Rootsi demograaf: kui te praegu lastesse ei investeeri, pole sellest aastate pärast enam kasu | Praxis\nMida teha, et Eesti naised sünnitama hakkaksid? Miks rootslased pärast kahte tütart enam poega saada ei ürita ja miks lahutused sündimust suurendavad?\nNeile küsimusele vastab Eesti Päevalehele intervjuu andnud Stockholmi ülikooli demograafiaprofessor Livia Sz. Oláh. Oláh uurib praegu meetmeid, mis suurendavad sündimust, ja 2017. aastal võib osa tema leitust Euroopa tasandil seadustesse jõuda.\n•• Kas praegune väike sündimus on Euroopa ajaloos midagi erilist?\nSama väike oli sündimus 1930-ndatel, ent siis oli selge põhjus: kriis ja sõda. Nüüd, aastakümneid hiljem on see tõesti erakordselt väike.\n•• Miks Euroopa naised enam ei sünnita?\nEuroopas tervikuna oli perekonna kuldaeg 1960-ndatel, kui abielluti vara ja saadi palju lapsi – kolm või neli naise kohta. Pärast seda hakkas see aga Põhjamaadest alates vähenema ja trend jõudis tasapisi kõikjale, viimasena Lõuna-Euroopasse, kus traditsioonid püsivad visamalt.\nPeamine põhjus oli naiste tööleminek ja tõsiasi, et riikides puudus igasugune perepoliitika, lasteaedadest rääkimata. Pärast esimese lapse saamist mõistsid naised, et tööd ja lapsi on keeruline ühitada ja sageli otsustatigi rohkem lapsi mitte saada.\nMõne aja pärast hakkas naiste töötamise ja laste saamise vaheline seos muutuma. 1980-ndate lõpust alates sündimus taas suurenes, sest riigid eesotsas Põhjamaadega hakkasid vaikselt seadusi muutma, et naised ja mehed oleksid võrdsemad ja naistel lihtsam laste kõrvalt tööl käia.\nNüüd ongi tavaline, et enamikus riikides naised töötavad. Sündimus on aga Euroopa lõikes väga erinev ja peamiselt riiklike meetmete järgi. Kui Põhja-Euroopas sünnib naise kohta peaaegu kaks last, siis Kesk- ja Ida-Euroopas ning Lõuna-Euroopas on see juba kriitilise piiri lähedal ehk alla 1,5 lapse. Kriitiline on see sellepärast, et kui 20–30 aastat järjest on ühe naise kohta vähem kui 1,5 last, siis pärast seda on sündimust keeruline taas suurendada ja vananev ühiskond ei saa enam endaga hakkama.\n•• Kuidas läheb Eestil võrreldes ülejäänud Euroopaga?\nKui vaatame 2025. aasta prognoose, siis Eestis ei ole tegelikult asi veel kõige hullem, sest teil on praegu sünnituseas suur põlvkond. Loomulikult on emigratsioon suur probleem ja rahvastik vananeb kiiresti, ent olukord on hullem nt Saksamaal ja Itaalias, kus rahvastik on vähenenud juba 1980-ndatest alates. Siinkohal ei saa asi olla ka ainult majanduses, sest näiteks Prantsusmaal, Belgias ja Hollandis on näitajad paremad ja Põhjamaades eriti head.\n•• Mis siis sündimust mõjutab? Miks sünnitavad Rootsi naised rohkem kui Eestis või Saksamaal?\nTuleb mõista, et naiste töölkäimine ei tähenda tingimata sündimuse vähenemist. Alates 1980. aastate lõpust esineb hoopis positiivne korrelatsioon: riikides, kus on palju töötavaid naisi, on ka suur sündimus, ent riikides, kus töötab vähe naisi, on ka vähe lapsi. Selgitus on see, et riikides, kus on mõlemad positiivsed, on võimalik neid kahte asja ka ühitada, sest lapsehoolduspuhkuse süsteem töötab hästi, puhkust saavad ka isad ja mis kõige tähtsam – lasteaiakohad. Statistika ja uuringud näitavad, et neil kolmel aspektil on sündimusele väga tugev mõju.\n•• Eestis on lapsehoolduspuhkus ja emapalk, aga meil on ka Euroopa üks suuremaid palgalõhesid. Noored naised ei julge lapse pärast töölt eemal olla, kuna pärast seda on asi veel hullem.\nSee on suur probleem nii Eestis, Poolas kui ka Ungaris. Naistel peab olema kindlus, et pärast lapsehoolduspuhkust saavad nad vana töö vähemalt samal tasemel tagasi. Kui see ei toimi, ei saa keegi naisi süüdistada, et nad lapsi ei tee. Ma lõpetasin just raamatu, kus vaatlesime lastesaamise, tööturu ja riigi poliitikate vahelisi seoseid Euroopa eri riikides. Selgus, et naise otsust last või teist last saada mõjutab suuresti tööalane ebakindlus. Kui naistel polnud kindlat töökohta või kindlust, et töökoht jääb alles, lükkasid kõik lapsesaamise edasi. Suur mõjutaja on muidugi ka majanduskriis, mis tööturgu üldiselt ebakindlamaks muutis.\n•• Mis vahe on selles, kas naine otsustab saada esimese või teise lapse?\nJah, siin on suured erinevused. Kui asi puudutab üldist majanduslikku ja tööalast ebakindlust, siis lükkavad lapsesaamist edasi need naised, kellel veel lapsi pole. Kui sul juba mõni laps on, siis mingisuguseid garantiisid sa riigilt ju saad.\nEsimese lapse edasilükkamine on omaette teema, sest mida vanem naine, seda keerulisem on lapsi saada. Seetõttu pole ka imestada, et nõudlus kunstliku viljastamise jms järele on üha suurem. See on aga ühiskonnale väga kallis ja tekib küsimus, kes nende laste eest maksab. Kas ühiskond saab seda endale lubada või teevad seda inimesed ise? Aga sel juhul saab ju lastest tulevikus luksuskaup. Millist ühiskonda me tahame? Kas maksame praegu, et naised julgeksid juba noorelt sünnitada, või hiljem?\n•• Mis põhjusel otsustatakse piirduda ainult ühe lapsega?\nHalvad kogemused. Naine näeb, et tal on keeruline lapsega tööd ühitada ja nii ta ei tahagi neid rohkem. Juba sellepärast on oluline, et noortel emadel oleks normaalne tööl käia ja neil oleks kindlust. Nad tahavad tööd teha. On võimalik teha mõlemat, ent selle võimaldamine on ühiskonna vastutus.\n•• Aga miks on sündimus Eestis nii väike? Kas meil on liiga palju lastetuid naisi või liiga vähe peresid, kus on mitu last?\nMaailmas on aina rohkem neid naisi, kes ei tahagi üldse lapsi. See muidugi erineb Euroopas suuresti, ent trend on tõusev paljudes riikides – traditsioonilises ja katoliiklikus Poolas on juba 15% naisi lastetud. Need naised kas ootasid liiga kaua ja ei saa enam lapsi või harjusid lastetu eluga lihtsalt ära. Seetõttu on ka lapsesaamise edasilükkamine mingil määral oht.\n•• Kus on palju lastetuid naisi?\nNäiteks endine Lääne-Saksamaa, kus pole lapsi 40% kõrgelt haritud naistel. Nad tunnevad, et mõlemat lihtsalt ei saa, tuleb valida, kas hea positsioon või lapsed. Sealses ühiskonnas on jätkuvalt norm, et korralik naine ongi lastega kodus, sest keegi teine ei hoolitse tema laste eest piisavalt hästi. Ida-Saksamaal me midagi sellist ei näe, seal on korralikud lasteaiad ja seal on kõrgharitutel ka rohkem lapsi.\n•• Kõrgharidus on huvitav näitaja, sest haritud naised saavad paremad töökohad ja suurema tõenäosusega ka kõrgharitud mehe – koos on nad majanduslikult ju hästi kindlustatud. Miks nad siis ometi lapsi ei tee?\nNeil on muud ambitsioonid ja nad tahavad ka lastele rohkem. Hoolimata sellest, et neil on rohkem raha, tundub ikkagi, et nad ei jaksa laste ringide ja lisaõppe eest maksta. Ja nad lükkavad samuti lastesaamise edasi. Kõrgharitud naised peavad endiselt mõnes riigis töö ja laste vahel valima, sest üldlevinud arvamuse järgi kõike ei saa. Teisalt näitab aga kogemus Prantsusmaal ja Rootsis, et kõike saada on võimalik. Rootsis on praegu nn eliidi seas moeks kolm last, kõrgharitud edukad naised tahavadki palju lapsi.\n•• Te räägite palju Rootsist, mis on tugeva sotsiaalpoliitikaga, aga ka rikas riik. Eesti on pigem parempoolne ja hoolimata ideoloogiast võtavad kõik sündimust suurendavad meetmed riigi eelarvest kopsaka summa ja meil on juba praegu vananev rahvastik. Kas siin ei ole surnud ring? Meil pole lapsi, ent pole ka töötajaid, kes suudaksid lastesaamise kinni maksta.\nEesti ei ole veel tegelikult sellises punktis, sest teil on praegu suur sünnituseas põlvkond. Seetõttu ongi viimane aeg muudatusi teha, pärast pole enam efekti. Näiteks Ungaris ollakse juba meeleheitel ja püütakse midagigi teha, et sündimus suureneks – neil on olukord hullem kui teil.\n•• Praegu küll, aga kui 1990-ndate keskel sündinud lapsed jõuavad sünnitusikka, sünnib väga vähe lapsi.\nSelles ei saa päris kindel olla, sest kui majandus paraneb ja ka ühiskonna suhtumine muutub, võivad nemad ühe naise kohta rohkem lapsi teha kui teie praegu. Praegust kolmelapsebuumi Rootsi edukate naiste seas ei osanud näiteks keegi ennustada, aga ometigi see praegu toimub.\n•• Oletame, et meil on konsensus raha leida, kuidas me siis Eesti naised sünnitama paneme?\nVõti on lasteaedades ja töö võrdõiguslikkuses. Kuni naistel pole kindlust, et nad saavad pärast rasedust tööturul oma edu jätkata ja neil on võimalik lapsed raskusteta lasteaeda panna, nad sünnitama ei hakka. See (meetmed – toim) on kallis, aga vajalik. Ja ka ettevõtted peavad seda mõistma. Lühiefekt on see, et inimene teeb rohkem tööd ja ei lähe lapsepuhkusele, pikem efekt aga see, et sul pole enam riigis noori andekaid inimesi, kes tööd teeksid.\nOluline on meeles pidada, et meetmed ei pruugi töötada, kui eelnevaid pole kasutatud. Selline näide on Saksamaa näol täiesti olemas. Nad võtsid Rootsi lapsehoolduspuhkuse süsteemi üle ja arvasid, et see ongi võti. Statistika aga näitab, et sündimus on Saksamaal sama väike kui ennegi. See lihtsalt ei toiminud, sest nad investeerisid küll lapsehoolduspuhkusesse, ent lasteaiad jäeti ikkagi tähelepanuta. See on kõige olulisem punkt. Jah, sa oled poolteist aastat lapsepuhkusel, aga mis edasi? Ühtlasi on tähtis, et lasteaedadesse saaks lapsi panna juba enne nende kolmeaastaseks saamist, sest kolm aastat on naiste jaoks sageli liiga pikk aeg töölt eemal olla.\n•• Eestis on täiesti identne olukord: emapalk on, ent lasteaiakohti mitte.\nSee on väga suur probleem ja tõsiasi, et teil praegu lasteaiakohti ei jagu, võib sündimust mõjutada aastaid, sest kui noor naine näeb oma sõbrannade ja õdede-vendade pealt, kui palju probleeme on lapsele lasteaiakoha leidmisega ning töö ja pere ühitamisega, siis see mõjutab ka tema lapsesaamisotsust. Uuringud näitavad, et pere ja sõprade kogemuse mõju on selliste otsuste juures tegelikult väga suur.\n•• Aga räägime lahutustest. On üldine müüt, et mida vähem lahutusi, seda rohkem lapsi, ent – vabandage mu lihtsustamist – lahutatakse üha varem, leitakse uus kaasa ja tahetakse uusi lapsi.\nJah, teil on õigus. Põhja- ja Ida-Euroopas on üha sagedasem see, et iga teine abielu lõpeb lahutusega – see on reaalsus. Tänapäeval lahutavad aga naised veel viljakas eas ja paljud uued uuringud näitavad, et lahutused võivad olla sündimuse kütuseks. (Naerab.) See on tõesti nii, sest inimesed leiavad uue partneri ja tahetakse oma pühendumust ka lapsega näidata. Mõnikord ka mitme lapsega, et esimesel „ühisel” lapsel oleks „ühiseid” õdesid ja vendi. Aga seda taas riikides, kus naised on juba praegu tööturul meestega võrdsed. Sest kui naisel on hirm, mis saab temast ja lastest majanduslikult, kui meest kõrval pole, siis lahutuse hirmus ei tehta üldsegi lapsi.\n•• Mu vanemad on öelnud, et kui mina, pere teine tütar, oleksin sündinud poisina, siis tõenäoliselt neil kolmandat last ei oleks. Olete te soo mõju sündimusele ka uurinud?\nJaa, mu kolleeg uuris seda Soomes ja Rootsis ning tulemused olid väga huvitavad. Üldiselt on nii, et paarid tahavad mõlemast soost lapsi ja kui nii poeg kui ka tütar juba olemas, siis on kolmanda lapse tahtmise tõenäosus palju väiksem kui kahe samasoolise lapse puhul. Põnev oli aga see, et kui Rootsis sünnib kaks poega, siis tahavad vanemad üldiselt kolmandat ka – tütart. Kui on aga kaks tütart, siis poega väga ei üritata. Soomes on täiesti vastupidi, nemad tahavad poegi. Muide, ma lugesin hiljuti, et Hiinas tahavad pered nüüd hoolimata aastaid kestnud ühelapsepoliitikast ja poegade eelistusest üha rohkem tüdrukuid. Ka Jaapanis, sest seal on vananev ühiskond suur probleem ja eeldatakse, et tütar hoolitseb su eest kindlamalt kui poeg.\n•• Lugesin kunagi, et õnnetumas suhtes naised saavad suurema tõenäosusega lapsi kui väga õnnelikus suhtes olevad. On see tõesti nii?\nUuringud näitavad nii. Väga õnnelikus suhtes ei ole naise elust midagi puudu ja kardetakse pigem, et laps võib seda rikkuda. Aga mitte nii õnnelike suhete puhul võidaksegi õnnetum olla just seetõttu, et last ei ole. Tahetakse midagi muuta ja laps on sageli see muutus. Mõnikord loodetakse ka, et äkki laps parandab suhet.\n•• Sündimuse puhul räägitakse alati naistest – aga isad, kas ja mis nende puhul lapse saamist mõjutab?\nSee on tegelikult väga oluline teema. Rootsis on perepoliitika nurgakivi tegelikult isade kaasamine ja ka see on sündimust mõjutanud. Rootsi oli esimene riik maailmas, kus oli võimalus valida, kas koju jäi isa või ema. See annab emadele rohkem kindlust ja vabadust, et kui nad lapse saavad, pole nad temaga üksi ja tööelu on võimalik jätkata. Samuti saavad isad oma lastega lähedasemateks.\n-Livia Sz. Oláh on Stockholmi ülikoolis ungarlasest demograafiaprofessor.\n-Ta uurib perede demograafiat, poliitika mõju viljakusele ja partnerlussuhete lõpetamisele ning peremudelite, ühiskondlike ja perekondlike sugudevaheliste suhete vastasmõjusid. Ta viibib Eestis konverentsil „Rahvastikuprotsessid Läänemere piirkonnas 21. sajandil”.\nEnim mõjutab majandus\nPerepoliitikast rohkem mõjutavad Eestis sündimust üldised ühiskonna ja majanduse muutused. Kõige rohkem on sündimust mõjutanud just viimati nimetatu: suurenemine laulva revolutsiooni ajal, drastiline vähenemine 1990-ndate majanduskriisi ajal, 2004. aastast kiire suurenemine majandusbuumi ajal ja viimastel aastatel taas pidurdumine.\nAlahinnata ei saa ka perepoliitilisi meetmeid, sest ühest küljest suurendavad need perede sissetulekut või võimaldavad vanematel töö- ja pereelu ühitada, teisest küljest annavad signaali Eesti perepoliitika kohta üldiselt.\nVanemahüvitise mõju selgitamiseks on Eestis tehtud kaks suuremat uuringut, mis näitavad mõlemad, et vanemahüvitis on sündimust suurendanud. 2008. aastal väitis iga kümnes küsitletud noor lapsevanem, et hüvitis mõjutas lapsesaamise otsust suuresti. Registriandmete statistilise analüüsi põhjal selgus aga, et viimastel aastatel on vanemahüvitisest tingitud iga 15. sünd. Mõju on olnud suurem teise ja kolmanda lapse sünni puhul.\nPärast vanemahüvitise kehtestamist on inimesed teadlikumalt planeerinud sünde järjestikku, eriti suuremapalgalised naised. Suurenenud on nende järjestikuste sündide osakaal, kus sündide vahe on 1,5 kuni 2,5 aastat, mis võimaldab perel ka järgneva lapse eest saada sama suurt vanemahüvitist kui eelmise lapse eest.\nPalk väheneb 1,2%\nOmaette küsimus on, kas hüvitise summa kulutamine laiemalt peretoetustele või sobivate ja kvaliteetsete lasteaiakohtade kättesaadavusele ei mõjutaks sündimust rohkemgi. Praegu eraldab paljude lapsevanemate jaoks umbes pooleteiseaastane auk vanemahüvitist ja lapsehoiu- või lasteaiateenust, mis on kolmeaastastele lastele paremini tagatud kui väiksematele. Suur osa lapsevanemaid on seetõttu kuni lapse kolmeaastaseks saamiseni kodus.\nSelline lahendus ei pruugi olla väga atraktiivne peredele, kus mõlemad vanemad on peale pereelu aktiivsed ka professionaalses plaanis ega soovi oma tööellu kolmeaastast auku. Praxise ja Centari 2010. aastal tehtud palgalõhe uuring näitas ühtlasi, et naiste palk väheneb iga lapsega keskmiselt 1,2%. Lapsehoiuteenuste puudumine ning raskused töö- ja pereelu ühitamisel on kindlasti hirmutavad ning mõjutavad sündimust.\nVanemahüvitise mõju selgitamiseks tehtud kahest suuremast uuringust ühe autoriks oli Praxis ja teisel rahvastikuministri büroo.\nAllikas: Rootsi demograaf: kui te praegu lastesse ei investeeri, pole sellest aastate pärast enam kasu , EPL


13 Mai 2013, 01:13\n13 Mai 2013, 00:56\nKas Paypaliga ostes on vaja krediitkaarti kui saaks Top Upiga raha peale? Ebayst ostes küsib minult krediitkaardi infot kuigi mul krediitkaarti pole. Kas äkki on asi selles et raha pole veel peale kantud? Või pean kuskilt mujalt selle arve ära tegema? PayPal'iga arveldades ei ole krediitkaarti vaja...\nSaadetist ei saadeta mitte riigini vaid adressaadini. Kui e-poes on kaubale märgitud "free shipping", siis see tähendabki "free shipping" ja saaja ei pea hiljem postkontoris paki kättesaamisel saatekulude eest maksma. See, kuidas saatja oma kulleriga arveid klaarib, on saatja end...\n30 Apr 2013, 18:11\nEt suuliselt deklareerimine helistan siis tolli või. Telefoni teel deklareerimist võib suuliseks dekraratsiooniks nimetada küll, kuid ma pole veel kuulnud, et keegi oleks alla 22€ väärtusega saadetiste pärast sinna helistanud. Üldjuhul on nii, et kui saadetise väärtus on alla 22 €, postile lisatud ...\nSellise hinnaga tollimaksu ei rakendu. Kui ei eksi, siis tolli- ning käibemaksu tuleb maksta alates 30€ väärtuses kauba pealt. Endal siiani kõik 10-20 USD väärtuses kaubad on ilusti läbi Eesti Posti kohale tulnud. See info (30€ väärtus) ei ole päris täpne. Postipakid Kolmandatest riikidest (k.a mõn...\n12 Mär 2013, 02:26\n8-ndal märstil taasavati Bank Transfer mõningatele riikidele, kuid Eesti on sellest nimekirjast hetkel veel väljas. Full list of countries where Withdraw Funds by Bank Transfer is supported: Austria Belgium Cyprus Finland France French Guiana Germany Greece Ireland Italy Luxembourg Mayotte Monaco Ne...\n12 Mär 2013, 02:17\nKunagi lahkasime seda probleemi siin https://rahafoorum.eu/foorum/viewtopic.p ... 634#p11634\nArvan, et kui sa oled oma Skrilli kontoga mingeid tehinguid juba teinud, siis enam ei saa.\nIse pole enam aastaid Skrillis mingeid ülekandeid teinud aga muuta ka seda ei lase.\n26 Veebr 2013, 08:06\nSelle Payzaga on toimumas üks suur porno.. Kui minu Payza kontol oleks raha, siis ma kindlasti müüks või vahetaks selle kõik mõne muu raha vastu. Või maksaks netis sellega mõne kauba või teenuse eest. Kuigi nädal aega tagasi avati "Bank Wire" võimalus raha laadimiseks (uudis SIIN ), on sis...\n20 Veebr 2013, 20:33\nTeema: Unverified kasutaja limiidid?\nRe: Unverified kasutaja limiidid?\nMiks sa ei kasuta Paypali enda KKK-d või Help sektsiooni? Oleksid sealt kohe vastuse leidnud. https://www.paypal.com/ee/webapps/helpcenter/article/?solutionId=11516&m=SRE To see your sending limit: 1. Log in to your PayPal account. 2. Click My Account at the top of the page. 3. Click View limits...\n16 Dets 2012, 21:39\nMis krdma "specific countries"? Vaadates postitusi foorumites, twitteris jne, siis tundub, et tegemist on justkui üleüldise jamaga, mitte aga mõne konkreetse riigiga ja see juba üpris pikka aega. Mingi häma jutt sellest Payza-st. Märkasin, et ka raha laadmine on välja lülitatud Add funds b...


Tuvastage arvutiprobleemid Windows 8 töökindlusmonitor - STEALTH SETTINGS\nWindows 8 Kaasas tööriist vähem tuntud kasutaja, kes aitab neil kontrollida süsteem de vead, teated si teabeüritusi või kriitiline ja lahendada probleemid põhineb nende tulemustest.\nÜritused süsteemis toimus kuvatakse vorm graafiline, Saavad tuvastada ilma probleemideta, kui nad olid salvestatud vigu si toimeaeg selle (Joonis alla, kui süsteem on probleemid nagu Driver vead või tarkvara). Samuti graafikus Windows Töökindlusmonitor annab kasutajatele Vaata detailset informatsiooni umbes üksikürituste mis võivad mõjutada nõuetekohase toimimise operatsioonisüsteemi (Süsteemi uuendused, tarkvara paigaldada või riistvara rike).\nAvamiseks Windows 8 töökindluse kuvar, Tüüp usaldusväärsus in Alusta Screenvalige Settings kuvatakse paremal paanil ekraani (alla Otsing), Siis klõpsa Vaata usaldusväärsust ajalugu (Või tüübi perfmon / rel in jooks ja anda Enter).\nSiis klõpsa Kui graafik õppida üksikasjalikku teavet midagi.\nVaikimisi Windows 8 töökindluse kuvar kuvab vastavalt jooksva kuu jooksul (kasutajad saavad valida ja visualiseerida nädalas) probleemid operatsioonisüsteemi, need materjalid on klassifitseeritud kategooriatesse tähtsuse järgi või raskust (taotluse vead, süsteemi vigu, erinevaid vigu, hoiatused si info). Selleks, et vaadata tehnilised üksikasjad sündmused salvestatakse diagrammi, kasutajad peavad kliki lingil Vaata tehnilised andmed kõrval kuvatakse vastav sündmus (need on loetletud allosas tööriista).\nMärkus: Kui soovite kuvada tervis aruannet operatsioonisüsteemi tüüp perfmon / aruande Run, ja luua ühtse täitmise aruanne, tüüp perfmon / sys (kõik Run).\nSTEALTH SETTINGS - tuvastage arvutiga seotud probleemid Windows 8 töökindluse kuvar\nSiit leiate üksikasjalikku teavet Windows vigu Määrama Windows 8i vead Windows määrata küsimusi Windows 8 jõudlusmonitor Windows 8 töökindluse kuvar Windows 8 tööriistad Windows sündmused Windows Tervisearuanne Windows Tulemusaruanne\nmärkused • märkimisväärne • tarkvara • Windows 8 • Windows Tips\nInterneti-reklaamide kuvamise blokeerimine rakendusega Adblock Plus Explorer\nmengidentifikasi kesalahan windows 7, betrouwbaarheidsgeschiedenis, identifikasi masalah instalasi windows 8, monitor de confiabilidade.exe, identifikasi masalah windows 8, الموثوقية في الويندوز,


Perearst Helle Vehlmann. Harjumaa perearstid.\nHinnang perearst Helle Vehlmann teenustele\nEi suutnud 20 aastaga õiget diagnoosi panna\nMari kirjutab: "Perearstina ei suutnud diagnoosida isal 2 pahaloomulist kasvajat (ei suutnud isegi eriarstile varases staadiumis suunata) ning emale stressi/depressiooni raviks retsepte välja..."\nMari kirjutab: "Perearstina ei suutnud diagnoosida isal 2 pahaloomulist kasvajat (ei suutnud isegi eriarstile varases staadiumis suunata) ning emale stressi/depressiooni raviks retsepte välja kirjutada. Elaks nagu nõukogude ajastus endiselt."\nHinnang perearst Helle Vehlmann teenustele:\nLisatud: 07.06.2016 09:54\nVassili kirjutab: "Ei tea kas vanadusest, aga täiesti ebaadekvaatne, ei märka patsiendi probleeme, ei oska ravimeid välja kirjutada. Kogu aeg väljastab sama retsepti, mis 30 a tagasi... Äkki oleks..."\nVassili kirjutab: "Ei tea kas vanadusest, aga täiesti ebaadekvaatne, ei märka patsiendi probleeme, ei oska ravimeid välja kirjutada. Kogu aeg väljastab sama retsepti, mis 30 a tagasi... Äkki oleks aeg pinsile minna?"\nLisatud: 12.05.2016 05:58\nVahur kirjutab: "Mina olen ikka abi saanud. Ega arst saa kah imeinimene olla."\nLisatud: 01.12.2011 03:14\net enamik ajast puhkusel ...\nLiis kirjutab: "Raske kätte saada, selline tunne, et enamik ajast puhkusel või veel kuskil. Ei saa öelda, et sõbralik, tehakse ja räägitakse nii, et mingu kiiremini kabinetist välja."\nLisatud: 21.04.2011 02:38\nAlati olen kiirelt terveks ...\nAnnika kirjutab: "Parim perearst! Kuulab ja aitab :) Alati olen kiirelt terveks saanud."\nLisatud: 01.11.2010 08:53\nJaga oma kogemusi teiste patsientidega ning hinda perearst Helle Vehlmann teenuseid skaalal 1-5. Kommentaari lisamine ei ole kohustuslik juhul, kui perearstile antav hinnang iga kriteeriumi kohta on vähemalt 2 palli. Lehe kasutustingimustega on võimalik tutvuda siin.\nAnton Tärn , Mare Kookmaa , Irina Ogoltsova , Andrei Borissov , Aale Kallus , Lilia Hirve , Katrin Raa , ...


«Suhkrusõda» muudab pakendeid - Kaup ja teenus - Tarbija\n«Suhkrusõda» muudab pakendeid\n11. oktoober 2016, 19:57\nMaiustuste tegijad on hakanud müüma aina väiksemaid pakke.\nKuna aina enam inimesi maailmas püüab suhkru tarbimist vähendada, siis mõjutab see lisaks toodete koostisele ka pakendite suuruseid.\nVõrreldes 2014–2015 aastaga on n-ö tervislike vahepalade tootmine kasvanud maailmas seitse protsenti, samas kui tavaliste oma viis protsenti, teatas Euromonitor.\nTervislike suupistete buum sai analüütik Jack Skelly sõnul alguse Lääne-Euroopast ja Põhja-Ameerikast ning on nüüd muutmas toiduainetööstust. «Suhkrusõda» on kasvatanud tarbijate teadmisi toidu koostisosade kohta ning inimesed on oma tarbimist hakanud rohkem jälgima.\nEuromonitori uuringu kohaselt otsib 47 protsenti tarbijatest tooteid, kus on suhkrut kas vähem või puudub see üldse.\n«Suhkru demoniseerimine on muutnud suupistete koostist,» rääkis analüütik John George. Kui 2015. aastal kasutati tavapäraste suupistete tegemiseks 15,5 miljonit tonni magusaineid, siis n-ö uut tüüpi vahepalad sisaldasid neid märksa vähem – kõigest kolm miljonit tonni.\nTervislikud trendid ei mõjuta mitte ainult toodete koostist, vaid ka pakendi suurust. Analüütiku Karine Dussimoni sõnul on näha, kuidas tavaliste suupistete pakkide suurused muutuvad.\nSuuremate pakkide puhul antakse mõista, et need on jagamiseks. Väiksemad on muutunud n-ö ampsupakkideks. Uued pakendid aitavad kontrollida paremini portsjonite suurust ning vähendavad inimeste süütunnet, kui nad on impulssostuna maiustusi soetanud.


💄 Paistab: Hammersmith ja linn - 2020\nKevad on lõpuks siin. Selleks, et tervitada sooja hooaega, otsustasin teha värvika ja särava välimuse, kasutades kuuma roosa ja lubirohelist tooni. Kuna silmad on üsna julge, hoidsin ülejäänud nägu neutraalsed. Kui teile meeldib see pilt, siis saate seda teha järgmiselt.\nKasutatud tooted: - liiga varjukindlustus - Sleek Meik I-Divine Glory Eyeshadow Palette - Layla puhas lauvärv n.4-s - Sleek meik I-Divine Circus Palette - Sleek Makeup Eau La La Pencil in Tonic - Kiko helitugevuse ripsmetušš - Liz Earle Sheer Naha toonik SPF15 - Layla Correttore Anticernes in Stick - Kasu Coralista Blush - kasu suure kiirusega - hõõglot Prodigy Lipgloss on Heroine'is\nEYES 1. Alustage pealekandmist ja nägemisvärviga, et oma silmahambad püsiksid terveks päevaks. Minu lemmik on liiga varjukindlustus. 2. Pühkige punasel kuumalt roosal toonil (ma kasutasin Hammersmithi ja linna pehmema meikuga Glory Eyeshadow Palette) kortsul. 3. Kandke pehme kristalliseerunud roosa varjund (ma kasutasin Layla Pure Eyeshadow n.4) Hammersmithi ja linna pealispinnal, et servad segaksid. 4. Pühkige kahvatu kullavärvi (ma kasutasin toru Sleek Makeup Glory Eyeshadow Palette), et esile tõsta. 5. Kandke kaanega laimi-rohelist varjundit (ma kasutasin särava meigikandi Glory Eyeshadow Palette). 6. Asetage oma ülemine silmaplii koos sätendava metsaga rohelise silmapliiatsiga (kasutasin toonikuga Sleek Makeup Eau La La Pencil). 7. Rakenda ripsmetušš.\nFACE & LIPS 1. Isegi välja skintone, kasutades kas toonitud niisutaja või vundament. Seejärel pehmenda varjualus neid alasid, mis vajavad rohkem katvust nagu tumedad ringid ja plekid. 2. Kasutage oma põskeõunade korallipunase nägemist (ma kasutasin Benefit Coralista Blush'it). 3. Tõstke oma põsesarnad esile peenikese roosa märgistusega (ma kasutasin kasuliku kõrgtuled). 4. Asetage huultele puhas roosa huuleläige (ma kasutasin hõõgniit Prodigy Lipglossi heroinis).\nMariah Carey just näitas, et tal on tõsine vaimse tervise häire\nKuidas peaksite saama D-vitamiini annet?\nMiks ainult mõned inimesed murda?\nŠampoon lihtsalt natuke rohkem isiklikku


Kommentaarid: Kas riigiasutused peaks ikka üle Eesti laiali puistama, maksku see mis maksab?\ngeoloog/ 14. detsember 2017 12:34\nGeoloogiteenistus kolib küll, aga mitte Rakveresse vaid Tartu maantteele.\nKas/ 12. september 2017 17:55\nsellest suurest kolimise plaanist võib nii aru saada,et nt.kõik ühe ministeeriumi töötajad elavad Pärnus teised Rakveres.Kodanikule ei muuda see midagi kus asub ministeerium.Pood ,post ja apteek on tähtsad.Aga riigil raha palju.Ametnikud sõidavad maksumaksja rada eest aga ega sellepärast pea veel tööd tegema.\nToslem/ 12. september 2017 15:10\nMeie elu korraldajad ei ole lugenud ilmselt valmi "Orkester". Ehk siis paiguta neid pillirühmi ja -mängijaid ümber kuidas tahad ega mängimise kvaliteet sellest ei parane.\ntaat/ 12. september 2017 09:35\nväljakolimisega muutuvad transpordikulud suuremaks-ei hakka keegi neti kasutama,kärutatakse hommiku tööle ja õhta päälinna tagasi\n.../ 12. september 2017 12:02\nEi pea neid laiali puistama. Varsti hakatakse jälle tagasi viima ja jälle kalli raha eest.\nriigi tegevus on/ 12. september 2017 09:31\nnagu lasteaias klotside ladumine: laod neid nii ja naa, kukuvad ümber, laotakse uuesti ja ladumist jätkub pikalt... tulemus on umbes sama\n" Superministeeriumi hoone "/ 12. september 2017 09:30\nehk superkorruptsiooni hoone eesti moodi.\nVähemasti/ 12. september 2017 09:35\nei pea kilekottidega mööda eestit ringi jooksma.\nKAPO/ 12. september 2017 09:36\npeaks samuti sinna hoonesse kolima siis ringkäendus ligemal.\nab/ 12. september 2017 09:02\nsotsiaaimin. võiks meremäele kolida, kus alles tuleks tööjõukulude kokkuhoid!\npärnakas/ 12. september 2017 08:57\nEAS-i Pärnusse kolimine on õige mõte. Ka mõni ministeerium võiks vabalt siia kolida. Linn kasvab hoogsalt. Isegi kruiisilaevad tulevad Saaremaa asemel Pärnusse. Hakkavad lendama rahvusvahelised lennukid. Varsti valmib ülikiire RailBaltika. Ülikoolgi ju kolib Pärnusse.\nAadu/ 12. september 2017 08:55\nSellise pseudotegevusega ääremaastumist ära ei hoia.Peaks midagi mõistlikku tegema hakkama.\nOlen/ 12. september 2017 08:48\nsamuti rääkinud, et pealinn tuleks üle viia Narva. Ehitataks üles ka Sirgala ja Viivikonna, saaks suurepärased rahulikud asulad riigikogulastele ja valitsusliikmetele.\n12. september 2017 08:45\nUrve Palo võiks ise Tallinnast välja tööle kolida (muidugi mitte ministrina). Isiklik eeskuju on väga oluline.\nKülavanem/ 12. september 2017 08:43\nMeil on siin üks tühi endine lehmalaut välja pakkuda-natuke värvida vaja ja üüri ei taha ! Wifi olemas .\nEnn Kalm/ 12. september 2017 08:38\nKolimised ja kolimised ...Siia ja sinna - tuleb UUS minister ja kõik algab uuesti !\nLoomulikult peaks, kui selle taga on rahvuslik-pooletoobine entusiasm.\nInimesed!/ 12. september 2017 08:14\nAnnetagem Strandbergile, et ta saaks oma välimust korrastada!\nmx35/ 12. september 2017 07:59\nLas kolivad lahku.. Kuid ma pole nõus maksma selle eest et see jälle kokku kolitakse "kokkuhoiu" eesmärgil. Näiteks, kus on Haridusministeeriumi rohkem Tartus või Tallinnas? Kes saab endale need kolimise kulud??\nvõrgus juba ollakse-/ 12. september 2017 07:31\nvalede võrgus, kuhu veel on minna?\nvello/ 12. september 2017 07:18\nRiigikogu tuleks saata näiteks Põlva,Superministeeriumisse peaks paigaldama ka Narkoministeeriumi ja igasugused süstlavahetus teenused ja kõik ministeeriumid üle Eestimaa laiali puistama\nnoh./ 12. september 2017 06:07\nkolivad ikka Pärnu.Tartu.Narva ei tule keegi väksemasse kohta ,kasvõi näiteks Valga.\nPisikesed/ 12. september 2017 08:50\nriigiasutised peaks asuatma Kagu-Eesti väikelinnadesse ja suurasulatesse: Kanepi, Värska, Tõrva, Mustla, Lähte, Laeva, Mõisaküla, Mustvee, Kallaste, Alajõe, Iisaku, Avinurme, Tudu, Simuna, Rakke, Sadala, ...\nZorro/ 12. september 2017 05:50\nRiigikogu spetsialistid peab ka laiali puistama,igaühele oma küla ,kus inimtühjad asulad nende poolt\nokupatsiooni tagajärjel vastu haigutavad.\nSammalhabe/ 12. september 2017 01:10\nNo, sm Uljanov ütles juba ammu-ammu, et kõik tuleb tsentraliseerida ja elektrifitseerida. Sa mees elad eelmises sajandis, numbreid tunned, aga progeda ei oska, ikka loodad veel rublasid venemaale müüa. suures plaanis ei näe sa mingit pilti, oled veendumustelt sotsialist, arvates, et kõike saab jätkuvalt tasuta.\nTeistsugune arvamus/ 12. september 2017 01:02\nSelleks, et targad ja toredad inimesed ei peaks oma kodukohast ära pealinna kolima, peavad neile olema väärilised töökohad. Ja väikestes kohtades elavad inimesed on võib-olla ka tervema mõtlemisega kui pealinna broilerid.\nKuuuurija/ 12. september 2017 01:23\nTark inimene loob endale ise töökoha.\ntõesti naljakas/ 12. september 2017 13:21\nselleks peab riik neile mõnusteeriumi koju kätte viima\ninimkonnale/ 12. september 2017 00:09\nto inimkonnale/ 12. september 2017 08:39\nMidagi on lauses valesti, poliitikud tööle...


Kalamaja ja Supilinn tuleohutuks: aga kuidas? - Ehitusuudised\nAutor: Johanna Liblik, TalTechi ehituse ja arhitektuuri instituudi nooremteadur, Alar Just, TalTechi ehitus • 12. juuli 2020\nKui aastakümneid tagasi ei nähtud amortiseerunud ja räämas hoonetele suurt tulevikku, siis viimane aastakümme on tõestanud vastupidist. Üha rohkem on hakatud hindama inimmõõtmelist, tervislikku ja rohelist elukeskkonda, millele annavad kinnitust ulatuslikud puitmajade renoveerimistööd. Kas tänapäevaste nõuete järgi renoveerides saab kasutada ka ajaloolisi materjale?\nTallinn. Pebre tn 7 tulekahju. 13. veebruaril süttis Pelgulinnas Pebre 7 kahekordne puumaja. Hukkus üks inimene.\nTerviklikult säilinud puitelamute rajoonid nii Tallinnas kui ka Tartus kuuluvad tänapäeval miljööväärtuslike hoonestusalade kaitse alla, mille eesmärk on säilitada nii ajalooline hoonestus kui ka seda ümbritsev keskkond oma tänavate, aedade ja parkidega.\nVanade puithoonete renoveerimise puhul tuleb tagada elamistingimused, mis vastavad tänapäeva inimeste vajadustele ja soovidele. Ennekõike peab renoveerimisprojekti viima vastavusse praeguste ehitusnormide ja standarditega, et saavutada nõutav energiatõhusus ja puitmajade puhul mitte vähem oluline nõue – tulepüsivus.\nOlemasolevate kahekorruseliste majade puhul soovitakse tihti välja ehitada katusekorrus, mis tähendab kõrgendatud tulepüsivusnõuete täitmist: kolmekordsete hoonete puhul tuleb tarindite tulepüsivus nii konstruktsioonide kande- kui ka eraldusvõime seisukohast tagada 60 minutiks standardtulekahju tingimustes.\nTuleohutuskonverents 2020 toimub juba 25. augustil.\nSiinkohal on praktilisel lähenemisel tekkinud tihti teadmatust ja ka vastuolusid, kus põrkuvad omaniku soovid, tuleohutusega seotud tänapäevased nõuded, materjalide kohta leiduvad projekteerimisandmed ning eelarvamused puitmajade tuleohtlikkusest.\nNüüdisaegsed nõuded ja ebapiisav teadlikkus puitmajade säästlikust renoveerimisest on viinud olukorrani, kus traditsioonilisi ehitusmaterjale vahetatakse laialdaselt välja moodsate materjalide vastu. Sellise trendi jätkumine seab ohtu ajalooliste majade autentse materjalikasutuse ja ajastutruu ilme säilimise.\nMiljööalade ehitusmäärus kaitseb renoveeritavate majade välisilme säilitamist, kuid eeskirjad ei hõlma ettekirjutisi hoonete interjöörile ega tarindite sisepindadel kasutatavate materjalide kasutuse kohta. Seda juhul, kui tegemist ei ole muinsuskaitse all oleva mälestisega, nagu suurem osa puitelamuid on. Märkida tuleb, et rangemate tulepüsivusnõuete täitmine eeldab olemasolevate konstruktsioonide tulepüsivuse hindamist ja vajadusel uute projekteerimisnõuetega vastavusse viimist. Üldjuhul tähendab see lisakattekihtide paigaldamist olemasolevatele konstruktsioonidele.\nTraditsiooniliselt on puitseinad ja -laed kaetud lubi- ning savikrohviga. Krohv on olnud kergesti kättesaadav ja käsitletav ehitusmaterjal, mis on ajalooliselt taganud ka esmase tulekaitse. Praegu on vanade hoonete tulepüsivuse hindamine nüüdisaegsete meetoditega raskendatud ja sellekohane projekteerimisteave väga puudulik.\nKuna puitmajade puhul tagab kattematerjal esmase kaitse tule eest, on tavapärane praktika, et olemasolevad pinnakattematerjalid asendatakse või kaetakse kipsplaatidega. Peamiseks põhjuseks või pidada asjaolu, et kipsplaadid tagavad tõhusa tulekaitsevõime ja tänapäevased projekteerimisstandardid pakuvad sellekohast projekteerimisteavet. Praegu kehtiv Eesti projekteerimisstandard EVS-EN 1995-1-2 (Eurokoodeks 5 osa 1.2) käsitleb mittepuidupõhiste tulekaitsematerjalidena vaid kipsplaate ja kivivilla.\nPraegu puudub projekteerimisnormides tulepüsivusteave looduslike krohvide kohta ning tihti ei osata ega teata, kuidas võiks ka traditsiooniliste materjalidega ettekirjutatud tuleohutusnõudeid täita. Uurimistulemused aga näitavad, et piisavalt paksude krohvkatetega on võimalik tagada puitkonstruktsioonide kapseldus 30 minutiks.\nTehnikaülikooli ehituskonstruktsioonide uurimisrühm analüüsis neli aastat puitkonstruktsioonide tulepüsivust, võttes sealjuures arvesse ka ehituses kasutatud isolatsioonimaterjalide mõju. Tema töö eesmärgiks oli pakkuda paindlikke projekteerimisvõimalusi nii korteriomanikele, arhitektidele kui ka ehitajatele, et laialdasemalt kasutada looduslikke ehitusmaterjale ajaloolistes majades.\n"Me teame, et puit põleb, aga me peamegi puitu kaitsma, selle eest, et ta põleks vähem. Ja me uurime, kuidas ta põleb, kui aeglaselt ta põleb, et me oskaks ka hinnata nende olukorda, kui nad on põlenud," selgitas uurimistöö juht, TalTechi inseneriteaduskonna ehituse ja arhitektuuri instituudi professor Alar Just.\nAlar Just räägib krohvide ja puidu tulepüsivusest 25. augustil toimuval Tuleohutuskonverentsil.


Sisemaal võib lörtsi sekka ka lund tulla (01.11.2017 16:09)\nIlma ülevaade 2.11.17 – 8.11.2017\nNeljapäeva (2.11.) öösel kujuneb Läänemere kohal uus madalrõhkkond ning liigub päevaks üle Liivi lahe Läti poole. Saju tõenäosus on suur eelkõige Eesti lääne- ja edelaosas - sajab enamasti vihma, sekka ka lörtsi ning sisemaal võib öösel ka lund tulla. Kagutuul tugevneb 5-10, Hiiumaal ja põhjarannikul puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur on öösel 0..-5, Virumaal võib -8°C-ni langeda, saartel ja läänerannikul jääb üle 0°C (kuni +7°C), päeval tõuseb 0..+3, saartel +4..+9°C-ni.\nReedel (3.11.) madalrõhkkond eemaldub ja veidi mõjusamaks saab kõrgema rõhuga vöönd. Nõrka sadu on vaid üksikutes kohtades ja enamasti vihmana, sisemaal võib ka lörtsi sekka lund tulla. Tuul nõrgeneb ja puhub öösel põhjakaarest, päeval pöördub läänekaarde. Õhutemperatuur on öösel sisemaal -1..-6, saartel ja läänerannikul 0..+5, päeval +2°C-st Eesti idapoolses osas kuni +7°C-ni saartel.\nLaupäeval (4.11.) jõuab Skandinaavia põhjatippu uus aktiivne madalrõhkkond ja selle serva mööda kannab edelavool Läänemere äärde sooja õhumassi. Saju võimalus on öösel väike, päeval tibab siin-seal vihma. Nõrka vihma sajab eelkõige Lääne- ja Loode-Eestis, õhtu poole võib ka sisemaal veidi vihma tibada. Tuul pöördub edelasse ja tugevneb, rannikul on puhanguid 15 m/s. Õhutemperatuur on öö hakul mandril -1..+3, saartel +4..+7°C, pärast keskööd tõuseb, päeval on 5..9°C.\nPühapäeval (5.11.) tõmbub madalrõhkkond enam Skandinaavia ja Soome kohale ning idapoolne kõrgrõhuala muutub veidi tugevamaks. Kahe rõhuala piirimail võib öösel nõrka vihma tibutada, päev on suurema sajuta. Puhub võrdlemisi tugev edela- ja lõunatuul. Õhutemperatuur on öösel 3..8, päeval 6..10°C.\nEsmaspäeval (6.11.) jõuab Läänemerele madalrõhulohk ja tõenäoliselt jõuavad vihmapilved ka Eestisse. Tuul tugevneb ning puhub öösel lõunakaarest, õhtu poole pöördub läänekaarde. Õhutemperatuur on öösel +2..+7, päeval 5..9°C.\nTeisipäeval (7.11.) liigub madalrõhkkond edasi Karjala poole, viib kaasa sajupilved ning päeval tõusva õhurõhu foonil saju võimalus väheneb. Puhub võrdlemisi tugev läänekaare tuul. Õhutemperatuur on öösel 0..+5, saartel kuni +8, päeval 4..8°C.\nKolmapäev (8.11.) tuleb kõrgrõhkkonna servas suurema sajuta. Tuul nõrgeneb. Selgineva taeva all langeb öine temperatuur alla 0°C, päeval tõuseb +3°C ümbrusse, saartel võib paar-kolm kraadi soojem olla.


Palkmaja freespalgist Inglismaal - RauHel\nPalkmaja Inglismaal. Mõõtmed 6x10m. Seinad on freespalgist paksusega 245 mm.\nMeie palkmajad on mõeldud aastaringseks kasutamiseks. Palkmajad seinamaterjalina kasutame männi- või kuusepalki, Vastavalt tellija soovile ehitame maja seined kas kooritud ümarpalgist või siis tahutud palgist. Viimasel juhul on palk saetud 175…225mm paksuseks. Kõik palgid, mida majaehitusel kasutame, on metsast spetsiaalselt ehituspalgiks valitud.


Põhimõtted COVID-19 riski maandamiseks - Tallinna Saksa Gümnaasium\nOled siin: Avaleht1 / Põhimõtted COVID-19 riski maandamiseks\nPõhimõtted COVID-19 riski maandamiseks õppeaastal 2020/2021 Tallinna Saksa Gümnaasiumis\nKui olete viibinud enne kooliaasta algust välisreisil, siis jälgige nimekirja maadest, mille puhul tuleb viibida 14 päevases karantiinis. Karantiiniajal kooli mitte tulla. Karantiinis olekust teavitada klassijuhatajat.\nPalume kogu kooliperel järgida hügieeninõuded. Käsi tuleb pesta sooja voolava vee ja seebiga vähemalt 20 sekundit. Kui kätepesu võimalust ei ole, siis kasutada alkoholipõhist (vähemalt 70% alkoholisisaldusega) käte desinfitseerimisvahendit. Noorematele õpilastele tuleb õige kätepesutehnika praktiliselt ette näidata.\nPalume õpilastel hoida omavahelist distantsi.\nPalume järgida põhimõtet, et kui aevastatakse või köhitakse, siis tuleb katta oma suu ja nina ühekordse salvrätikuga ning visata siis see koheselt prügikasti ja puhasta seejärel käed. Kui ei ole salvrätikut, siis kasutada oma varrukat (küünarvarre osa), aga mitte paljast kätt.\nPalume rangelt kogu kooliperel järgida põhimõtet: koolis käivad vaid terved õpilased, igasuguste haigusnähtudega tuleb jääda koju. Õpilane võib kooli naasta siis, kui perearst on tunnistanud ta terveks.\nKooli sisenemisel mõõdetakse temperatuuri. Haigusnähtude ilmnemisel teavitatakse 1.-3. klassi õpilaste puhul lapsevanemat, 4.-12. klassi õpilased saadetakse ukselt koju ning palutakse õpilasel teavitada oma vanemat.\nKoolipäeva jooksul haigestunud õpilane peab koheselt koju minema. Haigestunud õpilane pöördub õpetaja või kooliõe poole, kes teavitab juhtkonda. Alaealise õpilase puhul kutsutakse vanem õpilasele järele.\nKui mõnes klassis või õpperühmas tuvastatakse koroonaviirusesse haigestumine, siis läheb haigestunuga kokku puutunud klass või õpperühm kaheks nädalaks distantsõppele. Haigestunu peab perioodi lõpus tegema uue testi, positiivse testi korral jääb ta endiselt isolatsiooni.\nKülalisi majja ei lubata. Vajadusel lepib lapsevanem eelnevalt kohtumise õpetajaga kokku ning talle tullakse vastu sissepääsu juurde.\nHajutuse tagamise eesmärgil söögivahetundides on muutunud tundide ajad. Esimene tund algab kell 8.20.\nTundide ajad leiab siit: https://saksa.tln.edu.ee/oppetoo/tunniplaan/\nKoolis kasutatakse vahetusjalatseid.\nKooli soovitame tulla võimalusel jalgsi või rattaga.\nVõimalusel palume laadida telefoni “Hoia” rakendus\nKoroonaviiruse leviku kolm stsenaariumi ja õppetöö korraldamine Tallinna Saksa Gümnaasiumis\nViiruse levik on kontrolli all, lisanduvate nakatunute hulk ööpäevas on madal. Kool on avatud, toimub tavapärane õppetöö. Järgitakse üldisi hügieenireegleid ja vastavalt võimalustele hajutamise nõudeid.\nRiigis on kehtestatud hädaolukord või on mitmeid piiranguid viiruse leviku tõkestamiseks. Kool on avatud, kuid vajalik on kontaktõppes olevaid õpilasi hajutada nii, et kooli/klasside täituvus on kuni 50%. Kontaktõpe on oluline tagada esmajärjekorras põhikooli I ja II astme õpilastele ning hariduslike erivajadustega õpilastele. Õpilaste füüsiliste kontaktide vähendamiseks korraldatakse õppetöö hajutatult (nt hajutatud koolipäeva algus, erinevatel aegadel vahetunnid, hajutatud söögivahetunnid, koduklassides õppimine, õuesõpe, e-õppe päevad jm).\nKoolis toimub õppetöö:\n1) I kooliastmes 80% ulatuses õppetöö koolis ja 20% ulatuses distantsõpe või iseseisev töö,\n2) II kooliastmes 60% ulatuses õppetöö koolis ja 40% ulatuses distantsõpe või iseseisev töö,\n3) III kooliastmes ja gümnaasiumis 40% ulatuses õppetöö koolis ja 60% ulatuses distantsõpe või iseseisev töö.\nRiigis on kehtestatud eriolukord. Kool on suletud ja õpilased on viidud distantsõppele, osaline kontaktõpe toimub vaid vajaduspõhiselt hariduslike erivajadustega õpilastele eelnevalt läbimõeldud kava ning kõiki osapooli puudutavate kokkulepetega.\nRiikliku mõõdikuna KOV-i territooriumil COVID-19 haigusesse nakatunuid tuvastatud ei ole või nakatunute arv ei ületa Tallinnas 25 uue nakatunu piiri 100 000 elaniku kohta kahe nädala jooksul.\nKollase stsenaarium realiseerumise kriteeriumid:\nVabariigi Valitsus on kehtestanud korraldusega hädaolukorra COVID-19 haigusesse leviku tõkestamiseks;\nKahe nädala jooksul lisandub Tallinnas rohkem kui 25 uut nakatunut 100 000 elaniku kohta.\nVabariigi Valitsus on kehtestanud korraldusega eriolukorra COVID-19 haigusesse leviku tõkestamiseks;\nKahe nädala jooksul lisandub Tallinnas rohkem kui 50 uut nakatunut 100 000 elaniku kohta.


Peterburi on koduks paljudele kuulsa ansamblid ja ansamblid. Täna, iga päev on uus lauljad, laulud on kirjutatud, on muusikaline näitab, ja et nende tausta kuulnud uue rühma noorte, on väike hääl ja suutma mängida muusikariista. See võtab talent, korrutatakse uskumatu töövõime ja pühendumus.\n"Stigmata" - rühm, mis õnnestus veenduda, et see ei ole lihtsalt kuulnud, vaid ka armus tuhandeid fänne nii Venemaal kui ka välismaal.\nKuigi ametlikult moodustati Peterburis 2003. aastal tegelikult oma mitte-eemaldatavate asutajad - Dan ja Taras - hakkas mängima koos 2001. aastal, kui meeskond ei ole isegi nime.\nStruktuur 2003-2006 kohta "Stigmata" sisaldub:\n- Bass - Dan.\n- kitarr - Taras.\n- Trummid - Nick.\n- laulja - Nel.\nÕlgadele need kutid on sätestatud kõige raskem - edendada rühmatöö ja esimene album. Alguses loominguline areng kunstnikud katsetanud palju, et leida oma stiili ja mitte imiteerida oma iidolite nagu Sepultura ja Pantera.\nEt raha salvestamise nende laule, tehes saidi ja trükkimine infolehti, muusikud töötas, ja õhtuti ja nädalavahetustel harjutanud. Soov kuulnud neist, tõi kaasa asjaolu, et igal peaproov, nad mitte ainult kirjutas uue sõnad ja muusika, vaid ka muudab iga laulu paar katted.\nOn kõik olulised muusikaüritusi Peterburi nad laiali oma flaiereid, mis viis tulemus - esimene tulemuslikkuse "Range" klubi, mis algab palju tulevikus rokitähtede, nagu "Stigmata." Rühma kuulutas end, ja hakkas osalema vahepalana kontsertidel teiste ansamblid, erinevatel võistlustel, andes kontserte väikestes kohtades oma, ainult kuulnud nii palju inimesi kui võimalik.\nKõik see tõi kaasa asjaolu, et nad on sõlminud lepingu Kapkan Records salvestada oma esimese albumi.\n2004. aasta sügisel parim laulud "Stigmata" sisaldub tema esimene album "Konveier unistused." Selle edendamine noorte muusikute teeb ringsõidu Venemaa, andes 15 kontserti ja nõutakse täielikku saali oma esimese fännid põhjendustes. See loominguline perioodi iseloomustas osalemine sellise maineka festivali kui maakitsus.\nEsimene album sisaldab 10 laulu, sealhulgas "Live null", "Klaas Love", "Paradox" ja teised. Debüüdil küsimus bändiliikmed näitas oma muusikalised anded, kuid suurim tugevus on selle töö on tekste.\nSellega seoses palju aega pöörates muusikud leida uus heli ja laululoojate järgmise album. Ta tuli välja 2005. aasta suvel ja oli rohkem edu kui esimene.\n"Rohkem kui Love"\nTeine album "Stigmata" (rühm Peterburi) on välja nähtava kasvu muusikud nagu spetsialistid. Huvitavad mitte ainult teksti, vaid ka muusika ja jõudlust. See sisaldab 12 laulu, millest igaüks on natuke lugu tema kahetsusväärne, kuid filosoofilised ja elu lõpuni.\nNäiteks laulu "Vabadus valida surm," peategelane on just surma, et tegemist iga päev inimesi. Järeldus on lihtne: äkki ta tulevad täna, kellele mõned teist. Vaatamata teema, laulu ei kõla elu lause - "terav tera avas tee paralleelselt maailmad." Leida ennast - see on peamine filosoofia seda laulu.\nKontsern jätkab tööd raske ja lihvida oma oskusi. V2006 oli mitte ainult välja oma esimese DVD sellest, vaid ka muutunud koostise.\nNick lahkus bändist, ta asendati trummar Phil, tuntud rock keskkonda Peterburis. Samuti Grupile uus viies liige Duke, mis andis erilise ühendust oma muusikat oma laule.\nNew karjääri vooru\n2006. aasta lõpus "Stigmata" välja singli "Ice", mis koheselt võtab tipp graafikuid alternatiivsete muusika. Klipp seda laulu on muutunud nii populaarseks, et ta võitis esikoha "Song of the Year" on St. Petersburg Alternatiivne Muusika Auhinnad 2007.\nLugu kogub üha rohkem fänne ja bänd ulatub piirid mitte ainult tema kodulinna, vaid ka riigis. See annab põhjust korraldada esimene suurem rahvusvaheline turnee lähedalt ja kaugelt välismaalt.\nVaatamata tihe ajakava kontserdi, muusikud ei takistanud töö uusi laule ja järgmine samm redeli edu - ühe "September", mis sai kõige populaarsem kanalil pühendatud alternatiivsete art.\nKeegi ei üllatunud uus voor, mis tegi "Stigmata." Bänd allkirjastatud vabastada uue albumi suurima tootja rokkmuusika Venemaa - Navigator Records. Album pealkirjaga Stigmata langes saabumist uus grupp trummar Feud'or.\nSamal 2007. poisid esinema Rock festival "Wings", mis jagavad lava kuulsaim ansamblid riigis.\nKolmas album kombineeritud toonud populaarsust singleid "Ice" ja "September" uue laulu. Kuigi solist "Stigmata" Nelson rühm usub, et nende parim laul veel kirjutatud album arv kasvas muusikud fännid.\nProjekt hõlmab selliseid laule nagu "Jumal anna mulle andeks", "viimati juua", "loobuma kõikidest lootust," ja teised. Kõik tööd rääkida uue professionaalsuse tase rühma. See ei ole algaja katsetajad, kuid tõeline esindajad kvaliteetne alternative rock. Kuigi kõik osalejad on erinevad eelistused filmid, raamatud, joogid ja toit, nad on ühinenud arvamust, et "Stigmata" - see on nende elu, teine kodu, lemmik asi, ja sõbrad.\nTäna grupp - professionaalide meeskond stiilis hard rock. Nende populaarsus ja nõudlus on näidanud ekskursiooni 2007 linnades Venemaa, Läti, Ukraina, Valgevene ja Eesti. Terve saali ja staadionid - tulemus on siin töö noorte muusikute juures ennast ja oma laule.\nPoisid salvestama uut albumit, anda kontserte ja võtta esimene koht graafikuid alternatiivsete muusika. Kõik, mis andekad inimesed on saavutatud läbi raske töö ja usk ise ja tema muusika.\nNäitavad äri pead kõvasti tööd, et jõuda tippu ja tuntuks saanud "Stigmata." Sarnased triibud Peterburis ja Venemaa igal aastal, kuid mitte kõik ei suuda läbida loovalt edu nii lühikese aja jooksul.\nFännid ootavad uusi lugusid oma iidolite ja regulaarne ups oma karjääri ja bänd ei lase neil olla pettunud.


> Kaunis segadus\nMeile meeldivad plaanid, strateegiad, süsteemid ja korrapära, kuid Jumala kaootiline kord on suurem kui meie arusaamad.\nSee raamat on kutse. Sa oled kutsutud Jumala loomingulisse plaani, et sinu elust võiks saada KAUNIS SEGADUS. Otsekui meisterlik kunstnik on tema valmis võtma sinu praeguse elu värvid ja kujundama neist ilu, mis ületab meie võime seda haarata.\nDanielle Strickland on pärit Kanadast ja tegutseb praegu Los Angeleses Päästearmee sotsiaalse õigluse sekretärina. Ta on liikumise Stop The Traffic – ülemaailmse inimkaubanduse vastu võitlemise organisatsiooni – saadik ja seisnud ühiskonnast kõrvalejäetute eest üle 20 aasta.\nISBN - 9789949591022\nLehekülgi - 104\nAutor - Danielle Strickland


Tere, beebiõndsus, ma igatsesin sind! | Lilli blogi | Filtrita\njuuli 29, 2017 ~ Lilli\nTeen ühe rasedusteemalise postituse ka, et dokumenteerida olukorda. Seekord on üldse kuidagi vähe juttu olnud, kuid arusaadav – miski ei ole enam uus ja huvitav, et tekiks õhin kirja panna. Aga tegelikult uut siiski on.\nUus on ikkagi iiveldus ja see tohutu pahaolla tunne. Johaniga ei teadnud iiveldusest üldse midagi. Esimesel trimestril oli täiesti halb, nüüd mingi aeg kadus ära ja juba mõtlesin, et päris ok on. Aga mingi nädal tagasi hakkas nii halb, nagu raseduse lõpp oleks ja see tegi mind küll murelikuks. Esimene halb oli 19.07 nagu eelmises postituses mainisin (õigemini Facebookis vist), et aasta tagasi 19. juulil oli ka halb, äkki keha meenutab algavat sünnitust.\nAga siis läks edasi – no nii halvaks läks, et silme eest must ja kohe-kohe WC-potti kallistama – nõrkus, iiveldus, minestus, lainetus, kõht oli koguaeg toonuses, ikka väga kaua täiesti kõva, suht iga väiksemagi liigutuse peale, ainult poolkülili lamades suutsin lõdvestuda, aga aastase kõrvalt seda kaua ei saa teha. Hormoonid möllasid ka, vist selles nõrkusest või olid kõik mu halvad tundmused hormoonide kõikumise tõttu, ei tea, aga ma olin nii närviline, nutsin iga päev suvaliste asjade peale, nõrk, mis nõrk.\nEile oli esimene hea päev ja mitte lihtsalt hea, vaid lausa ülev. Ehk siis paneb mõtlema, et jälle imelik 😀 Miks nii hea on? Ma ei tea, kas mingi nestimine ehk pesapunumine tuli peale, aga võtsin kätte, kukkusin titeriideid sorteerima suure õndsusega – mida ära anda, mida uuele lapsele jätta, mis kuulub “võib-olla” gruppi ehk sinna, et kui tuleb poiss, hoian alles, kui tüdruk, annan ära – no peensusteni silusin neid ja voltisin kastidesse-kottidesse.\nSiis korrastasin terve beebikummuti ära. Beebikummut ütlen sellepärast, et enne Johani sündi võtsin ühe kummuti, tegin selle Johani omaks ja sättisin neid nunnusid riideid teda ootama. Eile tegin sama, aga sättisin Johani tavariideid küll värvide ja funktsioonide järgi (vahepeal on lihtsalt segadus tekkinud), aga tegin seda samasuguse tundega, nagu sätiks uue beebi riideid. Ühesõnaga, beebiõndsus tuli täiega peale!\nSiis võtsin suurema kapi ette, silusin flanelllinu, mida omal ajal Jontsule ostsin, tegin endale 3 raamaturiiulit, kus iga raamat teema ja suuruse järgi ühel joonel, voltisin rätikud üle – no, ma ei saa seda muud moodi nimetada, kui pesapunumine. Üldse oli tunne, et tahaks mööblit ringi tõsta või kuskile oma majja kolida või hakata oma kätega nüüd ja praegu midagi ehitama.\nTäna on jälle tunne, et äge on olla. Hommikul olin veidi pahur, aga see oli enne kohvi (ma ei eksisteeri ilma kohvita vist), aga siis panin Johani riidesse, oh, lähme käime juba poes ära, toome Smartpostist paki ära (võitsin Bambo mähkmeid ja nänni https://iseoledpaks.blogspot.com.ee/ blogist, juhuu), enne 10 olid tuurid tehtud, nüüd siin trükin, kuni Johan end uniseks rahmeldab ja magama läheb (mis on umbes 12-13), et saaksin uuesti toaga sahmima hakata.\nKõhukujust ka, see on suur. Ok, teine laps nii väikese vahega jne, aga natuke teeb ikka ärevaks, samas see on väga tihti toonuses ka. Kaalus olen vähe juurde võtnud, u 3kg ainult. Ma ei tea, kas peaksin muret tundma, eriti, kuna nii halb ja nõrk oli olla, mis mind ära ehmatas. Nädalaid on kohe-kohe 20, aga kõhu suurus on umbes … eelmise raseduse 30 vist. Igatahes, need toonused, kõhus olev raskus, vaikselt tulevad juba kõrvetised (eile esimest korda tundsin), iiveldus ja teatud valud alakõhus, mis kõik on täpselt eelmise raseduse kolmanda trimestri tunded, panevad muretsema. Samas, suvi, äkki see mõjutab … Minu suurim hirm on enneaegne laps, kellega heal juhul olen kuude kaupa haiglas, halvimal juhul ei pea vastugi. Muremõtted on vist normaalne nähtus, Johani raseduse ajal muretsesin ka.\nTegelikult osa tundeid, mida Johani oodates tundsin, ei ole meeleski, näiteks see tohutu mure lapse tervise pärast. Esmaspäeval lähen ultrahelisse, kus saan teada, kumb tuleb, poiss või tüdruk, aga mind see ei huvita nii väga, pigem on pabin ja mure, kas kõik on korras, ma nagu kardan seda käiku miskipärast. Samas, tuleb meelde, et eelmine kord oli samamoodi, arutasime Jaanusega, et tuleb, mis tuleb, midagi muuta ei saa ja võtame vastu ning kohaneme kõigega, mis ees on. Mäletan seda vestlust, nii et järelikult ma ikka pabistasin.\nLiigutusi tunnen ka lõpuks ometi, aga üsna vähe, siiski iga päev on need olemas. Mul on tunne, et tuleb veidi rahulikum laps, sest Johan samal ajal oli juba sellise tralliga kohal ja kuni lõpuni oli kõht sahmimisest pidevalt nurgeline. Aga ei tea.\nAa, üks asi, mis on uus. Isegi, kui iiveldust ei ole, kõik on ok, siis mingi söögi nägemine, näiteks toidujäätmed, mille peab ära viskama või toidujäätmed, mis ei ole isegi pahaks veel läinud või lihtsalt midagi, mis suvalisel hetkel vastu hakkab, ajab täiesti öökima. Näiteks, midagi jäi Johani söömisest järgi taldrikusse, mis jäi lauale seisma ja ma öökides viskan ära. Ise naeran, sest see on naeruväärne, aga silmad vees ja rõvedad hääled on. Tagasi ei saa ka hoida, ma ei tea, mis värk on, täiesti imelik. Elusees mul sellised asjad pahaks ei ajanud, võib-olla, kui miski ikka väga riknenud ja seisma jäänud nii, et ikka haiseb ja halb (muide hetkel hakkab ka halb, ma rohkem ei saagi sellel peatuda). Igatahes, see on uus ja huvitav asi.\nKülas, kui keegi sööki peaks pakkuma, siis hakkab vastu. Näiteks, Jaanusega arutasime ühest tuttavast, et oo, kuule ta elab siin kandis, lähme läbi, sööme paar võikut seal või midagi, mul läks süda paha selle mõtte peale, et ma lähen kellegi juurde sööma. No, ma ei tea, teiste inimeste aura on asjadel juures 😀 See oli sellel hetkel lihtsalt nii, pole reegel, et rasedana külas süüa ei saa, aga see hetk ajas mõte kellegi teise söögi söömisest iivelduse ja nii, et silmad jälle vees, peas pahises kuumus, kõhtu tuli kramp – ei saa olla! See on nii naljakas minu jaoks, muide! 😀\nEnnustatakse igasuguseid asju, et oi, kui nii erinev (Johani puhul ei teadnud ma üldse, mis see iiveldus veel on), siis tuleb tüdruk, aga mina neid ennustusi ei usu, pigem ikka organismi seisund. Ju on lihtsalt keha veel eelmisest rasedusest nõrk või mida iganes, sest on neid lugusid küll, kes esimesega ei tunne midagi, teisega nii halb, et sure maha ja mõlemad poisid.\nÄge, kui Johan saaks väikese venna, aga äge, kui oleks meil üks kräsupeast tüdruk – kõik on äge, peaasi, et laps on armas, terve, õnnelik ja et saaksin taas beebiõndsust tunda, mida ma peale sünnitust tundsin.\nVot! See ongi. Johaniga oli kõik nii hästi – oli küll rahutu beebi, mina zombie ja magamata, aga see oli ka kõik. Ma ei pidanud kunagi ta tervise pärast muret tundma või enda tervise pärast seoses raseduse või sünnitusega ja nüüd on tunne, et kuidas saab kaks korda kümnesse minna, ei saa ju minna! Selline tunne, et ei saa ju nii hästi olla, et ma saan teise lapse ja kõik on … hästi! Kuigi inimesed saavad terveid lapsi iga päev. Mingi pabin on sees, sest ma tean, kui eluliselt oluline on lapse tervis. Ah, raseda jutt, mis muud, tuleb, mis tuleb. Ma pean endale ikka meelde tuletama minu ja Jaanuse vestlust, et võtame kõik vastu, kohaneme ja saame hakkama. See on üks põhjustest, miks ma rase ei oska olla – ma ei oska oodata rahulikult, ma tahan juba teada, mis kõik on ja kuidas on. Aga rahu, Lilli, sa ei taha varem teada.\nÜks asi, mida ma lihtsalt pean mainima! Johan on maganud vist juba nädal aega igal öösel JÄRJEST ja pikalt, nii, et ärkab võib-olla 5-6, aga vahel ka 7-8 (mil ta tavaliselt ärkabki). See on selline ime ja luksus, ma vaikselt tunnen, kuidas ma mõistuse juurde tagasi tulen. Vaiiiikseltvaikselt, nii, et unetute laste emad, pidage vastu, tunneli lõpus on valgus!\nKahjuks leidub inimesi, kes ei mõista seda ööde-päevade kaupa ja aasta ning rohkem magamatuse asja (arvavad, et kord öö jooksul ärkamine ongi magamatus vist, mitte tund-paar und), mida see ühe organismiga teeb, kuidas mõjutab füüsiliselt ja vaimselt. Siis nad leiavadki, et neil on õigus hädas vanemaid kiruda, et koguaeg on negatiivne jutt, koguaeg on mingi hala (kuulsin endast jälle hiljuti ringiga tulnud juttu, milline negatiivne ja häda inimene ma ikka siin blogis olen). Aga ma tahan öelda nendele, kes reaalselt päevade-ööde kaupa plekke silme ees näevad, sest nii kurnatud, et te pole hädad ja halad ega negatiivsed, loodus on paika pannud, et inimene vajab puhkust, ilma selleta ei saagi toimida täisväärtuslikult. Te ei ole halvad emad ja kõik need, kes seda ei mõista, võivad vabalt teie elust välja jääda, neid ei ole vaja. Lapse saamine teeb ringkondades korrektuure ja paneb nägema inimeste olemust, sul pole aega pep-talki kellegagi ajada ja kellelegi meeldida lihtsalt niisama. Las teised mulisevad, kasvatavad oma lapsi nii, nagu soovivad, igaühel oma elu.\nMina olen tänulik neile lugejatele/sõpradele, kes on esimese asjana üritanud mõista, mitte hukka mõista, see on olnud tohutu tugi selle aasta jooksul, teil pole aimugi. Tahaks teid lausa kallistada ja kingitustega üle külvata, nii olulised olete olnud!\nAga ok, ma lähen panen oma kräsupea nüüd magama ja punun pesa edasi.\nKuna mul muid pilte pole panna, siis saate niisama kiikuvat Johani vaadata. Pildid on tehtud meie kodu mänguplatsil, kus me päris tihti liivas püherdame.\nPosted in 2. rasedus, Beebiblogi, Rasedusblogi\tiiveldusnestiminepesapunuminerasedusaegsed tunded\n< Previous Johani areng: kasvukõver, oskused ja muu aastat kokkuvõttev jutt\nNext > Gender reveal (nagu tänapäeval popp on): LA tulemus!\n11 thoughts on “Tere, beebiõndsus, ma igatsesin sind!”\njuuli 29, 2017, 11:40 e.l.\nMul on tähtaeg sinust päev hiljem ja arst ka esmaspäeval, no ei jõua ära oodata 😀\nToitudest ja iiveldamisest muud ei ole kui brokoli läks üleöö nii vastikuks et mõelda ka ei või, siiamaani ajab veits seest keerama kui see köögivili meelde tuleb millegi pärast 😀\nJa mina küll ei ole märganud mingit negatiivsust su blogis – lugeja olen algusest peale. Ei peagi ju iga päev üks lust ja lillepidu olema, mõni päev kasvabki kõik üle pea, see ei tähenda et selle peab maha salgama või et see kõik ära rikuks. Mulle on just mulje jäänud et sa oled hirmus rahul oma eluga 😀 ei tea milliseid tekste need loevad kes sind halamises ja negatiivsuses süüdistavad.\njuuli 29, 2017, 12:07 p.l.\nMis mul viga on, et pisardama kukkusin. Moraalne tugi vist 😀\nSaskia ajal läksime looteanatoomiasse, siis muretsesin hullupööra. UH lõpus hakkasin lahinal nutma. Ei teagi nüüd, kas uudisest, et sünnib tütar või pingelangusest.\njuuli 29, 2017, 1:20 p.l.\nSest sa oled üks nendest, keda kallistada ja kinkidega üle külvata! Moraalne tugi jah 😀\njuuli 29, 2017, 5:36 p.l.\njuuli 29, 2017, 7:33 p.l.\nMul on laps kahene ja IKKA ei maga.. kui pikk huvitav mu tunnel on, et valgus paistma hakkaks 🤔😀\njuuli 29, 2017, 8:11 p.l.\nMul on LA 14.08 ja ma pabistan salaja ikka väga. Kuidagi okeilt on läinud see raseduse osa, kuigi mulle ennustati kõikvõimalikke jubedusi. Seega ma mõistan seda “taks kohe teada” tunnet oi kui hästi.\nJa minu jaoks oled sa oma blogiga lihtsalt imeline. Nii äge, nii ehe, nii päris. Igasugused negatiivsuse jutud võivad metsa minna.\njuuli 30, 2017, 8:44 e.l.\nHei, siinpool samuti üks 7-kuuse unetuga maadlev emme, kes hirmsasti loodab, et ühel hetkel saabub see õnnis öö, kus ei pea 1,5-2h tagant ärkama. Kas Teie peres tuli see järjest magamine lihtsalt mingi aeg iseenesest või aitas miski imenipp?\naugust 1, 2017, 8:16 p.l.\nSee tuli täiesti ootamatult, ma ei teinud mitte midagi uut, lihtsalt ühel hetkel oli rahulikum ja kõik. Võib-olla ka see, et vähemalt 2h enne und ei andnud putru ega midagi, sest varem andsin, arvasin, et öösel läheb kõht tühjaks, aga mingi aeg lõpetasin, kuna avastasin, et pigem on tühjema kõhuga rahulikumad ööd. Tahaksin kuidagi unetute laste emasid aidata ja nõu anda, sest ma tean, kui lõputu ja kurnav kõik on, aga kahjuks saan öelda ainult, et ainus leevendus ongi aeg – kasvavad välja, tundub nii. Päris iga öö lust ja lillepidu ei ole veel, aga väga tihti magab hommikuste tundideni juba.\njuuli 30, 2017, 7:51 p.l.\nOi, see tunne, et pole ju ometi võimalik, et ma saangi teise lapse ja kõik on hästi. See tunne, et kuidas minul küll niimoodi vedada saab – see on nii tuttav. Meie üritasime oma teist last saada pea kaks aastat. Olime natukene juba sellises kummalises titemaailmas sees, et iga asi oli juba kuidagi lapsega seotud. Ja kui LÕPUKS rasedaks jäin, siis ma lihtsalt ei uskunud oma õnne. Pablasin nii, et vähe polnud. Ometi läks kõik väga hästi ja nüüd olemegi rõõmsad kahe lapse vanemad.\nAga kaks last on äge. Täiega äge! Isegi, kui oled väsinud, siis mingi hetk jõuab kohale, et sa oled ise loonud kaks inimest. Nad kasvavad täpselt nii, nagu sina neil lased kasvada. See on nii äge! 🙂\naugust 1, 2017, 8:17 p.l.\nNii äge! Kaks last on tõesti äge, ma kujutan ette 🙂\njuuli 31, 2017, 5:46 p.l.\nKuidas tänane LA läks?


22:34 11. August 2020\n09:15 02.04.2019 lühendatud link\nTALLINN, 2. aprill — Sputnik. Ülemaailmsel autismi teadvustamise päeval kõnelevad Venemaa eksperdid ja ühiskonnategelased Tallinna ja Moskva vahelise videosilla raames sellest, kuidas kujundada autistlikust lapsest täisväärtuslik pere- ja ühiskonnaliige.\n2. aprillil peetava ülemaailmse autismi teadvustamise päeva puhul toimub Sputnik Eesti pressikeskuses algusega kell 13.00 videosild Moskva – Tallinn, ja see saab pühendatud autistlike laste isepärase sisemaailma lahtimuukimise küsimusele.\nAmetliku statistika kohaselt on Eestis enam kui 9500 erivajadustega last. Neist ligikaudu kolmandik on alla kuue-aastased. Kui palju Eestimaa lapsi nimelt kannatab autosmispektri häirete all, on täpselt kindlaks tegemata.\nÜlemaailmset autismi teadvustamise päeva tähistatakse eesmärgiga rõhutada vajadust aidata selle ravimatu haiguse alla kannatavaid inimesi ja parandada nende elukvaliteeti. Need lapsed vajavad tänapäevast diagnoosimist, aegsasti abi, sotsiaalpedagoogilist tuge, pädevaid spetsialiste. Kogu aprilli vältel toimuvad maailmas ettevõtmised ja üritused pööramaks tähelepanu autismiga inimeste ja nende perekondade, keda on aina rohkem, probleemidele.\nVenemaa autismiprobleemide lahendamise toetusfondi Võhod president Avdotja Smirnova,\nStsenarist, režissöör, produtsent, Marina Razbežkina ja Mihail Ugarovi kino- ja teatridokumentalistika kooli rajaja Marina Razbežkina,\nFestivali Film Out Fest programmidirektor Boriss Hlebnikov,\nDokumentaalfilmikeskuse direktor Sofia Kapkova,\nNäitlejanna, Venemaa autismiprobleemide lahendamise toetusfondi Võhod saadik Paulina Andrejeva,\nAutismispektri häiretega inimeste vanemate poolt loodud mittetulundusühingute liidu Autizm.Regionõ juhatuse liige Sergei Vitrjanjuk,\nMeediaagentuuri Rossija Segodnja peatoimetaja asetäitja Matalja Losseva.\nEesti ajakirjanikel on võimalik pressikonverentsil osalejatele vahetult küsimusi esitada.\nOma soovist üritusel osaleda palume teatada kuni teisipäeva, 2. aprilli kl 12.30-ni e-posti aadressil: o.andronik@sputniknews.com, märkides oma nime, meediaväljaande, ametikoha.\nÜrituse töökeeleks on vene keel. Pressikeskuse aadress on Paavli 1/Kopli 33, Tallinn.\nSputnik Eesti pressikeskuse produtsent Olga Andronik: tel. +372 514 7592, o.andronik@sputniknews.com\nSputnik Eesti pressikeskus on kaasaegne kõrgtehnoloogiline multimeediapõhine teabeplatvorm, mis on varustatud kõige kaasaegsema sisseseadega.\nMeie pressikeskus võimaldab korraldada videokonverentse erinevates maailma linnades. Sellised võimalused aitavad arendada kutselist ajakirjandust ja soodustavad laiaulatuslikku infovahetust ja teabelevikut.\nhaige, haigus, tervishoid, tervis


Registreerimisnr: 40-10 эсе > 925TAS > A332\nKuuluvuse ajalugu: Koondise «Eesti Põllumajandustehnika» Valga Rajoonikoondis (Valga EPT) > Tartu näidissohvoos > RAS Tartu Riigimajand > Tartu Agro > eraisik (klubi LEVATEK)\nHetkel kasutusel oleva info järgi säilitasid kapitaalremonditud bussid kerenumbri läbi oma elukaare. Selle teooria alusel on TA-6-1 buss kerenumbriga 315 valmistatud Tartus 1958. aastal (siis mudel TA-6).\nBussi tehnilises passis olev aastanumber 1973 on arvatavasti esimese moderniseerimise järgne kapitaalremondi aeg. N.n esimene moderniseerimine TA-6 busside konstruktsioonis toimus ametlikult 1970. a kevadel (tootmises alates 1971. aastast). Kapitaalremonte võis keskmine TA buss oma kasutusea jooksul läbida sõltuvalt tehnilisest seisundist iga 4-6 aasta järel.\nKolmas bussiga seotud number on "7", mis kirjas tehasesildil. 2019. aasta taaselustamisele eelnenud välimusega busse hakati Tartus kapitaalremondi käigus valmistama 1987. aastast alates ja see jätkus 1992. aastani. Seega tähistab tehasesildil olev "7" aastat 1987, mil buss on käinud viimati Tartus tehases ja saanud seal kapitaalremondi käigus n.n moderniseeritud välimuse ning uue mudelitähise TA-6-1 (moderniseeritud TA-6).\nTehasesildile jäänud vana mudelitähis TA-6 (peaks olema TA-6-1) võib olla seal põhjusel, et just 1987. aastal hakati uut moderniseeringut valmistama ja "ei jõutud" veel uut markeeringut siltidele märkida.\nBuss seisis aastaid hüljatuna Tartu lähedal Ilmatsalus. 2018. aastal tekkis Tartu vanatehnikaklubi LEVATEK liikmetel plaan seoses läheneva Tartu Autode Remondi Katsetehase aastapäevaga taastada mõni kodulinnas ehitatud sõiduk. Restaureeritud TA-busse liikus ringi juba Harju-, Rapla-, Pärnu-, Lääne ja Järvamaal kuid mitte Tartus. Ilmatsalus seisev endine Valga EPT buss oli taastamiseks ideaalne materjal.\nBussi taastamistöödest võtsid osa Pelle Vadi, Endel Napast, Raivo Raju jt. 2019. aasta alguses hangiti taastatavale bussile ka doonor. Selleks sai endine Emajõe kolhoosi buss Võnnust (Võnnu TA-6-1). Taastamistöödega jõuti valmis 2019. aasta augusti lõpul ja restaureeritud bussi esmaesitlus toimus 1. septembril 2019. aastal - Tartu Autode Remondi Katsetehase 70. aastapäeval.\nLEVATEKi taastatud buss ja autoremonditehase endised töötajad, paremalt neljas peainsener Eldur Maidla.\n26. september 2019, Tartu\nBussi restaureerimine 2018-2019\nFoto: Pelle Vadi\nEsimest korda avlikkuse ees - 1. septembril 2019 Tartus Vanemuise teatri eest Bussi restaureerimine 2018-2019\nFoto: Väino Peebo kogust\nSõiduki vana tehniline pass August 2019\n9. mai 2011, Ilmatsalu