TÜ jazz-muusika professori Iñaki Sandovali inauguratsiooniloeng „Värvipalett: impressionismi mõjud džässiharmoonias“ | Tartu Ülikool\nDžässmuusikale omane harmoonia põhineb peamiselt helide vertikaalsel korraldusel ehk tonaalsusel, milles toonika määrab põhiinformatsiooni akordide kohta (I, III, V, VII). Kuid prantsuse impressionismi eeskujul saab harmooniale läheneda ka horisontaalselt ehk modaalselt, arvestades tugihelide asemel eelkõige helilaadi ja helirida, mis määravad akordide rühmad. Impressionistlik muusika järgib sama kontseptsiooni, mida impressionistlik maalikunst – anda kujundist edasi vaid muljet ehk impressiooni, ilma et ükski heli oleks teisest tähtsam ja oluliselt piiritlemata selle omadusi. Impressionismile iseloomuliku lähenemise on džässmuusikud Miles Davis, John Coltrane, George Gershwin, Dave Brubeck, Bill Evans ja George Russell toonud ka oma loomingu džässiharmooniasse. Sellega on nad avardanud džässi piire ja loonud uue kõla. Tänapäeval põimivad džässmuusikud pidevalt oma loomingusse klassikalise muusika, kaasa arvatud impressionismi elemente ning stiililised eraldusjooned žanride vahel on aja jooksul muutunud ähmaseks. See põhitunnus määratlebki džässmuusikat kui kõikehõlmavat kunstivormi, mis ühendab erinevaid muusikalisi ressursse, saavutamaks loomingulist ja sageli spontaanset väljenduslaadi.\nIñaki Sandoval on Tartu Ülikooli jazz-muusika professor ning humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna Viljandi kultuuriakadeemia direktor. Varem on ta töötanud Hispaanias Barcelonas asuva Liceu konservatooriumi džässiosakonna juhataja (2003–2015) ja magistriõppe dekaanina (2013–2015). Ta on pianist ja helilooja, kellel on bakalaureusekraadid klassikalise (Liceu konservatoorium, 1998) ja džässklaveri (Berklee muusikakolledž, 2000) erialal, magistrikraad džässklaveri erialal (Nevada ülikool Las Vegases, 2002) ning doktorikraad kunstiajaloo ja muusikateaduse erialal (Barcelona autonoomne ülikool, 2013). Viimase kahe kümnendi jooksul on ta teinud hiilgavat karjääri interpreedina, esinenud kõikjal kogu maailmas ning teinud koostööd ja salvestanud koos rahvusvahelise mainega muusikutega, nagu Eddie Gomez, Billy Hart, Bob Mintzer, Greg Badolato, Carles Benavent, Horacio Fumero, Peer Wyboris, Sizao Machado, David Xirgu, Joan Albert Amargós, Jordi Bonell ja Llibert Fortuny. Ta on välja andnud viis albumit („Sausolito”, 2005; „Usaquen”, 2008; „Miracielos”, 2011; „Electric Trio Live”, 2015; „Estonian Suite: Live in Tallinn”, 2017) ning ettevalmistamisel on kolmest stuudioalbumist koosnev kogumik „Estonian Trilogy” („Winter Poems”, „Mimesis”, „Harmonic Etudes”), mis ilmub 2018. aastal. 2009. aastal asutas ta plaadimärgi Bebyne Records (www.bebyne.com), mille all on välja antud nii maailmaklassi muusikute, näiteks Eddie Gomezi, Billy Harti, Carles Benaventi, Stefan Karlssoni, aga ka mitmete noorte lootustandvate interpreetide loomingut. Iñaki Sandoval on Steinway artist ning kasutab Roland Electronic Instrumentsi elektroonilisi klahvpille.\nLoeng on inglise keeles ning kõik huvilised on oodatud.


Hinnakirja uuendus al. 01.02.2022 – Home3\nPakkumaks alati parimat ja konkurentsivõimelist teenust oleme tegemas muudatusi olemasolevates pakettides. Alates 01.02.2022 lõppeb Teemant, Kuld, Hõbe ja Start pakettide edastamine. Neid pakette kasutatavatel klientidel asendame paketi automaatselt uuega vastavalt täna kasutuses olevale paketile. Uute pakettide sisuga saab tutvuda siin.\nOleme palju pingutanud, et Home3 teleteenus oleks meie klientide jaoks mugavalt kättesaadav ja vastaks paremini ootustele. Viimase aasta jooksul oleme panustanud tehniliste lahenduste parendamisele, suurendanud tootevalikut ja lisanud juurde kanaleid. Seoses kõikide uuendustega ja hindade tõusuga on kaasnenud ka meile hulk kulusid. Samas on teleteenuse kuutasud püsinud muutumatuna mitmeid aastaid. Käesolevaga anname teada, alates 01.02.2022 muutub Home3 pakettide hinnakiri. Uue hinnakirjaga on võimalik tutvuda siin.\nKõik muudatused jõustuvad automaatselt 01.02.2022 ja ei eelda Home3-ga kontakteerumist. Küsimuste korral palume pöörduda meie klienditeeninduse poole.\nHinnakirja muudame üldtingimuste punkti 10.1 alusel, kuna tasumäära või tingimuse kehtestamise ajaga võrreldes on muutunud mis tahes tasumäära või tingimuse kehtestamise aluseks olnud või tingimuse või tasumääraga seotud asjaolud (sh nt tarbijahinnaindeks, tööjõu- või muud sisendkulud, Teenuse ulatus, parameetrid või sisu jne). Muudatusega mittenõustumisel on kliendil õigus leping ilma leppetrahvita üles öelda, teavitades sellest TV Play Baltics AS-i kuni 15.01.2022


Internet Ajalugu Timeline: Arpanet World Wide Web - 2019 | Tech\nInternet Ajalugu Timeline: Arpanet World Wide Web\nAvaldatud: Tech • Vaatamisi: 23653\nAl gore ei leidnud internetti. Vinton cerf ja bob kahn nimetatakse tihti internetti isadeks. Meie internetiajaloo ajaskaala pärineb arpanetist veebisaidile world wide web ja facebook.\nKogu maailmas esilekerkinud esialgse kontseptsiooni krediit antakse tavaliselt Leonard Kleinrockile. Aastal 1961 kirjutas ta interneti eelkäija ARPANETi kohta raamatus pealkirjaga "Infovoog suurtes sidevõrkudes". Kleinrock koos teiste Innnovators nagu J. C. R. Infoprotsesside tehnoloogia büroo (IPTO) esimene juhataja Licklider oli nurgakivi kõigile e-kirjade, meediumide, Facebooki postituste ja tweetside voos, mida nüüd veebis jagatakse iga päev. Siin on lühike Interneti ajalugu:\nInterneti eelkäija sai alguse arvutiajaloo algusaegadel, 1969. aastal Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi Advanced Research Projects Agency Network (ARPANET) kaudu. ARPA rahastatud teadlased töötavad välja tänapäeval paljud Interneti-ühenduse jaoks kasutatavad protokollid. See ajajärk pakub lühidalt Interneti arengut:\n1965: MIT-i Lincoln Labi kaks arvutit suudavad üksteisega kasutada pakettkommutatsioonitehnoloogiat.\n1968: Beranek ja Newman, Inc. (BBN) tutvustavad Interface Message Processor (IMP) spetsifikatsioonide lõplikku versiooni. BBN võidab ARPANETi lepingu.\n1969: 29. oktoobril installivad sõlmed UCLA võrgu mõõtmiskeskus, Stanfordi uurimisinstituut (SRI), California ülikool, Santa Barbara ja Utah 'ülikool. Esimene sõnum on "LO", mis oli üliõpilase Charles Kline'i ürituse "LOGIN" katse ülikooli SRI-arvutiga. Siiski ei õnnestunud sõnumit täita, sest SRI-süsteem kukkus kokku.\n1972: BBN Ray Tomlinson tutvustab võrgu e-posti. Interneti-töögrupi (INWG) vormid, mis käsitlevad standardsete protokollide loomise vajadust.\n1973: Ülemaailmne võrgustik muutub reaalsuseks, kuna Londoni ülikooli kolledž (Inglismaa) ja Royal Radar Establishment (Norra) ühendavad ARPANETiga. Termin Internet on sündinud.\n1974: Esimene Interneti-teenuse pakkuja (ISP) on sündinud ARPANETi kaubandusliku versiooni, tuntud kui Telenet, kasutuselevõtmisega.\n1974: Vinton Cerf ja Bob Kahn (duo ütlesid paljud, et nad on Interneti isad) avaldavad "Paketivõrgu vastastikuse sidumise protokolli", milles kirjeldatakse TCP kujundust.\n1976: Kuninganna Elizabeth II tabab oma esimese e-kirjaga "saatmisnuppu".\n1979: USENETi vormid uudiste- ja arutelugruppide vastuvõtmiseks.\n1981: Rahvuslik Teadusfond (NSF) andis toetuse arvutiteaduse võrgu (CSNET) loomiseks ülikoolide arvutiteadlaste võrguteenuste pakkumiseks.\n1982: ARPANETi protokollina ilmub TCL / IP-protokolli komplekt, tavaliselt tuntud kui TCP / IP, ülekande juhtimise protokoll (TCP) ja Interneti-protokoll (IP). Selle tulemuseks on Interneti uusim määratlus ühendatud TCP / IP-internetiga. TCP / IP jääb Interneti standardprotokolliks.\n1983: Domeeninimede süsteem (DNS) loob veebisaitide nimetamise süsteemi familiar.edu,.gov,.com,.mil,.org,.net ja.int. Seda on lihtsam meeles pidada kui veebisaitide varasemat nimetust, näiteks 123.456.789.10.\n1984: "Neuromancer" autor William Gibson on esimene, kes kasutab mõistet "küberruum".\n1985: Symbolics.com, Symbolics Computer Corp. veebisait Massachusettsis, saab esimene registreeritud domeen.\n1986: Riikliku Teadusfondi NSFNET läheb internetis ühendatud superarvutite keskusteks 56 000 biti sekundis - tüüpilise sissehelistamise modemi kiirusega. Aja jooksul võrk kiireneb ja piirkondlikud uurimis- ja haridusvõrgustikud, mida osaliselt toetab NSF, on ühendatud NSFNET'i selgrooga, mis tõhusalt laiendab Internetti kogu Ameerika Ühendriikides. NSFNET oli sisuliselt võrgustik, mis ühendas akadeemilisi kasutajaid koos ARPANETiga.\n1987: Interneti-hostide arv ületab 20 000. Cisco edastab oma esimese routeri.\n1989: World.std.com muutub esimeseks Interneti-sissehelistamisega Interneti-teenuse pakkujaks.\n1990: CERNi teadur Tim Berners-Lee, Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon, arendab HyperText Markup Language (HTML). See tehnoloogia mõjutab jätkuvalt seda, kuidas me täna veebist navigeerime ja vaatame.\n1991: CERN tutvustab üldsust World Wide Web.\n1992: Esimene heli ja video levitatakse Internetis. Fraasi "Internetis surfamine" populariseeritakse.\n1993: Veebilehtede arv jõuab 600-ni ja Valge Maja ja ÜRO tegutsevad veebis. Marc Andreesen arendab Mosambi veebibrauserit Illinoisi ülikoolis, Champaign-Urbana. NSFNET-iga ühendatud arvutite arv kasvab 2000. aastast kuni 2000. aastani rohkem kui 2 miljonini 1993. aastal. National Science Foundation püüab välja tuua uue Interneti-arhitektuuri, mis toetaks võrgu kasvavat ärilist kasutamist.\n1994: Netscape Communications on sündinud. Microsoft loob Windows 95 jaoks veebibrauseri.\n1994: Yahoo! on loodud Jerry Yang ja David Filo, kaks Stanfordi ülikooli elektrotehnika lõpetanut. Sait sai algselt nimeks "Jerry ja David'i juhend maailmapildile". Ettevõte võeti hiljem kasutusele märtsis 1995.\n1995: Compuserve, America Online ja Prodigy hakkavad pakkuma Interneti-ühendust. Amazon.com, Craigslististid ja eBay lähevad otse. Esialgne NSFNETi selgroog eemaldatakse, kuna Interneti-äriettevõtete ümberkujundamine on suures osas lõpule viidud.\n1995: Esimene online-dating site, Match.com, käivitab.\n1996: Brauseri sõda, peamiselt kahe suurema mängija Microsofti ja Netscape'i vahel, soojeneb. CNET ostab tv.com'ile 15 000 dollarit.\n1996: 3D-animatsioon, mille nimi on "The Dancing Baby", muutub üheks esimeseks viiruslikuks videoks.\n1997: Netflixi asutab Reed Hastings ja Marc Randolph kui ettevõte, kes saadab kasutajatele DVD-d posti teel.\n1997: PC-tegijad saavad Windowsi uutesse versioonidesse Microsofti Interneti-tarkvara eemaldada või peita tänu justiitsministeeriumi kokkuleppele. Netscape teatab, et selle brauser on tasuta.\n1998: Google'i otsingumootor on sündinud, muutes seda, kuidas kasutajad internetiga suhtlevad.\n1998: Interneti-protokolli versioon 6 tutvustas Interneti-aadresside edasist kasvu. Praegu kõige laialdasemalt kasutatav protokoll on versioon 4. IPv4 kasutab 32-bitiseid aadresse, mis võimaldavad 4,3 miljardit unikaalset aadressi; 128-bitiste aadressidega IPv6 võimaldab 3,4 x 1038 ainulaadset aadressi või 340 triljonit triljonit triljonit.\n1999: AOL ostab Netscape. Failide võrguoperaator muutub reaalsuseks, kuna Napster jõuab internetisse, palju muusikatööstuse nautimiseks.\n2000: Dotkomi mulli puruneb. Veebisaitidel nagu Yahoo! ja eBay on tabanud suurte teenuste osutamise keelamise rünnak, rõhutades Interneti haavatavust. AOL ühineb Time Warneriga\n2001: Föderaalne kohtunik kustutab Napsteri, leides, et peab leidma viisi, kuidas kasutajatel ei tohi autoriõigusega kaitstud materjali jagada, enne kui ta saab veebis tagasi minna.\n2003: SQL Slammeri uss levis kogu maailmas vaid 10 minutit. Myspace, Skype ja Safari veebibrauseri debüüt.\n2003: Käivitatakse blogi kirjastamisplatvorm WordPress.\n2004: Facebook läheb veebisaidile ja algab suhtlusvõrgustike ajastu. Mozilla tutvustab Mozilla Firefoxi brauserit.\n2005: YouTube.com käivitab. Samuti on loodud sotsiaalsete uudiste saidi Reddit.\n2006: AOL muudab oma ärimudelit, pakkudes kõige enam teenuseid tasuta ja tuginedes reklaamile tulude saamiseks. Internet Governance foorum kohtub esimest korda.\n2006: Twitter käivitab. Ettevõtte asutaja Jack Dorsey saadab välja esimese piima: "lihtsalt seadisin oma twttr".\n2009: Internet tähistab oma 40. aastapäeva.\n2010: Facebook jõuab 400 miljonile aktiivsele kasutajale.\n2010: Käivitatakse sotsiaalse meedia saite Pinterest ja Instagram.\n2011: Twitter ja Facebook mängivad suurt rolli Lähis-Ida mässadel.\n2012: President Barack Obama administratsioon teatab oma vastuseisu peatada online-piraatluse seaduse ja intellektuaalse omandi kaitse seaduse põhiosad, mis võtaksid kasutusele uued eeskirjad, mis nõuavad internetiteenuse pakkujate politsei autoriõigustega kaitstud sisu. Edukas pakkumine arve lõpetamiseks, mis hõlmab selliseid tehnoloogiafirmasid nagu Google ja mittetulunduslikke organisatsioone, sealhulgas Wikipedia ja Electronic Frontier Foundation, peetakse selliste saitide nagu YouTube'i võit, mis sõltuvad kasutaja loodud sisust ja samuti õiglase kasutamise kohta Internet.\n2013: Edward Snowden, endine LKA töötaja ja riikliku julgeoleku agentuuri (NSA) töövõtja, näitab, et riiklikel andmekaitseasutustel on olemas seireprogramm, mis võimaldab kasutada tuhandeid inimesi, sealhulgas USA kodanikke.\n2013: Vastavalt Pewi uurimiskeskuse läbiviidud uuringule väidetakse, et 50% USA-s täiskasvanutest teatavad, et nad pangasid veebi.\n2015: Fotode jagamise saidi Instagram jõuab 400 miljonile kasutajale, kes võõrustab Twitterit ja jõuab selle aasta keskpaigani 316 miljoni kasutaja juurde.\n2016: Google tutvustab Google'i abistajat, häälega aktiveeritud isikliku abistaja programmi, mis tähistab interneti hiiglane sisenemist "tarkade" arvutipõhiste assistendite turule. Google liitub Amazoni Alexa, Apple'i Siri ja Cortana Microsoftiga.\nFlorida Sponsorid Pythoni Roundup\nWormholes Võisid Kaotada Imelikud Varjud, Mida Teleskoobid Võiksid Näha\nSeahorse'I Hämmastav Kraan Võib Inspireerida Paremaid Roboteid\nKuidas Saab Keegi Oma Masinaga Oma Mõtteid Juhtida?


– 01/08/2008Rubriik: Arvamus\nRiigil pole bussiliikluseks raha\nMõned nädalad on möödas, kui meie maavalitsus, eesotsas maavanemaga, otsustasid Tagamõisa poolsaare elanike kannatuse proovile panna, kastreerides bussiliikluse peaaegu nullini. Juba varem oli uus bussigraafik ajalehes avaldatud, viies rahva šokiseisundisse, niivõrd uskumatu tundus see, et me ei vääri enam isegi regulaarset bussiliiklust.\nAjalehest sai lugeda Saaremaa omavalitsuste liidu juhi Raimu Aardami ütelust: “Liinivõrgu kohendamine ei valmista meile probleeme…” Tõepoolest on paberil kerge kriipsukesi tõmmata, nägemata selle taga elavaid inimesi ja nende vajadusi. Sotsiaalringi võite käiku panna vanadele inimestele, kes ise ei jaksa bussi peale minna. See oleks tõesti hea hoolitsuse ülesnäitamine.\n9. juulil oli maavanemal kohtumine Veere küla elanikega, kus selgitati rahvale AS-i GoBus väljapääsmatut olukorda. Riigil pole raha bussiliinide doteerimiseks, kütus on väga kallis ja kust siis veel kui mitte ääremaadest kokkuhoiuga alustada, kus busside täituvus väike. Probleem kerkis päevakorrale juba eelmisel aastal, siis venitati lahenduse leidmisega. Kas oletati, et maarahvas viiakse endast nii välja, et nad hakkavad mässama, ja riik on sunnitud ikkagi raha leidma. Aga miks bussifirma ise juba ammu ei leidnud võimalust muretseda väikesemaid busse nagu mujal riikides, pidevalt käiakse ju välismaal kogemusi saamas? Miks maavalitsus koos vallavalitsusega ei otsinud väikeettevõtjaid, kes oleksid olnud nõus teenindama ääremaadel asuvaid külasid? Miks üldse peaks doteerima erafirmasid, need ju moodustasid end vabatahtlikult? Või nähti seal riiki lüpsilehmana kasumi tootmisel abiks?\nJa siis muidugi maavanema tore nõuanne, et inimesed kasutagu oma kahte kätt ja planeerigu aega. Hea soovitus muidugi, aga pole veel kohanud kedagi, kes kätel paarkümmend kilomeetrit bussini kõnniks või planeeritult haigeks jääks, just teisipäeval või reedel, sest siis saab bussiga liikuma.\nVõimalused on ära võetud\nMiks võeti meilt ära võimalus osta endale värsket toitu, külastada sõpru-sugulasi, käia surnuaial ja kirikus, kui ise seda soovime, käia tööl, kasutades liikumisvahendina bussi, võtta osa Kuressaares või üldse maakonnas toimuvatest üritustest? Miks? Millise sordi rahvas me oleme? Kui mõnel “põmmpeal” on kavas järjekordsete eriliste ettepanekutega silma paista, et end ajalukku jäädvustada, siis lõpuks peaks ikka terve mõistus võidule pääsema. Milleks regionaalpoliitika, kui sellest kasu ei tõuse?\nLoome aga juurde uusi uurivaid komisjone, et palju neid inimesi maal on ja kuidas ning kuhu nad liikuda soovivad. Absurd! Kõik organisatsioonid koostavad aruandeid, tehke neist väljavõtteid ja tulemus ongi käes.\nPõhiseaduse järgi oleme kõik võrdsed… oletatavasti käib see küll vaid maksude maksmise kohta. Meie poolsaarele on jäänud järele vaid kord nädalas külades ringikulgev kauplusauto, postiauto külastab meid praegu veel regulaarselt, ja nüüd siis autobuss kaks korda nädalas. Millal leitakse, et elektrienergiat tarbime me liiga vähe ja liinide hooldamine on kahjumis – läitku aga maarahvas peerud? Just suvel, kui lapsed ja lapselapsed on saabunud vanavanemate poole puhkama ja elanike arv külades on kordades tõusnud, tunneme, et oleme riigis kõige väärtusetumad.\nHaritlased eemaldati meist jupp aega tagasi, kui külaraamatukogud, velskripunktid, kauplused, külakoolid, lasteaiad viidi vallakeskustesse, kalatsehh ja -kasvandus, põllumajandusettevõtted kadusid märkamatult. Kui omad neljarattalist liiklusvahendit garaažis, pead seda tankimas käima 30 km kaugusel.\nValimiste eel oleme vajalikud\nMeie eksisteerimist märgatakse vaid valimiste eel, siis tormatakse maainimest oma embuste ja õhust võetud lubadustega lausa lämmatama. Oleme siin elanud aastakümneid ja nüüd tahetakse meid vist linnadesse ära sudida. Aga kellele siis külad jäävad, kas välismaalastest suvilaomanikele? Ometi ütlevad laulusõnadki, et kuni su küla elab, elad sina ka… Suurepärased maaelu edendajad, loobuge oma autodest ja tulge elage aastakene meiega ja alles siis otsustage, kuidas edasi toimida. Või oleks õigem vallateed kohe alates homsest päevast linnainimeste, välismaalaste, riigiautode, jne jaoks maksustada? Saaks vallale kena pisibussi osta ja bussijuhile palgarahagi maksta. Või kaoks seegi raha kellegi põhjatusse taskusse?\nAga kui nüüd läheneda asjaloole teise nurga alt, siis midagi hullu pole ju\njuhtunud. Toit veetakse peaaegu koju kätte ja lausa üks kord nädalas! Pistad saiad-leivad sügavkülma ja irvitad omaette, et näe linnarahvas ei teagi, kui vägev on maal elada, sulatad külmunud viilakaid praeahjus ning need tunduvad päriselt värsked ja soojad olevat – tõeline luksus! Või varud terveks nädalaks piimakest ette – kui läheb hapuks, siis teed sellega endale tõelist Eesti rahvustoitu kama ning muudkui ole aga mees ja naudi hüva rooga!\nJa milleks sõita linna raha kulutama, seda võib ju sukasäärde varuda, mine tea, mida põnevat meil veel ees oodata on. Tühja seda töölkäimistki maainimesel nii väga vaja on, teed reidi mõnda pooleliolevasse suvilasse, tõmbad mõne ukse või aknaraami eest, sahkerdad need maha ja võid jälle mõnda aega lahedamalt elada. Kultuur on ka väga laialivalguv mõiste, milleks sõita viiekümne kilomeetri kaugusele kuulama-vaatama mingeid programme, kui me elame ometi e-ajastul!\nKannatame raasike veel, naudime koriluse aega ja kohe varsti tuuakse meile kõik virtuaalselt koju kätte. Ka arstiabi on nõrkadele ja väga rikastele inimestele mõeldud, mida iganes ka juhtuma peaks, maal kasvab kõikvõimalikke ravimtaimi, millest abi saab. Kui näiteks hambad juhtuvad valutama, tuleb nad lihtsalt välja kopsida – ning väljanägemine nagu vaesel riigikogulasel kõrgel Toompeal. Ei, ikkagi on väga tore maal elada! Ega muidu vuhise tunni jooksul keskmiselt kümme autot, täispakett, me puutumatut loodust nautima. Kena vaatepilt, elad nagu linnas, pane või valgusfoorid üles. Jessas, kui veel ehitaks kõrgele Mustjala pangale vägeva vabadussamba ehtsatest Saaremaa raudkividest, kujutate ette – kodumaine värk, ei maksa sentigi ja tugev pealekauba!\nTohutumalt vinge on see, et Odalätsi ja Kuremetsa küla elanikud saavad alates kevadest vaid korra nädalas viis minutit Kuressaares olla – bussigraafik selline – aga meie hulga kauem! Jeh-hee! Eestlane olla on uhke ning hää!\nto ise süüdi\nLisatud: 01.08.2008 / 17:25\nsa oled ikka täielik põmmpea!\nLisatud: 01.08.2008 / 10:39\nAga miks te olite seal Veerel nagu vagurad lambukesed kui vallavanem ja maavanem teile bussifirma ja riigi rasket seisu kurtmas käisid ja liinikärbetega alandlikult nõustusite. Keegi teist ei julgenud ju otsustavalt häält tõsta. Kasutati ju laialt levinud psühholoogilist võtet – kenad mehed tulevad kohale ja räägivad veel kenamini ning ebaviisakas oleks ju neile vastu vaielda! Nüüd aga lakkuge panni!\nLisatud: 02.08.2008 / 00:09\nKas sa käisid ise Veerel kohapeal,kui seal koosolek oli,et nii tähtsalt seletad ,et inimesed kõrvad lontis istusid ja kuulasid,eriti naiivne oled.


Meist • NIPTIFY\nMeie eesmärk on pakkuda perekonnale südamerahu ja kindlustunnet ühe vereproovi analüüsiga, mille taga on teaduspõhine ja tehnoloogiamahukas NIPTIFY test. Meie Täppismeditsiini labori kõik teenused on innovaatilised ning meie meeskond jätkab uute võimaluste avastamist ja juurutamist.\nPhD, Labori juhataja\nKaarel on teadlane ja leiutaja geenitehnoloogia erialal, kes omandas doktorikraadi Tartu Ülikooli molekulaardiagnostika erialal ning on seejärel töötanud Rootsi Karolinska Instituudis ja Helsingi Ülikoolis. Kaarel esindab Täppismeditsiini laborit, juhib labori igapäevatööd ning vastutab, et geenitestid oleks kaasaegsed ja usaldusväärsed. Kaarel on avaldanud enam kui 60 teadusartiklit ja on Tartu Ülikooli molekulaarmeditsiini kaasprofessor.\nPhD, NIPTIFY Peaspetsialist\nElina vastutab Täppismeditsiini laboris proovide analüüsi ja tulemuste eest. Elina omandas doktorikraadi Prantsusmaal Paris-Saclay ülikoolis 2016 aastal immunoloogia erialal. Töökogemuse omandas Elina Lääne-Tallinna Keskhaigla laboris, firmas Hansabiomed LifeSciences ja Eesti Maaülikooli reproduktiivbioloogia töögrupis.\nM.D., PhD, Vastutav laboriarst\nNeeme on arst ja teadlane, kes on spetsialiseerunud nii laborimeditsiini kui meditsiinigeneetika valdkonnale. Ta on täiendanud end Saksa Vähiuuringu Keskuses Heidelbergis ning praegu töötab ta ka meditsiinigeneetikuna Tartu Ülikooli Kliinikumi kliinilise geneetika keskuses. Neeme on Tervise-TAKi vastutav laboriarst, kes kinnitab NIPTIFY tulemused.\nPhD, Bioinformaatika juht\nPriit on geenitehnoloogia taustaga andmeteadlane, kes omandas doktorikraadi Tartu Ülikoolis bioinformaatika erialal ja täiendas end Sanger Instituut Cambridge järeldoktorantuuris. Priit juhib Tervise-TAKi bioinformaatika töögruppi ja on keskendunud teadustulemuste rakendamisele personaal- ja täppismeditsiinis. Priit on avaldanud enam kui 80 teadusartiklit ja on Tartu Ülikooli genoomika instituudi kaasprofessor.\nPhD, Juhatuse liige\nAndres on Tervise-TAKi juht ning Tartu Ülikooli ja Rootsi Karolinska Instituudi reproduktiivmeditsiini professor. Doktorikraadi omandas ta Helsingi Ülikoolis. Ta on üks juhtivatest reproduktiivmeditsiini teadlastest nii Baltikumis kui ka Skandinaavias. Aktiivse teadlasena on ta avaldanud enam kui 180 artiklit ning ta osaleb mitmetes rahvusvahelistes koostöödes.\nHelen viib laboris läbi NIPTIFY proovide käitlemise ja valmistab analüüsiks ette rakuvabad DNA-d. Tema vastutada on laboritöö ning protsesside täpne jälgimine. Ta on lõpetanud Tartu Tervishoiu Kõrgkooli ning spetsialiseerunud laboritööle.\nSusanna viib läbi rakuvaba DNA laborianalüüsi vereproovide saabumisest kuni DNA sekveneerimiseni. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli geenitehnoloogia eriala ning omandanud rohkelt kogemusi laboritöös.\nHindrek on Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonna doktorant bioinformaatika erialal. Bioinformaatikuna on tema ülesanne analüüsida arvutusserveris DNA andmeid ning tagada usaldusväärsed NIPTIFY testi tulemused.\nSigne ülesanne on tagada laboris proovide analüüsi kvaliteet, mis vastaks kõrgele standardile ning vähendaks meditsiiniteenuses võimalikke inimlikke ja tehnilisi vigu. Ta vastutab nii sise- kui ka välishindamiste eest, mis tagavad meditsiinilabori usaldusväärsuse.\nTervisetehnoloogiate Arenduskeskus (Tervise-TAK) asutati 2009. aastal professor Andres Salumetsa initsiatiivil. Tervise-TAK on vahelüli, mis ühendab Tartu Ülikooli ja kliinikuid eesmärgiga töötada välja ja pakkuda teaduspõhiseid tooteid ning teenuseid. Tervise-TAKi omanikuks on Tartu Ülikool, Tartu Ülikooli Kliinikum, mitmed erakliinikud ja biotehnoloogia valdkonna erafirmad. Koostöös Eesti teadlaste ja naistearstidega on Tervise-TAKi juhtimisel loodud ka populaarne NIPTIFY ja beREADY test.\nNIPTIFY meeskond ja Tervise-TAK\nNIPTIFY meeskonda kuuluvad Tervise-TAKi juhtfiguurid ja tunnustatud teadlased – neli liiget on doktorikraadiga, ühel on meditsiinidoktori kraad ning kolmel magistrikraad. Meeskonnaliikmed on kokku avaldanud enam kui 250 teadusartiklit ning nad omavad mitmeid patente. Rahvusvahelises koostöös on enim kontakte Helsingi Ülikooli, Karolinska Instituudi ja Belgia Leuveni Katoliku Ülikooliga. Meeskonna liikmed on erialaselt asutanud ettevõtteid ning nad võitsid 2016. aastal Rootsi äriauhinna „Innovation of the Year“.\nTervise-TAK eesmärk on osaleda fokusseeritud teadustöös, arendada metoodikaid ja välja töötada naistekliinikutes ning ka viljatusravi kliinikutes vajaminevaid täppismeditsiini ja personaalmeditsiini teste. Tervise-TAKi loodud NIPTIFY test on olnud ka üheks põhjuseks, miks Haigekassa alustas NIPT testi hüvitamist 2020. aasta jaanuarist. Seega on NIPTIFY juba oluliselt panustanud riikliku esimese trimestri sõeluuringu kvaliteeti. NIPTIFY testi edasiarendused väärindavad vereproovist saadud teavet veelgi ning annavad nii arstile kui ka patsiendile rohkem kindlust. Tervise-TAK pakub meditsiiniteenust Terviseameti loa L05235 alusel. NIPTIFY meditsiinilabor vastab EVS-EN ISO 15189:2021 nõuetele. NIPTIFY test on CE-IVD markeeringuga in vitro diagnostikaseade, mis on valideeritud, kontrollitud ja mida võib müüa Euroopa Liidus.


kamin, bullerjan, pliit, keris, saunaahi, keskküttekatel, kütteseadmed - Gardening OÜ\n> Kerised ja küttekolded>\n8 - 15m3 (8)\nSaunaahjud, kerised, bullerjan, bullerjanid, kaminahi, kaminahjud, kaminad, kamin, keskküttekatlad, graanulkatlad, pelleti katel, katelpliit, soojakiirgur, soojapuhur\nKuvatud 1 - 18 kokku 50 tootest\n159,00€ 179,00€ -11%\nKeris Stoveman 13R Keris Stoveman 13R\n- Sobib leiliruumi mahuga: 6-13 m3 - Kaal: 52-53 kg - Kerisekivide kogus: ca 90-110 kg; (Kivid ei kuulu komplekti. Kerisekividel on pildil illustreeriv tähendus.) - Küttepuud: 30 cm - Korstna väljaviik 115 mm - Varustatud tuhapuhastusluugiga - Laius: Ümar 450mm, Kandiline 430mm - Sügavus: Ümar 550mm, Kandiline 530mm - Üldkõrgus 700mm - Sobib leiliruumi mahuga: 6-13 m3 -...\n295,00€ 325,00€ -9%\nKeris Skamet (8-18m3) veesärgiga (teraskorpus) - parem Keris Skamet (8-18m3) veesärgiga (teraskorpus) - parem\nKeris Skamet (8-18m3) veesärgiga (teraskorpus) - parem. Väiksem keris (mudel P-116), mille köetav ruumala 8 m³-18 m³. Ahju kõrgus 73 cm. Standardtoote parameetrid: » klaasuks (230 x 230 mm) või ilma; » korstna ühendamine pealt ja tagant; » uksehinged vasakul pool; » saunaahju ümbrise värvus punane/must; » saunaahi värvitud kuumakindla värviga; » boileri... Keris Skamet (8-18m3) veesärgiga...


NÕUDSEEP POLE ENAM SEE, MIS VANASTI OLI - KODU\nNõudseep pole enam see, mis vanasti oli\nPõhiline Kodu Nõudseep pole enam see, mis vanasti oli\nKui teil on kunagi olnud koormatäis nõusid ainult selleks, et need pesutsüklist väljuksid, olles ehk isegi pilvise kilega räämas, võib teil tekkida kiusatus oma nõudepesumasina üle kortsutada. Kuid selles võib süüdi olla teie nõudepesuseep.\nNagu teie vanaema ilmselt üks või kaks korda (või tosin korda) mainis, pole asjad enam vanad. See puudutab kombeid, moodi ja, nagu selgub, nõudeseepi.\nKui teil on kunagi olnud koormatäis nõusid ainult selleks, et need väljuksid pesutsükkel endiselt räämas ringi loksuvate toidujäänuste ja võib-olla isegi pilvise kilega, võib teil tekkida kiusatus oma nõudepesumasina kallal norida. Kuid vastavalt huvitav artikkel üle kell Korteravi , võib-olla pole süüdi mitte teie nõudepesumasin, vaid teie nõudepesuseep.\nVintage naine ja tütar nõusid pesemasKrediit: Getty / Stockbyte\nKui nõudepesumasinad ja nende laadimise õige tehnika on aastate jooksul arenenud, on ka seep, mis peaks teie nõud nõudma, pikendama. Kahjuks pole need lihtsalt nii tõhusad kui varem. Seda seetõttu, et nõudepesuseep oli varem täidetud fosfaatidega, mis aitasid karedat vett pehmendada ja seebikive vältida. Teadlased mõistsid siiski, et fosfaatide söötmine otse veevarustusse oli halb mõte, kuna nad tapsid kalu ning vetikad võtsid järved ja lahed üle. Sel väga heal põhjusel keelasid fosfaadid juba 2010. aastal 17 riiki ja NPR andmetel , mis tähendas, et nõudepesuvahendite tootjad pidid valemid fosfaatideta ümber töötama.\nEhkki enamik meist vahetaks häid pilvi ja toidupalasid terve planeedi vastu, võib see pettumust valmistada. Õnneks vastavalt Korteravi , lahendus on lihtne: lisage nõudepesumasinale lihtsalt loputusvahendit. Loputusvahendid, näiteks viimistlus, kaskaad või seitsmes põlvkond, töötage koos nõudepesumasinaga, et vältida veepunkte, takistada toiduosakeste uuesti kinnitumist nõudele ja nõude kiiremat kuivamist. See on võit, võit, võit ja veelgi enam võidulahus, kui teil on kõva vett. Kuna enamikul tänapäevastest nõudepesumasinatest on loputusvahendi lisamiseks vähe kohti, kasutage seda ja võib-olla võite minna tagasi vahuveinide juurde.\nparim sügav konditsioneer kahjustatud loomulikele juustele\nparim õli kuivale peanahale aafrika-ameerika\nõnnelikke ülestõusmispäeva tsitaate\nkui vana on Stephen Curry naine\narmas romantiline armastus\nChicago endine linnapea Rahm Emanuel võib juhtida transpordi osakonda Bideni administratsiooni all\nKuninglik perekond avaldas printsess Charlotte'i teiseks sünnipäevaks kõige armsama foto


Evelyn Minn- nüüdsest julgema dekolteega! | Buduaar\nEvelyn Minn- nüüdsest julgema dekolteega!\nKindlasti on kõik kuulnud skandaalsest raadiomängust Superrinnad, kus võitja saab endale Hommikuprogrammis uued rinnad. Nüüd sai saade endale järje- Rinnad2 ning selgunud on ka juba uus võitja!\n7. novembri hommikuprogrammis loositi välja kümme finalisti. 11.novembri hommikul selgus võitja, kelleks oli seekord Evelyn Minn Keilast.\n7. novembri hommikuprogrammis loositi välja kümme finalisti. 10. novembril kogunesid kõik kümme finalist ning iga finalisti käest küsiti paar lihtsat küsimust.\n11.novembri hommikul selgus võitja, kelleks oli seekord Evelyn Minn Keilast.\nEvelyn on 30-ne aastane naine, kel kodus 4 aastane pisitütar. Evelyn on lahutatud ja töötab ühes transpordifirmas personalijuhina.\nEvelyn usaldatakse kliiniku Clinica doktor Peep Pree õppinud käte alla, kus ta saab endale uhiuued rinnad!\nMiks Te soovisite osaleda konkursil?\nKonkursist osavõtt oli täiesti juhuslik. Kuna kuulan hommikuti alati autosõidu ajal Sky+i ja olin teadlik, et selline mäng toimub, siis otsustasingi helistada. Loomulikult ei helistanud ma ainult sellepärast, et kas saan liinile. Mõtetest oli juba ammu läbi käinud, et kui oleks kuidagi võimalik rinnapartiid parandada, teeksin seda, aga see oli ainult mõtetes, kuna teadsin, et see ei ole eluküsimus ja sellepärast nüüd eraldi raha koguma kindlasti ei hakkaks.\nMis muutub Teie elus tänu suuremale rinnapartiile?\nMinu elus muutub kindlasti see, et mul on võimalik kanda selliseid riideid, mis mulle meeldivad ja tunda seejuures ennast mugavalt ja hästi. Kindlasti tuleb juurde veel rohkem enesekindlust, kui mul praegu on. Ja kindlasti mõjutab see ka minu seksuaalelu, ei saa salata.\nKas Suured rinnad aitavad tõusta karjääriredelil ja edendada isiklikku elu?\nSee, kas suuremad rinnad mõjutavad ka töösuhteid, arvan, et need kaks asja ei ole omavahel kuidagi seotud. Siiani olen ka sellise kehaga suutnud ennast maksma panna ja tõusta teatud positsioonile. Isikliku elu suhtes ei oska veel midagi öelda, aga eks seda ole siis näha.\nKas kunagi on tehtud märkusi, et Teil on liiga väikesed rinnad?\nMärkusi otseselt ei ole tehtud, aga eks lähedaste inimestega on ikka juttu olnud. Eeskujusid ei oska samuti tuua. Kindlasti ei soovi ma midagi erilist vaid lihtsalt tõsta rinda ( on ju ilmselgelt teada, et peale rinnaga toitmist enamustel naistel rinnad vajuvad ära) ja oma A korvi suurendada B korviks.\nKui on võimalust, kas Te muudaksite veel midagi oma välimuse juures ilulõikuse abil? Kui jah, siis mida täpsemalt ja miks?\nPeale seda mängu on mitmed küsinud, et mis ma veel muudaksin. Vastaksin, et ilulõikuse abil ei muudaks ma rohkem mitte midagi. ülejäänud keha annab juba vormida trenni ja toitumisega.\nKuidas suhtuvad Teie pere ja lähedased-sõbrad uudisesse?\nPere ja lähedased on väga sõbralikud ja suhtuvad ülimalt positiivselt. Isal küll olid alguses teatud kahtlused, kuid kui talle ära sai seletatud, et midagi imelikku see ei ole ja midagi tohutult erilist ei kavatse endaga ette võtta, siis oli ka tema sellega päri.\nKas pärast operatsiooni võib Teid kohata julgema dekolteega?\nKindlasti võib kohata julgema dekolteega, aga kindlasti mitte tööl. Eriti oodatud on suvi..\nMida teete esimesena, kui olete suured rinnad saanud?\nNagu ma mainisin ei pane ma rõhku suurtele rindadele vaid kujule ja vormile. Ja vaevalt ma ka midagi erilist peale oppi teen. üritan korralikult taastuda.\nKas pärast operatsiooni tuleb suur pesu shopping?\nVaevalt et nüüd nii väga suur shopping tuleb, aga garderoob tuleb kindlasti üle vaadata, selles ei ole kahtlust.\nNaistele tavaliselt ei meeldi, et mehed nende rindu “jõllitavad”. Kuidas suhtute sellesse, et nüüd hakkavad mehed Teie rindu suurema huviga jälgima?\nMis meestesse puutub, siis ma ei arva, et mehed naiste rindu nii väga “jõllitavad”. Võib olla diskoteekide, baarides napsuste meeste poolt ju võib pilke olla naiste büstile, aga mitte kindlasti tänaval argielus. Seega ei arva, et keegi peaks hakkama minu rindu suurema huviga jälgima.\nMida ootate kõige rohkem oma operatsioonilt – ilu, enesehinnangu suurenemist või atraktiivsuse tõusu?\nOperatsioonilt ootangi just kena, loomulikku büsti, mis suurendaks enesekindlust.\nMis on Teie suurimad hirmud seoses operatsiooniga?\nPraegu nagu ei oskagi veel mingit hirmu tunda operatsiooni ees. Kui siis on palju küsimusi doktorile. Aga eks peale konsultatsiooni doktoriga saavad selgeks kõik aspektid, ma loodan, samuti meditsiinilised aspektid, millest ma siiani olen teadlik ainult juttude põhjal.\nKas rindade suurendamine on midagi, mis oleks Teie elus nii või teisiti aset leidnud või sai see teoks ainult tänu Sky+ kampaaniale?\nPraegu võin öelda, et rindade suurendamine saab teoks ainult tänu Sky+ kampaaniale ja lähitulevikus ei oleks kindlasti seda operatsiooni ette võtnud. Võimalik, et kunagi hilisemas tuleviks oleks see päevakorda tulnud.\nMis tunnetega lähete vastu operatsioonile?\nPraegu nagu puuduvad igasugused tunded. Võib öelda, et siiani olen üllatunud, et sellise mängu võit just mulle oskas langes. Aga võin kindlalt väita, et see oli minu jaoks meeldiv ja tore üllatus, mis loodetavasti annab ka meeldiva ja soovitud tulemuse.\nPärast operatsiooni räägime Evelyniga jälle ja kuulame, kuidas uus büst on muutnud tema elu!


Miks AST tõuseb veres, mida see tähendab? - Veenid\nAST-i taseme määramine toimub sageli koos ALT-ga. Nende kahe ensüümi taseme andmete kättesaadavus viitab patoloogilise protsessi lokaliseerimisele, selle tõsidusele ja prognooside koostamisele. On olemas nn Rytis koefitsiendi - AST / ALT suhe. Tavaliselt on see näitaja 1,33. Südamehaiguste korral suureneb see ja maksapatoloogia väheneb (välja arvatud alkoholi kahjustused).\nAS-i suurenemine veres\nVereanalüüsi ajal ei ole vaja midagi teha. Vere manustatakse tühja kõhuga - pärast äärmuslikku sööki peab mööduma vähemalt 8-10 tundi. Lisaks ei tohi viimastel päevadel enne vere annetamist süüa küpsetatud, vürtsikat ja soolast toitu, samuti alkohoolseid jooke. Hommikul, enne serveerimist, ei saa te teed ega kohvi juua, tund aega peaksite suitsetamisest hoiduma. Saate juua puhast gaseerimata vett. Kahe nädala jooksul on arstiga konsulteerides vaja lõpetada ravimite kasutamine, mis võivad mõjutada uuringu tulemusi. Kui see ei ole võimalik, kinnitab spetsialist seda.\nAST-i vereanalüüs näitab sõltuvalt saadud tulemusest südame korrektset toimimist või selle töö patoloogiat. Kui algusest peale ilmnevad normist kõrvalekalded, siis suureneb korduvkasutamise võimalus mitu korda. Avastatud kõrgemad väärtused näitavad mitte ainult tõsise haiguse teket, vaid võivad näidata ka vere loovutamise ebaõiget ettevalmistamist, arsti juhiste eiramist - ravimite võtmist, mis on keelatud enne vere annetamist, alkoholi tarvitamist, mitte toidu dieeti ja puhkust. Kui järgitakse kõiki soovitusi, kuid näitaja on tugevalt kasvanud, siis määratakse täiskuva identifitseerimiseks täiendavad uuringud.\nNad võrdlevad nende näitajate väärtusi, tavaliselt koos ALT-ga. Kui ALAT-i normaalväärtuse suurenemine on 150% ja AST on 450% võrra suurem kui norm, siis näitab see südamelihase kahjustuse esinemist. Kõige tõenäolisemalt häiritakse südame verevarustust. Kõige sagedamini on südame töö normaliseerimiseks vajalik sellisel juhul haiglaravi ja intensiivne haiglaravi.


Lastekaitsepäev kutsub mängima ja õpetab kaaslastest hoolima - news\nLoomaaed õpetab lapsi elektriohte vältima ja kaaslastest hoolima, Miiamilla naljaninasid meisterdama ja meremuuseum õigesti orienteeruma. Loodushariduse osakonna juhataja Maris Laja sõnul pakub loomaaed lastekaitsepäeval praktilist tegevust nii väikestele kui ka suurtele.\nLastekaitsepäev kutsub mängima ja õpetab kaaslastest hoolima\n"Elektrilevi maskott Elektrijänes õpetab ohuolukordi vältima ja elektriga turvaliselt ringi käima," rääkis Laja. "Kõige rohkem elektriõnnetusi juhtub ju lastega. Lastekaitse liit räägib kiusamise ennetamisest ja hoolimisest ning jagab lastevanematele nippe internetiohtude vältimiseks."\nPäev loomaaias pakub ka mitmesugust meisterdamist, nii näiteks on kodutütred ja naiskodukaitsjad püsti pannud telgi käsitööhuvilistele. Linna keskraamatukogu õpetab lapsi joonistama ja korraldab põnevaid viktoriine. "Tavapäraselt algab lastekaitsepäeval keskraamatukogu nüüd juba kolmeteistkümnendat korda toimuv lugemisprogramm "Suvi raamatuga"," sõnas Laja.\nLoomaaia külastajad saavad teada, mis lasteraamatud selleks suveks välja on valitud ja kuidas lugemisprogrammist edukalt osa võtta.\n"Kindlasti tasub läbi astuda laste loomaaiast, kus saab näha ka äsjasündinud väikseid kitsetallesid," mainis Laja. "Meil on avatud kõik kohvikud, nii et loomaaias võib julgelt veeta kogu päeva. Lapsi ootavad tasuta maiustused, näomaalijad ja õnneloosid."\nLoomaaias maksab 1. juunil lastekaitsepäeva puhul pilet kõigile kaks eurot ja eelkooliealistele on külaskäik tasuta.\nKadrioru lastemuuseum Miiamilla (Koidula 21C) kutsub 1. juunil kella 12-17 mängudepäevale. Muuseumipedagoogi Gerli Palmitsa sõnul saab kunagi just lastele ehitatud maja hoovis põnevates spordimängudes kaasa teha terve päeva jooksul. Südapäeval tehakse algust särtsakate rütmimängudega muuseumi hoovis, päeva lõpetavad salapärased otsimismängud muuseumi seinte vahel.\nVäärikad laevad ootavad avastamist\n"Muuseumis sees saab meisterdada naljaninasid, tähetornis kuulata muinasjuttu ning lasta endale lõbus näomaaling teha," lausus Palmits. "Oodatud on igas vanuses külastajad. Et tegevused toimuvad toas ja õues, olgu riietus sportlik ja mugav!"\nLastekaitsepäeva puhul on muuseumipilet soodushinnaga üks euro, alla kolmeaastastele on sissepääs tasuta.\nLennusadam ootab lastekaitsepäeval külla koolilapsi. "Päevakava sobib esimese ja teise klassi õpilastele, registreeruda saab meie kodulehel," ütles muuseumi sisuvaldkonna juht Gerly Heinsoo.\nMuuseumi välialal on avatud laste mänguväljak ja merekultuuriaastat tutvustav suur telk. Oma telgiga on Lennusadama välialal esindatud ka merevägi ja politsei- ja piirivalveamet. Saab teha tutvust mereväe miinituukrite töö ja varustusega, võtta osa lõbusast orienteerumismängust, meisterdada ja mänge mängida. "Uurida saab piirivalvelaeva Valvas ja väärikat aurik-jäämurdjat Suur Tõll, mis mõlemad Lennusadama kai ääres seisavad," ütles Heinsoo.\nLastekaitsepäeval on kõik tegevused muuseumiõuel lastele tasuta. Registreerimisega toimuvad tasuta õueekskursioonid algavad igal täis- ja pooltunnil. Registreeruda saab aadressil http://lennusadam.eu/event/lastekaitsepaeev-lennusadamas/ Lennusadama angaari pääseb tavaliste hindadega. Külastajatel soovitatakse kehakinnituseks oma söök ühes võtta ja piknikualal keha kinnitada.\nTasuta kontserdid Kadrioru pargis ja Lindakivis\n1. juunil kell 17 esinevad Kadrioru pargi kontserdiväljakul Erko Niit ja Laura Junson bändiga ning Jäääär.\n1. juunil kell 18 toimub Lindakivi kultuurikeskuses laulu- ja tantsukollektiivide galakontsert. Esinevad Polly, Fiesta, Street Ballet, Vizavi, Mission4, Akrida, Nupukesed, Tutti Studio ja Aplaus.\nLapsed istutavad tänavale 11 000 lille\nLastekaitsepäeva puhul istutavad Mustamäe, Kristiine ja Nõmme koolide õpilased 1. juunil Sõpruse puiesteele kahe tunni jooksul 3970 roosi, 420 põõsast ja 7130 püsilille.\nKokku katavad noored lilledega 3464 ruutmeetrit roheriba. "Soovime muuta linna rohelisemaks ja lillelisemaks," ütles abilinnapea Arvo Sarapuu. "Sedakorda valisime istutuseks sõidutee keskel oleva muruga kaetud Sõpruse puiestee liiklussaared, et luua silmailu nii jalakäijaile kui ka autojuhtidele."\nEt põhitegijad on siin lapsed, kannab kogu üritus ka laste ja noorte lillepeo nime. 1. juunil haaravad labidad ja rehad ligi 600 last 15 Kristiine, Nõmme ja Mustamäe koolist. Kell 11 avatavat lillepidu korraldab linna keskkonnaamet, peotuju aitab üleval hoida päevajuht Tõnis Milling ning kõiki koolilapsi ootavad kingitused. "Kõik 15 peenralõiku saavad oma kooli jäädavad nimesildid," lisas Sarapuu.\nÕpilased istutavad 2702 punast roosi, 450 roosat roosi, 818 kollast roosi ja 420 Jaapani enelat. Kasvama saab veel 2850 kurereha, 2930 Faasseni naistenõgest ja 1350 kukeharja. Sügisel pannakse peenardele maha veel 22 500 krookust, 30 000 nartsissi ja 17 500 hüatsinti. Laste ohutuse pärast suletakse Sõpruse puiesteel liiklus kella 10-13 Räägu tänava ristmikust kuni Ehitajate tee ringteeni.\nBuss nr 10 sõidab Ehitajate tee, Keskuse tänava, Mustamäe tee, Vilde tee, Ehitajate tee ja Tammsaare tee kaudu. Buss nr 17 ja 17A Retke tee, Sütiste tee ja Retke tee kaudu, tehes lõpp-peatuse Sütiste tee algpeatuses. Nr 37 sõidab Keskuse tänava, Mustamäe tee, E. Vilde tee, Ehitajate tee ja Tammsaare tee kaudu ning nr 13 Tammsaare ja Järvevana tee kaudu. Bussid nr 20 ja 20A teevad ümbersõidu Tammsaare, Mustamäe, Vilde ja Akadeemia teelt. Nr 25 sõidab Keskuse tänava, Mustamäe, Vilde ja Akadeemia tee kaudu. Trollide 3, 4 ja 9 liiklus seisab kella 10.30-12.30.


Ostame Eestile vajaliku soomustehnika - Vaba teema - Foorum - LHV finantsportaal\nOstame Eestile vajaliku soomustehnika\nEesti Kaitsevägi on jõudnud sinnamaale kus sõjalise võimekuse tõstmiseks on vaja osta tanke,soomusmasinaid,liikursuurtükke ja õhutõrje relvastust.\nTänasel päeval on plaanis osta 44 soomusmasinat CV90935NL Hollandist mis oleks alles esimene pääsuke.Meie probleem hetkel,et Soome ja Poola võivad ära osta kogu soodsa suhteliselt uue tehnika mida me saaks kasutada järgnevat 20-30 aastat ning mis oleks tänapäeva viimane sõna.\nHolland müüb neid tunduvalt odavamalt kui maksaks uued ning kui soomlased selle omale ära ostavad siis Eestil pole kuskilt kasutatud tänapäevast tehnikat osta ning poleks ka raha osta täesti uusi masinaid.Palun avaldage arvamust kuidas rahastada KIIRET tehnika ostu!\nLisan siia militaar foorumist denis23 arvamuseEi ole. BW ja Hollandi reservides on palju asju veel.\nLeo-2A5-A6 väga palju, üllataval kombel ei kao see stock mitte kuskile. Kantakse maha kiiremini kui suudetakse ostjad leida.\nCV-90 vähe, liiga uus ja liiga hea, ilmselt suht kiiresti saab otsa. Ainult NL umbes 100 tk. reservis\nPzH-2000 vähe, liiga uus ja liiga hea, ca ainult 60 NL endine arsenal, mitu soovijad.\nM109 väga palju kogu NATOs\nMLRS suht.palju. probleemid laskemoona aegumisega (raketid), müügil on poliitilised piirangud (peetakse ohuks tsivilistide jaoks)\nMis nüüd hakkab toimuma, ei tea. Praegu see tehnika veel seisab reservides. Eestil on tõsine eelis nende ostmiseks, kuna tegemist on NATO riigiga ning pole politiilisi piirangud. Kõige parim laks on kindlasti uued PzH-2000, ning neid on üldteada, et EV üritab endale saada, küsimus selles, mitu saab, kuna on mitu teist riigi mis soovivad neid.\nSee jutt et riigil pole raha rasketehnikaostmiseks, on b-shit. Eesti riigil on suurepärane krediiidireiting, tänane intress, millega raha saaks, oleks kuskil 1% ringis.\nNii et kui mõelda, siis oleks täiesti võimalik laenata 250-300 MEUR selleks et soetada peaaegu uued\nLeo-2A6, CV90, MLRS, PzH-2000 Hollandilt ning Saksamaalt. Neid seal ei ole palju jäänud, aga veel on olemas.CV90 ja Pzh-2000 on masinad, mis on valdavalt 2005-2012 väljalase, neid valdavalt pole ka väga missioonidel käinud. Leod ja MLRS on 80-ndatest, 90-ndatel moderniseeritud.\nKui on nii kui nii plaanis kaks soomusbrigaadi orgunnida, miks ei saa kasutada juhust ning soetada tehnikat praegu, kui on võimalik seda teha murdosa õigest hinnast ning sisuliselt 0% laenust?\nPehme PVC-viilhall maksab umbes 80 EUR/m2, ehk siis, kui lähtuda, kui palju m2 võtab enda peale üks tank, siis 200m2 peaks piisama ehk siis = 16 000 EUR oleks üks hoiukoht. Pluss muud kulud. Maad peaks riigil piisavalt olema.\nATCAMS mis on meie seisukohalt ka uskumatu tehnoloogiatase maksab 700 000 eur/tk. Kui vaadata millised summad suunatakse kas või infrastruktuurile, siis 40-50 raketti ei ole probleem. Radius on 160 km, GPS suunamine. Tänasel päeval Venemaal effektivset võitlustaktikat selle vastu pole. Soome on endale 160tk ostnud. Isegi 50 raketti võimaldab mõne päevaga purustada kõik suuremad sillad, viaduktid, tunnelisuudmed, kütusebaasid, laskemoonalaod, radarid, S-300/400 jnejne 160 km raadiuses. Ilmselt, satelliitpildiga poleks probleemid.\nVeel üks huvitav asi on norrakate AMRAAM maapealne rakendus. See ei pidanud kallis olema, ning vaadates ku ipalju seda ostetakse, tundub, et asjal on üsna hea hinna/kvaliteedi suhe.\nMa ei tea Eesti-Hollandi diili detaile peale seda, mida Reinsalu oma avalduses nimetas, kuid ma sain aru, et Hollandi-Eesti diil on valmis, sõnastatud ja ootab allkirjastamist. Võibolla veel Reinsalu allkirjastab. Samas koalitsioonilepingus kaudselt kuuldud sõnastuses jäi tunne, et soomusväe vajadust on tunnistatud ning tehing toimub.\nParandage, kui eskin.\nProbleem selles,et kaitseeelarve umbes 360 milli aastas aga kogu tehnika mida alega saab hetkel maksaks sama raha.Kui me kiirelt ei otsusta pole meil varsti mida osta st.korralikku ja kasutatud mis meile sobiks aastakümneteks. CV9035 võiks meil isegi 40 aasta pärast relvastuses olla sama lugu Pzh 2000 liikursuurtükiga. Lisaks hetke poliitiline olukord on selline,et meil läheks seda tehnikat juba EILE vaja. Väljaõpe jmt. täelik töölesaamine ostuhetkest on 3-4-5 aastat.\nXenderi arvamus militaarist:\nEks me kusagil 2 milli tk eest kusagil maksame masina eest. Samas on tegemist vähekasutatud uusima tehnoloogiaga.\n44 masinat on ehk vähe, kuid neid saab tulevikus juurde osta.\nLiikurite hanget pole minu teada välja kuulutatud, kuid Hollandlastega jutud käivad Phz 2000 osas. Loodame parimat.\nMarderi puhule peame hakkame neid kohe kaasajastamine ( elektroonika ), lisasoomus ( esisoomus peaks kinni pidama vähemalt 30 mm automaatkahurit ), uus torn koos uue kahuriga. Arvatavasti peab neil marderitele tegema ka kapp remondi ehk siis kulutad kokku samuti üle 2 milli ( pigem rohkem ) ära ja saad ikkagi järgiaidatud 70nendate masina.\nCV90ne puhul käib arendustegevus edasi ja vahepeal uuendades, saame nendega ära sõita ehk järgnevad 50 aastat.\nMa arvan, et me ei ole nii rikkad, et võiks endale mingit kahtlast jama osta.\nIdeaalis võiks meil olla kaks brigaadi, kummaski 32 tanki ja 64 ifvd ehk siis tankide ja IFVde suhe oleks 1 :2hele. Kui meil on kusagil 150 ifvd, suudaksime soetada ja ülal pidada ka korralike masinaid. Eriti rohkemat kui umbes 100 tanki ja 200 ifvd ei suudaks me nagunii korralikult ülal pidada, st hooldada, kaasajastada, väljaõppet neile tagada, igasugust abitehnikat muretseda jne.\nIse olen mõelnud, et tegelikult võiks nüüd kohe paberile panna ideaalvariandi riigikaitse järgmise 20 aasta arengukavast ja seda siis liitlaste aktiivsel toel ennaktempos teostama hakata. Arvan, et finantsturgudelt eraldi laenu võtmiseks pole tegelikult isegi vajadust, kuna Euroopa halvenenud julgeolekusituatsioonis peaks olema täiesti võimalik ka meie lääneliitlastelt sõjalise abi korras null-intressiga liisingus 20...25-aastase maksegraafikuga ja muidu ka soodsama hinnaga lahingrelvastuse soetamine koos selle täieliku tarnimisega ning juurde kuuluvate koolituste läbviimisega 5..7 aastaga (nt. lahinglendurid).\nSee suhtarv tuletas meelde eile nähtud arutelu ja vene armee taktikalist loogikat. Venelased kasutavad suhet 1:3. Seega CV903 puhul on suhe parem ja lahingujõulisem.\nВажно знать не только сколько железа собрано. Еще очень важно наблюдать за различным тыловым обеспечением (госпитали, передвижные мех.мастерские, инженерная техника). Именно это тыловое обеспечение очень часто указывает на то, как планируется использовать основной "металлолом". Самое простое на войне - сделать первый выстрел. И самое тяжелое и сложное - сделать последний выстрел. классическая схема, согласно боевого устава - на 1 танк 1 мотострелковый взвод, т.е. 3 БТР. Итого порядка 160-180 танков и 520-540 БТР/БМП. Фактически это 1-2 танковых полка и мотострелковая дивизия. перед тем как перейти границу, будет сделана сильнейшая артподготовка на глубину до 20 км (реактивных систем залпового огня (РСЗО) - до 100 ед.). Там где работают "Грады" и "Ураган" - полностью выжженная земля. Потом подымается авиация, которая исследует результат артподготовки, ее дозачистку, а потом идут наземные силы. Война - это очень грязное дело. война выигрывается не количеством металлолома. А организацией превентивных мер еще до вторжения.\nIdeaalis võiks meil olla kaks brigaadi, kummaski 32 tanki ja 64 ifvd ehk siis tankide ja IFVde suhe oleks 1 :2hele.\nMa ise ka teemas toores olen lihtsalt Ukraina kriisi algusest peale uurinud Eesti KV arengukavasid ning lugenud läbi paljud militaar.net kommentaarid algusest peale. Mure selles,et arengukavasid on tehtud pidevalt aga neid ei täideta lisaks poliitilisel tasandil on lubatud tanki ostu juba 2000 aastal kui Poola pakkus tasuta 10 uut T55 tanki mis sõjajõult pole tänapäeval tegija aga väljaõppe jaoks oleksid väga valikud tooaeg olnud. Poliitikud lubasid muretseda Leopard 2A4 tanke mida aga ei tehtud. Tänasel päeval võiks saada tanke 2A6 hinnaga 1,5 miljonit euri uuena maksavad nad 10 miljonit.\nKUIDAS TEKITADA POLIITTASANDIL relvaostu tahe?\nma saan nende CV90935NL ostmisest aru, vajalik inimeste liigutamiseks ja sobib ka nn. "omakaitse" ja kasakate vastu, aga tankid 21. sajandil? Mis me hakkame kedagi ründama või? Milleks meile osta tehnikat, mis sõja esimese 5 minutiga vanarauaks muudetakse. Me ei suuda ju mingi valemiga mingeid välilahinguid Venemaaga pidada. Reaalselt on ainus võimalus sissisõda ja selleks tuleb laiali jaotada suuremas koguses tankitõrja ja õhutõrje rakette jne. Oht, et iga nurga tagant lastakse helikopter, lennuk või tank sodiks omab rohkem jõudu kui kergeks märklauaks olev rasketehnika. Minumeelest seda suunda on hetkel ka aetud, aga tuleks mõelda ka kaitseliiidu varustamisele vastava tehnikaga.\nLähed põletad Vabaduse väljakul rehve ja kui pikale venib, võtad vanalinnas munakivid üles. On ka muid variante, aga nad on vähem märgatavad. (nali, aga sama ka mitte nii väga nali)\nPahurik seda tanki juttu ajavad Eestis Laaneots,Kunnas jt. eks ja tegevsõjaväelased mina usun neid ja usun ka Eesti riigi püsimisse ning arvan,et selleks on vaja end liigutada.Venelased ise jutustasid meile,et ilma nendeta kukub Teie riik kokku nende vastu ei saa jne.\nMina arvan,et saab!\nParim tankitõrjerelv on teine tank, eriti kui ta oma omaduste poolest ületab potentsiaalse vastase oma. Iga relvasüsteem on kompleks ja loomulikult tuleb tankidele tagada õhutõrje, aga see peab niikuinii olemas olema. Portatiivsed shoot-and-forget tankitõrje raketikompleksid on väga kallid ja meie kasutuses olevad Milan ja muud traadiga raketid on sisuliselt enesetapuvõitlejatele mõeldud.\nSissisõda, sissisõda. Ja kui Venelased vastavad igale sissirünnakule tsiviilelanikkonna vastase jõhkra gentsiidoga, then what?\nmx, kui parim tankitõrje on teine tank ja me ostame 30 tanki ja ründab 3000, siis millest me räägime. Ja millisest traadiga rakettidest käib jutt, on lihtsalt juhitavad ja uuemad, milledel lukustad sihtmärgi ja võid ise jooksu pista. Igal juhul on mõistlikum osta moodst tehnikat kui vanarauda. Söda ongi üks enesetapumissioon kui sa siiani pole sellest aru saanud, seda enam on see plekkpurgis rasketi ootamine:)\nPahurik hetkel ongi veel saadaval moodne tehnika Hollandis ja Saksamaal. Peale Venemaa rünnnakut Ukrainale pole seda enam saadaval,sest siis enam ei müüa seda kulub omalegi ära. Venemaa ei saa 3000 tankiga meid rünnata pole nii palju ruumi:)\nLaaneots ütes,et miinimum on 53 tanki.\nKuigi mu teadmised tankidest piirduvad üldiselt ajateenistuse ajal loetud erialakirjanduses, siis on neid vaja tervikliku taktika ja strateegia elluviimiseks. Ehk isegi kaitselahingutes/taganedes on mingil hetkel vaja/kasulik teha hetkeks vasturünnak ja juhul kui vastasel on tanke, siis ilma tankideta see suhteliselt välistatud.\nKuna üldine kaitseväe ülesehitus on meil osaliselt ka viivituslahingutele tuginev, siis kuluksid nad marjaks ära.\nKorraliku õhutõrjeta loomulikult jäävad nad rünnaku alla, aga selle poolest ei erine nad liialt ka muudest masinatest, sh CV90935NL-idest.\nTeades aga natukene õhutõrjest, siis parimat heidutust - KL käes õhutõrje - on senini takistanud Lääne vastumeelsus Venemaad provotseerida ja hirmus kaitseliitlastele kui "metsikule bandele" usaldada relvi (Stinger), mis võivad valedes kätest palju pahandust teha. Venemaa osas vb osad reservatsioonid jahtunud, aga kas "mehele metsast" usaldatakse miskit sellist on iseküsimus.\nKui aga see toimuks oleks see märgatavalt suurem heidutus kui olemasolev kaitseväe varustus, mis muideks lähimaa osas on päris pädev...millest siiski kahjuks ei piisa.\nPahurik, ära lahmi, sa hakkad juba Kalev Jaigi sarnast sõjandusteooriat ajama.\nLisaks veel sulle teadmiseks, et KV käsutuses olevad MILAN anti tank raketid ongi just need traadiga juhitavad. Seega üldiselt on sellisega laskmisel kindel, et laskepesa hävitatakse koos meeskonna ja laskeseadmega.\nJavelin ja Predator on väga kallid osta ja pidada, sest nendest laskmist peab ka harjutama. ja iga pauks maksab ropult.\ntanki mahavõtmiseks ei ole teine tank ainuke variant,rohkem vajalik avatud lahingus, ning üldiselt peab lask olema väga täpne, kuna soomust pidevalt täiendatakse. Mind selle ostu puhul huvitab kõige rohkem, milline eelis saadakse ning selle väikese diviisi puhul on vaja geniaalset taktikat ja head koostööd liitlastega.\nmeie kasutuses olevad Milan ja muud traadiga raketid on sisuliselt enesetapuvõitlejatele mõeldud.\nArvestades, et enamus lahingkontakte tänapäeva sõdades leiab aset linnades, kus laskedistantsid jäävad lühikeseks ja võitlejal on võimalik peale lasu sooritamist kiirelt varjuda, on kaitseväe kasutuses olevad MILAN ja MAPATS täiesti pädevad tankitõrjesüsteemid. Probleem on vaid selles, et ühelaengulise MILAN2 asemel võiks võtta kasutusele kumulatiivlaenguga MILAN3, mis hammustab ka aktiivsoomuse läbi.\neks osa kindraleid oleks ka 2. maailmasõjas ratsaväega rünnanud, see ei tähenda, et see õige oleks olnud ja mõistlik:P\nPalju Iraagil tanke oli ja kui palju neist kasu oli? Ja olgu, ei ründa 3000 vaid ainult 500, siis ikka 50 ei piisa mingi valemiga, põhitöö peavad ikka need portatiivsed süsteemid ära tegema. Mirkogas nõus ja ise mõtlesingi, et kui kaitseliitlaste kätte just Stingereid ja Mapatseid jne ei jaga, siis võiks need vähemalt üle Eesti olla valmis väljajagamiseks vastava väljaõppe saanud meestele. Kõik see märg unenägu mingist reaalsest rinnetega lahingutegevusest jne võiks ära unustada, sellist sõda meil ei tule.Valmis tuleb olla, et "omakaitse" üritab strateegilised objektid üle võtta ja sellele järgneb massiivne vägede sissetoomine, Ukrainas on hästi näha kuidas see toimub.\nMa võiks ka rääkida, et lisaks tankidele ostame ikka suures koguses iseliikuvaid suuri raketisüsteeme, hunnikus hävitajaid jne, olgem ikka realistid.\ndenis23 arvamus militaarist:\nIsegi mina tuleks välja oma programmiga:\nOsta Hollandi arsenalist kõik mis seal saadaval on:)\nEestil on ju selleks võimalik ka laenu võtta.\nNäiteks, minu programm:\n4 brigaadi, igas brigaadis:\nLisaks need Norras tehtud AMRAAM baasil õhutõrjekompleksid.\nLisaks kuni 40% võiks tehnikat rohkem lattu panna, varuosadeks:))\nÜhe sõnaga, see oleks paras hind iseseisvuse eest:)\nMa ei tea kas ma olen midagi unustanud:)\nPahurik, Iraagi tankid hävitati põhiliselt Abramsite poolt.\nKõik see märg unenägu mingist reaalsest rinnetega lahingutegevusest jne võiks ära unustada, sellist sõda meil ei tule.\nSelle koha pealt täiesti nõus. Tänapäeva sõjad on manööversõjad, kus sillapead ja eeljulgestus luuakse õhu- või meredessandiga väga erinevates kohtades ja liigutakse väikeste üksustena hajusalt korraga väga suurel territooriumil. Vastase tugevalt kaitstud positsioone reeglina ei rünnata üldse, vaid minnakse neist lihtsalt mööda.\nSee aga ei tähenda, et tankid tänapäeva sõjas kasutud oleks. Tanke saab kasutada jalaväeoperatsioonil tuletoetuseks ja varjeks ning vastase kõikvõimaliku soomustehnika purustamiseks. Venelaste BTR lendab tankikahuri tabamusest laiali nagu pappkarp. Vajadusel kuni 70km/h liikuv 140 mm kahuriga varustatud tugevalt soomustatud tank on vaieldamatult mobiilsem ja võimekam üksus, kui 5km/h MILAN-it käe otsas tassiv jalaväevõitleja või "presentsoomusega" veoki sabas lengerdav Pvpj 1110 tankitõrjekahur.\nKusjuures Eesti maastikul pole tanki sugugi keerulisem maskeerida, kui muid soomukeid. Metsatukakesi on igal pool ja maskeerimisvõrgu veab peale minutiga.\nBTW, soovitan soojalt M.Laari vastilmunud, Gruusia sõjast rääkivat "Impeeriumi vastulööki". Üsna mõnusalt esitatud, ka võhikutele arusaadavas keeles easy-reading lugemisvara.\nViimaste sündmuste põhjal otsustades on Eestil vaja hoopis kiirreageerimisvõimet. Kui mingid märgistamata mehed kuskil Sillamäe kandis teetõkke üles panevad, siis peaks nad poole tunni jooksul olema sisse piiratud ja relvitustatud.\nAga droonid, härrased?\nSee on hea mõte. Ja mitte ainult lendavad. Aga Eestis ei ole vist resurssi nende arendamiseks.\nEga üks ost teist ei välista.\nSiinsetelt finantsmaailma meestelt paluks ideid rahastamise kohta,et tehnikat vaja see kõigile selge.\nJa lennuameti asjapulgad läheks ilmselt hulluks 8)\ntühikaal 18 kilo. 3-4 kilo kaupa läheb kah. 8)\nUSA kamikazemissioonideks mõeldud Switchblade "seljakotidrooniga" samaväärse riistapuu saab "hästivarustatud elektroonikapoest" mõnesaja euro eest.\nProbleem pigem selles, kui operaator halva nähtavuse tõttu loodusekskursioonil koolilapsi vaenlase luurejaoks peab...\nHiljuti ka eesti keeles ilmunud US Navy SEAL snaiperi Chris Kyle autobiograafias toob ta veel ühe puudusena välja, et need droonid pidid tegema mingit lollakat pirisevat häält ja ka kõige tuhmim afgaan pidi üsna siva lahti jagama, et kui pirin peale hakkab, tasub kuskile nurga taha minema loivata.\nEga rahastamise osas väga palju originaalseid mõtteid ei ole: 1. uue maksu kehtestamine (nt. kinnisvarale); 2. olemasolevate maksude tõstmine. Kui on selge et maksudest kohe raha kokku ei saa siis riigilaenu tegemine, mille põhiosa ja intressi tagasimakseteks kas kehtestatakse uus maks või tõstetakse olemasolevaid. Kui riigilaenu tehakse mitte otse pangast (nagu seni) vaid vabalt kaubeldavaid võlakirju emiteerides (nagu ajaloolisel 1927.a.) siis jutt selle kohta kuidas EV arvab et ta investoritele raha tagasi maksab läheb kõik prospekti kirja.\nProbleem on, et juba olemasolevate seadustega on riigi maksuraha kulubaas 60-70 (aga võib-olla ka rohkema) % ulatuses paika pandud, nii et militaartehnika ost ning edaspidine hooldus (kui jutt käib lennukitest, laevadest ja soomustehnikast) on võimalik vaid olemasolevat maksumaksjate ja nende võimekuse ressussi üle vaadates.\nEuroopa Liidu abirahadest militaartehnikat ning nende ülalpidamist ei toimu, vähemasti mitte EL reeglite järgi.\nNing Krimmi sündmuste valguses ei tohi ära unustada ka politseilist tehnikat ja üleüldse sedalaadi tegevuskava. Milliste seadmete, erivahendite ja strateegiaga saada hakkama 2007. aasta seltskonnaga, kui neist umbes kümnendik on käsirelvadega varustatud, samas kui neist räägitakse kui rahumeelsetest meeleavaldajatest ja tsiviilisikutest. Kuidas, millega ja kes?\nMa usun, et paljud on nõus ka vabatahtlikult toetama. Meenutage, kuidas Lembitu ja Kalev soetati - Allveelaevastiku Sihtkapita\nRahaline pool - pakun, et praeguses julgeolekusituatsioonis on täiesti tõsiseltvõetav võimalus, et küsi ja sulle antakse. Või veel enamgi - küsi ja nad maksavad sulle peale.\nEesti võiks kibekähku ühineda Poola-Leedu-Läti planeeritava kaitsekoostööga ja üheskoos võiks esitada resolutsiooni, et: a) kõik NATO liikmesriigid viivad kohe oma kaitsekulutused põhikirjas nõutud 2% tasemele; b) NATO liikmesriigid, kes kaitsekulutuste taset ei hoia ja seeläbi kaudselt ka teiste julgeolekut kahjustavad, hakkavad tasuma ohutsooni jäävatele eesliini-liikmesriikidele rahalisi kontributsioone.\nUsu mind - Vana-Euroopa küünilised "real-poliitikud" hammustavad üsna kiiresti lahti, et nende jaoks tuleb odavam eesliini-riikidele iga-aastaselt väike nuts hambu visata ja lasta konflikti korral neil must töö ära teha, kui hakata oma käsi määrima ja mingite riigikaitse küsimustega veel jamama.\ntegelikult, liikmesriikidel oleks praegu võidurelvastumise asemel venemaaga odavam lihtsalt nii teha:\nTankitõrje osas niipalju, et võrreldes meie Milanitega ründab Javelin (lisaks shoot&forget omadustele) sihtmärki trajektooriga ülevalt alla ja tanki peal olevat soomust üldiselt ei tugevdata niipalju kui külje peal, kuna enamik potentsiaalseid rünnakuid tulevad tankiga samalt tasapinnalt. Javelinid peaksid mingisuguses koguses näiteks Leedu relvastuses olema.\nsõltub muidugi, mida tibla suudab välja mõelda, aga üldiselt on neil väga raske oma soomustehnikat maa kaudu üle piiri tuua ilma, et välja oleks kuulutatud sõjaseisukord ja seega 5 artikkel(ehk meie jaoks neid tanke vms pole enam vaja). Samas üks variant on esimene kiire löök õhust+ öine sissetung merelt. Seetõttu on Skandinaavia jaoks strateegiliselt ülim risk Nord Stream, kuna sellel trassil triiviv vene sõjalaev, kandes pardal kurat teab mida, saab ootamatult kurssi muutes jõuda väga kiiresti enamike piirnevate riikide pealinnade lähedale. Seega, kaitsekulutuste seisukohast oleks tähtis mõelda, mida meil mere peal on vastu panna, et tiblat seal kinni hoida.\nHellfire koos Apachega oleks veel parem aga "jätke te Lible ka oma naljad"...\nKaitseministriks on Mr Blender nüüd, kas selliselt ootate mingit otsustavat liigutust reaalse kaitsevõime kiireks ja järsuks tõstmiseks?\nPigem pakin naistele-lastele kohvrid valmis sellise ministriga....\nMr. Blender on olnud korra kaitseminister. Kusjuures edukas oli.\nKahjuks ei meenu ühtegi eredat hetke viimasest Mikseri esitusest kaitseministrina (sel ajal vist veel KE ridades?)\nKüll aga meenuvad hiljutised sõnavõtud "prioriteetidest" ja sotside "programmilistest seisukohtadest". Hiljutised - s.t. enne kui kogu see ansip-kallas-rõivas afäär alguse sai.\nSealt võib teha väga ühese järelduse, et heal juhul- heal juhul- jääb kaitse-eelarve 2% juurde.\nViimased arengud ei lase seda loodetavasti kärpida, kuigi kui veebruaris oli Ligil 50 milli puudu, siis nüüd on 200milli üle, liidame puuduolevad 50 milli ja ...... unustage oma tankid, meil on Artikkel number 5, millega lajatame otse silmade vahele igale "eraldusmärkideta rohelisele mehele poest ostetud Tigr-i seljas".\nMr. Belnder on inglise filoloog ning tollal sai ta NATOga suhtlemisel hästi hakkama. Tollal oli ta juba mitte KE. Samas, ei mäleta täpselt. 2004 oli vist.\nJah, Blender ei ole sama Blender, mis aastaid tagasi. Ma ei ole Blenderi fänn.\nTankide, soomukite jmt hiilgeajad on muidugi ajas kus nad hobusest olid paremad ja lennukeid veel polnud. Nagu iga muu tehnika olgu siis sõja või tsiviilotstrabeline kasutuse efektiivsus sõltub sobivusest, oskustest jne jne. Missioone, taktikalisi liigutusi kus neid efektiivselt kasutada saab on olemas ja peamiselt on see elavpersonali transport kergrelvade tule/riskitsoonis, riot control, mobiilne purustusvõime, psühholoogilsed aspektid.... Soomuses totaalkaitse võtit näha on minu arust vale - igasugused raketid & õhuvägi on arenenud nii palju neist mööda funktsioonis "anna vaenlaslee kaugelt-ootamatult tugev löök" (mida enne tanke tegi ratsavägi, enne neid ambude, vibude, odadega relvastatud jalavägi), et selles pole küsimustki kas soovikorral nende valdav enamus kiiresti leitakse ja purustatakse. Ja kui õnnestub mõned peita nii, et ei leita, siis nende kasutuselevõtul leitakse ikkagi.\n..Ma ei usu et isegi II MS ajast (kus radarid-lidarid-ristmikukaameraid polnud) oleks teada efektiivset taktikat underdogi poolel, kellel puudub oma füüsiline kontrollitud maaala, infra (küte-teedevõrk), elavjõudu suurusjärgus vähem vastasest jmt, aga kes süstemaatiliselt opereeriks oma missioonides soomust.\nOn lühinägelik opereerida metalli ostukuluga ja mitte teha sisulisi arvestusi vajaliku infra, väljaõppe, hoolduse jmt kuludele mis ma arvan need võivad vabalt olla lähedal masinate hinna suurusjärgule per aasta. Nii ei sobi rallit sõita ka siis kui selle hanke sisuline põhjendus oleks ainult ~"ostame jalaväe psühholoogiliseks toeks". Jutt sellest, et neid saaks sisuliselt kasutada 20+a ei ole sisuliselt usutav. Et nad ei roosteta selle ajaga läbi ei tähenda, et neil on taktikalist väärtust kaugemas tulevikus.\nDroonid on arvatavasti väeliik mis läheb mööda viimast 50-70a ruulinud lennukitest-kopteritest selles ootamatu tugeva purustava löögi funktsioonis. Täna on sisuliselt kallimatel droonidel purustusjõudu (rakettidega) samapalju kui tankidel - aga sealjuures ka tankiga võrreldes palju nõrkusi. Aega võtab see areng aastaid 10+. Tänased droonide kasutused on väga spetsiifilised, üksikud valitud missioonid, kus nad vajavad töötamiseks suurusjärke suuremat-kallimat infrastruktuuri (satelliidid, raadiosidelennukid & whatnot) ja iga nende lahinguengagement on kallis... Seega sobivad nad eelkõige way way suurema eelarve, infra, elavjõu ja missiooni-toega väekontingentidele. Droonide kasutust küllap ka eestis leiaks (nagu ka soomukitele), aga on oluline mõista, et nende missioonid-kasutusfunktsioon oleks täna valdavas enamuses erinev soomukite kasutuse eesmärkidest, droonid omakorda jagunevad väga kitsa tegevusvaldkonnaga aparaatideks ja võimekus droonitehnoloogiaga soomukite laiatarbe funktsioone asendada ei tekki drooni-maailmas lähiaastatel. Ma ise olen mõelnud, et väiksemad intelligence gathering & ründevõimelised droonid võiksid olla eestis kaitsetaktika osa - nende omadused nagu peidetavus, kasutamisvõimalused, efektiivsus aktiivselt tegutseva vaenlase (sh air-air combat) vastu on palju paremad kui soomukitel. Aga see on selline pastakast imetud idee, sest opereerimine ja väljaõpe eeldavad palju teadmisi, aega, resursse...\nMuide kas ei olnud hiljaaegu ühes EE lisas pikem artikkel Predatorite hankest mida on tegemas koos - kas Balti riigid? Või oli NATO riigid..?\nHea lahendus on arvatavasti hästi läbimõeldud kombinatsioon mitmest erinevast väeliigist, neist mõne suuna pidev edasiarendamine JA väga väga väga kallis.\nHange käis Global Hawk muretsemisest kolme Balti riigi jaoks ehk ühishange. Mis sellest sai ja kaugel see on, ei tea. Meedias käis jah jutt droonidest, millest võis jääda mulje Predator tüüpi UAV-st, kuid kui ma lugesin lähemalt, siis mainiti nimeliselt Global Hawki.\nIndeed oli Global Hawk - http://www.vm.ee/?q=node/13719\nÄkki jätaks kaitsetehnika detailid ja kaitseplaanide koostamise ikkagi sõjaväelastele ?\nKuigi jah idee suuremas koguses raha korraga välja käia mingi tehnika ostmiseks tundub täiesti mõistlik aga kas nüüd osta traktori peale pandud kahureid, soomusronge või soomuslennukeid peaks ikkagi kindralid ütlema vist.\ntannus meil Eestis on räägitud viimased 20 aastat,et ärme hetke tehnikat osta ootame kuni tuleb uus ja parem lähme kohe uuele tasandile ning tulemuseks on suur null. Siin me teame ju kuidas uue toote turule toomine käib ning millal teenitakse põhi kasum st.me ei osta kunagi mingit uut põlvkonda meile ei müüa seda ja meil pole seda raha.\nSamas olla valmis tänapäeva tasemel oleks kindlasti parem kui senised 50 aastat tagasi juurutatud relvad.\nArvamus mida meil vaja on välja öelnud reservis olevad mehed Laaneots,Kunnas,Roosimägi jt.\nTegev kaitseväelane ei tohi oma arvamust ajakirjanduses avaldada see oleks poliitikasse sekkumine.\n"On lühinägelik opereerida metalli ostukuluga ja mitte teha sisulisi arvestusi vajaliku infra, väljaõppe, hoolduse jmt kuludele mis ma arvan need võivad vabalt olla lähedal masinate hinna suurusjärgule per aasta" -tannus millele tugineb see arvamus?\nSuvel lähevad tankid päikese käes kuumaks ja siis öösel, kui jahedaks läheb, on tankid maastikul kui infrapuna majakad, otse kutsuvad end lennukitelt rakettidega tulistama. Seega on neid ainult külmal ajal võimalik kasutada.\nAastal 2008 Kunnase kirjutatud pikk arvamuslugu ning 6 aastaga on saavutatud 4 kaitseringakonna lammutamine mille eest just hoiatatakse\nToon näiteks suurtükiväe relvastuse meil võimalik osta liikursuurtükk PzH 2000 Hollandis 40 tk müügis 2005-2012 toodetud välja töötatud 1998\nMeil olemas 24 tk välja töötatud 1970\nMeil olemas D-30 välja töötatud 1960\nHaubitsad tulistavad 15 km peale Pzh 2000 30-50 km kaugusele,et saavutada sama tulejõud 1960-1970 tehnikaga oleks meil vaja kordades rohkem mehi kui Pzh 2000 kasutades. 40 PzH 2000 jaoks on vaja 200 meest,et saavutada sama tulejõud vanade relvadega vajame tuhandeid mehi. Üks suurtükk tulistab 30.sek jooksul positsioonile paiknemisel järelveetava paika panemine võtab palju rohkem aega ja nad vajavad spetsaalselt ette valmitatud platsi. Uus relv lahkub koheselt positsioonilt teise kokku pakkimine võtab kümneid minuteid aega...\nÜldse ei imestaks kui sama tulejõu saavutamine vanade relvadega maksaks rohkem kui uutega!\nUus relv lahkub koheselt positsioonilt teise kokku pakkimine võtab kümneid minuteid aega...\nJagu, mis haubitsat "kümneid minuteid" kokku pakib, saab kõvasti metsajooksu teha ;) Ei vaidlusta uue tehnika eeliseid. Lihtsalt vahe ei ole nii tohutu, kui püüad siin väita.


Jackie Fast ja ekstreemne veinivalmistus | gbtimes.com\nKui tavalisest viinamarjast saab veini umbes kümme tilka, siis külmunud marjast, millest jääveini tehakse, võib välja pigistada kõigest mõne üksiku piisa. (Photo: MaddiesDaddy, Flickr CC BY-NC-ND 2.0)\nKui kirjutad otsingumootrisse sõnapaari “ekstreemne veinivalmistus”, leiad kindlasti artikleid kallist ja kapriissest jääveinist, mille nõudliku tootmisprotsessi juurde kuulub muuhulgas madal temperatuur. Kanadas sündinud ettevõtja ja veinibränd REBEL Pi asutaja, Jackie Fast jääveini tootmisega kaasnevaid riske ei karda, vaid soovib, et Briti tarbijad selle joogi peagi omaks võtavad.\n"Tundub et hetkel on tegu joogiga, mida keegi ei joo, keegi ei osta ja keegi ei tea kuides seda valmistada… nii et tööpõld on meil lai,” naerab Jackie. Julgusest hiina sugujuurtega veiniäri ustulnukal ei tundu puudus olevat, aga tema enda sõnul on ebaõnnestumise hirm olnud alati ärinaise suurimaks motivaatoriks.\nSoov luua midagi uut\nLisaks veinibrändi arendamisele osaleb Jackie Fast hetkel ka Briti telesarjas The Apprentice. (Jackie Fast).\nLisaks veinibrändi arendamisele osaleb Jackie Fast hetkel ka Briti telesarjas The Apprentice, milles 15 võistlejat kandideerivad äri-idee teostamiseks mõeldud 250,000 naelase võidupreemiale. Päris kollanokaks Jackiet siiski pidada ei saa.\n2010. aastal asutas Jackie marketingifirma, mille kontor paiknes mõnda aega noore naise magamistoas. Ümmargusest nullist alustanud firmaväärtus kasvas kiiresti ning selle klienti hulgast leidusid sellised nimed nagu Red Bull Shell. 2016. Aastal otsustas Jackie fiema rahakse teha. “Firma kasvas kiiresti ja oli edukas, aga ma tahtsin end muul kombel teostada ning luua midagi uut.”\nKõik sai alguse Ontarios aasta alguses toimunud veinide degusteerimisel. Linnas värske abikaasaga mesinädalat veetnud Jackie oli juba mõnda aega otsinud sobivat veiniistandust, millesse investeerida. Kõige sobimavad variandid leidusid Jackie sünnilinna läheduses paikneva Okanagani orus tegutsevate veinitootjate hulgast.\nKui tavalisest viinamarjast saab veini umbes kümme tilka, siis külmunud marjast, millest jääveini tehakse võib välja pigistada kõigest mõne üksiku piisa. Kaotada kaks kolmandikku saagist ja oodata kaheksa miinuskraadini langevat temeratuuri saagikoristuseks -selleks ei ole paljud lihtsalt valmis.\n"Tabasin ära, et sellega võib kümnesse tabada. Mitte et ma ise selle veini leiutanud oleks – sellega tuldi lagedale juba 200 aastat tagasi – aga et toode on nii unikaalne ja väljaspool Kanadat suhteliselt tundmatu, see jõudis kohale alles siis,” räägib Jackie.\nPeale naasmist Londonisse avastas Jackie, et Kanada jääveine valmistavad brändid, nagu Peller Estates ja Inniskillin, olid esindatud toodetega luksuskaubamajdes Harrods ja Selfridges, kuid jäi mulje, et ostjad ei teadnud, mida jäävein endast õieti kujutab. Isegi osade sommeljeeride jaoks oli tegu täiesti tundmatu kraamiga.\nTarbijate harimine on Jackie Fati hinnangul jääveinide turustamisel A ja O. Näitena toob REBEL Pi brändi asutaja Hiina, kus ostjad teavad mida and tahavad.\nTagasihoidlikkusega Fast Suurbritannias edu saavutada ei usu: “Vaikselt nohistades ei jõua kuhugi. Tahame reklaamida toodet agressiivselt ja kõva häälega kuulutada kui fantastiline meie vein on. Sellega erineme ka meie konkurentidest.”\nÄrimaailmas on Jackie Fast olnud alati naine, kel piisab julgust rikkuda norme ja talitada oma äranägemise järgi. Sellest ka brändi nime esimene pool “REBEL” (mässaja). Teine pool Pi on laenatud matemaatikast viitab sellele, et jääveini valmistamine nõuab peaaegu et matemaatilist täpsust.\nKasvav Hiina turg\nKanada ja Saksamaa on hetkel maailma suurimad jääveinide tootjad, aga Hiina ei jää neist kaugele maha ning ka Aasias toodetud veinide kvaliteet on kogu aeg paranemas. Möödunud aastal läksid maineka 2017 Decanter World Wine Awards-konkursi kaks peapreemiat omas kategoorias Hiinas toodetud veinidele.\nHiina on olnud viimaste aastate jooksul Kanada jääveinide suurim importija ja nõudlus kasvab seal järjepidevalt. 2013. aastal müüdi Hiinas 103,565 liitrit, neli aastat hiljem oli see number 150,536 liitrit. "Hiina turg on väga huvitav. Kanada tooteid hinnatakse kõrgelt ja see kehtib ka jääveinide kohta.”\n"Meie suurimaks väljakutseks on kapasiteet. Peame väga hoolikalt kaaluma, kuhu ja millistes kogustes me veini müüme. Kindlasti ei soovi me tegutseda nii, et saadame ühe suure partii Hiinasse, mis müüakse nädalaga läbi ning seejärel peavad meie kliendid ootama ligi aasta aega kuni uus saak küpseks saab,” seletab Jackie Fast.\nSoov valmistada midagi erilist\nREBEL Pi lähiaastate suurimaks eesmärgiks Aasia turgudel korralikult kanda kinnitada ja leida sealt sobivad koostööpartnerid.\nEttevõtte esimene koostööpartner Kanadas on Okanagani orus tegutsev Pentâge, kelle jääveinidest ligi 95 protsenti valmistatkse Vidal-sordi viinamarjadest. Jackie Fasti sõnul kasutatakse tulevikus rohkem Prantsusmaalt toodud Roussanne-sorti, mis ei ole nii magus kui Vidal ja Cabernet Franc.\n"Kanadas valmistatkse uskumatult häid veine, aga maailmas ei tunta neid piisavalt. REBEL Pi tahab sellesse muutuse tuua. Oleksin õnnelik kui saaksime jääveiniga teha sama mis juhtus ülipoulaarse tequilaga Patrón.”\nPopulaarses Briti telesaates esinemine toob Jackiele kinldlasti kuulsust ja kasvatab võib olla ka jääveini populaarsust saareriigis. Vähemalt on sellel omapäresel ja luksuslikul veinil väsimatu ning osav reklaamija.\nMöödunud aastal läksid maineka 2017 Decanter World Wine Awards-konkursi kaks peapreemiat omas kategoorias Hiinas toodetud veinidele. (Dominic Rivard | Flickr CC BY-SA 2.0).\nRikkad põgenevad Hiina sudustest linnadest\nHiina haridussüsteem: võidujooks parimate tulemuste nimel\nEsimese keisri haud – kas saladused tulevad päevavalgele?


Vollrati auhinna teenis Sergei Frantcev - Delfi Sport\nVollrati auhinna teenis Sergei Frantcev\nFC Flora ja Nõmme Kalju tegid jalgpalli Premium liiga 32. vooru mängus Lilleküla staadionil 2:2 viigi.\nEesti jalgpalliliit autasustas Albert Vollrati nime kandva aasta treeneri auhinnaga Nõmme Kalju FC-ga Premium liiga võitjaks kroonitud Sergei Frantcevit.\nAlbert Vollrat oli Eesti koondise esimene eestlasest peatreener. Eesti meistrivõistlustel viis ta Tallinna Puhkekodu hõbedale (1935) ning kahel korral pronksile (1934, 1936). Aastal 1933 tuli ta Londoni Arsenaliga kuulsa Herbert Chapmani abitreenerina Inglismaa meistriks. 1946. ja 1947. aastal tüüris eestlane peatreenerina Moskva Spartaki Nõukogude Liidu karikavõitjaks.\nBudapesti Ferencvárosega tuli Vollrat abitreeneri rollis Ungari meistriks (1929) ja karikavõitjaks (1928), samuti võitis ta Kesk-Euroopa klubide Mitropa karika. Eestlane jõudis ka triumfeerida 1929. aasta Kataloonia meistrivõistlustel, kuuludes Barcelona Europa personali hulka.\nVollrat oli lisaks treeneritööle hinnatud massöör. Samuti tegeles ta maadlusega, saavutades 1921. aastal Helsingis maailmameistrivõistlustel kärbeskaalus neljanda koha ning tulles Eesti meistrivõistlustel kahel korral pronksile, sulgkaalus saavutas ta Eestis ühe hõbeda ja ühe pronksi.\nAlbert Vollrat sündis 1903. aasta 21. oktoobril ja lahkus elavate hulgast 1978. aasta 10. aprillil.


jalakramp | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nSISUTURUNDUS Taruvaik – looduse vägi! Proviisor: kreemi kasutamine ei tähenda, et inimene jääb jumeta Nädalavahetusel «järele magamine» toob hoopis tervisele kasu (1) Teadlased leidsid põhjuse, miks inimaju nii suureks kasvas SISUTURUNDUS Meeste nahahoolduse must have tooted Ämmaemand selgitab: miks tekib rasedatel vahel isu kriidi, savi või mulla järele? 5 kuulsust, keda kimbutavad rasked haigused Dementsus võib inimest tabada juba 40. eluaastates\njalakramp 24.05.01 / Neuroloogia\nPõdesin kaks aastat tagasi tugevat istmiku närvipõletikku. See juhtus ootamatult ja halvas kogu parema jala (see oli täitsa surnud), tekitas väljakannatamatut valu ja ei lasknud mul üldse tõusta varvastele, kõndimine oli ka häiritud kuna jalg ei kuulanud sõna. Esimese abi sain massöörilt, või rahvakeeli kondiväänajalt, pani veidike seda kõike paika ja olin võimeline veidikenegi asendit leidma, et magada. Kuid pöördusin ka arsti juurde kes suunas kohe mind haiglasse, kuna kartis koguni, et noata siin midagi ei tee. Kuid paranesin tänu võimlemistele, eletriravile ja massaazile. Arstid ei tahtnud isegi uskuda. Minu usku sisendas kondiväänaja kes oli mulle enne öelnud, et lootusetult siis vigastust ei ole. Kuid nüüd! Ikka veel sellest ajast peale on mul paremal jalal kintsu tagaküljel peopesa suurune tuim koht ja öösiti kisub jalg mitmeid kordi krampi ja seda väga valusti. Ja kui ta on nii krambitanud rohkem kui kaks korda öö jooksul, siis on hommikul jalg põlveõndla kohalt väga kiskuv ja valus, ning sunnib vähemalt pool päeva isegi lonkama. Kas see on loomulik peale seiist haigust ja kas see on mööduv nähtus. Juba ette tänades!!\nTuimustunne ja krambid paremas jalas on tõenäoliselt närvijuure kahjustusega seoses. Ilmselt 2 aastat tagasi toimus lülidevahelise kõhreketta väljasopistus ja\nsellest närvijuure vigastus. Tuimustunne ja krambid võivad püsida mitu aastat kuid peaksid siis vähehaaval taanduma. Kui krambid väga häirivad tuleks pöörduda neuroloogi poole.\nTere! Olen 22-aastane neiu, viimasel ajal on hommikupoole ööd parem sääremari krampi tõmmanud mitu korda järjest ja siis on hommikul sääre piirkond väga valulik ja pinges, vahel isegi segab liikumist lonkamine. ...\nVõiks teha perearstil analüüsi veremineraalidele (K,Na, Ca).\nKrampide vastu aitavad jalgade sirutamis ja venitusharjutused enne magamaminekut.


Teraapia ja nõustamine - HEA TUNNE\nMõistest “teraapia” võid mõelda kui toetuse erinevatest tahkudest, mis moodustub võimalusest rääkida ja analüüsida, olla kuuldud ja mõistetud, saada selgust ja julgustust ning mõnest heast teraapilisest meetodist. Teraapia eesmärk on aidata Sinul endal luua oma ellu suuremat rahulolu, tasakaalu ja paremat tervist ehk taastada terviklikkus. Teraapia käigus toimub sageli muutus, mis loob positiivseid tulemusi. Õigekeelsussõnaraamatu järgi on teraapia ravimine, kuid ravimine toimub Sinu enese poolt, mitte terapeudi poolt, kes loob ruumi, kuulab ja pakub Sulle lisaks võimalusi kasutada erinevaid teraapilisi meetodeid.\nMeist igaüks võib vahest vajada terapeudi jõustamist ja tema poolt pakutavat meetodit, mille sihipärane kasutamine aitab lahti mõtestada oma elu, mõnda probleemi või muret, et keerulistest oludest tervemana välja tulla. Samuti näha oma elu uues valguses või läbi murda varasematest harjumuslikest käitumisviisidest ehk suurendada selle loomise tõenäosust, mida Sina ise soovid. Seetõttu võib olla elu väljakutsetega silmitsi seistes lihtsam ja kiirem võimalus valida neutraalne ja professionaalne terapeut.\nLisaks nõustamisele saad valida toetuseks järgnevate meetodite hulgast:\nvabastav hingamine või Algallika protsess ja hingamistöö\nteadlik hingamine ja hingamisharjutused\ninspiratsioon, mis tekib koostöös terapeudi kogemustest, fantaasiast ja erinevatest praktikatest\nSageli on inimesed kõige suuremat abi saanud just kompleksest lähenemisest, mis koosneb nõustamisest ja erinevatest teraapilistest meetoditest, nii on ka Sinul võimalus valida kompleksset lähenemist. Nõustamise ajal selgitame välja eesmärgi ja probleemsed teemad, millega hakkame töötama ning toetame muutuste loomist praktiseerides mõnda teraapilist meetodit.


Kuidas määrata Galaxy Note9 ei saada MMS-i probleemi - 2022\nKuidas määrata Galaxy Note9 ei saada MMS-i probleemi\nMMS-i probleemide kinnitamine Galaxy Note9-s on sageli lõppkasutaja tasandil lihtne ja teostatav. kui teil on probleeme MMS-i saatmisel oma märkmikusse 9, siis saate teada, mida saate allpool teha.\nOlge veateate ees\nKeskmine kasutaja kaldub ebaõnnestuma vigade ilmnemisel probleeme. Kui saadate MMS-i saatmisel sõnumi, kiire või lihtsa vea, peate selle teadmiseks võtma (kirjutage see võimaluse korral täpselt alla), et saaksite selle meile või mõnele teisele abisaajale edastada. Kui MMS lõpetab töötamise, on tavaliselt selle konkreetne põhjus ja veateade on hea võimalus suunata teid tõrkeotsingu suunas. Võite saada vea, öeldes, et teil on konto või arvelduse probleem, mida peate esmalt arveldama. See võib tähendada, et probleem ei pruugi olla seadmepõhine, nii et saate ülejäänud sammud vahele jätta ja minna otse vedaja abi saamiseks.\nLülitage mobiilandmed sisse\nPraegu on MMS juba vananenud, kuna on palju rakendusi, mis suudavad pakkuda paremat teenust. Kuna paljud inimesed seda veel kasutavad, jätkavad võrguoperaatorid MMS-i toetamist oma mobiilse andmesideteenuse abil. Erinevalt tavalisest tekstist vajab MMS-i saatmine ja vastuvõtmine mobiilandmeid, et saaksite veenduda, et see töötab. Seda saate teha, kontrollides rakendusi, mis vajavad Interneti kasutamist. Näiteks kui teie Youtube'i rakendus ei lase videot pärast mobiilandmete lubamist, tähendab see, et teie seade ei saa Interneti-ühendust luua. See on põhjus, miks MMS ei tööta. Sellisel juhul peate rääkima oma vedajaga, et nad saaksid probleemi põhjuse kindlaks teha. Mobiiliandmed nõuavad tavaliselt tellimist, nii et teie kontol või võrgul võib olla probleeme. Jällegi, te ei taha raisata oma aega selleks, et teha selle jaoks tarbetuid tõrkeotsingu samme ja te peaksite kohe oma vedajaga ühendust võtma.\nTaaskäivitage SIM-kaart (APN-i värskendamiseks)\nMõnikord võib SIM-kaardi lahtiühendamine kõrvaldada ajutised võrgu vead. See võib ka sundida seadet konfigureerima APN või Access Point Names. Soovitame teil seda teha, kui ülaltoodud veaotsingu samme pole siiani aidanud.\nTeise võimalusena saate APN-i käsitsi kontrollida ja muuta (kui teie operaator ei ole seda määranud). Kui soovite seda teha, võtke ühendust oma operaatoriga, et saaksite neist õiged APN-väärtused võtta. Vaikimisi lisatakse APN-id seadmele automaatselt, kui SIM-kaart on sisestatud.\nKasutage teist SIM-kaarti\nTee ruumi uutele sõnumitele\nKui saadate ja vastu võtate MMS-i sageli, on võimalik, et tekstisõnumite rakendus on tühjaks saanud. MMS-i sisaldavad vestlusniidid (fotod, videod, dokumendid) võivad süüa palju ruumi. Eemaldage kindlasti vanad teemad, et teha uusi kohti.\nTühjendage tekstisõnumi rakenduse vahemälu\nTaasta tekstisõnumi rakendus vaikeväärtustele\nKui rakenduse vahemälu tühjendamine ei muutu, on järgmine samm tagastada rakendus oma vaikeväärtustele. Nii kustutatakse kõik tekstid ja MMS. Kindlasti varundage need enne tähtaega.\nSõnumirakenduse vaikeväärtustele tagastamiseks toimige järgmiselt.\nPuudutage nuppu Tühjenda andmed.\nKontrollige, kas kolmanda osapoole rakendus on süüdi\nVõtke ühendust võrguoperaatoriga\nKõik ülaltoodud tõrkeotsingu juhised peaksid probleemi lahendama. Siiski, kui ükski neist ei tööta, soovitame teil oma operaatorilt täiendavat toetust saada. Peate olema konto või võrgu probleem, mis põhjustab probleemi.


MIKAEL GABRIEL JA NUBLU ANDSID VÄLJA UUE LOO "VIHJE" - MuusikaPlaneet\nMIKAEL GABRIEL JA NUBLU ANDSID VÄLJA UUE LOO “VIHJE”\n31. dets. 2021 @ 19:33\nnublu ja Soome superstaar Mikael Gabriel andsid välja uue ühissingli “Vihje”, mis on järg 2020. aasta novembris ilmunud ja ajalugu teinud hitile “Universum”, mis vallutas esmakordselt nii Eesti kui ka Soome Spotify edetabelite tippe. Uus singel “Vihje” libiseb hüpnootiliselt tantsulise sound’iga kõrvuti karge ning hoogsa Lapimaal vändatud videoga.\n”Kirjutasime “Vihje” samal sessioonil kui “Universum”– 2020. suvel Mikael Gabrieli juures Espoos. Väljas oli väga palav, viie-kuuekesi stuudioruumis veel palavam. Et kogu projekti keskmist temperatuuri natuke tasakaalustada, mõtlesime video Lapimaal filmida. Juhtumisi saigi meie autol kuskil Muonio ja Levi kohal aku tühjaks ja pidime korra all käima. Kõike, mis seal juhtus, võite videost näha,” võtab nublu projekti kokku.\nMikael Gabriel on pikka aega olnud nublu stiili austaja ja tal on hea meel, et neist on muusikat tehes head sõbrad saanud: “Lahe, et saame jätkata eelmisel aastal alanud koostööd ja kirjutada koos muusikat, mis ületab riigipiire ning on inspireeritud meie mõlema juurtest.”\n“Vihje” muusikavideo autor on taaskord režissöör-kunstnik-lavastaja Marta Vaarik, kes lõi ka “Universumi” muusikavideole võimsa visuaali. “Vihje” filmiti novembris Soomes, Lapimaal.\n“Sellesse videosse on pandud isegi liiga palju energiat, verd ja higi,” naerab režissöör Marta Vaarik. “Sellest materjalist saaks lühifilmi teha. Protsess toimus tiimi jaoks väga ekstreemsetes tingimustes, aga saime väga hästi hakkama ning tõime koju palju ilusaid ja lõbusaid kaadreid. Loo nimi on “Vihje” ning videosse on peidetud neid hulgi! Tsitaadid, kujundid ja metafoorid. Otsi ja sa leiad! Jõuludest on saanud ahne kaupmehe kapitalistlik sündmus ja mitte enam armsalt koos olemise aeg. Kui musavideotega maailma muuta saab, siis seda me tegime kindlasti!”\n“Vihje” video sündis suuresti Põhjamaade Ministrite Nõukogu toel. “Kuigi kultuur on midagi, mida me sageli kasutame, et põgeneda reaalsusest, millega silmitsi seisame, on see ka suurepärane viis juhtida tähelepanu teemadele, mille suhtes me väga kirglikud oleme. Näiteks nagu praegused keskkonnaprobleemid, hõlmab ka muusika kogu planeeti – meie kultuuri, keskkonda, ühiskonda – kõike, millest hoolime ja mida säilitada soovime,” sõnas Põhjamaade Ministrite Nõukogu Eesti esinduse direktor Christer Haglund.\n“Muusikutel on platvorm ja kultuuriline mõjuvõim, mis võib suurt hulka publikust inspireerida. Meil on väga hea meel selle koostöö üle, kus suurepärased artistid andsid oma hääle, et tuua fookus nii olulisele teemale, nagu meie keskkond. Arutasime nendega, mida me kõik saame olukorra parandamiseks teha, mitte selle eest põgeneda.”\nSildid: Christer HaglundMarta VaarikMikael GabrielNublu\nJärgmine uudis KADRI VOORAND KUTSUB MUUSIKASÕPRU TEE- JA HELIRÄNNAKULE\nEelmine uudis WATEVA JA TRAD.ATTACK! SÕIDAVAD ÜHESKOOS UUDE AASTASSE!


Tallinna Panga hoone valmib plaanitust rutem\nKuuli väitel käivad tellijaga töö varasema lõpetamise küsimuses läbirääkimised. «Tänasel päeval ei ole meil veel põhimõttelist kokkulepet, kuid otsuse peaks Tallinna Pank langetama paari nädala jooksul,» ütles Kuuli.\n«Tööde varasema lõpetamise ettepaneku tegime meie, kuid pank ei näe mingit põhjust ehituse varasemaks valmimiseks,» rääkis Kuuli.\nTallinna Panga haldusdirektor Leho Lugna ei soovinud võimalikku preemia maksmist ehitajatele kommenteerida, kuna lepingulised tingimused on konfidentsiaalsed ja nende sisu ei kuulu tema sõnul avalikustamisele. Töö varasemasse üleandmisse suhtub pank tema sõnul positiivselt. «Saades objekti samas kvaliteedis, mahus ja hinnas kätte, kuid varasema tähtajaga, on äärmiselt teretulnud,» ütles Lugna.\nTallinnas Kaarli puiestee äärde rajatava panga- ja büroohoone üldmaksumust ei soovinud Tiit Kuuli öelda. Tema sõnul sõltub ehitusmaksumus turust, kuid läbi püütakse ajada maksimaalselt väikese summaga.\nLeho Lugna hinnangul on pangahoone ehitusmaksumus optimaalselt 110 miljonit krooni.\nTallinna Panga juhatuse esimees Guido Sammelselg on varem öelnud, et pank on investeerinud ehitusse miljon krooni, millele tuleb nähtavasti veel veidi omalt poolt lisada. Tema sõnul tasuvad ülejäänud summa investorid, keda ta mainida ei soovinud.\nNormanni Linnagrupi AS on loodud aktsiaseltside FCM ja EKE Merko ühisfirmana projekti teostamiseks. Mõlemad nimetatud ehitusfirmad ehitavad objekti omakorda alltöövõtu korras.\nProjekti arhitektuurses osas on alltöövõtuleping sõlmitud Rootsi firmaga FFNS Arkitekter. Projekti autor on arhitekt Aare Saks, kes teostab samas hoones ka sisekujundustöid.\nEriprojektid kütte-, ventilatsiooni-, jahutus- ja elektrisüsteemide ehituseks telliti Soome firmalt Olof Grandlund OY.\nLisaks nendele firmadele on Tiit Kuuli sõnul mitmesuguseid alltöövõtjaid ja materjalide tarnijaid rohkem kui viiskümmend.\nHoone 10 068 ruutmeetrist kasulikust pinnast renditakse 70% välja Tallinna Pangale, ülejäänu jääb teisteks büroopindadeks.