Uue konto loomiseks järgige järgmisi samme:\nSisestage oma ees- ja perekonnanimi ning korrake oma e-posti aadressi ja valitud parooli kaks korda.\nSeejärel peate nõustuma kasutustingimustega ja kinnitama, et olete lugenud privaatsuspoliitikat. Kui soovite saada Swaggy teatisi, sealhulgas igapäevaseid aruandeid oma masinate tootmise kohta, klõpsake ka “Tahan tellida uudiskirja”. Seejärel klõpsake nupule “Jätka”;\nJärgmisel leheküljel, et registreerumist lõpule viia, palume teil esitada Swaggyle teid tutvustanud promootori sponsorkood, klõpsates “Jah, mul on kood” ja seejärel, pärast sponsorkoodi sisestamist, “Kinnita”;\nKui teil ei ole sponsorikoodi, klõpsake “Kood puudub” ja seejärel “Jätka”;\nNüüd saadetakse teile e-kiri, milles on link, mille abil saate oma konto aktiveerida eelnevalt sisestatud e-posti aadressil;\nKui klõpsate e-kirjas olevale lingile, suunatakse teid lehekuljele, kus saate oma konto aktiveerida. Nüüd saate oma e-posti aadressi ja parooliga Swaggysse sisse logida;\nSeejärel palume teil teha ka profiili kinnitamise KYC-protsessi, logides sisse otse aadressil http://kyc.swaggyapp.com sama emaili aadressi ja parooliga, mida kasutate Swaggysse sisselogimiseks. Võite järgida juhendit aadressil link;\nKui teie KYC-protsess on edukalt , leiate Swaggy rakenduses nupu “Mine poodi”, mis suunab teid virtuaalse kontori sisselogimislehele;\n8. Logige virtuaalsesse kontorisse sisse, kasutades sama emaili aadressi ja parooli, mida kasutate Swaggyle sisse logimiseks, ja klõpsates “Ma ei ole robot”.\nJuhul, kui soovite registreeruda promootoriks, pärast ülaltoodud sammude järgimist:\nKlõpsake oma virtuaalses kontoris nupule “Hakka Swag Promoteriks”, mille leiate pealehe ülaosas;\nValige komplekt ja lõpetage registreerimine koos tellimuse tasumisega (sisestage oma isikuandmed, kui seda nõutakse);\nTeid suunatakse ümber oma virtuaalse kontori lehele, kus saate sisse logida ja siin saate alati oma e-posti aadressi ja parooliga sisse logides vaadata nii varem kliendina tehtud tellimusi kui ka tellimusi, mida te saate teha promootorina.\n1.2 Sisse logimine\nSwaggy rakendusele juurdepääsuks peate sisestama https://my.swaggyapp.com/login, lehel oma e-posti aadressi, millega registreerusite, ja salasõna, mille valisite registreerimise ajal. Seejärel klõpsake nuppu “Jätka”, sisestage oma 2FA-kood ja klõpsake nuppu “Logi sisse”.\nKui saate veateate valede andmete kohta, proovige esmalt uuesti, pöörates tähelepanu tühikutele ja suurtele tähtedele ning vältides automaatset sisestust. Kui probleem ei lahene, saate salasõna taastada, klõpsates “Unustatud salasõna?”.\nKui te ei leia oma peamistest postkastidest e-kirja, mis sisaldab juhiseid parooli muutmiseks, soovitame teil kontrollida kõiki oma postkasti alamkatalooge (Pakkumised, Sotsiaalvõrgustik jne.) ja rämpsposti kausta.\n1.3 Mida teha, kui minu konto on lukustatud\nKui teile ilmub veateade “Konto blokeeritud maksimaalsete juurdepääsukatsete tõttu”, peate oma webpin-koodi uuendama, klõpsates nupul “Unustasin webpini”.\nJuhul kui te ei leia oma peamisest postkastist e-kirja, mis sisaldab juhiseid webpin-koodi lähtestamiseks, soovitame teil kontrollida kõiki oma postkasti alamkatalooge (Pakkumised, Sotsiaalvõrgustik jne) ja rämpsposti kausta.\n1.4 Kuidas aktiveerida 2FA-koodi\nSaate autentimise koodi ise oma Swaggy rakendusest sisse lülitada, klõpsates oma profiili ikoonil üleval paremas nurgas “Turvalisus” all.\n1.5 Kuidas tühistada 2FA-kood\nKui teie nutitelefon läheb kaduma või puruneb või kui olete kogemata Authenticatori rakenduse oma seadmest eemaldanud, peate oma konto 2FA deaktiveerimiseks võtma ühendust meie tugimeeskonnaga aadressil [email protected] saates oma identiteedi kinnitamiseks foto oma näost koos selgelt nähtava isikut tõendava dokumendiga, mis on samaaegselt teie käes.\n1.6 Kuidas osta, müüa või saata BTC-d\nBitcoini ostu/müügi toimingu sooritamiseks vahetamiseks või saatmiseks teise rahakotti, peate sisestama kinnituskoodi, mille saate e-posti teel, või kui teil on 2FA aktiveeritud, peate sisestama oma seadmesse paigaldatud Authenticatori rakenduse poolt genereeritud koodi.\n1.7 Kuidas ma saan kontrollida tasusid ja piirmäärasid?\nSaate vaadata kõiki oma Swaggy rahakoti vahetustasusid ja piiranguid, klõpsates oma profiili ikoonil üleval paremas nurgas, jaotises “Feed ja Limiidid”.\n2.1 Kuidas teha KYC-protseduuri\nSaate oma profiili kinnitamise KYC-protsessi lõpule viia, logides sisse otse aadressil http://kyc.swaggyapp.com samade andmetega, mida kasutate Swaggyle sisse logides. Protsessi lõpuleviimiseks saate järgida juhendit aadressil https://www.youtube.com/watch?v=ax7wmHrgrjU.\n2.2 Ma olen juba teinud KYCi. Kas ma pean protsessi kordama?\nKui olete juba täitnud KYC-protseduuri, kuid mitte riskiküsimustikku, ei pea te kogu protseduuri kordama, vaid peate täitma ainult küsimustiku, et taastada oma Swaggy konto täielik funktsionaalsus.\n2.3 Milliseid dokumente on vaja üles laadida?\nIsikut tõendavaks dokumendiks võite üles laadida foto oma passist või ID-kaardist. Antud juhul juhiluba ei aktsepteerita.\nSoovitame, et eemaldaksite oma dokumendid plastikümbrisest, et vältida võimalikke valguspeegeldusi, mis võivad pildi kvaliteeti halvendada.\nSamuti soovitame teil salvestada identifitseerimisvideo otse KYC-protseduuri ajal, et platvorm toetaks videoformaati. Elukohatõendina peate üles laadima dokumendi, mis on väljastatud mitte rohkem kui 3 kuud tagasi. Teie nimi, aadress, väljaandmise kuupäev ja dokumendi väljastanud asutus peavad olema selgelt nähtavad.\n2.4 Milliseid dokumente aktsepteeritakse elukohatõendina?\nElukohatõendina aktsepteeritakse järgmisi dokumente:\nTeie nimel olev kommunaalteenuste arve, millel on selgelt näha teie elukoha aadress ja kuupäev;\nTeie nimel olev pangakonto väljavõte, millel on selgelt näha teie aadress ja kuupäev;\nKohaliku omavalitsuse väljastatud elukohatõend.\n2.5 Millise aadressi ma peaksin sisestama?\nSisestatud aadress peab olema sama, mis on märgitud elukohatõendil.\n2.6 Kui kiiresti ma saan auditi tulemuse kätte?\nKas KYC-protsess on edukalt läbitud, saate teada 24 tunni jooksul.\n2.7 Mida teha, kui menetlust ei kiideta heaks?\nKui teil palutakse KYC-protseduuri korrata, teatatakse teile, mida tuleb täpselt muuta.\n2.8 Kes peab riskiküsimustiku täitma?\nKüsimustiku peavad täitma kõik promootorid ja kliendid, kellel on Swaggy konto.\n2.9 Mida tähendab oluline avalik amet?\nOlulised avalikud ametikohad on järgmised: Vabariigi President, peaminister, minister, aseminister, asekantsler, piirkonna president, piirkondlik volikogu, provintsi pealinna või suurlinna linnapea, vähemalt 15 000 elanikuga omavalitsuse linnapea, samuti sarnased ametikohad välisriikides.\n2.10 Mida tähendab testamenditäitja?\nTestamenditäitja on määratletud kui isik, kellel on õigus kliendi otsuseid täita.\n2.11 Mis siis, kui ma olen täitnud ainult e-raha KYCi?\nKui olete teinud ainult eMoney KYCi, peate täitma Swaggy KYCi täielikult, täites nii eluloo- ja elukohaandmeid kui ka riskiküsimustiku.\n3.1 Mis on e-raha konto ja kuidas seda aktiveerida?\nEmoney on meie ametlik panganduspartner, kellega saate ühendada oma Swaggy konto, vahetada Bitcoini eurodeks ja kasutada asutuse pakutavat deebetkaarti.\nE-raha konto aktiveerimiseks peate kõigepealt järgima oma profiili kinnitamiseks vajalikku KYC-protseduuri, mille leiate oma virtuaalsest kontorist, jaotisest Profile, KYC Emoney procedure.\nKui protseduur on lõpule viidud, peate Swaggyle juurdepääsuks kasutama e-posti aadressi, millega registreerusite, ja 6-kohalist webpin-koodi, mille valisite eMoney’s registreerimisel.\nE-raha konto avamiseks peate olema ELi kodanik.\n3.2 Kuidas aktiveerida eelmakstud kaarti\nEelmakstud kaardi aktiveerimiseks peab teil olema Ibani eMoney konto.\n3.3 Milliseid tehinguid ma saan oma eMoney kontol teha?\nSaate oma eMoney kontot uuesti laadida, teisendades oma Bitcoinid või kandes soovitud summa eurodes oma Swaggy rahakotist oma eMoney kontole.\nSaate kontrollida kõiki oma eMoney konto laadimislimiite, kui klõpsate oma profiili ikoonil üleval paremas nurgas jaotises “Feed ja limiidid”.\n3.4 Mida teha, kui ma kaotan oma eMoney kaardi PIN-koodi\nKui kaotate oma eMoney kaardi PIN-koodi, peate pöörduma otse eMoney tugiteenuse poole, saates sõnumi oma virtuaalsest kontorist.\n3.5 Kuidas ma saan oma mobiilinumbrit uuendada?\nKui teil on eMoney konto ja soovite oma mobiilinumbrit uuendada, võtke otse ühendust eMoney tugiteenusega, saates sõnumi oma virtuaalsest kontorist.\n3.6 Milliseid dokumente pean ma e-raha KYCi jaoks üles laadima?\nIsikut tõendavaks dokumendiks võite laadida üles pildi oma passist või ID-kaardist. Antud juhul juhiluba ei aktsepteerita.\nElukohatõendina peate üles laadima dokumendi, mis on väljastatud mitte rohkem kui 3 kuud tagasi. Teie nimi, aadress, väljaandmise kuupäev ja väljastanud asutus peavad olema selgelt nähtavad. Elukohatõendina aktsepteeritavad dokumendid on järgmised:\nTeie nimel olev kommunaalteenuste arve, millel on selgelt näha teie elukoha aadress ja kuupäev.\nTeie nimel olev pangakonto väljavõte, millel on selgelt näha teie aadress ja kuupäev.\n3.7 Kuidas peaks selfie't tegema?\nPeate üles laadima foto oma näost, millel on selgelt näha teie isikut tõendav dokument. Isikutunnistus peab olema sama, mille olete varem üles laadinud.\n3.8 Kust ma leian küsimustiku?\nRegistreerimise lõpuleviimiseks eMoney’s peate täitma küsimustiku, mille saate e-kirjaga.\nKui te ei leia seda e-kirja oma peamisest postkastist, kontrollige palun kõiki oma postkasti alamkatalooge (Pakkumised, Sotsiaalvõrgustik jne.) ja rämpsposti kausta.\nMõnel juhul jätab eMoney endale õiguse nõuda lisadokumente, näiteks maksudeklaratsioone või FATCA-vorminguid.\n3.9 Kuidas kontrollida eMoney suhtlust?\nKYC e-raha protsessi ajal peate vahel sisse logima Swaggy rakendusse, et lugeda kõiki panga poolt sisesõnumite kaudu saadetud teateid.\nPärast teatiste lugemist saate teha vajalikud muudatused, näiteks laadida uuesti dokumendid, mida peetakse nõuetele mittevastavaks.\n3.10 Mida teha oma eMoney konto sulgemiseks\nKui soovite oma eMoney konto sulgeda, peate kirjutama otse pangale, logides sisse oma Swaggy rakendusse, klõpsates paremas ülanurgas oleval sõnumi ikoonile ja seejärel vali teated. Järgmisel lehe all osas vajuta sektsioonis “Võta ühendust Pangaasutusega” nupule “Minge sõnumitesse”.\nKui te ei pääse oma Swaggyle ligi, saatke palun e-kiri aadressile [email protected] mille teemaks on “Konto sulgemine”.\nKui saate pangast kinnituse, peate sellest teatama meile, kirjutades meie klienditoele aadressil [email protected], et me saaksime võimaldada teile juurdepääsu oma Swaggy rakendusele ilma veebipin-koodita.\n4.1 Kuidas ühendada oma isiklik pangakonto\nSelleks, et siduda oma isiklik pangakonto Swaggy kontoga, peate tegema ülekande Swaggyle (soovitame saata vähemalt 3 eurot).\nÜlekanne peab olema tehtud teie nimel olevalt isiklikult kontolt. Ülekanne peab tingimata toimuma SEPA-ahelas.\n4.2 Kust ma leian andmed ülekande tegemiseks?\nKõik ülekande üksikasjad leiad oma Swaggy rakenduses, klõpsates “LAE KONTO”.\n4.3 Kaasomandis olev pangakonto\nKui teil ja teisel kasutajal on ühine pangakonto, saate selle konto siduda ainult ühe Swaggy kontoga.\nKontoomanik, kes teeb oma Swaggy rahakotiga esimese tehingu, tunnistatakse ainsaks kehtivaks kontoomanikuks.\n4.4 Kui kiiresti ma saan oma kontol krediiti näha?\nÜlekannete jõudmine meie süsteemi ja nende krediteerimine teie Swaggy kontole võtab tavaliselt 2-3 tööpäeva, sõltuvalt teie panga töötlemisaegadest.\nKui olete saatnud ülekande oma Swaggy kontole ilma makse põhjenduseta, võtab ülekande kontrollimine ja käsitsi krediteerimine teie Swaggy kontole täiendavad 24 tundi.\n5.1 Mis on Sentyment?\nKas soovite saada prognoose turusuundumuste kohta ja vihjeid, millal oma Bitcoine osta või müüa? Tehisintellekti ja Swaggy Sentymenti abil saate seda nüüd teha!\nSwaggy Sentyment on tehisintellektil põhinev tööriist, mis suudab analüüsida turgu ja anda märku turutrendist ning seega sellest, millal on kasulikum osta ja/või müüa oma Bitcoine punase, kollase ja rohelise “valgusfoori” kaudu.\nPunane valgusfoor näitab, et turg on tõenäoliselt langevas faasis; kollane valgusfoor näitab, et turg on ebakindlas faasis; roheline valgusfoor näitab, et turg on kasvavas faasis.\n5.2 Kuidas Sentymenti sisse lülitada\nSentymenti aktiveerimiseks logige sisse oma Swaggy rakendusse. Paremal pool leiate bänneri, mis kutsub teid 30-päevase tasuta prooviperioodi aktiveerima.\nKui prooviperiood on lõppenud, küsitakse, kas soovite aktiveerida tasulise versiooni.\n5.3 Kui palju maksab teenus pärast tasuta prooviperioodi?\nTasuta prooviperioodi lõpus saate aktiveerida ühe kahest olemasolevast valikust:\nManuaalne Sentyment, saadaval ainult 9,90€ kuus.\nSelle valikuga saate täiesti iseseisvalt otsustada, kas järgida Sentymenti juhiseid ja jätkata ostu- ja müügitehinguid käsitsi.\nAutomaatne Sentyment (ei ole veel saadaval), hinnaga 19,90€ kuus. Tänu sellele võimalusele teostab tehisintellekt ostu- ja müügitehinguid vastavalt turusuundumusele täiesti iseseisvalt ja te ei pea millegi pärast muretsema. Maksmine toimub aastapõhiselt, seega veenduge, et teil on piisavalt krediiti.\n6. RAHAKOTI KINDLUSTUS\n6.1 Mis on Coincover?\nSwaggy võimaldab teil kaitsta oma rahakotti Coincover’i tehnoloogia abil, mis tagab krüptoraha hoiuste kõrgeimad turvastandardid.\nSaate valida oma vajadustele kõige paremini vastava paketi!\n6.2 Milliste Coincover’i vahel saan ma valida?\nSaate valida kahe erineva kava vahel:\nBASIC hinnaga 25€ aastas. Hoiuste kaitse kuni 100 000 dollarini vahetuse usaldusväärsuse kohta.\nPRO 50€ aastas. Hoiuste kaitse kuni 250 000 dollarini. Kuni 10 000 dollarini rahakoti varguse korral.\n6.3 Kuidas aktiveerida Coincover'it\nSwaggy rakendusse sisenedes leiate vasakult jaotise “Swaggy konto”, kui klõpsate jaotisele “GARANTII”.


Harry Potter ja segavereline prints | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nHarry Potter ja segavereline prints 6. osa\n557-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites raamat 6. osa\nLord Voldemort ja surmasööjad tegutsevad peaaegu varjamatult ning ohvreid on nii mugude kui ka võlurite seas. Harryt aga ootab uus õppeaasta ja ta soovib kannatamatult Dursleyde juurest minema saada. Sedapuhku on talle lubanud järele tulla Dumbledore ise.\nMis on selle põhjus ja mida soovib Dumbledore talle näidata? See esimene üllatus ei jää viimaseks ja Harryl tuleb raamatu jooksul koos professor Dumbledore'iga nii mõnigi retk ette võtta.\nKrista Kaer, Kaisa Kaer,\nhttps://www.raamatukoi.ee/harry-potter-ja-segavereline-prints 50782 Harry Potter ja segavereline prints 6. osa https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/9/7/9789985335154-346_2.png 20 20 EUR InStock /ilukirjandus/ulme, fantaasia, õudus /lasteraamatud/lastekirjandus Lord Voldemort ja surmasööjad tegutsevad peaaegu varjamatult ning ohvreid on nii mugude kui ka võlurite seas. Harryt aga ootab uus õppeaasta ja ta soovib kannatamatult Dursleyde juurest minema saada. Sedapuhku on talle lubanud järele tulla Dumbledore ise.

Mis on selle põhjus ja mida soovib Dumbledore talle näidata? See esimene üllatus ei jää viimaseks ja Harryl tuleb raamatu jooksul koos professor Dumbledore'iga nii mõnigi retk ette võtta.

Kordustrükk. Lord Voldemort ja surmasööjad tegutsevad peaaegu varjamatult ning ohvreid on nii mugude kui ka võlurite seas. Harryt aga ootab uus õppeaasta ja ta soovib kannatamatult Dursleyde juurest minema saada. Sedapuhku on talle lubanud järele tulla Dumbledore ise.

Mis on selle põhjus ja mida soovib Dumbledore talle näidata? See esimene üllatus ei jää viimaseks ja Harryl tuleb raamatu jooksul koos professor Dumbledore'iga nii mõnigi retk ette võtta.

Kordustrükk.


Push Up rinnahoidja Carolina - Pesupood\nCarolina/B1 push-up bra\nMuinasjutuline push-up rinnahoidja pakub ideaalset toestust ning kujundab kauni dekoltee. Korvid on grafiithallist linnumustrilisest kangast ning korallpunasest pitsist puuvillase sisuga, pakkudes maksimaalset mugavust. Naiselikkust lisab lipsuke. Õlapaelad ja korvis olevad padjakesed on eemaldatavad.\nKirjuta tagasisidePush Up rinnahoidja Carolina


§ 2 Asjaajamine ja arhiveerimine\n§ 3 Arhiiv\n§ 4 Dokument ja arhivaal\n§ 5 Avalikud arhivaalid\n§ 6 Eraarhivaalid\n§ 7 Arhivaali omanik\n§ 8 Arhiiviregister\n§ 9 Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaalid\n§ 10 Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali võõrandamine\n3 ARHIIVINDUSE KORRALDAMINE\n§ 11 Riigikantselei ülesanded arhiivinduse korraldamisel\n§ 12 Rahvusarhiivi ülesanded arhiivinduse korraldamisel\n§ 13 Riigiarhivaari ülesanded arhiivinduse korraldamisel\n§ 14 Arhiivinõukogu\n§ 15 Arhiivieeskiri\n4 AVALIKUD ARHIIVID\n§ 16 Avalike arhiivide liigid\n§ 17 Avaliku arhiivi pädevus\n§ 18 Rahvusarhiiv\n§ 19 Maa-arhiiv\n§ 20 Eriarhiiv\n§ 21 Kohaliku omavalitsuse arhiiv\n5 ARHIIVITEENUS JA ERAARHIIV\n§ 22 Arhiiviteenus\n§ 23 Arhiiviteenuse tegevusluba\n§ 24 Tegevusloa taotlemine\n§ 25 Tegevusloa väljaandmise otsustamine\n§ 26 Tegevusloa väljaandmisest keeldumise alused\n§ 27 Tegevusloa kehtivuse tähtaeg\n§ 28 Eraarhiiv\n§ 29 Eraarhiivi kohustused\n6 ARHIVAALIDE HINDAMINE JA HÄVITAMINE\n§ 30 Arhivaalide hindamine\n§ 31 Dokumendi säilitustähtaeg\n§ 32 Arhivaali arhiiviväärtus\n§ 33 Arhivaali hävitamine\n7 ARHIVAALIDE ÜLEANDMINE ARHIIVI\n§ 34 Arhivaalide üleandmine\n§ 35 Arhivaalide ettevalmistamine arhiivi üleandmiseks\n§ 36 Arhivaalide üleandmise kord\n§ 37 Keeldumine arhivaalide vastuvõtmisest\n8 ARHIVAALIDE KAITSE\n§ 38 Arhivaalide säilimise tagamine\n§ 39 Arhivaalide riigist väljaviimine\n9 JUURDEPÄÄS ARHIVAALIDELE JA JUURDEPÄÄSUPIIRANGUD\n§ 40 Juurdepääs arhivaalile\n§ 41 Arhivaalidele juurdepääsu võimaldamine\n§ 42 Juurdepääsupiirangud\n§ 43 Arhiiviteatised, ärakirjad ja väljavõtted\n§ 44 Arhiivijärelevalve\n§ 45 Riigiarhivaari järelevalvepädevus\n§ 46 Rahvusarhiivi ja arhiiviinspektori järelevalvepädevus\n§ 47 Maa-arhiivi ja maa-arhivaari järelevalvepädevus\n§ 48 Eriarhiivi ja eriarhiivi direktori järelevalvepädevus\n§ 49 Kohaliku omavalitsuse arhiivi ja linna- ning vallaarhivaari järelevalvepädevus\n§ 501 Arhiiviseaduse ja arhiivieeskirja nõuete rikkumine\n§ 51 Arhivaaride kutsenõuded\n§ 52 Arhiivide ümberkorraldamine\n§ 53 Avaliku teenistuse seaduse rakendumine avaliku arhiivi teenistujatele\n§ 54 Arhivaalide kandmine arhiiviregistrisse\n§ 55 Arhiivieeskirja kehtestamine\n§ 56 Arhivaaride vastavus kutsenõuetele\n§ 70 Seaduse jõustumine\njõustumine 01.05.1998, osaliselt 1.06.1999.\n(1) Seadus sätestab arhivaalide kogumise, hindamise, arhiveerimise, säilitamise ja nendele juurdepääsu korraldamise ning arhiivide tegevuse alused.\n§ 2. Asjaajamine ja arhiveerimine\n(1) Asjaajamine käesoleva seaduse mõistes on dokumentide loomine, registreerimine, edastamine, süstematiseerimine, hoidmine ja kasutamine nende üleandmiseni arhiivi.\n(2) Arhiveerimine käesoleva seaduse mõistes on arhivaalide korrastamine, kirjeldamine ja nende üleandmine arhiivi.\n§ 3. Arhiiv\n(1) Arhiiv käesoleva seaduse mõistes on arhivaalide kogumise, säilitamise, korrastamise ja kasutamisega tegelev arhiiviasutus ning käesolevas seaduses sätestatud Rahvusarhiivi struktuuriüksus.\n(2) Asutuse või isiku arhiiv on asutuse või isiku tegevuse käigus loodud või saadud arhivaalide terviklik kogum.\n2. peatükk ARHIVAALID\n§ 4. Dokument ja arhivaal\n(1) Dokument käesoleva seaduse mõistes on mis tahes teabekandjale jäädvustatud teave, mis on loodud või saadud asutuse või isiku tegevuse käigus ning mille sisu, vorm ja struktuur on küllaldane faktide või tegevuse tõestamiseks.\n(2) Arhivaal käesoleva seaduse mõistes on dokument, millele on kehtestatud säilitustähtaeg või mida säilitatakse tema väärtuse tõttu ühiskonnale, riigile, omanikule või teisele isikule.\n§ 5. Avalikud arhivaalid\n(1) Avalikud arhivaalid on riigi- või kohaliku omavalitsuse organi või asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevuse tulemusena loodud või saadud arhivaalid või eraõigusliku juriidilise ja füüsilise isiku arhivaalid, mis on loodud või saadud seaduses või selle alusel sätestatud avalike ülesannete täitmise käigus.\n(2) Avalikud arhivaalid on osa rahvuslikust kultuuripärandist.\n§ 6. Eraarhivaalid\nEraarhivaalid on eraõigusliku juriidilise isiku ja füüsilise isiku tegevuse tulemusena loodud või saadud arhivaalid.\n§ 7. Arhivaali omanik\n(1) Avaliku arhivaali omanik võib olla riik, kohalik omavalitsus või arhivaali üleandmiseni riigi arhiivi isik, kelle tegevuse tulemusena arhivaal on tekkinud, kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti.\n(2) Avalikke arhivaale võib võõrandada üksnes riigile. Riigile kuuluvad avalikud arhivaalid on võõrandamatud.\n(3) Eraarhivaalid kuuluvad eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule. Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaalidega võib teha tehinguid käesolevas seaduses sätestatud tingimustel.\n(4) Avalikku arhivaali võib avaliku arhiivi loal üle anda teise isiku või asutuse valdusesse lepingu alusel üleandmis-vastuvõtmisaktiga.\n(5) Peremehetud arhiiviväärtusega arhivaalid võtab riik oma omandisse ning need võtab säilitamiseks arhiiv, kuhu arhivaal tuleb üle anda vastavalt seadusele, või riigiarhivaari poolt määratud arhiiv.\n§ 8. Arhiiviregister\n(1) Arhiiviregistri asutab ja selle pidamise põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus avaliku teabe seadusega ettenähtud korras.\n(2) Arhiiviregister on riiklik register, mille vastutav töötleja on Riigikantselei ja volitatud töötleja Rahvusarhiiv.\n(3) Arhiiviregistrisse kantakse andmed avalike arhivaalide või arhivaalide kogumite kohta.\n(4) Eraõiguslike juriidiliste ja füüsiliste isikute poolt avalike ülesannete täitmisel loodud või saadud arhivaalide kohta andmete andmine arhiiviregistrisse kandmiseks on kohustuslik. Selliste arhivaalide loetelu sätestatakse arhiiviregistri pidamise põhimäärusega.\n(5) Arhiiviregistrisse võib kanda andmeid kultuuri-, ajaloolise või praktilise väärtusega eraarhivaalide kohta kas omaniku taotlusel või riigiarhivaari ettepanekul ja omaniku nõusolekul. Selliste arhivaalide kandmise arhiiviregistrisse otsustab riigiarhivaar.\n(6) Arhiiviregistrisse kantakse arhivaalide ja arhivaalide kogumite kohta vähemalt järgmised andmed:\n1) pealkiri või nimetus;\n§ 9. Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaalid\n(1) Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaalidele laienevad käesolevas seaduses avalike arhivaalide arhiveerimise, hävitamise ja kaitse kohta kehtestatud sätted.\n(2) Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali valduse või omandi üleminekul on võõrandaja või valduse üleandja kohustatud sellest teatama Rahvusarhiivile ning informeerima uut omanikku või valdajat arhivaali andmete olemasolust arhiiviregistris.\n(3) Riik võib arhiiviregistrisse kantud eraarhivaalide omanikule või valdajale nende taotlusel osutada abi arhivaalide korrastamiseks ja säilitamiseks. Abi andmise otsustab riigiarhivaar vajalike eelarvevahendite olemasolul, arvestades säilitatavate registrisse kantud arhivaalide koguse või väärtusega.\n§ 10. Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali võõrandamine\n(1) Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali võõrandamisel müümise teel on riigil selle ostueesõigus või eelneva kopeerimise õigus. Arhivaali omanik teatab arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali müügi soovist kirjalikult Rahvusarhiivile.\n(3) Kui Rahvusarhiiv loobub ostueesõiguse kasutamisest, siis on omanik kohustatud võimaldama Rahvusarhiivil arhivaali kopeerida.\n(4) Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali võõrandamisest muul viisil või valduse üleandmisest on arhivaali omanik kohustatud teatama arhiiviregistrile.\n3. peatükk ARHIIVINDUSE KORRALDAMINE\n§ 11. Riigikantselei ülesanded arhiivinduse korraldamisel\n1) kavandab arhiivinduse arengut;\n2) korraldab arhiivindust reguleerivate õigusaktide eelnõude väljatöötamist;\n3) planeerib arhiivinduse eelarvelist finantseerimist;\n4) on arhiiviregistri vastutav töötleja.\n§ 12. Rahvusarhiivi ülesanded arhiivinduse korraldamisel\n3) korraldab arhiivijärelevalvet;\n4) on arhiiviregistri volitatud töötleja;\n5) vaatab läbi riigi arhiivide aastaeelarve eelnõud ja vajaduse korral lisaeelarve kohta käivad ettepanekud ning esitab nende alusel koostatud Rahvusarhiivi aastaeelarve eelnõu koos seletuskirjaga Riigikantseleile;\n6) tegeleb arhiivinduse teaduslike ja metoodiliste küsimustega;\n7) korraldab arhiivindusalast täiendõpet;\n8) annab arvamuse arhiivindusalaste koolituskavade kohta;\n9) korraldab arhivaaride kutseeksameid ja väljastab kutsetunnistusi;\n10) korraldab arhivaalide ja neid käsitlevate trükiste avaldamist.\n§ 13. Riigiarhivaari ülesanded arhiivinduse korraldamisel\n1) juhib ja esindab Rahvusarhiivi;\n2) otsustab vajadusel arhivaalide jaotamise arhiivide vahel;\n3) otsustab vajadusel arhivaalide arhiiviregistrisse kandmise ja sealt kustutamise seadusega ja arhiiviregistri pidamise põhimäärusega sätestatud korras;\n4) annab tegevuslubasid arhiiviteenuse osutamiseks;\n5) otsustab arhiiviväärtusega arhivaalide eraldamise hävitamiseks;\n6) teostab oma pädevuse piires arhiivijärelevalvet;\n7) teostab teisi käesolevas seaduses ettenähtud ülesandeid oma pädevuse piires.\n§ 14. Arhiivinõukogu\n(1) Arhiivinõukogu on riigisekretäri poolt juhitav kuni 15 liikmest koosnev nõuandev kogu arhiivindusealal.\n(2) Arhiivinõukogusse kuuluvad:\n1) riigisekretär - arhiivinõukogu esimees;\n3) Justiitsministeeriumi, Kaitseministeeriumi, Kultuuriministeeriumi, Siseministeeriumi ja Välisministeeriumi kantslerid või nende poolt volitatud isikud;\n4) Eesti Panga esindaja Eesti Panga presidendi ettepanekul;\n5) Riigikogu Kantselei esindaja Riigikogu Kantselei direktori ettepanekul;\n6) Tartu Ülikooli esindaja Tartu Ülikooli rektori ettepanekul;\n7) kohaliku omavalitsuse üleriigiliste liitude esindaja liitude ühisel ettepanekul;\n8) Rahvusraamatukogu esindaja Rahvusraamatukogu peadirektori ettepanekul;\n9) muud riigisekretäri poolt nimetatud asjatundjad, sealhulgas üks linna- või vallaarhivaar ja üks maa-arhivaar.\n(3) Riigisekretär kutsub arhiivinõukogu kokku vähemalt üks kord kuue kuu jooksul või vähemalt viie liikme nõudmisel.\n(4) Arhiivinõukogu ülesanded on:\n1) vaadata läbi arhiivinduse arengu põhisuunad;\n2) vaadata läbi arhiivindust, asjaajamist ja dokumentide säilitamist käsitlevate õigustloovate aktide eelnõud ja anda nende kohta arvamus;\n3) anda arvamus avalike arhiivide asutamiseks ja tegevuse lõpetamiseks;\n4) viia läbi avalik konkurss avaliku teenistuse seaduse ( RT I 1995, 16, 228; 50, 764; 97, 1664; 1996, 15, 265; 45, 850; 1997, 1, 4; 29, 447) ja selle alusel sätestatud korras riigiarhivaari kandidaadi väljaselgitamiseks, arvestades arhivaarile esitatavaid kutsenõudeid;\n5) vajadusel arutada riigi ametiasutuste asjaajamise korraldamist ja teisi arhiivindust puudutavaid küsimusi.\n(5) Arhiivinõukogu võtab otsused vastu poolthäälte enamusega ja on otsustusvõimeline, kui nõukogu koosolekust võtab osa vähemalt kaheksa nõukogu liiget.\n§ 15. Arhiivieeskiri\nArhiivieeskiri reguleerib ja täpsustab dokumentide säilitustähtaegade kehtestamist, arhivaalide hindamist, eraldamist, arhiveerimist, säilitamist, kaitset ja kasutamist ning avalike arhiivide poolt arhivaalide kogumist.\n4. peatükk AVALIKUD ARHIIVID\n§ 16. Avalike arhiivide liigid\n(1) Avalikud arhiivid on vastavalt riigi või kohaliku omavalitsuse üksuste poolt finantseeritavad riigi või kohaliku omavalitsuse arhiivid.\n(2) Riigi arhiivid on Rahvusarhiiv, maa-arhiivid ja eriarhiivid.\n(3) Kohaliku omavalitsuse arhiivid on linna- ja vallaarhiivid ning kohalike omavalitsuste ühisasutusena moodustatud arhiivid.\n§ 17. Avaliku arhiivi pädevus\n(1) Avalik arhiiv:\n1) kogub ja säilitab arhiiviväärtusega arhivaale;\n2) teostab arhiivijärelevalvet;\n3) viib läbi arhivaalide hindamist;\n4) annab arvamuse järelevalvealuste riigi- ja kohalike omavalitsuste asutuste ja avalik-õiguslike juriidiliste isikute asjaajamiskorra kohta enne nende kehtestamist, muutmist ja täiendamist;\n5) annab arvamuse järelevalvealuste asutuste dokumentide loetelude ja säilitustähtaegade kohta enne nende kehtestamist;\n6) otsustab arhiiviväärtuseta avalike arhivaalide eraldamise hävitamiseks;\n7) tagab arhiivile säilitamiseks üleantud arhivaalide säilimise, kaitse ja juurdepääsu vastavalt seadusele ja arhiivieeskirjale;\n8) tegeleb arhiivinduse metoodiliste küsimustega;\n9) väljastab arhiiviteatisi, ärakirju ja väljavõtteid;\n10) korraldab kooskõlas seadusega arhivaalide kasutamist, sealhulgas arhivaali või selles sisalduva informatsiooni avaldamist ning arhivaalide reprodutseerimist.\n(2) Avalikul arhiivil on õigus saada asutustelt ja isikutelt oma ülesannete täitmiseks vajalikku teavet ja teha neile asjakohaseid ettepanekuid asjaajamise korraldamise ning arhiveerimise kohta.\n(3) Vabariigi Valitsus võib Rahvusarhiivile teha ülesandeks arhiiviväärtust mitteomavate arhivaalide säilitamise ja nendele juurdepääsu korraldamise, tagades selleks vajalikud eelarvevahendid.\n§ 18. Rahvusarhiiv\n(1) Rahvusarhiiv on Riigikantselei halduses olev valitsusasutus. Rahvusarhiivi põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus .\n(2) Rahvusarhiivi juhib riigiarhivaar, kelle nimetab ametisse Vabariigi Valitsus avaliku teenistuse seaduses ettenähtud korras viieks aastaks. Arhiivinõukogu väljavalitud riigiarhivaari kandidaadi nime teatab Vabariigi Valitsusele riigisekretär.\n(3) Riigiarhivaar teostab teenistuslikku järelevalvet Rahvusarhiivi teenistujate üle Vabariigi Valitsuse seadusega ( RT I 1995, 94, 1628; 1996, 49, 953; 88, 1560; 1997, 29, 447; 40, 622; 52, 833; 73, 1200; 81, 1361 ja 1362; 87, 1468; 1998, 28, 356) ettenähtud korras.\n(4) Rahvusarhiivi üleriigiliselt kogumisega tegelev struktuuriüksus korraldab Riigikogu Kantselei, Presidendi Kantselei, Riigikohtu, Õiguskantsleri Kantselei, Riigikontrolli ja teiste üleriigiliselt tegutsevate ameti- ja valitsusasutuste ning avalik-õiguslike juriidiliste isikute ja valitsusasutuste hallatavate üleriigiliselt tegutsevate riigiasutuste tegevuse tulemusena loodud või saadud arhiiviväärtusega arhivaalide kogumist ja säilitamist.\n§ 19. Maa-arhiiv\n(1) Maa-arhiiv on Rahvusarhiivi regionaalne struktuuriüksus.\n(2) Maa-arhiivi asutab ja tema tegevuse lõpetab Vabariigi Valitsus, määrates pärast arhiivinõukogu arvamuse ärakuulamist Rahvusarhiivi põhimääruses kindlaks maa-arhiivide arvu ja tegevuspiirkonna.\n(3) Maa-arhiiv kogub ja säilitab § 18 lõikes 4 sätestatud Rahvusarhiivi struktuuriüksuse pädevusse mittekuuluvate, maa-arhiivi tegevuspiirkonnas tegutsevate ameti- ja valitsusasutuste ning valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste, seaduse ja selle alusel avalikke ülesandeid teostavate eraõiguslike juriidiliste ja füüsiliste isikute, samuti kohaliku omavalitsuse organite ja asutuste, juhul kui kohalik omavalitsus ei ole moodustanud avalikku arhiivi, tegevuse tulemusena loodud või saadud arhiiviväärtusega arhivaale.\n(4) Maa-arhiivi juhib maa-arhivaar, kelle nimetab ametisse riigiarhivaar kooskõlas avaliku teenistuse seadusega, arvestades arhivaaridele esitatavaid kutsenõudeid ja kuulates ära maavanema arvamuse.\n§ 20. Eriarhiiv\n(1) Eritüübilistele teabekandjatele jäädvustatud arhivaalide kogumiseks ja säilitamiseks võib moodustada eriarhiive.\n(2) Eriarhiiv on Rahvusarhiivi struktuuriüksus, mille asutab ja tegevuse lõpetab Vabariigi Valitsus, määrates pärast arhiivinõukogu arvamuse ärakuulamist Rahvusarhiivi põhimääruses kindlaks eriarhiivi kogutavate teabekandjate liigid ja tegevuspiirkonna.\n(3) Eriarhiivi juhib direktor, kelle nimetab ametisse riigiarhivaar kooskõlas avaliku teenistuse seadusega, arvestades arhivaaridele esitatavaid kutsenõudeid.\n§ 21. Kohaliku omavalitsuse arhiiv\n(1) Linn või vald võib vastava kohaliku omavalitsuse volikogu otsuse alusel, kuulanud ära riigiarhivaari arvamuse, moodustada kohaliku omavalitsuse ametiasutusena linna- või vallaarhiivi, mille ülalpidamiskulud kaetakse linna- või vallaeelarvest.\n(2) Linna- ja vallavolikogud võivad omavahelise halduslepingu alusel, kuulanud ära riigiarhivaari arvamuse, moodustada ühiseid linna- või vallaarhiive, mille ülalpidamiskulud kaetakse vastavalt sõlmitud halduslepingule kohalike omavalitsuste eelarvest.\n(3) Tegutseva linna- või vallaarhiivi pädevus võib laieneda teise kohaliku omavalitsuse territooriumile vastavalt sõlmitud halduslepingule.\n(4) Kohaliku omavalitsuse arhiivi asutamisest ja käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud halduslepingu sõlmimisest teatab asutaja kirjalikult Rahvusarhiivile.\n(5) Kohaliku omavalitsuse arhiiv kogub ja säilitab kohaliku omavalitsuse organite ja asutuste tegevuse tulemusena loodud või saadud arhiiviväärtusega arhivaale.\n(6) Linna- või vallaarhiivi juhib linna- või vallaarhivaar, kelle nimetab ametisse valla- või linnavalitsus avaliku teenistuse seadusega ettenähtud korras, arvestades arhivaaridele esitatavaid kutsenõudeid. Ühise linna- või vallaarhiivi direktori nimetab ametisse valla- või linnavalitsus, kelle territooriumil arhiiv asub, kooskõlastatult ühisasutuse asutanud valdade või linnade valitsustega.\n(7) Kui linnas või vallas ei ole asutatud kohaliku omavalitsuse arhiivi ning linn või vald ei osale halduslepinguga kohaliku omavalitsuse arhiivi moodustamises ühisasutusena, siis kuuluvad arhiiviväärtusega arhivaalid vastavalt kohaliku omavalitsuse ja maa-arhiivi vahel sõlmitud lepingule üleandmisele piirkonnas tegutsevale maa-arhiivile koos omandiõiguse üleminekuga riigile või ilma selleta.\n5. peatükk ARHIIVITEENUS JA ERAARHIIV\n§ 22. Arhiiviteenus\nArhiiviteenuse liigid on:\n3) arhivaalide säilitamisteenus.\n§ 23. Arhiiviteenuse tegevusluba\n(1) Arhiiviteenuse osutamiseks on vajalik tegevusluba. Arhiiviteenuse tegevusluba annab isikule õiguse selles märgitud arhiiviteenuse osutamiseks.\n(2) Tegevusloa vorm kehtestatakse arhiivieeskirjaga.\n§ 24. Tegevusloa taotlemine\n(1) Tegevusloa taotlemise õigus on äriühingul ja äriregistrisse kantud füüsilisest isikust ettevõtjal.\n(2) Tegevusloa taotlemiseks esitab taotleja riigiarhivaarile avalduse, milles märgitakse:\n1) taotleja nimi ja aadress, telefoni ja faksi olemasolu korral nende numbrid;\n2) milliste arhiiviteenuste osutamiseks luba taotletakse;\n3) avalduse täitnud isiku nimi, ametikoht, esindaja korral volitus ja allkiri.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud avaldusele lisatakse järgmised dokumendid:\n1) äriühingu asutamislepingu või asutamisotsuse ärakiri (äriühingu puhul);\n2) äriühingu põhikirja ärakiri (äriühingu puhul);\n6) kinnitus arhivaalide säilitamiseks nõuetekohaste ruumide olemasolu kohta (säilitamisteenuse osutamiseks tegevusloa taotlemisel);\n7) kinnitus arhivaari kutsenõuetele vastava töötajaga lepingu sõlmimise kohta tegevusloa saamisel.\n(4) Riigiarhivaaril või tema poolt volitatud Rahvusarhiivi töötajal on õigus saada tegevusloa taotlejalt täiendavat teavet kavandatava arhiiviteenuse osutamise kohta ning kontrollida esitatud andmete õigsust.\n(5) Tegevusloa taotlejal ei tohi esineda maksuvõlgnevusi, samuti peab enne taotluse esitamist olema tasutud riigilõiv.\n§ 25. Tegevusloa väljaandmise otsustamine\nTegevusloa väljaandmise või väljaandmisest keeldumise otsustab riigiarhivaar ühe kuu jooksul, arvates avalduse ja sellele lisatud dokumentide saamisest, ja teatab sellest kirjalikult taotlejale kümne päeva jooksul otsuse tegemisest arvates.\n§ 26. Tegevusloa väljaandmisest keeldumise alused\n(1) Tegevusluba ei anta, kui:\n1) [Kehtetu – RT I 2002, 61, 375 - jõust. 01.08.2002]\n2) taotleja karistusandmed dokumentide või andmete võltsimise, hävitamise või andmetöötlusalaste kuritegude eest ei ole karistusregistrist kustutatud või teda on halduskorras korduvalt karistatud käesoleva seaduse või arhiivieeskirja rikkumise eest;\n3) on teadvalt esitatud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;\n4) taotlejalt on ära võetud arhiiviteenuse osutamise õigus.\n(2) Kui avaldus ja sellele lisatud dokumendid on puudulikud ja ei vasta § 24 lõigetes 2 ja 3 kehtestatud nõuetele, teatatakse sellest taotlejale ja taotlejal on puuduste kõrvaldamiseks aega üks kuu.\n§ 27. Tegevusloa kehtivuse tähtaeg\n(1) Tegevusluba antakse kolmeks aastaks, arhivaalide säilitamisteenuse osutamisel kümneks aastaks.\n(2) Tegevusluba kaotab kehtivuse ennetähtaegselt:\n2) riigiarhivaari otsusel, kui taotleja suhtes on korduvalt kohaldatud halduskaristust käesoleva seaduse või arhiivieeskirja rikkumise eest.\n§ 28. Eraarhiiv\nEraarhiiv käesoleva seaduse mõistes on arhiiviteenuse osutaja poolt asutatav arhivaalide säilitamisteenust pakkuv arhiiviasutus.\n§ 29. Eraarhiivi kohustused\n(1) Eraarhiiv lähtub oma tegevuses seadusest ja arhiivieeskirjast.\n(2) Eraarhiiv on kohustatud tagama:\n1) arhivaalide nõuetekohase säilitamise, kaitse ja nendele juurdepääsu;\n2) isikuandmete ja ärisaladuse kaitse;\n3) arhiiviruumi vastavuse kehtestatud nõuetele;\n4) arhivaari kutsenõuetele vastava töötaja olemasolu;\n5) arhiivi tegevuse lõpetamise korral arhivaalide edasise säilitamise, korraldades arhivaalide tagastamise omanikule või, kooskõlastatult arhivaalide omanikuga, arhivaalide üleandmise teise arhiivi.\n6. peatükk ARHIVAALIDE HINDAMINE JA HÄVITAMINE\n§ 30. Arhivaalide hindamine\n(1) Arhivaali hävitamiseks või arhiivi üleandmiseks eraldamise otsustamiseks ning arhivaali arhiiviväärtuse määramiseks viib avalik arhiiv läbi hindamise.\n(2) Arhivaalide hindamine toimub:\n1) arhivaali vastuvõtmisel arhiivi;\n2) arhivaali säilitustähtaja möödumisel;\n3) riigiarhivaari otsusel.\n(3) Arhivaalide hindamisel lähtub avalik arhiiv arhivaalide:\n2) tõestus- ja informatsioonilisest väärtusest;\n5) teiste arhivaalidega olemasolevatest seostest;\n6) dokumendi säilitustähtajast.\n§ 31. Dokumendi säilitustähtaeg\n(1) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning juriidilised isikud peavad tagama oma tegevuse käigus loodud või saadud dokumentide säilimise seadustega või nende alusel kehtestatud õigusaktidega sätestatud tähtaja jooksul või käesolevas seaduses ettenähtud korras arhiivi üleandmiseni.\n(2) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud kehtestavad dokumentide loetelus säilitustähtaja oma tegevuse käigus loodud või saadud dokumentidele.\n(3) Eraõiguslikud juriidilised isikud kehtestavad avalike ülesannete täitmise käigus loodud või saadud dokumentidele säilitustähtaja kooskõlas seadustes või nende alusel sätestatud tähtaegadega.\n§ 32. Arhivaali arhiiviväärtus\n(1) Avalik arhiiv võib hindamise tulemusena anda avalikule arhivaalile arhiiviväärtuse.\n(2) Arhiiviväärtusega arhivaale säilitatakse alaliselt.\n(3) Arhiiviväärtuse võib arhivaalilt ära võtta ainult hindamise tulemusel. Sellise hindamise tulemuse kinnitab riigiarhivaar.\n§ 33. Arhivaali hävitamine\n(1) Arhivaali võib hävitada:\n1) säilitustähtaja möödumisel;\n2) teabekandja kõlbmatuks muutumisel.\n(2) Arhivaali, millele on kehtestatud säilitustähtaeg, võib hävitada teabekandja kõlbmatuks muutumisel pärast teabe ülekandmist teisele teabekandjale arhivaali omaniku või valdaja poolt.\n(3) Avalikku arhivaali võib eraldada hävitamiseks ainult avaliku arhiivi poolt läbiviidud hindamise tulemusel.\n(4) Eraarhivaale võib hävitada ainult omaniku loal.\n(5) Arhivaali hävitamise korraldamise õiguspärasuse eest vastutab arhivaali omanik või valdaja.\n7. peatükk ARHIVAALIDE ÜLEANDMINE ARHIIVI\n§ 34. Arhivaalide üleandmine\n(1) Avalikke arhivaale võib üle anda ainult avalikku arhiivi.\n(2) Asutused ning isikud annavad nende tegevuse käigus loodud või saadud arhiiviväärtusega avalikud arhivaalid üle arhiivi, kelle pädevusse kuulub käesoleva seaduse 4. peatüki kohaselt nende kogumine ja säilitamine, või riigiarhivaari poolt määratud arhiivi.\n(3) Arhiiviväärtusega avalikud arhivaalid antakse üle avalikku arhiivi 20 aastat pärast nende tekkimist, kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti.\n(4) Avalikud arhivaalid tuleb üleandja taotluse alusel ja kokkuleppel avaliku arhiiviga üle anda viie aasta jooksul pärast käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud tähtaja möödumist. Riigiarhivaar võib asutuse põhjendatud taotluse alusel, kuulanud ära arhiivinõukogu arvamuse, pikendada asutuse ülesannete täitmiseks vajalike arhivaalide üleandmise tähtaega kuni 20 aastat.\n(5) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud on kohustatud andma arhivaalid enne käesoleva paragrahvi lõikes 3 ettenähtud tähtaega üle arhiivi juhul, kui asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevus lõpetatakse või kui arhivaalid on hävimisohus.\n(6) Arhiiviväärtusega avalikud arhivaalid võib kokkuleppel arhiiviga üle anda enne käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tähtaega.\n(7) Kui arhivaalid on hävimisohus või eraõiguslik juriidiline isik on likvideerimisel, annavad eraõiguslikud juriidilised isikud nendele kuuluvad avalikud arhivaalid, mille säilitamistähtaeg ei ole möödunud, üle avalikku arhiivi.\n§ 35. Arhivaalide ettevalmistamine arhiivi üleandmiseks\n(1) Avalike arhivaalide ettevalmistamisel üleandmiseks arhiivi arhivaali üleandja korrastab ja kirjeldab arhivaalid, sealhulgas:\n1) süstematiseerib arhivaalid;\n2) koostab üleantavate arhivaalide loetelud;\n3) korrastab arhivaalid arhiivieeskirja kohaselt.\n(2) Eraarhivaalide ettevalmistamisel arhiivi üleandmiseks süstematiseerib arhivaalide üleandja arhivaalid.\n(3) Arhivaalide ettevalmistamine arhiivi üleandmiseks kooskõlastatakse arhiiviga, kuhu arhivaalid üleandmisele kuuluvad.\n§ 36. Arhivaalide üleandmise kord\n(1) Avalikud arhivaalid antakse arhiivi üleandmis-vastuvõtmisakti alusel. Akti märgitakse vähemalt üleandja nimetus, vastuvõtva arhiivi nimetus, arhivaalide päritolu ja kogus.\n(2) Eraarhivaalid antakse arhiivi säilitamiseks lepingu alusel üleandmis-vastuvõtmisaktiga.\n(3) Avalike arhivaalide ettevalmistamine üleandmiseks ja üleandmine toimub üleandja kulul.\n(4) Peremehetud arhiiviväärtusega arhivaalid võetakse riigi arhiivi ühepoolse vastuvõtmisakti alusel. Akti märgitakse vähemalt vastuvõtva arhiivi nimetus, arhivaalide päritolu, pealkiri või nimetus ja kogus.\n§ 37. Keeldumine arhivaalide vastuvõtmisest\n(1) Avalik arhiiv võib keelduda arhivaalide vastuvõtmisest, kui:\n1) arhivaalid ei ole ette valmistatud arhiivi üleandmiseks vastavalt seadusele ja arhiivieeskirjale;\n(2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 sätestatud juhul teeb arhiiv arhivaali üleandjale ettekirjutuse ja määrab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.\n(3) Arhivaalide vastuvõtmisest keeldumise otsus koos põhjendusega esitatakse kirjalikult ühe kuu jooksul üleandmistaotluse esitamisest arvates.\n8. peatükk ARHIVAALIDE KAITSE\n§ 38. Arhivaalide säilimise tagamine\n(1) Arhivaalide loomisel peab kasutama säilimist tagavaid materjale ja meetodeid.\n(2) Arhivaale tuleb hoida säilimist soodustavas, kahjustumise ja hävimise vastu kindlustatud ruumis. Täpsemad nõuded arhivaalide säilitustingimustele ja arhiivihoidlatele sätestatakse arhiivieeskirjas.\n(3) Kui arhiiviregistrisse kantud arhivaali ähvardab kahjustamine või hävimine, võib riigiarhivaar teha ettekirjutuse arhivaali avalikku arhiivi säilitamiseks üleandmiseks.\n(4) Arhivaali omanik või valdaja vastutab arhivaalide säilimise eest seadusega ettenähtud ulatuses ja korras.\n§ 39. Arhivaalide riigist väljaviimine\n(1) Avaliku arhivaali jäädavalt riigist väljaviimine on keelatud.\n(2) Arhiiviväärtusega avaliku arhivaali võib tähtajaliselt riigist välja viia ainult riigiarhivaari kirjalikul loal.\n(3) Enne avaliku arhivaali riigist väljaviimist tuleb arhivaal kopeerida. Kopeerimise korraldab arhivaali valdaja või arhiiv, kus arhivaali säilitatakse. Koopia asendab originaali kuni originaali tagastamiseni.\n(4) Arhiiviregistrisse kantud eraarhivaali võib riigist välja viia ainult riigiarhivaari kirjalikul loal.\n(5) Eesti riigi, ajaloo ja kultuuri seisukohalt väärtuslikke eraarhivaale võib riigist välja viia ainult riigiarhivaari kirjalikul loal, kes vajadusel korraldab selliste arhivaalide väärtuse kindlakstegemise ja nende kopeerimise.\n(6) Kui tollikontrolli käigus avastatakse käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 4 nimetatud arhivaalid, mille väljaviimise luba isikul puudub, konfiskeeritakse arhivaalid keelatud kaubana vastavalt tollieeskirjadele tolliseaduse tähenduses ja antakse üle riigiarhivaari määratud arhiivi .\n9. peatükk JUURDEPÄÄS ARHIVAALIDELE JA JUURDEPÄÄSUPIIRANGUD\n§ 40. Juurdepääs arhivaalile\n(1) Juurdepääs arhivaalile on õigus tutvuda arhivaali või selles sisalduva teabega.\n(2) Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ja organid, avalik-õiguslikud asutused ning arhiivid on kohustatud tagama nende valduses olevatele arhivaalidele juurdepääsu kooskõlas käesoleva seaduse, avaliku teabe seaduse, isikuandmete kaitse seaduse ja arhiivieeskirjaga.\n(3) Juurdepääs avalikule arhivaalile on vaba alates arhivaali tekkimisest, kui sellele ei laiene käesoleva seaduse Paragrahvis 42 kehtestatud piirangud.\n(4) Igal isikul on õigus nõuda arhivaali valdajalt andmeid teda puudutava teabe olemasolu kohta ning sellega tutvuda. Kui juurdepääs arhivaalile on piiratud, võib isik tutvuda ainult tema kohta käivate andmetega, välja arvatud käesoleva seaduse § 42 lõigetes 1 ja 6 ettenähtud juhtudel.\n§ 41. Arhivaalidele juurdepääsu võimaldamine\n(1) Arhivaalidele juurdepääsu võimaldamisel on arhiiv või asutus, kus arhivaal asub, asutuse või isiku taotluse alusel kohustatud:\n1) väljastama arhivaalidest väljavõtteid ja ärakirju;\n2) võimaldama tutvuda arhivaalidega arhiivis;\n3) väljastama arhiiviteatisi.\n(2) Avalikus arhiivis säilitatavaid arhivaale ei anta kasutamiseks väljaspool arhiivi. Arhiivi juht võib üleandmis-vastuvõtmisakti alusel seaduses või selle alusel sätestatud avaliku ülesande täitmiseks või õigustatud erahuvi silmas pidades anda arhivaale tähtajaliseks kasutamiseks, tagades nende eelneva kopeerimise. Koopiat säilitatakse kuni originaali tagastamiseni.\n(3) Arhivaali valdaja võib piirata juurdepääsu arhivaali teabekandja halva füüsilise seisundi tõttu või kui kasutamine võib arhivaali kahjustada, tagades isikule juurdepääsu arhivaalis sisalduvale teabele.\n§ 42. Juurdepääsupiirangud\n(1) Riigisaladust või salastatud välisteavet sisaldavale arhivaalile juurdepääsu korra sätestab riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadus ja selle alusel antud õigusaktid.\n(2) Isikuandmeid sisaldavale arhivaalile on kolmandal isikul juurdepääs andmesubjekti kirjalikul nõusolekul. Juurdepääsu ei võimaldata nendele arhivaalis sisalduvatele isikuandmetele, millele juurdepääsuks isikul nõusolek puudub.\n(21) Pärast andmesubjekti surma on tema isikuandmeid sisaldavale arhivaalile juurdepääs andmesubjekti pärijal, abikaasal, alanejal ja ülenejal sugulasel, õel ja vennal või nende nõusolekul kolmandal isikul. Mitme pärija või muu käesolevas lõikes nimetatud isiku olemasolul on andmesubjekti isikuandmeid sisaldavale arhivaalile juurdepääs lubatud neist ükskõik kelle nõusolekul, kuid igaühel neist on õigus nimetatud nõusolek tagasi võtta. Nõusolekut ei ole vaja juhul, kui andmesubjekti surmast on möödunud 30 aastat või arhivaalis sisalduvateks isikuandmeteks on üksnes andmesubjekti nimi, sugu, sünni- ja surmaaeg ning surma fakt.\n(22) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 21 sätestatud nõusolekut ei ole vaja isikuandmete kaitse seaduse § 14 lõigetes 1 ja 2 ning §-s 16 sätestatud juhtudel.\n(4) Kuriteo tõkestamise, kurjategija tabamise või kriminaalmenetluses tõe väljaselgitamise huvides võib juurdlus- või eeluurimisorgan kehtestada asjassepuutuvate isikute isikuandmeid sisaldavale arhivaalile juurdepääsupiirangu, teatades sellest arhivaali valdajale.\n(5) Ärisaladuseks tunnistatud teavet sisaldavale arhivaalile kehtib juurdepääsupiirang 20 aastat, alates teabe tunnistamisest ärisaladuseks. Ärisaladust sisaldava arhivaali kasutamine enne juurdepääsupiirangu lõppemist on võimalik omaniku loal või kohtu-, juurdlus- või eeluurimisorgani nõudel.\n(6) Omanik võib eraarhivaali üleandmisel arhiivi kehtestada arhivaalile juurdepääsupiirangud. Arhivaalile juurdepääsu tingimused sätestatakse lepingus.\n(7) Asutusesiseseks kasutamiseks ettenähtud arhivaalide kohta kehtestab juurdepääsupiirangud asutuse juht avaliku teabe seaduses sätestatud korras. Juurdepääs sellisele teabele võimaldatakse avaliku teabe seadusega ettenähtud korras.\n(8) Juurdepääsupiiranguga arhivaalide loetelud ja nimistud ning arhivaalidele juurdepääsu tingimused on avalikud.\n§ 43. Arhiiviteatised, ärakirjad ja väljavõtted\n(4) Taotleja kannab arhiivi poolt väljastatavate ärakirjade ja väljavõtete valmistamise ning arhivaalide kopeerimise kulud riigiarhivaari kehtestatud üldiste kulunormide alusel.\n10. peatükk ARHIIVIJÄRELEVALVE\n§ 44. Arhiivijärelevalve\n(1) Arhiivijärelevalve on meetmete süsteem, mis tagab kontrolli avalike arhivaalide kogumise, arhiveerimise, säilitamise, kaitse, juurdepääsu korraldamise, arhivaalide kohta andmete arhiiviregistrisse kandmise ning hävitamise üle ja asutuste asjaajamise vastavuse seadusele, arhiivieeskirjale ja asjaajamist reguleerivatele õigusaktidele.\n(2) Järelevalvet teostavad oma pädevuse piires:\n4) eriarhiivi direktor;\n5) linna- või vallaarhivaar;\n6) käesoleva lõike punktides 3, 4 ja 5 nimetatud ametnike poolt volitatud isikud.\n(3) Arhiivijärelevalve teostajatel on õigus vahetult kontrollida ja saada oma pädevuse ulatuses asutuselt ja isikutelt dokumente ja teavet arhiveerimise, arhivaalide säilitamise, kasutamise ja kaitse küsimustes.\n(4) Arhiivijärelevalve teostaja:\n1) kontrollib arhivaalide säilitamise, juurdepääsu ja kaitse vastavust seaduse ja seaduse alusel kehtestatud nõuetele;\n2) kontrollib arhiivieeskirja täitmist;\n3) kontrollib arhivaalidele määratud säilitustähtaja vastavust seaduse ja seaduse alusel kehtestatud nõuetele;\n4) kontrollib arhivaalide üleandmise õiguspärasust;\n5) kontrollib arhivaalide arvestuse pidamist;\n6) teeb avastatud rikkumiste osas ettekirjutusi ja ettepanekuid asjaajamistoimingute kooskõlla viimiseks seaduse ja arhiivieeskirjaga;\n7) koostab protokolle, kui avastatud rikkumiste kohta tehtud ettekirjutusi ei täideta, ja esitab need riigiarhivaarile.\n§ 45. Riigiarhivaari järelevalvepädevus\n(1) Arhiivijärelevalve teostamisel riigiarhivaar:\n1) teeb riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustele ja isikutele ettekirjutusi käesoleva seaduse ja selle alusel Vabariigi Valitsuse kehtestatud õigusaktide, samuti teiste asjaajamist, arhiveerimist ja dokumentide säilitamist puudutavate õigusaktide sätete rikkumise kõrvaldamiseks;\n2) teeb juurdlus- või eeluurimisorganile ettekandeid käesoleva seaduse ning selle alusel kehtestatud õigusaktide sätete, samuti teiste arhiivindust ja asjaajamist reguleerivate õigusaktide sätete rikkumise kohta.\n(2) [Kehtetu – RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]\n(3) Kui riigi- või kohaliku omavalitsuse asutused või nende ametnikud ei ole täitnud arhiivijärelevalve korras tehtud ettekirjutusi, teeb riigiarhivaar arhiiviinspektori või maa-arhivaari koostatud protokolli alusel ettekande asutuse või ametniku kõrgemalseisvale asutusele või ametnikule teenistusliku järelevalve läbiviimiseks.\n§ 46. Rahvusarhiivi ja arhiiviinspektori järelevalvepädevus\n(1) Rahvusarhiivi üleriikliku arhiivijärelevalvega tegeleva struktuuriüksuse järelevalve alla kuuluvad Riigikogu Kantselei, Riigikohus, Presidendi Kantselei, Õiguskantsleri Kantselei, Riigikontroll ja teised üleriigiliselt tegutsevad ameti- ja valitsusasutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud ja üleriigiliselt tegutsevad valitsusasutuste hallatavad riigiasutused.\n(2) Rahvusarhiivi poolt teostavad arhiivijärelevalvet Rahvusarhiivi koosseisus olevad arhiiviinspektorid.\n§ 47. Maa-arhiivi ja maa-arhivaari järelevalvepädevus\n(1) Maa-arhiivi arhiivijärelevalve alla kuuluvad Rahvusarhiivi üleriikliku arhiivijärelevalvega tegeleva struktuuriüksuse järelevalve alla mittekuuluvad, maa-arhiivi tegevuspiirkonnas tegutsevad ametiasutused, valitsusasutused ja valitsusasutuste hallatavad riigiasutused, seaduse ja selle alusel avalikke ülesandeid teostavad eraõiguslikud juriidilised ja füüsilised isikud ning kohaliku omavalitsuse asutused juhul, kui kohalik omavalitsus ei ole moodustanud avalikku arhiivi.\n(2) Maa-arhiivi poolt teostab arhiivijärelevalvet maa-arhivaar.\n(3) Maa-arhivaaril on õigus volitada maa-arhiivi koosseisus olevat arhivaari tegema käesoleva seaduse § 44 lõike 4 punktides 1-5 ettenähtud toiminguid.\n§ 48. Eriarhiivi ja eriarhiivi direktori järelevalvepädevus\n(1) Eriarhiivi arhiivijärelevalve alla kuuluvad asutused, kelle eritüübilistele teabekandjatele jäädvustatud arhivaale on eriarhiiv määratud koguma.\n(2) Eriarhiivi poolt teostab arhiivijärelevalvet eriarhiivi direktor.\n(3) Eriarhiivi direktoril on õigus volitada eriarhiivi koosseisus olevat arhivaari tegema käesoleva seaduse § 44 lõike 4 punktides 1-5 ettenähtud toiminguid.\n§ 49. Kohaliku omavalitsuse arhiivi ja linna- ning vallaarhivaari järelevalvepädevus\n(1) Kohaliku omavalitsuse arhiivi arhiivijärelevalve alla kuuluvad kohaliku omavalitsuse organid ja asutused.\n(2) Kohaliku omavalitsuse arhiivi poolt teostab arhiivijärelevalvet kohaliku omavalitsuse arhiivi direktor.\n(3) Kohaliku omavalitsuse arhiivi direktoril on õigus oma käskkirjaga volitada kohaliku omavalitsuse arhiivi koosseisus olevat arhivaari tegema käesoleva seaduse § 44 lõike 4 punktides 1-5 ettenähtud toiminguid.\n§ 50. [Kehtetu – RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]\n101. peatükk VASTUTUS\n§ 501. Arhiiviseaduse ja arhiivieeskirja nõuete rikkumine\n(1) Arhiiviseaduse või arhiivieeskirja nõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.\n(3) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärteole kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.\n(4) Käesolevas paragrahvis sätestatud väärteo kohtuväline menetleja on politseiprefektuur .\n11. peatükk KUTSENÕUDED\n§ 51. Arhivaaride kutsenõuded\n(1) Arhivaarina ja arhiiviinspektorina võib avalikus arhiivis töötada arhivaari kutsenõuetele vastav isik.\n(2) Vastavust arhivaari kutsenõuetele tõendab kehtiv kutsetunnistus.\n(3) Arhivaari kutsenõuded ja kutseeksami sooritamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus .\n§ 52. Arhiivide ümberkorraldamine\n(1) Vabariigi Valitsus korraldab riigi kesk- ja maakonnaarhiivid ning kohalike omavalitsuste volikogude nõusolekul kohalike omavalitsuste arhiivid ümber Rahvusarhiiviks 1999. aasta 1. jaanuarist.\n(2) Kuni riigi arhiivide ümberkorraldamiseni Rahvusarhiiviks täidavad riigi arhiivid oma seniseid ülesandeid, arvestades käesoleva seaduse §-s 17 sätestatut.\n(3) Käesoleva seaduse § 39 osas täidab kuni 1999. aasta 1. jaanuarini riigiarhivaari kohustusi Riigikantselei.\n§ 53. Avaliku teenistuse seaduse rakendumine avaliku arhiivi teenistujatele\n(1) Käesoleva seaduse §-s 52 sätestatud Rahvusarhiiviks ümberkorraldatavate arhiivide töötajate töölepingud antakse kahe nädala jooksul Rahvusarhiivi moodustamisest arvates üle Rahvusarhiivile. Tööandja kohustused lähevad üle Rahvusarhiivile.\n(2) Kahe kuu jooksul Rahvusarhiivi moodustamisest arvates vormistatakse Eesti Vabariigi töölepingu seaduse ( RT 1992, 15/16, 241; 1993, 10, 150; RT I 1993, 26, 441; 1995, 14, 170; 16, 228; 1996, 3, 57; 40, 773; 45, 850; 49, 953; 1997, 5/6, 32) alusel riigi ja kohaliku omavalitsuse arhiivides töötavad arhiiviametnikud nimetamise alusel teenistusse võetuks tagasiulatuvalt 1999. aasta 1. jaanuarist alates, lähtudes riigisekretäri kinnitatud koosseisudest.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 rakendamisel avalike arhiivide teenistujatele kohaldatakse analoogia põhjal avaliku teenistuse seaduse §-e 161, 162, § 163 lõiget 3, §-e 164-168 ja 170-176, kusjuures neis paragrahvides ettenähtud toimingute sooritamise tähtaegu arvestatakse alates 1999. aasta 1. jaanuarist.\n(4) Avaliku teenistuse seaduse §-de 161 ja 164 rakendamisel lõpetatakse tööleping Eesti Vabariigi töölepingu seaduse alusel kahe kuu jooksul Rahvusarhiivi moodustamisest arvates nende töötajatega, kes enne Rahvusarhiivi moodustamist on teatanud töölepingu lõpetamisest ette Eesti Vabariigi töölepingu seaduses ettenähtud korras või kellele riigiarhivaar ühe kuu jooksul, alates Rahvusarhiivi moodustamisest, teatab ette töölepingu lõpetamisest.\n(5) Avaliku arhiivi teenistuja varasema teenistusstaaži hulka arvatakse enne käesoleva seaduse jõustumist riigi või kohaliku omavalitsuse arhiivis või arhiivinduse riiklikku juhtimist teostanud asutuses töötamise aeg.\n(6) Avaliku teenistuse seaduse § 57 lõikes 2 sätestatud vanaduspensioni suurendamine ei laiene isikutele, kelle töösuhe riigi arhiiviga on lõppenud enne 1999. aasta 1. jaanuari.\n§ 54. Arhivaalide kandmine arhiiviregistrisse\nKäesoleva seaduse jõustumisel avalikes arhiivides säilitatavad arhivaalid kuuluvad riigile või kohalikule omavalitsusele ja kantakse arhiiviregistrisse kahe aasta jooksul, alates käesoleva seaduse jõustumisest.\n§ 55. Arhiivieeskirja kehtestamine\nKäesoleva seaduse §-s 15 nimetatud arhiivieeskirja kehtestab Vabariigi Valitsus 1999. aasta 1. jaanuariks.\n§ 56. Arhivaaride vastavus kutsenõuetele\n(1) Käesoleva seaduse §-s 51 nimetatud kutsenõuded ja kutseeksami sooritamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus 1999. aasta 1. jaanuariks.\n(2) Arhivaarid peavad vastama kehtestatud kutsenõuetele 2001. aasta 1. jaanuariks.\n§ 57-69. [Käesolevast tekstist välja jäetud]\n§ 70. Seaduse jõustumine\n(1) Käesolev seadus jõustub 1998. aasta 1. mail.\n(2) Seaduse 5. ja 10. peatükk jõustuvad 1999. aasta 1. juunil.


Kelly Sildaru võitis noorte olümpial kulla - Sport\nSildaru sai finaali esimesel laskumisel kirja 91,25 punkti, vahendas BNS Postimehe spordiportaali. Teisel katsel tõstis eestlanna lati veel kõrgemale, kui pälvis oma soorituste eest 93,75 punkti.\nToo parandus osutus hädavajalikuks, kuna hiinlanna Ailing Eileen Gu õnnestus oma viimasel laskumisel peaaegu täielikult. Meie õnneks hindasid kohtunikud tema esitust 93,25 punkti vääriliselt, mistõttu jäi kuldmedal siiski Sildarule.\nOma viimasele katsele (71,50) läks Sildaru seega juba tšempionina. Poodiumi kolmandale astmele tõusis rootslanna Jennie-Lee Burmansson, kes sai parimal juhul kirja 90,00 punkti.


La Lancha by Francis Ford Coppola - El Remate - Hotels.com\nKõik sihtkoha El Remate, Peten, Guatemala majutusasutused\nHotell järve ääres välibasseiniga, läheduses on Maya biosfääri kaitseala\nBiotopo Cerro Cahui park – 26 min jalgsi\nFlorese dokid – 32,7 km\nBasic tuba, 1 lai voodi, vaade segamaastikule, asukoht aias / aiapoolne\nBasic tuba, 1 ülilai voodi, vaade järvele, asukoht aias / aiapoolne\nBasic tuba, 1 ülilai voodi, vaade järvele, järveäärne asukoht\nFlores (FRS-Mundo Maya Intl.) – 34 min transpordivahendiga\nVastuvõtulaud on avatud iga päev 6.00 kuni 21.00. Sisseregistreerimiseks soovitame hiljemalt 72 tundi enne saabumist majutusasutusega ühendust võtta. Kontaktandmed leiad broneerimiskinnituselt. Külastajatele saadetakse enne saabumist e-posti teel 2 nädalat ja sisseregistreerimise juhised. Kohapeal on vastuvõtulaua töötaja.\nMida võtab La Lancha by Francis Ford Coppola ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas La Lancha by Francis Ford Coppola pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas La Lancha by Francis Ford Coppola lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on La Lancha by Francis Ford Coppola kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapealne restoran pakub võimalust kohalikud toidud. Lähiümbruse söögikohti: Las Orquideas (6 min jalgsi), Cantina La Pasadia (9,1 km majutuskohast).\nKas La Lancha by Francis Ford Coppola pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nMida majutuskohas La Lancha by Francis Ford Coppola ja selle ümbruses teha saab?\nNaudi kohapealseid tegevusi nagu kajakisõit ja kalastamine. Lisaks saad kohapeal nautida järgmist vabaajategevust: helikopteri-/lennureisid. Uju välibasseinis või kasuta muid võimalusi, mida pakub see hotell, nt spaateenused ja piknikukoht. La Lancha by Francis Ford Coppola pakub ka järgmist võimalust: aed.\nThomas, 3 ööd, reis, 17. jaan 2020\nTracy, 3 ööd, reis, 21. nov 2019\nEvelina, 4 ööd, reis, 18. nov 2019\nMarisol, 3 ööd, reis, 1. nov 2019\n3 ööd, romantikareis, 26. veebr 2019\n1 öö, reis perega, 11. veebr 2019\n3 ööd, romantikareis, 25. märts 2021\nJ David Wolf, 2 ööd, reis, 15. jaan 2020\nOmar, 1 öö, reis perega, 14. apr 2019


Kodu: Millised On Maja Eelised Oksjonil? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Millised On Maja Eelised Oksjonil?\nKoduoksjonid on üks võimalus majaomanikele ja pankadele, kes soovivad kodu kiiret ja hea hinnaga müüa. Kuigi koduväljaku oksjonid on sageli reserveeritud sulgemine omadused, oksjon on ka võimalus omanikele, kellel on ebatavaline või ekstsentriline kodu müüa. Majad, mis lähevad oksjonile, pakuvad mitmeid eeliseid...\nMüüa maja enampakkumisel võib muuta müügiprotsessi.\nKoduoksjonid on üks võimalus majaomanikele ja pankadele, kes soovivad kodu kiiret ja hea hinnaga müüa. Kuigi koduväljaku oksjonid on sageli reserveeritud sulgemine omadused, oksjon on ka võimalus omanikele, kellel on ebatavaline või ekstsentriline kodu müüa. Majad, mis lähevad oksjonile, pakuvad mitmesuguseid eeliseid tavapärase müügi korral\nEnampakkumisega maja suurim eelis on suur tõenäosus, et ta müüb oma õiglase turuväärtuse eest. See juhtub, kui ostjad võistlevad, et panna võitnud pakkumise, sõites kodumaa hinna kõrgeima hinna ostjaga nõus maksma ja madalaim hind, mille müüja on nõus. See toob kasu nii müüjatele kui ka ostjatele, kes saavad oksjoniprotsessi kasutada kodu väärtuse näitajana. Müüjad ei pea enne müügihinna määramist uurima õiglast turuväärtust ning ostjad saavad oma hinnad sõltumatult seada, ilma et muretseks oleks börsil noteeritud hinnaga palju või alla selle.\nOstjad, kes soovivad kodus oksjonil kodus pakkumise teha, peavad registreeruma enampakkumist jälgiva kinnisvaraettevõtte juures. See võimaldab kinnisvaraettevõttel kinnitada ostjatele krediidivõimelisi eeliseid. Kui pakkumine saabub, võivad osaleda ainult eelnevalt heaks kiidetud ostjad ja nad teavad varem müüja reservi hinda. See tagab, et ostja suudab ostu sooritada ja jääb oluliseks eeliseks tavapärase kodu müügi korral, kus ostja heakskiitmise ootamine võib võtta lisaaega ja põhjustada müügi langemise viimasel hetkel.\nOksjonid on palju kiiremad kui tavapärasem kodu müük. Müüjad saavad ajakava üles seada ja täpselt teada, millal maja müüb. See võib olla kasulik liikumiste planeerimiseks või muude plaanide koostamiseks, mis nõuavad finantskohustusi. Maja oksjoni kiirus vähendab ka kodu müügi maksumust, kuna kinnisvaramaakleril on vähem tööd, kui reklaamitakse kodusid, hoitakse avatud maja ja näidatakse administratiivselt. Koduomanikud säästavad ka hoolduskulude kärpimise eest, kui maja on turul.\nKoduoksjonid pakuvad alternatiivi majaomanikele, kellel on maja, mida oleks raske turul müüa või väärtustada. See kehtib eriti selliste kodude puhul, mis sisaldavad teatud tüüpi eripära või ebaharilikke omadusi, mis võiksid pöörduda teatud ostjate rühma, kuid kellele on raske teistele selgitada. Isegi sellistele majaomanikele, kes lõpuks kodu müüvad traditsioonilisemal viisil, pakuvad oksjonid võrdluseks alternatiivi.


LTD Rootz avab uue saidi Wheelz Casino | Tasuta Kasiino Mängud\nLTD Rootz ei raiska aega mängijatele üle kogu maailma kvaliteetsete võrguhasartmängude saitide pakkumisel. Veebikasiino operaator teatas sel nädalal, et tema kolmas veebikasiino on aktiivne. Wheelz kasiino liitub nüüd Wildz ja Caxinoga online-kasiinosektoris, pakkudes mängijatele sujuva platvormi kaudu esmaklassilisi mänguvõimalusi.\nWheelzi kasiino üksikasjad\nRootzi oma kasutas loomiseks oma mänguplatvormi Wheelz, mis pakub lihtsat navigeerimist ja parimat mängija kohandamisel. Liides on sujuv ja värviline, pakkudes visuaalselt meeldivat kogemust. Mis puutub pangandusvõimalustesse, pakub Wheelz oma valdkonnas parimaid meetodeid. Makseaegu peetakse tööstuse kõige kiiremaks!\nKäivitamise raames teatas Rootz partnerlusest telelegendiga David Hasselhoff. Kõik teavad Davidit tema ajast populaarsetes saadetes nagu Baywatch ja Knight Rider. Ta tegutseb kaubamärgi Wheelz suursaadikuna. Mängijad näevad The Hoffi nii brändi telereklaamides kui ka tema enda boonusmängudes.\nUus veebikasiino pakub mängijatele kõike, mida nad nauditavaks mänguseansiks vajavad, sealhulgas parimat mängude sisu. Seal on reaalajas diilerimängud koos pika loendiga mänguautomaatidest, lauamängudest ja muust. Hoff oli hea meel kuulda, et see sait pakub kena valikut craps-mänge, kuna see on tema lemmik kasiinomäng!\nRootzi jaoks on hõivatud aasta\nVaadates aastasse 2021 ja selle põnevat käivitamist Wheelzi kasiino on oluline üle vaadata, millega tegutsev ettevõte Rootz 2020. aastal hõivatud oli. Loomulikult töötas ettevõte Wheelzi kallal, kuid allkirjastas ka uusi partnerluslepinguid. Suvel teatas Rootz tehingust Swintt. Mängude pakkuja lõi operaatori kaudu käivitamiseks uue mängu.\n2020. aasta alguses teatati, et operaator töötab Kasvavad mängud. Arendaja auhinnatud slotimängude portfell läks veebruaris Wildz kasiinosse, mis on Rootzi teine online-kasiino kaubamärk.\nPortfell koosneb enam kui 60 mängust, mis aitas Wildzil pakkuda mängijatele veelgi suuremat sisu kui kunagi varem.


.jazzino.: juuni 2016\nEesti ilm on viimastel päevadel muutunud ühest äärmusest teise kiiremini kui Linnateatri piletid otsa saavad või kui Hulludel Päevadel vetsupaberijärjekorrad tekivad.\nTäna hommikul kell 5 näiteks säras päike ja päev sai alguse (või eilne pidu lõpu) karastusega Kalarannas. Sain ka lõpuks ujumishooaja 2016 avatud. :) Tundus, et terve päev tuleb mõnus ja soe suvine, kuna taevas ei olnud ei ühtki pilveriba ning kõrgust koguv päike küttis juba korralikult.\n5 a.m vaikelu enne tormi\nLabels: keeks ja muffin, rabarber, rukis\nRub ehk kuivmarinaad ja üks mõnus marinaad kanale\nTere jaanilaupäeva! Elagu Eesti ja elagu sõber Jaan. Ja ka Jean, John, Jāņi (whaat? Läti nimi ilma s-ita lõpus?), Joninės, Giovanni, Juan ja muud loomad.\nKui tavaliselt on jaaniplaanid end ise teinud ja olen ikka kuhugi linnast välja lõkkele-külakiigule sattunud, siis sel aastal otsustasin jaanipäeval töötada ning loobusin pikast nädalavahetusest. Eks siis ka täna peab piduõhta kusagil linna lähistel veetma. Isegi kui väike grill-tšill-saunakas tuleb ainult perega ning plaan oli mitte plaani teha, tuli viimasel hetkel ikkagi mingi hasart sisse ning veri hakkas kiiremini ringi käima, kui hakkasime tänaõhtust menüüd koostama.\nEga grillile meil sel aastal liiga traditsioonilsed asjad vist ei jõua - kuueliikmelisest seltskonnast on üks viimasel ajal trendikas taimetoitlane ning üks opijärgne beebitoidusööja. (Pakkusime talle välja, et võime talle šaslõkismuutit teha, aga millegi pärast ei järgnenud ei rõõmu ega vaimustust.)\nAga käsi ei tõuse ainult poekraami restile ladumast ning mingi marineerimine tuleks ikka ise ka ette võtta. Tugeva kiuga lihad tahaksid ideaalis üleöö marinaadis seista, ning hea oleks, kui marinaad oleks mõne vedeliku, nagu näiteks õli baasil teht, või sisaldaks mõnd lihakiudu pehmendavat koostisosa, nagu näiteks äädikas (vana hea klassikaline šaslõkk!) või keefir. Kes (nagu meie) aga alles samal päeval ärkab ning kiiret marinaadi tahab teha, siis sobib selleks ideaalselt mõni õrnema kiuga liha ja kuivmarinaad, mil vaid tunnikesest-paarist piisab, et oma imehea maitse edasi anda. Võrreldes paljude nn märgade marinaadidega jääb kuivmarinaadis seisnud liha minu meelest isegi mahlasem.\nLabels: linnuliha, marinaad & kaste, soolane ja soe\nTäna, juuni kolmandal pühapäeval, tähistab enamik anglofoonset maailma isadepäeva. Egas midagi, kunagi ei ole vale hetk oma isale kõike head ja paremat ja parimat soovida! Nii et kõik tublid isad, olge te tänatud oma alatise lahkuse ja vahel vajaliku karmikäelisuse, kindlameelsuse ning tarkuse, kannatlikkuse ja huumorisoone, tugevuse ning oma võsukestele õnneliku lapsepõlve ja turvalise kodu loomise eest. Aitäh!\nMinu maailma parim isa. Lause, mis loodetavasti paljudel siiralt üle huulte tuleb. Ning mis tuleb loodetavasti meelde tihemini kui iga novembrikuu teisel pühapäeval. Isa on ikka see, kes teab vastust absoluutselt kõigile küsimustele maailmas ning kelle peale võib alati loota. Nõu ja jõuga abiks, ükskõik kui suur mure või rõõm parasjagu päevakavas on.\nPosted by rebane 1 kommentaar:\nLabels: gluteenivaba, kaer, keeks ja muffin, rabarber\nSnäkilaua uus staar - oliivi-fetadipp\nJärgnevat lugeda telereklaami müügimehe häälega:\n"Oled väsinud kõigil suupistelaudadel samu sööke nägemast? Otsid midagi uut, millega tuttavaid üllatada? Siin on sinu võimalus! Proovi uut oliivi-fetadippi!"\nLabels: jogurt, juust, suupiste\nPalju õnn-nnee! Täna saab jazzinokitchen 200 blogipostituse vanuseks. Ei tea, kas tohib sellist vahepeatust arvestada? Minu mängumaa, nii et küll tohib. Kui inimesed arvutavad välja ja tähistavad oma vanust päevades, siis miks mitte ka teisi ümmargusi numbreid aplausiga vastu võtta? Ja noh, jälle hea vabandus ahi sisse lükata ning põll ette siduda. ;)\n(Tegelikult minu köögis sellist asja nagu põll ei eksisteeri. Puudust ei tunne.)\nLabels: gluteenivaba, kaer, rabarber\nKas te juba Meryl Streepi Donald Trumpi järgi tegemas olete näinud? Müts maha, naine on üle võlli andekas. Aga kurb on ka. Viimasel ajal enam uudiseid vaadata ei kannata. Ei välismaised ega omi koduseid. Nüüd, kus ETV on oma uudistega suvegraafikule läinud, ei olegi muud teha, kui oma isiklikku infosulugu tihendada ja loota, et päris hukka kõik ei lähe. Sest muudest eesti uudiste nime kandvatest meelelahutusprogrammidest lihtsalt ei jaksa olulist välja filtreerida. Ja piir olulise ning kõige muu vahel muutub järjest ähmasemaks. Eelmises Sirbis oli Jüri Reinvere artiklis "Vabadus olla rumal" lause, mis kahjuks illustreerib praegust olukorda liigagi hästi:\n"See, mis sada aastat tagasi kirjutati kilplaste kangelastegudesse, on tänapäeval täiesti tavaline uudisvoog, mis ei pane kedagi isegi imestama."\nPosted by rebane 2 kommentaari:\nLabels: juust, kapsaline, linnuliha, soolane ja soe, tomat\nSee kook pidi alguses kirssidega tulema. Isegi poenimekirjas olid nad juba kirjas. Juhuslikult otsisin midagi sügavkülmast ning sealt, kus olin kindel, et on ainult viimased karbid mustikaid-punasõstraid, leidsin karbitäie punaseid karusmarju. #jess. Kirsid said nimekirjast läbi kriipsutatud ja tikrikook lendas ahju kiiremini kui keskmine eestlane end päikeselise päevaga paljaks koorida jõuab.\nEnne kui uus tikrihooaeg peale tuleb, on ju sügavkülm vaja tühjaks teha! Ega sinna kahjuks liiga palju just alles pole jäänud. Mõned karbid marju, veidi maitserohelist ning vist ongi kõik! Enda arvates korjasin eelmisel suvel rügamendi jagu mammusid, aga igahommikune vitamarja miinilaks on oma järjekindlusega sügavkülma riiulitel pea puhta vuugi teinud. Isegi korra mõtlesin, et võib-olla peaks sel suvel uude sügavkülma investeerima, mis vanemate keldrisse peidetuna kõik mu marjakilod ära mahutaks...\nTublimad on kindlasti juba 2016 korilushooaja rabarberiga ammu avanud. Vist peaks ka. Näpud juba sügelevad. Hasart.\nÕe sünnipäevalauale aga jah sai tehtud tikritega kook. Mahlase kohupiimakihi ning rukki-kakaopuruse põhja ning kattega. Eks kohupiima-purukooke on kõigi vanaemad-emad teinud ning ega siin suurt retsepti polegi, klassikalised kakskolmandikkupuru-kohupiim-marjad-ükskolmandikpuru kihid nagu ikka, ainult et sel korral tegin nisujahuta puru rukki ja kakaoga.\nLabels: kohupiim, kook, mari, rukis\nRukkikorv ehk salatikorvikesed uues kuues\nViimasel ajal olen ma kõigist korvikestest ja tarte'idest vaimustuses. Nii tore, mis huvitavaid variante saab krõbedale põhjale laotada peale igihalja klassika keedukreem+marjad, popi sidrunikreemi või alati töötava vana hea šokolaaditäidise. Magusasõbra kujutlusvõime vaba maa!\nEestlaste suupistelaualt leiab singirullide ja täidetud munade vahelt aga ka soolased korvikesed, ikka salatite, pasteetide, kala/kanakreemide, -vahtude ja muuga. Vanad head klassikalised, mõnusa ampsu suurused. Kui aga magusatel tartelette'idel on suured sõbrad tarte'id, siis miks ei võiks salatikorvikeste suurem formaat olla salatikorv? "Küpsetatud korvid" ehk muretaignal lahtised pirukad quiche'id on juba ammu kõigi kodukokkade kuldvaramus oma koha kinnitanud. Sama hästi võib aga ka nö toore täidisega korvikesed suuremal põhjal teha. Eks muidu pidulauas serveeritakse ikka salateid ja võetakse leivakäär kõrvale. Salatikorvi puhul võib mõelda, et see leivaviiluke on lihtsalt põhjaks, et salatit parem taldrikule oleks tõsta!\nLabels: eesti köök, juust, peet, salat\nHurraa! Suvi on viimaks käes! Loodetavasti ei jäta päike meid veel niipea ja mõnusat sooja jätkub paljudeks piknikuteks ja grillpidudeks ja õues raamatuga vedelemisteks ja õhtusteks sumedateks jooksuringideks ja varajasteks kristallselgeteks hommikuteks ja ja... Kuigi, eks ju Murphyt peab ka uskuma ja skeptiline eestlane olema. Ega tali taeva jää. Mida lähemale pööripäev tuleb, seda ilmselgemaks (ai mis hea väljend siinkohal kasutamiseks) olukord muutub. Ehk, nagu üks mu tuttav Facebookis märkis:\nFunny how the Estonian weather gods are saving all their rain for jaanipäev.\nEi taha nüüd küll midagi ära sõnuda, aga igaks juhuks peaks võib-olla ka tubaste praeahjugrilli toitude peale mõtlema hakkama...\nSeniks-kuniks aga päike taevas sirab ja toomingad õitsvad ja tsirgud siristavad, tuleks kasutada juhust ja mõni tore piknik korraldada! Korvi võiks kindlasti muu hea-parema kõrval ka ühed vürtsikad seenepallid valmis meisterdada. Taimsed pallikesed on mahlased ning mõnusad ka ilma dippkastmeta ning kui liha järgi kuuma ilmaga eriti ei isuta, siis need ampsud on täpselt rusikas silmaauku.\nLabels: seen, soolane ja soe, suupiste, tomat, vegan\nVärviline salat kurgi, tomati, avokaado ja kinoaga


Meeskond ja geodeedid\n3D mudeldamine/ joonestamine\nSirkel & Mall Geodeesia pakub mõistliku hinna eest kiiret ja kvaliteetset teenust.\nMeie ettevõttes töötavad kvalifitseeritud geodeedid, kes teostavad geodeetilised mõõdistused ja tööd vastavalt tellimusele. Tööde teostamiseks kasutame kõrget mõõtmistäpsust võimaldavat mõõtetehnikat.\nTagame järjepideva geodeetide ja mõõdistajat teadmiste ning oskuste täiendamise, et tagada kõrge kvaliteediga teenus igale kliendile.\nKuna geodeesia on lai mõiste, siis ei piirdu ka meie poolt pakutavate teenuste hulk ainult tavageodeesiaga. Meie geodeedi on professionaalsed ja kõrgete teadmistega – pöördu meie poole ka erisooviga, aitame leida lahenduse iga kliendi probleemile.


Veeavarii Jannseni tänaval sulges mitmeks tunniks linna suunduva raja - Pärnu Postimees\nVeeavarii Jannseni tänaval sulges mitmeks tunniks linna suunduva raja\nLiiklus taastati kella 14 paiku\nPärnus Jannseni tänaval vigastas ekskavaator veidi täna enne keskpäeva torustikku, sestap suleti veeavarii tõttu Vana-Pärnu poolt tulijatele Tallinna maantee ristmikule suundumine parempoolsest sõidurajast. Liiklus taastus kella 14 paiku.\nVana-Pärnu poolt tulijad suunati juba varakult enne Tallinna maantee ristmikku Jannsenist Jaani tänavale. Linnabussid lasti läbi ja suunati Jannseni tänaval enne Tallinna maantee ristmikku vastassuunavööndisse.\nJannseni korrusmajade juurde sai sõita Suur-Jõekalda tänava kaudu.\nJuhtunud veeavarii järel juhatasid liiklust reguleerijad.\nTallinna maantee ristmiku tööde projektijuhi Mihkel Pilli sõnade kohaselt kõrvaldati veeavarii kella 12.30 paiku, kuid liiklus taastus kella 14 ajal.\nTallinna maantee, Jannseni ja Rääma tänava ristumiskoha ümberehitustööd algasid eelmisel nädalal ja kestavad olenevalt ilmaoludest umbes poolteist kuud.\nKui ilmad lähevad külmaks, katkestatakse tööd, aetakse kraavid kinni ja kaetakse asfaldiga. Kevadel tuleb taas vähemalt poolteist kuud ristmikul liiklust piirata, sest väljavahetamist vajavad teisegi sõidusuuna radade alused kommunikatsioonid.\nPärast ristmiku rekonstrueerimist saab sillalt tulles Vana-Pärnu poole pöörata kahel sõidurajal, samuti muutub senisest sujuvamaks Vana-Pärnu suunast silla poole keeramine.\nRistmik saab uue foorisüsteemi, ohutussaared ja ülekäigurajad.\nMõlemal pool Rääma tänavat tehakse korda kõnniteed ristmikust Aru tänavani ja Jannseni tänava jõepoolne kõnnitee ristmikust Uus-Sauga tänavani.\nEhitustööde lõpptähtaeg on 15. mai, kuid tööd võivad valmida varemgi.\nRistmikku uuendab AS TREF Nord ja tööde hind on 2 025 337 eurot.


Evelin Ilvese aastapäeva kleidid jõudsid ERMi - Maaleht\nEesti Rahva Muuseum on võtnud arvele Evelin Ilvese aastapäeva vastuvõttudel kantud kleidid ning samuti komplektide juurde kuulunud kingi ja ehteid.\n„Vabariigi Presidendi kantselei andis muuseumile üle Evelin Ilvese poolt vabariigi aastapäeva vastuvõttudel kantud kleidid ja mõned aksessuaarid ehk kingad, ehted,“ kinnitas Eesti Rahva Muuseumi peavarahoidja Riina Reinvelt Maalehele.\nTema sõnul on erandiks vaid 2014. aasta kleit, mis läks Eesti Ajaloomuuseumisse.\n„Ühtegi kleiti eraldi esile ei oska tõsta, kõik on Eesti disainerite-moeloojate loodud ja erakordsed,“ sõnas Reinvelt.\nMuuseum on esemed arvele võtnud ning juba sügisel võivad huvilised neist mõnda lähemalt näha.\n„Kuna kavandame selle aasta oktoobris avada näituse etnoainelisest moest 1930. aastatest tänapäevani, siis tõenäoliselt tuleb mõni kleit ka seal eksponeerimisele,“ selgitas Reinvelt.\nKleitide muuseumisse jõudmisel on pikem eellugu: 2013.a. mais kirjutas Eesti Ekspress, et Evelin Ilves on lasknud riigil maksta 70 000 euro eest kinni riideid, ehteid ja kingi.\nArtiklile vastuseks saatis presidendi kantselei välja omapoolse selgituse, põhjendades esemete eest tasumist presidendi ametihüve seadusega, mis annab õiguse hüvitada esileedi põhjendatud kulutused.\nJUHTKIRI: Leiba näeb varsti vaid muuseumis (1) 19.01.2017\nEvelin Ilvese plaan uued pagaritooted turule tuua on soiku jäänud (2) 16.09.2016\nPressiteates öeldi, et kõik Eesti riigipead ja nende abikaasad on esindusriideid kandnud mitte ainult ühel sündmusel, vaid korduvalt, neid on ka ümber tehtud. „Eestist väljuvate ja Eestisse saabuvate välisvisiitide puhul on meie riigipea ja tema abikaasa esindusrõivad osa Eesti visiitkaardist. Ametiülesannetega mitteseotud rõivad soetab riigipea abikaasa ise," selgitas kantselei.\nSamas toodi esmakordselt välja, et esindusriided ja ehted antakse presidendi ametiaja lõppedes ERMile nende kaasaega puudutavate kogude täiendamiseks.\nPraegu on ERMi püsiekspositsioonis väljas üks Reet Ausi poolt ümber tehtud kleit, mis on niiviisi töödeldult saanud kahel korral vastuvõtule kutsutut kaunistada. Evelin Ilvese rõivakomplektid on sellele kindlasti väärt lisandus.\nEvelin Ilves: kõige tähtsam on leiva puhul juuretis ja armastus\nFOTOD: Hiiu Folk pani Evelin Ilvese tantsu keerutama\nEvelin Ilves ERM-is hoiul olevatest vastuvõtukleitidest: tegin neist endale eraldi missiooni\nToomas Hendrik Ilves on Evelinile lahutuse eest 55 000 eurot võlgu


Haiget saamine on mu suurim hirm, aga sina oled mu suurim soov. | Nii ongi\n« On miski, mis ei kasva puu otsas, millest me ei loe koolis ja mida ei saa raha eest osta. See on kunst näha elu läbi oma südame.\nMinu suurim hirm on see, et võin su kaotada. »\nHaiget saamine on mu suurim hirm, aga sina oled mu suurim soov.\nkas oled sa kunagi tundnud või mõelnud, mis siis saab kui MEID enam pole ? vaevalt, et sa oled sellele mõelnud kui kõik on nii suurepärane ja nunnu ja tore. ilmselgelt ei teki kahtlust ka mitte, et väljendid ME OLEME või et ME TULEME kehtivad veel aastaid. ei, kõik võib muutuda. aga kas praegu ? seda ei tea. lihtsalt kogu see raske koorem, mis mu õlgadele täna kogunenud on, on teinud oma töö ehk ma olen täiesti hüsteerias ja hull valmis !!!!\ntänane päev algas minu jaoks kindlasti sellega, et astusin oma voodist välja vale jalaga. miks muidu kõik asjad täna ainult halvasti on läinud ? tavaliselt on ju kõik hästi läinud.aga mis ei tapa, teeb ainult tugevamaks !! seega, ma elan edasi oma rahulikku ja rutiinset elu ja püüan võtta(õigemini võtangi) igast päevast kõike, mida veel võtta annab ! seda juba selle pärast, et me elame vaid korra !\naga miks on nii, et vahel vale jalaga voodist välja astudes läheb kõik halvasti ? aga just sellepärast, et see on ette määratud ja teise nurga alt vaadates on see lausa hea kui kõik halvad asjad ühe päevaga välja tulevad. siis ei pea järgmistel päevadel enam halbu asju nii palju kuulma. mu väike peakene ei suuda lihtsalt seda infot enam vastu võtta, mis täna kogunenud on.\nma olen nagu väike tige siilike, kes mööda kodu ringi käib ja turtsub ning teistele kiirkõnega oma mure ette kurdab ja vastuseks saab ainult selle, et ma peaksin hoopis oma elu nautima ja mitte kohe leibu ühte kappi panema inimesega, kes on esimene tõsisem inimene mu elus. aga kõige toredam on see, et seda sama juttu ütles mu oma emme, kes teab ja tunneb mind kõige paremini. nii naljakas kui see ka ei tunduks, siis mu emme soovitas mul leida mehe, kellel poleks küljes ühtki kasvajat(ta peab silmas eelmisi naisi või lapsi või muid sulelisi ja karvaseid olevusi). et siis on minul kergem olla ja ka kõigil teistel, kes ei pea siis mu peredraamasid kuulama.\nvõib-olla on ka asi selles, et olen peredraamade vallas alles nii uus liige, et ma lihtsalt olen koba ja ei oska midagi teha. aga tegelikult kui ma nüüd natukene mõtlen, siis ma olen piisavalt suur tüdruk, et ise hakkama saada ja oma ajud tööle panna !\nma kardan, et kõik läheb kunagi nii allamäge, et mu elu suurim õnn kukub käest ja mind ootab ees ainult kurbus. aga ma tean tegelikult, et kõik läheb hästi ja asjad saavad korda !!! (: oleme positiivsed !!!!!!\njulge pealehakkamine on pool võitu ! ja sinust ma juba nii kergest lahti ei lase !\nThis entry was posted on juuli 5, 2011 at 4:09 p.l. and is filed under Uncategorized.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


TÕELISE RAHVUSLOOMA VÄLISMÄLU\nveel svastikaid, nagu kommentaariumis lubatud. "sakraal", 1998, tempera, akrüül, vineer, 26 X 37 cm. seeriast "svasticum etc", samast, kust ka pildid "triibuline" ja "värav". seeriat on näidatud eesti rahva muuseumis, pärnu mudravilas, obinitsas ja kunagises galeriis "illegaard", võib-olla kusagil veel. üks pilt sarjast asub tartu kunstimuuseumis. maalidele eelnes vabagraafikasari "teraafimid", mis käis ära ka saksamaal ja soomes. märkide-haakristidega tegelemine tõukus külaskäigust tõnis vindi juurde ning liivi vööde ja setu mustrite piidlemisest, konkreetse maali puhul on inspireerutud ka ortodoksi kirikuist, araabia aknavõredest jne.\nSildid: ise tegin, kunst, kunstiajalugu\nposted by ilves@metsas.ee at 23:35\nEi-noh muidugi! (ütleks siinkohal nashist - a´la linter või reva või mis ta nüüd oligi...)\nnats peidab ikka oma tõelise pale kunstis erinevatele vöömustrite ja muu sellise seletava jama taha. tegelikult aga väljendab oma meelsust!\nNii et veelkord:\nmulle meeldis - ostaks ära?\naga äkki hakkavad milleski mind kahtlustama? :D\nJa ära sinagi nendele neid näita :D\n20/3/09 9:46 AM\nselles canoni kaameras, mille mina nepali ja india piirile pudistasin ja mille sina endale tellisid, oli üks pilt hindu templist, katusel hiiglaslik seesamune, taustaks vähem hiiglaslik lehm. ilus pilt oli.\n20/3/09 11:40 AM\nlõbus lugu sellest, kuidas ma teraafimite-seeriaga saksamaale näitusele sõitsin: poola-saksa piiril nuias üks umbes 120 cm pikk piirivalvur, et ma pildid lahti pakiks ja talle näitaks. no käis peale, nagu uni, mitte nagu ametiisik. mina muudkui seletasin, et mul pildid ilusti pakitud ja ei viitsi ja nahhui, aga jupats aina näris. urgitsesin siis pahaselt ühe kompsu lahti, piirivalvur heitis pilgu haakristidele, pomises pettunult "ei olegi pornograafia" ja läks minema.\nhuvitav, kas tolle piiripunkti kaudu oli pornograafia poolast välja viimine toona keelatud?\n20/3/09 2:39 PM\nPOSTITUSED / Previous Posts\nEmakeelekirjanik, koolilebra, kaduvad sõnad jms\nnõmme linn iseseisvaks!\nma ei väsi kordamast\nKultuuripidurluse anatoomia, lahtiseletavalt