimed tuleb istutada sügisel. Selleks sobivad nii päikeselised kui hajutatud varjud..\nKrookustest saab kaunistuseks lillepeenrad, muruplatsid, lillepeenrad, konteinerites, puude ja põõsaste all. Õitsema märtsis, niipea kui lumi nende territooriumilt sulab ja päike paistab.\nHüatsindid on lilled, millel on suured mitmevärvilised õisikud. Väga õrn, kuid nõudlik. Nende kasvatamiseks peate järgima mitut reeglit:\nHüatsintide muld sobib neutraalselt, koosneb leht- ja sodimullast;\nLill ei meeldi vettimist;\nTeil on vaja palju valgust, kuid otsene päikesevalgus on kahjulik;\nHüatsintidega ala peab olema tuuleiilide eest kaitstud.\nHüatsindid, mitmeaastaste värvimislehtede foto\nÕitsemisperiood: märtsi lõpus, aprillis, mai alguses (sõltuvalt sordist ja välistemperatuurist).\nProleska (scilla) - tagasihoidlik, ei vaja erilist hoolt. Õitseb märtsis. See kasvab nii päikesepaistelises kui varjutatud kohas. Ei salli seisvat vett. Õied on sinised, harva valged. Meeldib kasvada puude all. Paljundatakse nii seemnete kui ka sibulate abil.\nIridodictium (võrkkesta iiris) on madala kasvuga mitmeaastane aiataim, mitte üle 10 cm kõrge, kuid väga ilus. Lilled sarnanevad iiristele väga, kuid on sibulakujulised. Õitseb märtsis - aprillis. Pärast kasvuperioodi sureb ülemine osa ära, kuni kevadeni. Iridoditsiumi võib kasvatada nii konteinerites kui ka lillepeenardes. Need lilled armastavad väga päikest. Istutamine peaks toimuma sügisel.\nMuscarist ehk hiire hüatsindist on saanud paljude kevadiste lillepeenarde ehe, kuna seda on lihtne kasvatada ja talub hästi külma, samuti kasvab see kiiresti põõsasteks. See õitseb aprillis ja mais, kuid mõned juunis on hilised sordid. Mitmeaastased suvelilled on sinised, sinised, kuid on ka erineva värvusega sorte:\nFoto lilledest muskari (hiire hüatsint)\nWhite - Albumi sort;\nRohekas kuni lilla - Fantaasia loomine - kameeleon muscari;\nOn ka teisi siniseid toone või kahetoonilisi muskaare. Parem on istutada need taimed rühma, nii et nad näevad välja suurepärased. Istutage sibulad sügisel, katmist pole vaja, nad taluvad külma hästi.\nNartsissid on mitmeaastased sibulataimed. Sorte on üle kahekümne tuhande. Kõik nad on jagatud rühmadesse:\nNartsissid õitsevad aprillis ja mais. Nad armastavad päikeselisi kohti, kuid taluvad osalist varju, peamine on see, et muld oleks hingav ja hea drenaažiga. Hinnatud talvekindluse eest. Parem on istutada augusti lõpus või septembri alguses. Nad näevad head välja nii alpialadel kui mööda alleed või rühmiti lillepeenardel ja lillepeenardel.\nVaata ka: Lillepeenrad eramaja sisehoovis, fotodisaini ideed\nPrimula (priimula) - teada on umbes 550 liiki. Neid mitmeaastaseid lilli on igasuguseid värve. Taime peate istutama selle teisel eluaastal sügisel, niiskes mullas, hajutatud valgusega piirkonnas. See ei talu otsest päikesevalgust, seetõttu kasvab see hästi puude, eriti viljapuude all. Lillede kuju ja paigutuse taga eristatakse viit priimulate rühma:\nPrimula: foto lilledest\nRahvameditsiinis kasutatakse risomeid köhimisel keetmiseks ja lehed on kevadel vitamiinide varuks, neist tehakse salateid.\nHellebore (helleborus) on varakult õitsev taim. Õitseb märtsis ja aprillis. Lilled on suured, olenevalt sordist:\nIda - on valge ja roosa värvi lilled;\nMust - sireliõied;\nKaukaasia - kahvaturohelised õied, mõnikord valged. Väga külmakindel, ei viska lehestikku isegi talveks. Väga mürgine!\nLõhnav - ilusad rohelised lilled, kuid ebameeldiv lõhn.\nHellebore, maalillede foto\nParem on istutada puude võra alla (talle ei meeldi päikeselised alad), muld peaks olema niiske, huumusrikas.\nLungwort (pulmonaria) on varju armastav mitmeaastane taim, mille ühel varrel (roosa ja sinine) on erinevat värvi lilled. Lehed on rohelised ja valgete laikudega. Õitseb aprillis - mais. See on meetaim ja ravimtaim. Eelistab osalist varju, jahedust, niiskust, kuid mitte seisvat vett. See on mulla suhtes vähenõudlik. Päikese käes lehed põlevad ja taim närbub.\nRoosad kopsurohu õied\nPeriwinkle on ronivate ja roomavate igihalja vartega taim. Õitseb aprillis. Õied on helesinised. Periwinkle on väga lihtne kasvatada. Armastab varjulist maastikku, niisket mulda. Parim on istutada aprillis. Kasutatakse Alpide liumägedel ja lillepeenardel. Vajadusel saab kärpida ja vormida.\nFotol - igihalja õitsemine\nBadan (bergenia) on madalakasvuline talviste lehtedega mitmeaastane taim. Kevadel kalduvus haigustele, nii et peate ravima kaitseravimitega. Badan on varjutaluv, kuid parem on istutada halvasti varjutatud aladele, kuna õitsemisperiood on hilisem. Õitseb mais - aprillis. Õied on roosad, sirelid väikesed kellukesed. Pärast põõsa jagamist istutage see suve lõpus neutraalsesse aiamulda. Külvake seemneid kevadel.\nBadani foto maastiku kujunduses\nBadan: foto lillest\nAnemone (anemone) on mitmeaastane lill, mis on vastupidav haigustele ja ei vaja erilist hoolt. Peamine on istutamine hästi väetatud mulda. Ja ka kasta kuumuses rikkalikult ning puista talveks kuiva lehepalliga. Istuta kevadel, jagades põõsaid või oksi. Saab kasvatada seemnest. Anemone õitseb kõigi vikerkaarevärvidega aprillist oktoobrini, olenevalt sordist:\nAnemooniõite erinev värv\ntamme-anemone (lilled on valged, sinised, roosad);\nvõikupp (õitseb erekollastes, topeltõites);\nSuvised ja sügisesed anemoonid (õitsevad suve lõpust sügise keskpaigani):\nAnemone kroon (lilled on sinised, sinised, punased);\nHübriidne anemone (erkroosad, lillad, valged õied);\nJaapani (Burgundia, kreem, roosa).\nLiverwort (copse) on igihaljas metsataim, mis juurdub uues kohas hästi. Eelistab mõõdukat niiskust, varju armastavat, talvekindlat. Õitseb aprillis - mais siniste üksikute õitega. Seal on topeltpungadega aiasorte, samuti roosa, valge, lilla. Vajab viljakat mulda.\nLiivakasti õitsev foto\nMaikellukesed on põuakindel taim, millel on lõhnavad valged kellalilled. Armastab osalist varju, tugevas varjus on vähem õisi ja rohkem lehti. Armastab niisket mulda, kuid talub põuda. Muld tuleb valida kergelt happeline, rikas orgaaniliste väetiste poolest. Õitseb aprilli lõpust suve keskpaigani. Siirdamiseks jagage risoomid sügisel või kevadel.\nFoto maikellukese õitest\nBrunner (unusta mind) ei ole siniste õite ja südamekujuliste lehtedega taim. Varjutaluv, valgust armastav, talvekindel unustamatu, vajab pidevat mõõdukat niiskust. Aiamuld, sobib savine. Õitseb aprilli lõpust suve keskpaigani. Aedades kasvatatakse kahte tüüpi:\nErinevad võsastumisest ja lehtede värvist.\nVaata ka: Isetegijate suvilad algajatele\nSuvel õitsevad mitmeaastased lilled\nEnamik aiataimi õitseb suvel. Maist augustini rõõmustavad nad omanikke. Allpool kirjeldatakse kõige tavalisemaid näiteid. Neid saab jagada kahte rühma: mõned meelitavad lillede ilu ja teised dekoratiivsete lehtedega..\nIlusad õitsvad suvised püsikud\nPojengid on suured ilusad mitmeaastased lilled erksate värvidega. Taimel on kaks eluvormi: rohttaim ja puulaadne. Dekoratiivseks kasvatamiseks kasutatakse peamiselt teist. Umbes meetri kõrgused põõsad, lilled on suured, eredad valgest burgundini. Õitseb mais - juunis. Järgmise aasta massiliseks õitsemiseks tuleks põõsas kohe pärast õitsemist kärpida. Pojengid on talvekindlad, valgust armastavad, eelistavad mõõdukat niiskust, ei meeldi seisvat vett. Siirdamine on parem sügisel - risoomidega. Tasub kaaluda, et juurestik kiiresti süveneb ja võib ulatuda rohkem kui meetri sügavusele..\nPojengipõõsaste foto maastiku kujunduses\nLupiin on kuni meetri kõrgune ilutaim, suurte kaunite õisikutega. Ladina keelest tõlgitud - "hunt": võime tõttu taluda ebasoodsaid tingimusi. Ta armastab viljakat, kergelt happelist mulda - sellest lähtuvalt muutuvad lilled suuremaks ja uhkemaks. Istuta päikeselistes kohtades, kuid talub ka osalist varju. Talved hästi. Suvel peate juurel hästi kastma. Õitseb maist suve keskpaigani. Mõned sordid - juunist augustini.\nLupiini õitsev foto\nYarrow on kultiveeritud metsik taim. Looduses on seda peamiselt valgete õitega, harva roosad. Dekoratiivsetel liikidel on erinevat värvi lilled. Kõige populaarsemad on neli:\nYarrow - vastupidav ebasoodsatele tingimustele, 50-60 cm kõrgused põõsad. Aretatud on palju erksavärvilisi sorte: erekollane, kirsipunane, erepunane, roosa.\nTavolgovy - erekollased õisikud on lillepeenardes väga pilkupüüdvad. Kõrgus kuni 1 meeter;\nPtarmika - kuni 70 cm kõrgune põõsas, koorelilled, kahekordsed.\nRoosad tuhandeaastased õied\nSee on varjutaluv, valgust armastav taim. Talub kergesti kuumust, kuivust ja külma. Eelistab aiamuldi. Õitsemise periood: maist augustini.\nDicentra on kaarekujulise varre küljes rippuvate südamekujuliste õitega taim. Põõsas 30–100 cm kõrge. Õitseb mais - juunis. Talle ei meeldi märg muld, muidu pole ta mulla suhtes kapriisne. Lopsakama õitsemise jaoks tuleks kasutada orgaanilist väetist. Kasvab päikeselistes ja poolvarjulistes kohtades. Vajab pidevat niisutust.\nKui lehed muutuvad kollaseks, on soovitatav lõigata kogu taim. Paljundage risoomide jagamist aprillis - mais.\nFloksid on väga lõhnavad ja elujõulised lilled. Need kaunid taimed armastavad päikeselisi alasid, aia mulda, mis on segatud liiva ja saviga, orgaanilisi väetisi. Neile ei meeldi happeline muld, happesusega pH alla 6,5, alumised lehed hakkavad maha kukkuma. Võib kasvada poolvarjus. Värvilahendus on väga mitmekesine. Õitsemise periood: maist augustini (olenevalt sordist). Parim on siirdada põõsast jagades, augustis - septembris.\nLilla (vioola) - kaunite mitmevärviliste õitega dekoratiivtaimed. Paljud liigid erinevad õitsemisperioodide ja värvide poolest. Mõned aialiigid:\nAialillad, õitsev foto\nNeed mitmeaastased lilled vajavad viljakat savimulda. Nad armastavad päikeselisi alasid, kuid taluvad väikest varju. Neile ei meeldi seisev vesi, sobib mõõdukas niiskus. Mineraalväetistega väetamine.\nÕitsemisperiood sõltub liigist. Mõni liik õitseb aprillis, mõni mais ja on ka juunis-juulis. Põõsaid on parem istutada kolmandal aastal, augustis. Võite külvata seemneid.\nAstilba - varju armastavad põõsad koos paanika õisikutega. Ideaalne istutamiseks puude all, huumusrikkas mullas. Ärge kuumutage juured üle, kastke regulaarselt. Katke paljastatud risoomid mullapalliga. Kata taim talveks täiendava kattematerjaliga. Taim õitseb juunis - juulis.\nPärast õitsemist lõigake õievarred. Paljundamiseks on varakevadel lihtsam kasutada risoomi jaotust. Saab kasvatada seemnetest, tärkamise teel, kuid on töömahukam.\nVerbeinik (lysimachia) - kõrged või roomavad rohttaimed kollaste, harva valgete õitega. Õitsemise periood on olenevalt sordist maist augustini. See valgust armastav taim talub väikest ajutist varju. Perioodilise söötmisega märg aiamuld on edu võti kobestamise kasvatamisel. Paljuneb vegetatiivselt, võrsetega kogu kevad- ja suveperioodil.\nGypsophila on põõsas, väikeste õitega taim. Ta armastab lubjarikkaid muldi, mis pole väetiste suhtes kapriisne, seetõttu kasutatakse seda kauni tausta loomiseks lillepeenarde, alpimägede, kiviktaimlate üldkoostistes. Suurim õitsemistihedus ulatub kolmandale eluaastale. Õitseb terve suve. Kastmine peaks olema korrapärane. Kasvamine seemnest või põõsaste istutamine.\nNivyanik (kummel) - tugeva risoomiga õrnad lilled. Vähenõudlik, valgust armastav, talvekindel taim. Armastab mõõdukat niiskust, aiamulda. Õitseb juunist augustini. Paljundatakse põõsaste, seemnete istutamisega. See kasvab ühes kohas 5-7 aastat, kuid parem on uuesti istutada iga kolme aasta tagant.\nAiakummel või rukkilill\nFeverfew on roosa kummel. Varjutaluv, valgust armastav taim, armastab mõõdukat niiskust, pidevat kastmist ja aiamulda. Õitseb juulis - augustis. Valgustuse puudumise korral venitab see tugevalt lilledega võrseid. Aianduskultuuris on kõige levinum püretrumroosa, hübriidne ja punane. Paljundage põõsas või pistikud jagades. Saate mais külvata kasvuhoonesse ja augustis istutada noori taimi..\nDelphinium (kannus) on kõrge varre ja kaunite õisikutega taim. Võib ulatuda 150 cm kõrguseks. On ka alamõõdulisi sorte. Tuleb meeles pidada, et see on mürgine taim. Seetõttu on parem neid lihtsalt lillepeenardes imetleda ja mitte lasta lastel neid puudutada. Meeldib kerged piirkonnad, põuakindlad, eelistab mõõdukat niiskust, juurte kastmist. Muld peaks olema rikas orgaanilise aine, savi- või liivsavi, neutraalse happesusega. Paljundada saab kevadel seemneid külvates või põõsast jagades.\nClematis (klematis) on suurte õitega ronimisliana. Õitsemise periood on juunist augustini. Heledad lilled valgest tumelillani, seal on palju sorte. Talveperioodiks peate juured täiendavalt katma. Parema õitsemise jaoks kärpige kuivatatud oksad kevadel. Kasvab päikesepaistelistel aladel, ei meeldi seisvat niiskust, vett sageli, juurel. Talub ajutist varjutamist. Pinnas peaks olema hästi kuivendatud, lahti, viljakas. Põõsa kõrval peate installima toe, mida mööda klematis jälgib. Kõrval asuvate taimede vaheline kaugus peab olema vähemalt meeter.\nFoto klematist riigis\nPõõsaid on parem istutada kevadel. Istutamine 2-5 cm sügavusele, puista liivaga (kaitse märjaks saamise eest). Istutamiseks on kasulik valmistada liiva, turba ja huumuse segu vahekorras 1: 1: 3. Gentian (gentian) on madala kasvuga taim kellukate õitega. See õitseb mais - juunis ja suvised sordid juunist augustini. Lillede värvus on peamiselt sinine ja sinine, kuid on valge, roosa, kollase kellaga sorte. Lilled vajavad niiskust, palju valgust. Taim ei õitse varjus. Parem on põõsad eraldada ja gentian pärast õitsemist istutada. Saab kasvatada seemnest. Sobib kiviktaimlatesse, lillepeenardesse, äärekivide äärde istutamiseks.\nGentian, foto maastiku kujunduses\nLily on sibulakas mitmeaastane taim, millel on lõhnavad suured lilled. Sõltuvalt lille asukohast varre telje suhtes jagunevad liiliad rühmadesse:\nÜlespoole suunatud lilled.\nKüljele suunatud lilled.\nÕitsemise periood on juunist augustini, olenevalt sordist. Värvilahendus on väga mitmekesine. Istutage sibulad, eelistatavalt augusti lõpust oktoobri alguseni. Liiliad võite istutada ka kevadel, jagades põõsast või sibulaga lapsi. Istutamiseks kaevatakse 20-25 cm sügavune auk tuule eest varjatud kohta, osalises varjus või heledates kohtades. Hea drenaaž, mädanenud sõnnik koos turbaga annab suurepäraseid tulemusi. Regulaarne kastmine on hädavajalik. Talveks kate.\nIiris (iiris, kukeseened) on erksate õitega risoomitaim. Õitseb olenevalt sordist maist augustini. Eelistab aiamuldi, päikeselisi kohti. Seos niiskusega on sõltuvalt tüübist erinev:\nNiiskust armastav, vajab pidevat niiskust (iirise kollane, Kempfer iiris).\nHästi kuivendatud pinnase (habemega iiris ja selle sordid) armastajad.\nLillede värv varieerub igasuguste toonide värvipaletiga. Kõrguse järgi jagunevad nad alamõõdulisteks, keskmisteks, pikkadeks. Paljundatakse põõsa jagamisega juulis-augustis.\nRudbeckia on pikk õitsev ja efektsete õitega taim. Õitsemise periood: juulist septembrini. Lilli värvitakse igasugustes kollastes toonides. Keskel on tavaliselt tume. Pinnase suhtes tagasihoidlik, armastab päikeselisi kohti, mõõdukat niiskust, sagedast kastmist ja iga-aastast juurte alla mulla lisamist. Kui varred on kõrged, vajavad nad sukapaela. Õitsemise pikendamiseks peate eemaldama juba tuhmunud õisikud. Sügisel lõigake kogu taim maha ja katke see talveks paksu lehestiku palliga. Põõsaid saab istutada nii kevadel kui ka sügisel. Seemned külvatakse kevadel.\nMallow (varre-roos) - rohttaimed, mitmeaastased taimed, mille kõrgus on 30–250 cm. See õitseb juunis ja kuni septembrini meeldib värvide hiilgusele. Lilled on maalitud erksates värvides:\nFoto: Mallow (aktsia-roos)\nIstutage heledates piirkondades, osalise varju. Armastab mõõdukat kastmist, aiamulda, talvekindel, tagasihoidlik. Kui koht pole tuuline, siis sukapaela pole vaja. Paljundatakse seemnega, külvatakse maasse või kasvuhoonesse. Istutage noored taimed põhikohale augustis - septembris.\nRoniroos on pikkade võrsete ja lopsakate pungadega taim. Rikkaliku õitsemise jaoks maist augustini peate roosile pakkuma sobivad tingimused:\nÕige sobivus: hästi ventileeritav koht, kus pole seisvat vett ja hea päikesevalgus. Seinte ja piirdeaedade, aga ka teiste taimede kaugus ei tohiks olla lähemal kui 50 cm.\nPõhjalik söötmine istutamise ajal ja õitsemise ajal. Huumus, huumus, mullabakterid, fosforväetised - seda kõike on vaja rooside õitsemise mässuks.\nFoto ronirooside kudumisest\nGladioolid on kõrged ilusad taimed, millel on suured kõrvade õisikud. Neid lilli on registreeritud üle 10 000 sordi. Need erinevad kõrguse, õie kuju ja suuruse, värvi, õitsemisperioodi, õisiku pikkuse jms poolest. Gladioolid eelistavad päikeselisi kohti, kuid kuumadel päevadel ja keskpäeval vajavad nad osalist varju. Hea drenaaž, regulaarne kastmine, savi- või liivsavimuld tagavad hea õitsemise. Sõltuvalt sordist õitsevad gladioolid juunist septembrini. Nende lillede kasvatamise eripära on pidev juuremarjade kaevamine talveks..\nLakonos (phytolacca) on suure risoomiga ja kuni 200 cm põõsa kõrgusega mitmeaastane taim. Õitsemisperiood langeb juulisse-augustisse, väikesed lilled kogutakse kobarõisikutesse, mille pikkus on umbes 25 cm. Dekoratiivsed on mitte ainult lilled, vaid ka taimsed viljad. Marjakobarad on lillad, põõsastel näevad ilusad välja. Kuid te ei saa neid süüa, kuna kõik lakonose osad (nii marjad kui ka mahl) on mürgised. See on valgust armastav, kuid ka varjutaluv taim. Armastab mõõdukat niiskust, aiamulda. Istutada on vaja tuule eest kaitstud aladel, lõigata talveks varred ära ja katta turba või huumusega. Paljundage risoomide või seemnete jagamisega kevadel või sügisel.\nGazania - dekoratiivsed rohtsed suvised õistaimed. Pehme sooja kliimaga laiuskraadidel kasvab see nagu püsik. Tõsisemates piirkondades kaevatakse see talveks potti ja istutatakse kevadel. Hea õitsemise jaoks tuleks gazania istutada päikesepaistelistesse kohtadesse, joota mõõdukalt, perioodiliselt toita mineraalväetistega. Õitsemise periood on juunist augustini. Mõni sort õitseb ka septembris ja enne külma. Paljundage taime, külvates märtsis seemneid kasvuhoonesse või konteineritesse. Istuta noored taimed mais.\nHosta on varju armastav suurelehine püsik. Kaunid lehed on hosta peamine eelis. See kasvab kuni 90 cm kõrguse põõsa kujul. Lehtede värvi tõttu jagunevad taimed:\nÜhevärvilised peremehed - lehed kollase, sinise või rohelise varjundiga.\nkirev - lehed erineva värviga mustritega:\nvärviline keskosa ja roheline või kuldne ääris;\nSordid - kameeleonid - muudavad värvi hooajal.\nHosta maastiku kujunduses\nEelistab hästi kuivendatud savist, neutraalset mulda. Ilusa, tugeva põõsa saamiseks peate selle 5 aastaks rahule jätma - ärge siirdage ega jagage. Ühes kohas võib see kasvada kuni 20 aastat. Paljundage kevadel põõsast jagades, kuid võite ka suvel.\nVastupidav on taim, mis on vastupidav negatiivsetele ilmastikutingimustele. See on tagasihoidlik, juurdub hästi nii valgustatud kui varjutatud aladel, millele ta ka oma nime sai. Võib kasvada märjal ja kuival pinnasel. Vastupidava lehestiku tihe lehestik võib õrnemad taimeliigid uputada, mistõttu tuleb seda lillede istutamisel arvestada.\nVisad roomavad - alamõõdulised lilled kinkimiseks\nSobib hästi mäetippude kaunistamiseks, puude, äärekivide, hekkide ümbermõõdu istutamiseks. Lisaks dekoratiivsetele lehtedele rõõmustab see massistutustes silma erksate värvidega. Populaarsed tüübid:\nRoomav putukas on igihaljas taim, kõrgus 7-10 cm, õitseb siniste õitega. Lehti saab värvida punase, rohelise, halli, kollase, valge kombinatsiooniga.\nPüramiidne visa on igihaljas taim, umbes 25 cm kõrge, lilled on lillad või roosad. Lehed on suured, rohelised, pruunid, hallid.\nKarm geneen on sinililledega mitmeaastane taim. Kaetud villidega, mille eest sai teise nime "karvane".\nVõite levitada, jagades põõsas kogu vegetatiivse perioodi jooksul..\nNoorenenud - madala kükiga või roomav taim, millel on mahlakad lehed. Istutamine peaks toimuma päikesepaistelistel aladel. Varjumine ei sobi sukulentide jaoks. Pinnas peaks olema vilets, kivine, liivane. Viljakas, aiamuld, tuleks lahjendada liiva, sõelumisega. Noorenenud on ilusate lehtedega, mille värvus on roheline, tuvihall kuni pruun, pruun varjund. Saab paljundada seemnete külvamisega kevadel anumatesse või noorte põõsastega kogu sooja perioodi vältel.\nKupena on oruliilia perekonna dekoratiivne heitlehine taim. Varju armastav kupena ei tunne end päikeselistes kohtades hästi. Armastab mõõdukat niiskust, aiamulda. Lilled on väikesed, valged, silmapaistmatud. See on jagatud kahte rühma:\nKupena püstise varrega. Lansolaadilehed, ninakõrvalkoobastest kasvavad väikesed õied (kupena keerutatud, kupena roosa, kupena kitsalehine).\nKaarja varrega Kupena. Lehed on ovaalsed, lehtede kaenlas ripuvad väikesed õied (lõhnav, laialeheline).\nParim on paljundada risoomide jagamisega augusti lõpus, kuid võite külvata ka seemneid.\nEuphorbia on nii dekoratiivne leht- kui ka õistaim. Need on väga erinevad taimed, seal on üle 2000 liigi. Mitmeaastaste piimalillede seas kasutavad aednikud järgmist:\nSaate valida konkreetse piirkonna jaoks sobiva tüübi. Näiteks päikesepaistelistel aladel kasvab euphorbia mitmevärviline küpress hästi. Varjuliste kohtade jaoks sobivad harilik ketendav ja pikasarveline. Kuid kõik need taimed vajavad hästi kuivendatud mulda. Tuleb meeles pidada, et vartest väljuv piimmahl on mürgine. Peate töötama kinnastega. Sügisel peaksite spurni ära lõikama. Põõsaste istutamine kõige parem kevadel, jagades noored risoomid. Kevadel võite külvata ka seemneid. Võimeline isekülvama.\nSõnajalad on eostaimed, millel on suured lehed - lehed. Need on jagatud kolme põhirühma:\nSuured sõnajalad, mis kasvavad tihnikuks. Võrsiku pikkus on üle 50 cm (sulg, onokleya, jaanalind, kerge krevetid).\nSuured võsastunud sõnajalad. Üle 50 cm pikkused lehed on ette nähtud üksikuteks istutusteks (kochedzhnik, osmunda, mnogoryadnik, shititnik).\nVäikesed sõnajalad, mille lehed on alla 50 cm pikad. Kõige kuulsamad: neiu, asplenium, woodsia, hymnocarnium jne..\nKõik sõnajalad kasvavad varjus ja vajavad pidevat niiskust. Pinnas peaks olema lahtine, sõnniku- ja kompostivaba. Nende taimede jaoks on ideaalne pinnas ilma väetiseta looduslik muld. Istuta kevadel ja suve lõpus. Parem puude all, seinte ja aedade kõrval, põhja küljel maja lähedal. Sõnajalad on haigustele ja kahjuritele vastupidavad.\nFescue on mitmeaastane kõrrelised. Moodusta põõsas pikkadest sitketest lehtedest. Tundub ilus nii üksikistutustes kui ka lilleseadetes.\nKõrged liigid (30–70 cm):\nMadalakasvulised liigid (15–30 cm):\nIdeaalne Alpide liumägede jaoks, kuna neile meeldib kivine, kuiv ja liivane pinnas ning päikeselised alad. Neile ei meeldi seisev niiskus, liigniiskus, väetised. Vastupidav külmale ja haigustele. Puuduseks on põõsa kiire degeneratsioon. Mõne aasta jooksul väheneb klompide tihedus. Paljundage taime kevadel põõsa jagamise teel. Kuivad lehed tuleks eemaldada, kui nad surevad.\nFalyaris (kaheharuline pilliroog) on dekoratiivne teravili, mille kõrgus on 90 - 120 cm, pikad rohelised lehed, millel on valged või kreemjad triibud. Haigustele ja kahjuritele vastupidav. Talub kergesti külma, põuda, lõikamist 20–40 cm kõrgusele.Seda saab istutada veehoidlate lähedusse, varju, kuigi talle meeldivad päikeselised kohad. Pinnas peaks olema lahti ja niiske. See taim on agressor - ta kasvab kiiresti ja teised, nõrgemad taimed "jäävad ellu". Selliste liikide läheduse läheduses peate falarise põõsad tara metallplaatidega, kaevates need 20 cm sügavusele. Tootmine on kõige parem teha põõsa jagamisel, kuid võite kasutada ka seemneid, pistikuid.\nKahe allikaga jaapani (Phalaroides japonica) või kanaari-roo (Falyaris)\nRogersia on pretensioonitu iseloomuga eksootiline taim. Dekoratiivsed suured lehed rõõmustavad teid hilissügiseni erinevates toonides, muutes need suvel rohelisest burgundiks, sügisel punaseks. Lehe kuju järgi jagunevad need kahte rühma: sõrmetaoliste lehtedega (hobukastan, podofülloogid), suleliste lehtedega (sulg- ja vanalehised). Taim armastab osalist varju, kuid sagedase jootmise korral võib see kasvada päikesepaistelistel aladel.\nSobiv muld - liivsavi, väetis - huumus, kompost. Kastmine on sageli vajalik kuumadel perioodidel, multšimine aitab niiskust säilitada. Õitsemisperiood langeb suve keskpaika. Pärast kuu aega õitsemist tuleb eredad paanikad ära lõigata ja jätkata Rogersi ilu nautimist. Parem on paljundada kevadel põõsast jagades. Kuid võite ka suve lõpus - lehtede lõikamisega.\nSügisesed mitmeaastased taimed suvilate jaoks\nSellesse rühma kuulub kõige vähem taimi, kuna loodus valmistub talveuneks, siis on varre vähe. Sel ajavahemikul rõõmustavad dekoratiivsed lehttaimed silma mitmesuguste värvide, igihaljaste ja ka nende haruldaste lilledega, millel polnud augustis aega õitseda.\nSügisene Gelenium on rohttaim, mille põõsa kõrgus on kuni 160 cm, see õitseb juuli lõpust oktoobrini. Õied on suured kollased ja punased, õisiku keskosa on tume. Geleeniumi võrsed hargnevad tugevalt, mõlemad lõpevad lillega, nii et põõsas on rikkalikult õitsenud. Risoom on halvasti arenenud. Taim eelistab päikeselisi alasid, kuid võib kasvada poolvarjus. Sobib lahtine, niiske muld, nii et kuumadel päevadel on vaja head jootmist. Paljundatakse kevadel seemnetest või noortest võrsetest. Parem on siirdada 3-4 aasta pärast..\nBristlecone on augustist oktoobrini õitsev mitmeaastane taim. Taime kõrgus 100–150 cm, õisikud on roosad või lillad. See on istutatud ühe põõsana või koos teiste lilledega kompositsioonis. Armastab päikeselisi kohti, kuid talub ka osalist varju. See kasvab hästi niisketes muldades, mis sisaldavad rohkesti väetisi, turvast, pidev kastmine on vajalik. Kevadel paljundage põõsast jagades või seemneid külvates. Talveperioodiks tuleb taime maaosa lõigata.\nEchinacea purpurea on suurte ilusate õitega ravimtaim. Õitsemise periood: juulist septembri lõpuni. Õisik on korv, roosade või valgete kroonlehtedega ja keskelt tumepruun. Hoolduses on see tagasihoidlik: kastmine ainult põua korral, hea mullaga - ei vaja väetist. Armastab päikeselisi kohti, talub osalist varju. Paljundamiseks kasutatakse seemneid või eraldatud risoome. Istutada saab kevadel ja sügisel. Külvake seemneid sügisel, kuid nende idanevus on halb. Rhizoome ja jahvatatud osi kasutatakse meditsiinis immunostimuleerivate tinktuuride valmistamiseks.\nMitmeaastane aster on külmakindel taim, millel on lilled - tähed. On kevad-, suve- ja sügissorte. Sügisene õitsemisperiood on septembrist novembrini. Väikesed lilled asuvad tihedalt põõsas ja neil on erksavärviline värv. On madala kasvuga sorte (kõrgus 10 - 50 cm), keskmise suurusega (kõrgus 50 - 100 cm) ja kõrgeid (100 - 160 cm). Õitsemine sügisel sisaldab järgmisi astersorte:\nVähenõudlikud lilled eelistavad päikeselisi alasid, mõõdukat niiskust ja aiamulda. Nad paljunevad kergesti: jagades põõsa kevadel või seemnetest. Külv võib toimuda kas avamaal või seemikute istutamiseks mõeldud konteinerites.\nMitmeaastane rukkilill on pika õitsemisperioodiga Asterite perekonna taim. Õitsemise aeg sõltub sordist, neid on juunist augustini ja augustist oktoobrini õitsevad rukkililled. Erinevat värvi lilled valgest, roosast kuni lillani. Põõsad on nii madala kasvu kui ka keskmise suurusega. Kõik need taimed on valgust armastavad, külmakindlad. Nad ei nõua hoolitsemist, eelistavad aiamuldi. Rukkililled kasvavad kiiresti, nii et paljunemine on kõige lihtsam, jagades põõsast kevadel või suve lõpus. Samuti võite külvata seemneid varakevadel või sügisel..\nKuldrood (solidago) on kollaste õisikutega kõrge põõsas. Põõsa kõrgus võib ulatuda kahe meetrini, kuid on ka madalakasvulisi - kuni 50 cm. Lilled kogutakse ratsemoos-, paanika- või piigikujulistes õisikutes. Õitseb augustist oktoobrini. Vähenõudlik taim, armastab päikeselisi kohti, kuid võib kasvada poolvarjus. Aiamuld, märg - ideaalne. Goldenrod kasvab väga kiiresti, tekitades tihnikuid. Korralikuks kasvuks on vaja põõsast jagada iga 4 aasta tagant. Paljundage risoomide jagamisega. Istutage umbes 50 cm kaugusele. Võite külvata seemneid. Isekülv võimalik.\nKrüsanteem on kuulsaim sügislill. Neid tuntakse umbes 200 liiki. Mugavuse huvides on need jagatud paljudesse rühmadesse, liigitatuna järgmiselt:\nAia krüsanteemi foto\nÕitsemisperiood võib olenevalt liigist olla erinev. Varased mitmeaastaste taimede liigid õitsevad juunist septembrini, hilisemad septembrist detsembrini. Lillede värv - kõik punase, kollase, valge, lilla toonid, samuti nende kombinatsioon. Istutamiseks peate valima päikesepaistelised kohad, ilma seisva niiskuse, hea drenaažiga, orgaanilise ainega väetatud viljakas pinnas. Kuumal ajal ja pungade tekkimisel kastke hästi. Krüsanteemi paljundamine on kõige parem, kui kevadel põõsas jagada. Paljundada saab ka kihtide ja lõikude abil.\nVaata videot: mitmeaastased lilled õitsevad terve suve\nSeega peate mitmeaastaste lillede edukaks kasvatamiseks oma lillepeenras teadma nende taimede hooldamise ja paljundamise põhiprintsiipe. Nüüd saate ise otsustada, milliseid mitmeaastaseid lilli maal istutada, nii et need õitseksid kogu suve, ja meie fotokataloog aitab teil seda teha. Samuti aitab see juhend teil mitte kahjustada lilli, mitte pettuda lillekasvatuses ja luua oma kätega oma saidil lillerõõmu nurk.


Müüa korter, 3 tuba, 135 000 €, Tallinn, Mustamäe linnaosa, Mustamäe tee 181 | Päikesepaneelidega korterelamu! - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nUus Maa kinnisvarabüroo > Pakkumised > Tallinn, Mustamäe linnaosa, Mustamäe tee 181\n2 276,56 €/m2\nID: 18461 / 206212\nPindala: 59.30 m2\nKatastri nr: 78405:501:0012\n2021.a paigaldati majas uued liftišahtid ja liftid, uued välisuksed, remonditi trepikojad, vahetati kanalisatsiooni püstakud ja veetorustik. Majal oma gaasikatlamaja. Katusele on paigaldatud päikesepaneelid, mis aitavad hoida kommunaalarved madalad.\nMaja ees on parkimine tasuta!\nKorter koosneb esikust, köögist, elutoast, kahest magamistoast, vannitoast WC-ga.\nKöögi, elutoa ja ühe magamistoa aknad avanevad E. Vilde tee poole, kuid kuna on kõrge korrus, siis liiklusmüra korterisse ei kosta. Kaks rõdu, jäävad E. Vilde tee poole ja üks kinni ehitatud rõdu jääb hoovi poole. Wc ja vannituba koos.\nKöögis gaasipliit. Korteri viimistlus vajab värskendamist.\nKommunaalmaksed näiteks detsember 2021 eest kokku 257 eurot (remondifond 28,62 eurot, küte 118 eurot) lisandub maksumus vee- ja elektri eest vastavalt tarbimisele.\nJuuni 2021 kommunaalarved 73 eurot, lisandub maksumus vee- ja elektri eest vastavalt tarbimisele.\nMaja lähedusse jäävad Mustamäe turg, Maxima XX, Mustika Keskus, Vilde spordipark, Mustamäe Keskus, Apollo Kino, Myfitness spordiklubi, Magistrali keskus ning Männi park.\nVäga hea ühistranspordiühendus teiste linnaosadega, peatused paarisaja meetri kaugusel.\nHelista kohe ja tule tutvuma oma uue koduga!


Condensa Vetri 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem Condensa Vetri\nKondensaatide olemasolu kinnitusseadmete akendel tuleneb erinevatest keskkonna- ja konstruktsiooniteguritest ning seda saab võidelda konkreetsete meetmetega.\nKondensatsioon ja seadmed\nKondensatsiooni moodustumise piiramine\nNähtus kondensatsioon klaasile seda võib esitada kolmel erineval kujul. Arvestades klaaspaketit, näiteks laialdaselt kasutatavat ja tavaliselt kahest 4 mm paksusest klaasist lehest koosnevat klaaspaketti, mille vahekaugus on veidi üle sentimeetri, võib klaaspaketi välispinnale tekkida kondensatsioon, sama klaasi või näoga, mis on suunatud keskkonnale.\nIgas struktuuris on tavaliselt termilisi sildu, kus seda terminit kasutatakse termiline sild tähendab erinevate materjalide vahel mis indutseerib ümbritsevatest oluliselt erineva termilise omaduse olemasolu, kusjuures viimast iseloomustab materjalide olemasolu homogeensus. Soojussillad on peamiste vastutusalade eest hoonetes ja seega ka akendel.\nPealiskaudne kondenseerumine klaaside sisekihid see ilmneb sagedamini nurkades: viimane kaldub ülejäänud klaaspinna suhtes kiiresti jahtuma, just sellepärast, et see on peaaegu alati kontaktis klaasi sisaldava raami struktuuriga. Probleemi põhjustavad tavaliselt tootvad ettevõtted vahekihid klaasiruumis, mis koosneb komposiitmaterjalidest, seega eriti isoleerivatest, mis vähendavad kondensatsiooni nähtust.\nSamamoodi on võimalik leida turule klaaspakette, mida iseloomustab vaheseinad (isoleermaterjalides) vahel klaas sisemine ja välimine, mis võimaldab siseklaasi hoida nurkades kõrgemal temperatuuril ja sellest tulenevalt kondenseerumist. Klaasi välispinnal esineb nurkades kondenseerumist harva, vastupidi sellele, mis toimub sees, sest välisklaasi servad kuumenevad rohkem kui ülejäänud pind.\nNii et külma klaasipinna külma see asub ligikaudu keskosas, mille kohaselt on termilised dispersioonid madalamad kui ümbritsevatel aladel.\nLoomulikult suurem ebamugavustunne eluasemetingimuste tõttu põhjustab kondenseerub klaaspinda sisepindadel- nähtus, mis sõltub mitmetest teguritest, sealhulgas väliskliimast, siseõhu temperatuurist, niisuguse ruumi niiskuse tekkimisest, mida piirab kõnealune aken, keskkonna ventilatsiooninäitajad, selle seina pinnatemperatuur, millel see on; eraldatud infiks, temperatuuri gradient sise- ja väliskeskkonna vahel.\nKondensatsiooni tekkimise nähtus, mis on seotud kirjeldatud teguritega, on loomulikult võimendatud konkreetsetes keskkondades, nagu vannituba ja köök, mida iseloomustab üldjuhul esinemine. sooja vee aurud või neis põhjustatud niiskusest.\nLahendus kondensatsiooni tekke piiramiseks põhineb tegelikultnende aurude vähendamine- toimetades need hoone välisküljele koos meetmete võtmisega ventilatsiooni ja ruumide kütmise osas.\nKlaasitud pakendi välispinnal tekib kondenseerumine, kui selle temperatuur on palju madalam kui välisõhul, praktiliselt allpool selle temperatuuri. kastepunkt (st temperatuur, mille juures õhus sisalduv veeaur läheb gaasilisest vedelasse faasi).\nLihtsate klaaside puhul ei ole välispinnal välispinnast peaaegu kunagi temperatuur, mis väldib näol kondenseerumist, erinevalt mitmest klaasist koosnevate pakendite puhul. Viimases toimub kondensatsioon pärast õhukindluse puudumine või inertsed gaasid, mis on paigutatud klaasi vahele.\nViimasel juhul on vajalik klaaside asendamine, pidades silmas, et üldiselt peaks neil olema kümne aasta garantii. Kondensatsiooni teke välispinnale on mitme teguri funktsioon: keskkonna sees tekkiva soojuse vool klaasi sise- ja välispindade temperatuuride erinevus- sama klaasi läbilaskvuse väärtus, konvektiivne vahetus välisõhuga ja dispersioonid kiirguse teel taevakambrisse, viimane mõjutab taeva suuremat või väiksemat katvust.


Kuidas migreeni peavalu leevendada - Lastel\nMigreen: vormid, märgid ja kuidas rünnakut leevendada\nMigreen on juba pikka aega olnud haiglas "kõrgema ühiskonna daamid", kes vaikselt tõstis palmide teist külge oma otsaesiseks ja kirjeldas seda sõna peaaegu kõigi nende haigustega. Peaaegu kõik teavad migreeni tõelisi sümptomeid, kuidas seda haigust ravida ja rünnak ära hoida, kuid sellegipoolest hoolitseb rohkem kui pooled inimestest hoolimata soost olenemata veresoonte peavalu.\nMis see on - migreen ja see tekitab rünnaku\nMis on see - migreen ja kuidas toime tulla rünnakutega? Migreen on vorik veresoonte peavalu, mis tavaliselt katab pool pea, kuid mõnikord ulatub kogu pea. Valu algab äkki ja sellele võivad eelneda või kaasneda nägemis-, neuroloogilised või seedetrakti sümptomid.\nMigreeni peavalu on põhjustanud tempoarterite, mis paiknevad kolju välimisel pinnal, templi naha esialgse kitsendamise ja järgneva paisumise (vasodilatatsiooni) all. Veresoonte laienemise tõttu muutuvad närvikiud, mis ümbritsevad artereid, pingesid ja hakkavad vabastama kemikaale, mis põhjustavad põletikku, valu ja arteri edasist laienemist, põhjustades valu intensiivistumist.\nMigreenikompleksi arengu mehhanism ei ole täielikult mõistetav.\nMigreeni põhjusteks on palju: söömishäireid, alkoholi (õlut, punast veini, šampanjat), suitsetamist, unehäireid, ilmastikutingimuste muutusi, päikese ülekuumenemist, müra, tugevat lõhna, hormoonseid muutusi naise kehas, menstruatsiooni ja hormonaalsete kontratseptiivide võtmist.\nMis veelgi põhjustab migreeni söömist: šokolaad, kohv, kakao, juust, pähklid, suitsutatud liha, tsitrusviljad (türamiinisisaldusega tooted) häirivad kesknärvisüsteemi serotoniini metabolismi, mis võib põhjustada migreeni.\nPõhjus võib olla ka: vägivaldsed emotsioonid, liigne vaimne ja füüsiline koormus, kui suur osa adrenaliini ja endorfiine vabaneb verest.\nMigreenit mõjutavad enamasti intellektuaalse tööga tegelevad inimesed, aga ka need, kes põevad seedetrakti haigusi, eriti maksa, ainevahetushäireid, endokriinseid häireid.\nMigreen võib ilmneda igas vanuses, enamasti esmakordselt tundub seda 10 kuni 30 aasta jooksul ja mõnikord kaob pärast 50-aastast.\nKuna umbes pooltel migreeniga inimestel on sama haigusega lähedased sugulased, arvatakse, et migreeni areng võib olla pärilik.\nMigreeni vormid, sümptomid ja diagnoosimine\nSümptomid Migreeni iseloomustavad peavalu rünnakud, mis põhinevad ajukoe ja selle membraanide teatud osade, isheemia (aneemia) vasospasmil, millele järgneb vasodilatatsioon. See põhjustab veresoonte retseptorite ja aju membraanide, ajukude ödeemi fenomeni ärritust.\nMigreen on krooniline haigus, mille juhuslikud ägenemised võivad tekkida. Peavalud on paroksüsmaalne, pulseeriv, mõõduka intensiivsuse ja tugeva valu pooli pea. Peavalu kestus võib kesta 4-7 tundi. Seda valu süvendab füüsiline koormus, peas kõhk, millega kaasneb iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, näo pearing; käed ja jalad on sageli külmad. Hele kerge, terav heli, tugev lõhn suurendab valu. Kui teil on seda seisundit esinenud vähemalt 5 korda - teil on migreeni eelsoodumus.\nMigreen on kahte vormi: auruga ja ilma aurata. Aura - need on neuroloogilised sümptomid: visuaalne, kuulmis-, sensoorne, motoorne, afaasiline (kõnehäired), vestibulaarne. Aura areneb 5-20 minuti jooksul ja kestab kuni tund. Visuaalne aura on sagedasem - inimene näeb parema või vasakpoolse vaatevälja, valguse, madu, vaatevälja või selle fragmentide kadumist objektide moonutusega vilkuvates helendavates välkides (fotopsioonid).\nJärgnevad on vähem levinud migreeni tunnused: ühel küljel kipitustunne kätel või mõlema külje suu ja nina torkimistunne.\nMuud mõjud hõlmavad kuulmis hallutsinatsioone ja ebameeldivat maitsete ja lõhnade arusaamist.\nVõibolla jäsemete tuimus ja isegi immobilisatsioon (paremal, vasakul, ainult käed). Ühe aura-tüüpi migreeni vormi iseloomustab tinnitus, peapööritus, jäsemete tuimus, mõnikord minestamine. Teises vormis esineb paanikat, hirmu, südamepekslemist, värisemist, õhupuudust, nõrkust ja sagedast urineerimist.\nPaljudel neuroloogilistel haigustel on peavalu, nii et korduv peavalu peaks kindlasti viima teid neuroloogi. Migreeni diagnoosimisel ei leia üldjuhul neuroloogilisi kõrvalekaldeid ja arst määrab ravimid rünnaku ja profülaktilise ravi leevendamiseks. Te peate külastama ka oftalmoloogi, kontrollima visuaalset valdkonda, nägemisteravust, põhjapõie, teostama instrumentaaluuringut: elektroentsefalograafia, arvutatud või magnetresonantstomograafia, magnetresonantsuuringud angiograafias.\nKahjuks ei ole vastus küsimusele "kuidas migreeni ravida" selget ja üheselt mõistetavat vastust. Täielikult ravitud migreen on võimatu. Kuid on võimalik oluliselt parandada elukvaliteeti põhiliste (profülaktiliste) ravimite spetsiaalsete preparaatide ja rünnakute leevendavate ravimite abil.\nPärast migreeni sümptomite kindlakstegemist alustatakse ravi rünnakute leevendamisega. Selleks on mitmeid ravimeid, mis kuuluvad erinevatesse farmakoloogilistesse rühmadesse, millel on erinevad toimemehhanismid. Rünnakut alandavate migreenivastaste ravimite hulka kuuluvad paratsetamool, mittesteroidsed põletikuvastased ained (ibuprofeen, aspiriin), tungaltera alkaloidid. Kuidas muidu saate raviga migreeni valu leevendada? Kõige tõhusamad ravimid on triptaanid (elitriptaan, zolmitriptaan jne). Profülaktilise ravi vahendid hõlmavad antidepressante, beetablokaatoreid (anapriiliin, obzidan), kaltsiumi blokaatoreid, antikonvulsante, samuti B2-vitamiini ja magneesiumi preparaate (kormagnesiini). Kuidas eemaldada migreeni rünnak, on parim arst. Enesehooldus on teatud ravimite kõrvaltoimete tõttu ohtlik. Analgeetikumide kuritarvitamine võib põhjustada ravimiga seotud kroonilise peavalu tekkimist.\nRavimi ravimiseks õige valik on keeruline ülesanne, mille lahendamine sõltub migreenihoogude olemusest, kaasnevatest haigustest ja varasematest narkootikumide kasutamisest saadud kogemustest.\nMigreeni ravi on mitte ainult meditsiiniline ravi, vaid ka elustiili muutus.\nJärgnevad on lihtsad juhised migreeni jaoks, mis võivad vähendada rünnakute sagedust:\nJärgige toitu, vähendades või kõrvaldades rünnakute (juustud, seller, tsitrusviljad, šokolaad, õlu, šampanja, punane vein, vürtsid, suitsutatud toidud, kofeiini, mononaatriumglutamaadi sisaldavad toidud) tarbimisega toitu ja jooke;\nSööge kõige tervislikumaid toite, mis on rikkad vitamiinide, mikroelementide ja energiaga - värsked köögiviljad ja puuviljad, liha, kala, piimatooted, munad;\nÄrge lubage suuri vaheaegasid toidus (intervallid söögikordade vahel ei tohiks olla rohkem kui 5 tundi, hommikusöök on kohustuslik);\nVõtke piisavalt aega magamiseks;\nVähendada stressi koormusi;\nVältige tugeva ebameeldiva lõhnaga piirkondi;\nTeine kliiniline soovitus migreeni kohta: õppige paljusid lõõgastusmeetodeid, mis aitavad leevendada stressist tingitud liigset emotsionaalset stressi. Näiteks on veeprotseduurid väga kasulikud - vastupidav dušš, ujumine, mereanniga vannid.\nMitte-ravimeetodidena kasutatakse mittetäieliku ravimeetodina nõelravi, kaelapiirkonna massaaži, pea- ja kaelapiirkonna darsonvaliseerimist, veeprotseduure - pärlit, männi vannid, füsioteraapia harjutusi rõhuga emakakaela lülisambal. Sinep kipsi kaelal, unerohtu (30-50 tilka valokordin), pea massaaži ja pesemine väga kuumas vees duuni all, et parandada heaolu. Migreenihoo tõkestamise efektiivne vahend on soe jalgavann (või soe vee pudel jalgadele).\nMigreenihoogude ennetamine: haiguse ennetamine\nKuidas ära hoida migreenihooge või vähemalt vähendada rünnakute sagedust? Peamine ülesanne on vähendada migreenihoogude sagedust ja raskusastet. Migreeni ennetamiseks kompleksis narkootikumide ja mitteravimite kasutamise meetodite abil.\nRünnaku lähteainete ilmnemise hõlbustamiseks on kõigepealt vaja, ilma valu tekkimise ootamiseta, jooma tassi tugevat magusa tee koos mis tahes kompvekidega. Suure hulga glükoosi, mis on vajalik aju hüpoksia seisundis, võib katkestada rünnaku edasise arengu. Migreeni rünnaku kestel lähevad mõistlikumad pimedasse ruumi, kaitsevad end teravate heli ja lõhna eest ja üritavad magama jääda. Sügav magamine vähemalt 2-3 tundi reeglina vabastab täielikult migreeni.\nRünnaku saab ära hoida, muutes hingamise tüüpi. Piisab teha 5-6 madalat kõhu sissehingamist ja pikemat aegumist. Kui neid meetodeid rakendatakse õigesti ja õigeaegselt esialgses etapis, siis saab migreeni rünnaku ära hoida.\nMigreeni toitumine: milliseid toite saate süüa\nNagu mitmed uuringud näitavad, võib seostuda migreeni ilmnemisega, sealhulgas ebaõige toitumisega. Kui teete oma igapäevase menüü kohandusi, peate varsti ununema migreeni või harva teile ise meelde.\nMigreeni toitumine tähendab minimaalsete rünnakutega seotud toitude arvu vähendamist ja samal ajal menüüdesse sissetoomist neile rahustavale toidule. Sellised migreeni sisaldavad tooted sisaldavad kalaõli.\nSuur vahend on ingver. See toimib valuvaigistitena. Piparmündil on rahustav ja värskendav omadus. Seda võib lisada joogidesse või kasutada magustoidu lisandina. Milliseid teisi toiduaineid saate söömise ajal migreeniga vähendada valu? Lisage oma dieedile pipart. Ta ei ole miski nimeks vürtside kuningaks, see sisaldab kapsaitsiin - aine, mis leevendab valu koheselt.\nErilise "anti-sisserändajate" toitumise jälgimisel on oluline mitte mingil juhul jätta sööki vahele.\nKui te nälgate, väheneb teie veresuhkru tase, mis võib põhjustada tugevat peavalu. Sööge rohkem kaltsiumi ja magneesiumi sisaldavaid toite. Nende hulka kuuluvad pähklid, maitsetaimed, terad.\nMaitsetaimed migreeni jaoks: rahvapärased ravimid\nTaimne ravim mängib tugigruppi migreeni ravis. Kasutatakse anesteetiliste, spasmolüütikumide, vasodilataatorite, rahustite, tooniliste omadustega taimi. Migreeni vastu võitlemisel on tõhusad vahendid tugeva rohelise tee, värske viburnumjahl ja mustsõstramahla.\nRahvariandid migreeni raviks:\nVõite võtta kuuma suu vannid, panna kuumad surved peas, kohaldada pea pingutamist, kuuma jooki;\nKui migreenihoogude ajal muutub pool pea pea punaseks, siis on selle külje peal külm kreem ja pane jalad kuuma vette. Kui haigestunud peaosa on valge (see tähendab, et vere voolab sellest välja), siis tuleb selle peale asetada kuumad vedelikud. Kui naha värvus ei erine, siis võite siduda terve pea kuuma rätikuga, viski haarates ja asetada templid värske sidruni viilu;\nSooritage pea massaaž, alustades otsaotsast ja liigutage mõlema käega peaga;\nKasulik on juua värsket porgandi, kurgi ja spinatit;\nTõhus pressid toorelt sibulaga otsaesisele;\nVanasti oli soovitatav panna imipoore mahla migreinirünnakuga sukeldatud tampoon.\nKuidas ravida migreeni ravimeid, kasutades ravimtaimesid ja muid meetodeid?\nKuidas ravida migreeni ravimeetodeid, kasutades ravimtaimi?\nSiberi herneitsi infusioon:\n1 spl lusikatäis kuivatatud lilled vala 1 tassi keeva veega ja laske selle küpsetada 60 minutit. Võtke meega 1/2 tassi 3 korda päevas 15 minutit enne sööki.\n1 spl Lusikatäis segu piparmündist, punetisest ja taruvaikust kitsas lehtis vala 300 ml keeva veega ja infundeerige 60 minutit. Tüve ja võtke see infektsioon maitsetaimed migreenist kuni 1 tassi, kui vaja.\nHypericum perforatum'i kartul:\n1 spl lusikatäis kuivas rohus vala 1 tassi keeva veega ja hoia tule 10 minutit. Seejärel jätke puljong 30 minutiks nii, et see oleks kohal. Joo 1/2 tassi hommikul, pärastlõunal ja õhtul.\n3 spl lusikas melissa herb vala 1 tassi keeva veega ja infundeerige 1 tund. Võtke 2 spl. lusikad 4 korda päevas.\nMärkimisväärne hulk inimkonna nõrga poole esindajaid kannatab ebameeldivalt igapäevaste perioodide jooksul. Lisaks nende üldisele nõrkusele võivad need olla vaevlevad peavaluga, mida ei saa alati ravimeid katkestada.


koristan ja värki...* | Mallukas Mallukas % %\nkoristan ja värki…*\nJuba mõnda aega tagasi tõi mulle paki ettevõte GoodpointChemicals, kes tegeleb erinevate hügieeni-, puhastus-, ja desinfektsioonivahendite ning meditsiiniseadmete kavandamise, tootearenduste ja tootmisega.\nNagu ilmselt kõik maailmas teavad, siis just seesugused tooted on praegu väga teemas. Iga ettevõte, kellel vähegi jaksu ja ressurssi on töötab välja või võtab oma tootevalikusse desovahendeid, maske ja kindaid.\nSeda raskem on selles maailmas orienteeruda ja ma juba ammu ei viitsi süveneda nendesse toodetesse sest enne kui jõuad läbi töötada kõik vahendid, mis parajasti turul on, on uusi samasuguseid turule jõudnud juba kümmekond.\nAga Goodpont Chemicalsi tooted on mul sellest ajast saadik kasutuses. Hakkame siis aga algusest minema, et mida ma täpsemalt katsetasin ja mida soovitan.\nEsiteks toode, mis minus endas tekitas kõige suuremat elevust: Brush Foam, mis siis, nagu nimigi ütleb, on mõeldud pintslite ja meigisvammide puhastamiseks. Ei ole minust mega suurt pintslipuhastajat seni olnud(piinlik ja kohutavalt mittesteriilne, i know) sest mul on lihtsalt koguaeg nii palju asju teha. Aeg ajalt ikka tavalise seebiga ma neid pesen, aga see võtab mega kaua aega ja kellel seda aega ikka üle on. Selle vahuga aga mulle tundus käis kogu protseduur palju kiiremini. Vaht peale, veidi mudimist ja saingi oma pintslid ja asjad puhtaks. Ilmselt on see näonahale ka kõvasti parem kui sellele meiki kanda puhta pintsliga, mitte bakteritest ja mustusest läbi imbunud pintslitega, eksole.\nTeiseks saatsid nad mulle Globaderm eukalüptiõli sisaldava hoolduskreemi.\nMulle meeldib, kui üks toode suudab paljut ja see on just täpselt selline asi. Selle suure desomise ja käte pesemisega ja lisaks korterisse kolimisega on mu nahk tublisti kuivama hakanud ja see kreem tõesti niisutab mõnusalt.\nLisaks meeldib mulle, et ta on mõnusalt pisikeses pakendis, sest mulle meeldib käekotis endal alati ühte kreemi hoida ja see on sellises täpselt parajas pakendis, et ta liialt palju ruumi kotis ära ei võta. Kuigi oma “suuruse” juures jagub teda kauaks, sest piisab tõesti väga väikesest kogusest, et näiteks käed kenasti ära niisutada. Lisaks on ta sobilik ka lastele ja päikesepõletuse korral niiet nagu ma enne ütlesin, siis päris mitmekülgne kreemike.\nKolmandaks Vitasept Gel, mis on mõeldud siis käte desinfitseerimiseks. Ma ei teadnudki seda, et soovitataksegi pigem kasutada käte geeli mitte spray pakendis, sest pihustamisega võid potensiaalseid haigusetekitajaid “pritsida” laiali ja hingad ka ise rohkem seda alkoholi sisse, mis võib ärritada hingamisteid. Ei tea, kas see tõsi ka on, aga nii öeldakse, I guess.\nMida ma selle toote puhul tähele panin, on see, et ta ei kuivata nahka nii palju kui mõned teised antiseptikumid ja ei jäta käsi vastikult kleepuvaks. Mõned desinfitseerijad on tõesti sellised, et desod justkui käed ära aga peale seda tekib suur soov käsi pesta sest need lihtsalt jätavad nii vastiku kihi kätele, et käed kleepuvad ja midagi puudutada ei taha, teate küll.\nLisaks sain ma tutvust teha erinevate niiskete lappidega, mis on mu absoluutsed lemmikud. Need alkoholi sisaldusega lapid on NII head. Esiteks saan ma nendega ülikiiresti puhtaks enda suured peeglid, mida lapsed näppima kipuvad. Aknad pesin nendega kiirelt ära. Laste söögitooli. Laste hüppelooma. You name it. Kõik asjad teeb mega kiirelt puhtaks ja kohe, kui mul see potsik otsa saab, ostan endale uue juurde. Teise, kus alkoholi sees ei ole, viisin autosse. Ikka aeg ajalt lapsed läbustavad seal ka, aga need alkoholiga on just lemmarid.\npaari minutiga puhas\nMa pean ütlema, et tootevalik on seal suur ja lai ja saate nende kodulehelt ise uudistada, et millised tooted neil veel head pakutakse.\nMul on teile ka hea uudis, sest kasutades sooduskoodi “mallukas” saate kahe nädala jooksul nende e-poes www.vitasept.com oma ostud -10% odavamalt (PS! soodustus ei kehti kinnastele ja maskidele).\nJa lisaks muidugi ei jäta ma teid ka auhinnata. Nimelt loosin ka oma lugejate vahel välja samasuguse kinkepaki, kus lisaks puhastusvahenditele ka kingituseks nende tormikindel vihmavari ning tass. Selleks jäta postituse alla kommentaar, et kui suured desojad teie praegusel perioodil olete? Kas desinfitseerite ainult käsi või käite regulaarselt ka pinnad üle? Ning lisaks ei tee halba kui hakkate ka @goodpointchemikals’i insta jälgijateks.\nMarile kah midagi ilusat\nReply\tEva-Maria Virnas 16. oktoober 2020 at 14:45\nNo minu jaoks koroona selles mõttes suurt ei muutnud et on OK-häire ammu ja nagunii kogu aeg puhastasin kõike. Nii et oli suht valutu selles mõttes. Poest tulles kõik asjad üle ja pinnad ja käed ka pidevalt. Normaalne elu minu jaoks 😣😀\nReply\tKaisa 12. oktoober 2020 at 16:01\nPoest tulles pesen nyyd kindlasti. Kodus pindasid ega muud ei deso 😁\nReply\tMargit 8. oktoober 2020 at 20:00\nEi ole ma suurem asi desomise fänn, tööjuures pean liigiga palju käsi desinfitseerima, lõpuks tekib juba vastik kiht kätele, eelistan ka keset tööpäeva tihemini käsi seebiga pesta.\nAga samas käekotis on mul igaks juhuks väike pudelile käte des.geeli ja ka apteegist seostatud üksikult pakendatud des.salvrätid 🙂\nReply\tAide 8. oktoober 2020 at 13:59\nKäsi ikka geelitan ja just selle sama geeliga\nReply\tK 7. oktoober 2020 at 22:22\nUuuh, on ka plaan tellida need puhastus rätikud, aga ehk loosis joppab☺😀 eks ikka aegajalt desotatud saab pinnad aga käsi tihti kui kuskile poodi minek.\nReply\tMari 7. oktoober 2020 at 14:54\nKuna töötan õena, siis desaine on mu igapäevane töövahend. Mis sellest, et mu käed hukas on ja psoriaas ägeneb iga päevaga. Ilmselgelt deson ka muul ajal. Kõike :)6\nReply\tLaura 6. oktoober 2020 at 23:43\nPoes käies lasen ikka käed desoga ja koju jõudes pesen vee-seebiga üle, aga muidu kodus ei tee miskit erilist.\nReply\tkätlin 6. oktoober 2020 at 22:06\nKoroona tulekul desosin üle pinnad, mida igapäevaselt kõik kasutasid. Samuti peale poes käiku toidupakendid, ning koha kuhu toidukoti asetasin. Tegin kõike, mida tervishoiutöötajad soovitasid. Ka enne koroonat aeg ajalt desinfitseerisin ukselinke, lüliteid jms. Ning ka siis, kui peres levis mõni kõhu- või okseviirus. Kuid praegusel ajal kasutan desinfitseerijat kauplustes käies. Kuid on asi, mida ma tegin ka enne koroona tulekut, oli see, et alati tuppa tulles läksin esimese asjana vannituppa ning pesin käsi seebi ja veega. Kui ma seda ei tee, siis jääb kohe seline vastik tunne sisse, et käed on “hullult” räpased. Õnneks mu lapsed on ka vee ja seebi usku ning küsivad üksteiselt üle kas sa käsi oled ikka pesnud? Olgu see siis õuest tulles või peale wc külastust.\nReply\tKristi 6. oktoober 2020 at 20:36\nKevadel olin usinam desoja, praegu deson siis kui meelde tuleb ja katsun ennast mitte näppida mustade kätega. Vahel lasen pinnad ka üle, aga pisikute eemaldamiseks ilmselt liiga harva. Tahaks võita küll.\nReply\tAmanda 6. oktoober 2020 at 18:30\nKodus ei desota, pesen käsi enne sööki ja peale vetsus käimist või nõude pesemist vms. Väljas aga desotan küll. Ootan väga, et avalikus kohas oleks võimalik ka käsi pesta, näiteks restoranis kohe sisse tulles aga no looda sa… Hea, kui mingi desoainegi restoranis kuskil pakkumisel on…\nReply\tLeili 6. oktoober 2020 at 17:55\nPoes käies ikka deson, kodus väga ei. Köögispinnad ainult. Laste mänguasjad võiks küll puhtaks saada ja need lapid tunduvad ka ägedad. 😊\nReply\tMerilin 6. oktoober 2020 at 16:34\nKäsi pesen igatahes sama palju kui varasemalt. Poodi minnes ikkagi deson käed ära kuigi oman endal deso. Just seetõttu kui lapsega kuskil käime suudab ta juba peale desomist miskit puudutada uuesti. Kui see koroona pihta jakkas siis pesin ja desosin huemalt nii et käed olid karedad täitsa. Praegu võtan asja veidi mõistlikumalt. Testid asjad tehtud, igapäevaselt kasutan jõusaali. Paraku just jõusaalis tuleb välja inimeste lohakus. Paljud naised ei viitsi lihtsalt peale masinate kasutamist neid puhastada. On ka mehi aga minule on silma jäänud just palju naisi. Kuigi ise deson nii enne kasutama hakkamist kui ka lõpetamist seal pinnad üle.\nReply\tA. 6. oktoober 2020 at 13:46\nKuna kodus on väike laps ja koer siis desifintseerin põrandaid, pindu, vannituba jne…\nReply\tKats. 6. oktoober 2020 at 12:50\nPoes deson alati käsi, aga kodus üldiselt mitte. Kodus käin pinnad enamasti alkoholi sisaldavate salfakatega üle, kassid ja laps läbustavad. Mees ka. 😀\nReply\tJaanika 6. oktoober 2020 at 11:37\nMa pean tunnistama, et kodus ei desotan harva. Ainult väljas käies olen maniakaalne – igast poeuksest sisenedes ja väljudes lasen enda ja pere kätele kohe desogeeli peale. Autos on geel olemas. Käekotis on ka väike totsik.\nReply\tLiis 6. oktoober 2020 at 15:41\nMina olen tööl kogu aeg käsi pidanud desinftseerima. Nüüd natuke rohkem lihtsalt väljas käies (eriti peale maski ära võtmist!) Ning kodus püüan ikka aeg-ajal ukselinke ja lüliteid üle käia. Tulemus – käed on MEGA kuivad. Niiet jään lootma loosiõnnele 😉\nReply\tt 6. oktoober 2020 at 11:15\nPoes desifintseerin käsi nii minnes, kui tulles. Kodus kasutan ühe soome firma desifintseerivat spreid pindade jaoks 🙂 Aga vahelduseks võiks midagi muud proovida küll ja need lapid tunduvad mega mõnusad. Kas aknaid triibuliseks ei jätnud?\nReply\tK. 6. oktoober 2020 at 10:51\nEi ole üldse suur desoja, aga kodus peaks küll laste mänguasjad ette võtma ja need uuesti puhtaks tegema 🙂\nReply\tLy 6. oktoober 2020 at 22:29\nVitasepti niiskeid salfasid ja desot kasitaain juba enne koroonat.. nii hea kiire viis pindade puhastamiseks ja pinnad jäävad reaalselt puhtaks ka. 👌 kätehügieeni olen kiirabitöö tõttu ka koguaeg jäginud. Nüüd lihtdalt tahaks veel rohkem käsi pesta 😄 seda eukalüpti kreemi tellin ja kasutan ka juba aastaid suure pudeliga 👌👌👌\nReply\tHelena 6. oktoober 2020 at 10:45\nKöögipinda olen alati igapäevaselt desinfitseerinud (kiisu käib kapi peal). Käsi desinfitseerin nüüd koroona ajal poes. Suvel sai vähem desotatud, kuid nüüd vist vaja rohkem jälle tähelepanu sellele pöörata. Lapse käsi desinfitseerin ka peale poes käiku, sest ta alati sööb siis midagi autos. Üldiselt meeldib mulle käsi ja pakendeid rohkem pesta just selle kleepuva tunde pärast, mis peale deso vahendit jääb.\nReply\tHelen 6. oktoober 2020 at 10:07\nPoodi minnes ja sealt tulles alati desinfitseerin käed ära aga pean tunnistama, et osades poodides need vahendid ongi sellised, et koju jõudes pesen käed kohe ära, sest kleepuvad ja nii rõve on.\nReply\tE. 6. oktoober 2020 at 09:53\nRohkem rõhku panen käte pesule, st olen tegelikult seda alati teinud. Deson kuskil väljas olles, kus kâsi pesta ei saa, nt kuskil väljas süües.\nJa sellised niisked lapid on mu lemmikud koristusvahendid, neid prooviks hea meelega 😀 kasutan ka niiskeid lappe nii kodus, autos kui ka käekotis on väike pakike.\nReply\terna 6. oktoober 2020 at 09:29\nOma desogeel on kaasas kotis, aga eelistan võimalusel siiski käsi pesta. Käenahk on küll kuivemaks läinud, seda peab ütlema.\nReply\tMaire 6. oktoober 2020 at 09:26\nPoes käies deson nii sinna sisenedes kui väljudes ja uuesti autos ka. Pindu eraldi ei deso, aga kuna 2 marakratti kodus mäkerdavad korralikult, siis tuleb kõik pinnad nagunii mitu korda päevas lapiga üle käia.\nReply\tTibuemme 6. oktoober 2020 at 09:11\nMeie peres need alkoholiga lapid täiesti asendamatu toode juba kolm aastat. Nüüd mõtleme mehega et kuidas enne üldse elasime?! Kõik asjad saan sellega kodus puhtaks ja saan rahus olla teades et ka kõik bakterid on läinud.\nSama selle kätekreemiga mis juba aastaid kasutusel. Ise armastan ja kingin teistele ka.\nKuigi olen toodetega tuttav siis auhinda tahaks ikka võita 😁 kahe lapsega neid asju ikka kulub\nLisaks seda pintsli vahtu pole kunagi proovinud aga kõlab põnevalt. Pole ka eriti eeskujulik pintslite pesija 🤭\nReply\tMILVI 6. oktoober 2020 at 08:48\nDesotan tööl ja poodides küll, kuigi ilmselt seebiga pesu saavad käed enim – kõik väljas olev toidukraam tuleb üle pesta ja käed samuti regulaarselt. Pindu ei desinfitseeri kodus, tööl ikka. Pigem just väidaks, et nüüd on desotamine ja pesemine rohkem igapäevane kui kevadel, eks inimene harjubki ajapikku.\nReply\tLiis 6. oktoober 2020 at 08:43\nKäsi desome regulaarselt ikka, kui kuskil väljaspool kodu käime, poes vms. Kodus pindasid nii regulaarselt ei desinfitseeri. Nendest puhastuslappidest olen palju head kuulnud, peab ka ikka ära tellima 😉\nReply\tHeili 6. oktoober 2020 at 07:45\nViimasel ajal järjest rohkem. Lastel on ka väikesed desopudelid kotis, et saaks käsi puhastada.\nReply\tsirli 6. oktoober 2020 at 04:29\nHetkel ei käi üldse rahvarohketes kohtades, deson siis kui kuhugi inimeste sekka lähen, pesen lihtsalt seebiga igapäevaselt. 🙂\nReply\tMarge 6. oktoober 2020 at 03:50\nDeson käsi suuremates poodides käies, kodus piisab veest ja seebist🙂\nReply\tMarit 6. oktoober 2020 at 00:19\nMuide nende vitasept alkolappidega saab ka köögis rasvased seinad, pliidi ja isegi köögikubu uskumatult lihtsa vaevaga puhtaks 🙂 Need on juba pikemat aega mu elamises asendamatud 🙂Külmkappi puhastan ka nendega, nii seest kui väljast🙂\nJa kätedeso alati kotis olemas, aeg-ajalt läheb ikka vaja.\nJa veel on neil hästi hea vahend Sancleaner 🙂\nReply\tAnneli 5. oktoober 2020 at 22:59\nMul on igapäevaselt käte antiseptik kasutusel, sest töö nõuab seda 😃 K.a. Globaquat wipes’id ja Vitasept wipes’id. Viimastega on veel väga mugav kodus külmkappi puhastada, kuna see ei jäta pindadele jääkaineid. 😊\nReply\tMarelle 5. oktoober 2020 at 22:45\nArmas Mallukas! Tegin ka kohe tellimuse nendele toodetele.Kuna ka kodus pisikesed lapsed,siis mustust jagub igal pool.Täna sinule sain ka soodsamalt! 🙂 Deson käsi vaid poes käies,kodus väga mitte,kasutan vaid seepi ja vett.Aga tahaks saada pinnad puhtamaks ,selleks tellisingi need salvakad ja loodan et koristamine palju mõnusam ja kodu ka kindlasti bakteritest puhtam.Aitäh sulle selle postituse eest:):)\nReply\tKristi 5. oktoober 2020 at 22:23\nVäljas käies desotame palju, autos desovahend olemas, lapsel koolis kaasa.\nKodus hoolikas kätepesu 😊\nPindasid desotan kodus aegaajalt puhastuse käigus.🙂\nReply\tPirks 5. oktoober 2020 at 22:12\nAutos ja kodus kapil on desovahend olemas, peale igat käiku tõmban käed üle. Tavapärasemsdt erinevat pindade desinfitseerimist ei toimu-aeg-ajalt ikkagi saab külmikut, valamuid, wc-d ja vanni desinfitseerva vahendiga puhastatud, kuid see harjumus on mul nö enda kodu algusest saadik olnud 😁\nReply\tSilvia 5. oktoober 2020 at 22:04\nDeson käsi (asju mitte) ainult avalikes kohtades – peale bussi, poes jne. Koju jõudes lihtsalt pesen käsi seebiga ja siis kreem peale. Mul on õnneks olnud võimalus rahvahulki vältida, samuti meeldib mulle e-ostlemine rohkem kui poes askeldamne – kuigi vahel on ikka vaja.\nReply\tKarmen 5. oktoober 2020 at 22:03\nDeson käsi poes käies. Muidu kasutan vett ja seepi enamasti. Aga see jõhker pesu ja deso möll on käed maru kuivaks küll muutnud.\nReply\tIngrid 5. oktoober 2020 at 21:52\nEi ole väga usin desotaja. Poodides vm kus on olemas, teen ikka ja tööl.\nPindu pole ausona üle käinud. Nende puhastuslappidega oleks vast lust seda teha 🙂\nReply\tMaarika 5. oktoober 2020 at 21:44\nKasutan kätedeso poes käies. Aeg-ajalt käin ukselingid kodus üle, sest neid lappe on mugav kasutada ja on väga head pindade puhastajad.\nReply\tKaisa 5. oktoober 2020 at 21:39\nKodus eriti ei desota. Poodides kui aamen kirikus, lastele meeldib ka sussutada, et siis sussutame koos. Töö juures igal hommikul kohusetundest(aparaat otse kaamera vaateväljas, ei tea, äkki jälgivad).\nReply\tRelika 5. oktoober 2020 at 21:35\nVõimalusel pesen pigem käsi, aga nt poest tulles siis ikka desotan, koju jõudes pesen üle. Nende samade lappidega puhastan kodus ikka aeg ajalt pinnad üle…väga head!\nReply\tReena 5. oktoober 2020 at 21:28\nDesoga käin nii ja naa, vähem kui kevadel, aga rohkem kui enne koroonat.\nReply\tLiisukas 5. oktoober 2020 at 21:14\nMa olen piirdunud käte puhastamisega. Vahest harva siiski käin lauad/kapipealsed mingi des. lapiga üle, aga selle lõhn ei meeldi mulle ja ma ei kasuta seda tihti. Kui need Vitasept lapid ei haise rõvedalt, siis ma prooviks ka hea meelega. Mul on enamus mööblit valge ja no ausalt, selle valgena hoidmine on paras peavalu 🙂\nReply\tMerlys 5. oktoober 2020 at 21:12\nDeson käsi ja vahepeal käin pinnad ka üle.\nReply\tGrit 5. oktoober 2020 at 21:11\nKäsi desotan palju ja kodus nädalas vähemalt korra desotan ukselingid ja lülitid. See on mul juba nii sisse juurdunud\nReply\tKaidi 5. oktoober 2020 at 20:57\nMa olen suur koristuse hull ja käte deso ka teen tihti, selline kink kuluks küll ära ja lapsed suudavad ka palju läbustada\nReply\tMeeli 5. oktoober 2020 at 20:50\nMa desotan rohkem käsi aga peab tunnistama, et iga kord poodi sisenedes hoian pöialt, et seal on normaalne vahend, mitte see rõve haisev ja kleepuv. Tänu sellele mingile vastikule vahendile ei ole tahtmist väga desotada aga noo mis sa hädaga ikka muud teed, kui loodad, et pood panustab normaalsele vahendile.\nPindasid puhastan viimasel ajal sanytoli puhastusvahenditega, kas need ka päriselt baktereid tapavad, ei tea. Usaldan silti ja elan õndsas teadmises, et elan ikka bakteritevabamas kodus 🤣.\nVitasepti tooteid prooviksin hea meelega 🤞\nReply\tGigi 5. oktoober 2020 at 20:43\nKuna olen lapseootel, siis olen hetkel väga suur desoja.\nReply\tJanne 5. oktoober 2020 at 20:29\nDeson ikka pea igapäevaselt käsi ja vahel käin ka muud asjad üle mis tihti kasutuses ala telefon jms. Ja need alkolapid on maaaailma parimad asjad!!\nReply\tSirle 5. oktoober 2020 at 20:29\nMa desoks u 24/7 oma kodus pindu, kui need raiped vahendid niii kallid poleks, seega loodaks väga antud loosis osaleda ja VÕITA🙏🥰\nReply\tKatrin 5. oktoober 2020 at 20:24\nDesinfitseerin käsi poodi/teenusepakkuja juurde minnes kohapeal olemasolevate vahenditega. Kodus peseme vee ja seebiga käsi, sest see pidev desotamine kuivatas nahka. Globaderm on meil selles suhtes abiks ja kasutuses pidevalt. Alles möödunud nädalal tellisin samast e-poest ühe Globadermi veel varuks 😅\nReply\tK 5. oktoober 2020 at 20:18\nEelkõige desome käsi. Kodus pindasid ei puhasta.\nReply\tJaneli 5. oktoober 2020 at 20:03\nKäsi deson harva, sest need tooted mida ma kasutanud olen, teevad mu kuivad käed veelgi kuivemaks\nReply\tMirjam 5. oktoober 2020 at 20:28\nKäte desotaja olen suht tihe, aga pindade mitte nii väga..seega need lapid oleks idekad 🙂\nReply\tLiisa 5. oktoober 2020 at 19:50\nDeson ainult poodi minnes suuremas linnas. Maa poes ma seda ei tee mis kodu lähedal, sest siiski astun toast ja otse poodi. Autos olemas deso vahend, lisaks deso lapid. Käte pesemine on koguaeg olnud, sellega pole muutunud midagi. Aga tundub et kui olukord muutub ikka veel suuremaks siis peab selle desomise esikohale tooma.\nReply\tEgle 5. oktoober 2020 at 19:38\nEi deso väga. Kui rahvarohkemates kohtades käin deson käsi. Aga enamus aega metsas oma kodus. Aga mees riigub rohkem ringi ja ta ja desotab rohkem.\nReply\tVeronika 5. oktoober 2020 at 19:21\nKäsi desotame küll väljas käies palju, autos desovahendid, käekotis ja lastel koolikotis ka.\nKodus ja koolis muidugi hoolikas kätepesu 😊\nPindasid ei desota, puhastan nagu eelnevalt koristamise käigus.\nReply\tKeidy 5. oktoober 2020 at 19:20\nKäte desotaminenon igapäevane – toidupoes ja tööl, õnnkes ei saa väga käia kaubanduskeskustes kondamas, kuna elan väikses kohas ja hetkel ei kisu ka kuskile ja õnneks olen juba aastaid e-poodide fänn,seega kevad möödus rahulikult 🙂 Kodus ikka aegajalt käin pinnad üle (just ukselingid, lülitid, võtmed, telefonid, puldid) väga hulluks pole läinud, sest ma arvan, et ega me enne sellest pääse,kui oleme kõik ära põdenud.\nReply\tMerle 5. oktoober 2020 at 19:10\nMina kasutan neid alkoga lappe samuti nii peeglite, akende kui ka söötmistooli puhastamiseks. Nendega saab väga lihtsalt puhtaks ka köögi kubu pliidi kohal👍Desoga hulluks läinud ei ole ja käsi desinfentseerin ikka kui kuskil kaubanduskeskuses või toidupoeski käin.\nReply\tLiisi 5. oktoober 2020 at 19:06\nAvalikes kohtades deson hoolega, kannan ka maski 😀 kodus see-eest pindu ei deso, tõmban tavalise lapiga tolmust puhtaks.\nReply\tAnni 5. oktoober 2020 at 18:55\nKäsi desotan ikka korralikult: ka käekotis on väike desogeel alati kaasas. Aga oma telefoni võiksin küll sagedamini puhastada…\nReply\tLiisi sildoja 5. oktoober 2020 at 18:50\nPindasid kodus tegelikult deson praegu suht harva. Käsi pidevalt kui linnas poodides käin vms. Üks pudel koguaeg autos ja pisike sprei käekotis\nReply\tKadi 5. oktoober 2020 at 18:45\nKevadel sai küll kõvasti desotud. Nüüd pigem harva, aga desovahend on kotis sellegipoolest kogu aeg kaasas.\nReply\tKairis 5. oktoober 2020 at 18:45\nPraegusel hetkel on autos desogeeli pudel ja kotis väike ka alati kaasas, et vajadusel käsi desinfitseerida. Poes käes sissepääsude juures alati poodi minnes ja ka tulles kasutan seal olevaid deso\nvahendeid, kuidagi nii loomulik tundub see juba. Koju jõudes peseme käsi ikka seebi ja veega 😀\nReply\tElisa 5. oktoober 2020 at 18:39\nKasutan ka neid alkoholiga lappe ja enam teisiti ei oskakski. Must have toode!\nSama käte deso on alati kaasas, ei jäta käsi kleepuma. Väga meeldivad 🙂\nReply\tLiisu 5. oktoober 2020 at 18:27\nMa peamiselt deson aind käsi ja aeg ajalt auto linke ja pindu ka kui meeles on, aga noh nüüdseks vist peaks jälle veidi ettevaatlikum olema ja seda rohkem tegema😀\nReply\tMirje 5. oktoober 2020 at 18:05\nEi deso koguaeg.\nKodus ka tavapäraselt vee ja lapiga kõik puhtaks\nReply\tInger 5. oktoober 2020 at 18:03\nEi ole hull desotaja. Aga neid lappe, mis kôik puhtaks teeb – ma vajaaaaan. 😀\nReply\tJaanika L 5. oktoober 2020 at 17:19\nDesomine ikka täiega pärvakorras koguaeg. Just siis käte deso, võtmed,telefon jne mis pidevalt kasutuses on.\nTavalisi pindasid väga ei deso.\nReply\tAnnika 5. oktoober 2020 at 19:33\nEriti suur desoja pole, sest mu kõed on kohe niiiiii kuivad ja nahk rebeneb. Elamises käin aegajalt vahendiga üle. Aga rohkem ikka kasutab vett ja seepi.\nReply\tLiis 5. oktoober 2020 at 14:59\nArvan, et olen tagasihoidlik desoja. Poodi sisse-välja minnes ikka, kui juhtun ühistransporti kasutama, siis ikka ka, aga pakendeid, võtneid, telefone pigem harvem.\nAlkoga salvrätid kõlavad nii praktiliselt! Ma kujutan ette, et need oleks täiega kasutuses!\nReply\tAnnika 5. oktoober 2020 at 14:42\nKannan endaga enda käte desinfitseeriat alati kaasas, just sellepärast et kunagi ei tea kas poes otsas või seal sees see kleepuv värk. Pindasi kodus spetsiaalsete deso vahenditega ei puhasta aga ehk peaks? Niisked lapid tunduvad ideaalsed selleks. 🧐🙂\nReply\tVaike 5. oktoober 2020 at 14:42\nHea, kui mul käsi tuleb meelde desoda. 😀 Pesnud olen neid küll alati.


Eile käis TechWR-L listist läbi selline ütlus:\n“Documentalist”? Is that a writer who does a mind reading act? [—] Actually, yes, any tech writer who works with software developers has to be a mind reader to some extent.\nTõlge: “Dokumentalist? Kas see on kirjutaja, kes ühtlasi mõtete lugemisega esineb? [—] Tegelikult peab küll iga tehnosuhtleja, kes tarkvaraarendajatega suhtleb, oskama mingil määral mõtteid lugeda.”\nKuigi selles lauses on omajagu tõde, on see minu jaoks eriline hoopis teisel põhjusel. Nimelt on Raintree Estonias kombeks uut dokumenteerijat otsides paluda ka ingliskeelset kaaskirja, mis annab meile ülevaate kandidaadi inglise keele oskusest. Päris paljusid kandidaate paneb komistama just sõna “dokumenteerija” tõlkimine inglise keelde – paar levinumat varianti on olnud documenter ja documentator. Ilmselt ei teadnud kandideerija ingliskeelset terminit (eelistatavalt technical writer) ja otsustas tõlkimisele jõuga läheneda.\nMuide – see üksinda ei diskvalifitseerinud kandidaate. Vähemalt üks “documenter” jõudis ka intervjuuni.\nSee postitus avaldati Keel, Tsitaadid kategoorias 27. juuni 2013 , autoriks Uwe.\nEelnevale DITA ülevaatele jätkuks mõni sõna DITA Open Toolkiti kohta.\nDITA Open Toolkit (DITA-OT) on kogum peamiselt Javal põhinevaid komponente, mis võimaldavad DITA sisust erinevaid väljundeid toota. Vaikimisi toetatud väljundid on:\nRTF (mõnede piirangutega)\nDITA-OT abil väljundi genereerimine sarnaneb koodi kompileerimisele – protsess algab Anti ehitusskriptidega, mis võtab DITA teemad, laseb need läbi Xerxese parseri ja viib need kas Xalani või Saxoni XSLT protsessori abil soovitud kujule. Kui väljundiks on PDF, siis vaikimisi kasutab DITA-OT selleks FOP XSL-FO protsessorit, kuid selle asemel saab kasutada ka mõnda muud.\nLisaks nimetatud tarkvarale sisaldab DITA-OT ka kogu DITA standardit koos spetsialisatsioonidega ja mõningaid pluginaid, mis täiendavad DITA standardfunktsioone.\nSee postitus avaldati DITA kategoorias 22. aprill 2013 , autoriks Uwe.\nDITA – mis ja milleks\nKui eestikeelsetelt veebilehtedelt otsida sõna DITA, siis on tulemuseks ainult ühe teatud burleskikaunitari nimi. Samas on USAs selle kohta ilmunud mitmeid raamatuid, sadadest veebilehtedest ja konsultantidest rääkimata, ning seda peeti paari aasta eest tehnosuhtluse tulevikuks. Seega – millega siis tegu on?\nSee postitus avaldati DITA kategoorias 16. aprill 2013 , autoriks Uwe.


Eluasemelaenu tagatiseks on enamasti kas ostetav või siis ehitatav kinnisvara. Kindlustamine annab laenuandjale garantii äkiliste ja ettenägematute sündmuste poolt tekitatud kahjude korvamiseks. Riigilõiv hüpoteegi seadmisel. Eluasemelaenu on võimalik taotleda ka koos kaastaotlejaga. Kui Te ei ole veel liige, siis tuleb Teil esmalt liikmeks astuda. Kindlasti tuleks arvestada ka sellega, et eluasemelaenuga kaasnevad mitmed täiendavad kulud nagu näiteks kinnisvara hindamisakt, riigilõiv, lepingu sõlmimise tasu, jt. Ostetava eluaseme hindamisakt. Eluasemelaenu taotlemiseks vajalikud dokumendid Laenutaotlus, mida saab esitada laenuandja kontorites või internetipangas. Kindlustusest saad lugeda lähemalt siin. Lisatagatiste puhul, nagu näiteks Kredex või lisakinnisvara puhul, võib sissemakse ka puududa. Kogumishoius on mugav ja paindlik viis säästude hoidmiseks - raha on lihtne koguda ja kasutada. Käenduse kasutamisel ka käendustasu. Investeerige oma raha ning avage tähtajaline hoius Tallinna Hoiu-laenuühistus! Ava hoiukonto Eluasemelaen  Eluasemelaen on laen eluaseme soetamiseks, uue ehitamiseks või olemasoleva kodu renoveerimiseks. Tallinna Hoiu-laenuühistu tähtajalise hoiuse põhitingimused Tähtajaline hoius on sobiv lahendus isikule, kes soovib lasta oma hoiustatud rahal stabiilselt kasvada ning ei vaja seetõttu võimalust teha hoiuperioodi jooksul hoiuselt väljamakseid. Eluasemelaenu intressisoodustus Eluasemelaenu intressisoodustus on maksusoodustus, mis võimaldab eluasemelaenu intressideks tehtud maksed arvestada maksuvaba tulu alla.\nTarbijaveeb - | Tähtajaline hoius\n. Hoiustamiseks Tallinna Hoiu-laenuühistus tuleb olla ühistu liige. Maksepuhkus on periood, kus tasutakse vaid eluasemelaenu intressi ning mitte põhisoa. Mis on deebetkaart?. Enne eluasemelaenu lepingu sõlmimist on kasulik selgeks teha ka teised olulised tingimused nagu näiteks maksepuhkus, eluasemelaenu ennetähtaegse tagastamisega seotud tasud jms. Digikassaga saavad raha kogumist alustada ka need, kes seni selleks võimalust pole leidnud. Digikassa ümardab deebetkaardiga tehtud maksed järgmise täiseuroni ja kannab vahe Teie arvelduskontolt kogumishoiusele. Erinevaid laenutingimusi on kõige lihtsam võrrelda abil. Kui eluasemelaenu võetakse olemasoleva eluaseme renoveerimiseks, siis on vajalik tihti ka remondi- või ehitustööde kalkulatsioon. Eluasemelaenu tagatiseks on tavaliselt ostetav kinnisvara. Nii muutub raha kogumine lihtsamaks kui kunagi varem. Fikseeritud kuumakse on maksegraafik, kus eluasemelaenu põhiosa tagasimakses on läbi laenuperioodi võrdne. Eluasemelaenu kulud Eluasemelaenu võtmisega kaasnevad lisaks igakuistele laenumaksetele ka ühekordsed ning regulaarsed kulud. Oluline on enda jaoks selgeks teha, milline on võetava laenu suurus ja intressimäär ning millised on muud lisanduvad tasud nagu lepingutasu, , hüpoteegi seadmine jms. Pangakonto väljavõte peab enamasti olema kas panga kinnitusega või siis välja prinditud laenuandja juures. Kinnisvara ostmisel tuleb arvestada järgmiste kuludega: Kinnisvara hindamisakt. Laenutaotleja sissetulek peab vastama laenuandja minimaalsele sissetuleku nõudele. Soodsaimate pakkumistega saate tutvuda siin. Eluasemelaenu üks põhilisi erinevusi seisneb omafinantseeringus mida nõutakse panga poolt lisaks laenu tagatiseks seatavale ostetavale eluasemele. Laen kodu soetamiseks firma krediit.\nIntresside võrdlus. Mis on kiirlaen ja kiirlaenud?. Omafinantseeringut on võimalik vähendada kaasates lisatagatisi. Kui laenuperioodi alguses on võimalik lubada suuremaid kuumakseid, siis on kasulikum valida võrdsete põhiosamaksetega maksegraafik, sest see aitab lõppkokkuvõttes tasuda vähem intressi. Laenuandja võib küsida ka täiendavaid dokumente ja informatsiooni või tõendeid laenutaotluse hindamiseks. Mida kauem on laenu tagastatud, seda suuremad on laenu põhiosa maksed ja väiksemad intressimaksed, sest iga järgmise maksega suureneb põhiosa tagasimakse osakaal. Tagatiseks olevat kinnisvara tuleb kindlustada kogu laenuperioodi ajaks laenuandja poolt aktsepteeritud kindlustusseltsis. See võib olla mõnevõrra väiksem, kui on olemas kaastaotleja. Mida väiksem on eluasemelaenu jääk, seda suurema maksekoormuse vähendamise efekti annab maksepuhkus. Eluaseme kindlustamine Eluasemelaenu võttes nõutakse kindlasti ka tagatisvara kindlustamist. Intresside võrdlus.\nPanga intresside võrdlus; luutar laenud jõhvi\n. See on täiendav tulumaksusoodustus eluaseme ostnud maksumaksjale, mis tähendab, et aastas on võimalik Maksuametilt enammakstud tulumaksu tagasi taotleda. Hoiuseintressid kantakse soovi korral iga kuu hoiustaja arveldusarvele. Tähtajaline hoius on hea võimalus raha hoidmiseks kindla tähtaja ja garanteeritud intressiga. Laenu tagasimakse koosneb laenu põhiosamaksest ning intressimaksest. Esimene sissemaks, ehk lisatagatis. Enamasti on pankadel loetelu kinnisvarafirmadest, kelle hindamisakte aktsepteeritakse. Eluasemelaenu tingimused suurus sõltub laenuvõtja sissetulekutest, tagatisest ning eelnevast maksekäitumisest.. Laenu algusperioodil koosneb igakuine makse suuremas osas intressist, vähendes aja möödudes