Android ja kaardi-navigatsioonirakendused :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 01.07.2022 19:49\nHinnavaatlus » Mobiiltelefonid/ GPS seadmed / Muu tehnika » Android ja kaardi-navigatsioonirakendused märgi kõik teemad loetuks\nmine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 45, 46, 47 ... 93, 94, 95 järgmine\nEga asjata pole kasutusjuhendis kirjas, et aju peab ka olema.(nali naljaks)\nPaljud obamalased topivad kiirema tee peale ja pooled neist sõidavadki läbi ookeani autoga, sest navi näitas, et siit kaudu saab kõige kiiremini\nMuideks tomtom tahab alati sõita poola läbi vilniuse, juba viimased 5+ aastat, uuenda kaarte palju tahad sama Igo suunab ikka kaunase peale\nNavigoni viimane uuendus ka kellelgi pea halliks ajab?\nMul kogu aeg rebib käima end ja otsib GPS signaali.\nKommentaarid: 165 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 0 :: 154\nVarsti peaks siis ametlikult saama navigeerida läbi Google ka meil siin Eestis\nKommentaarid: 82 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 2 :: 1 :: 73\nVaevalt google navi offline toimib. Isegi uuenenud koos majadega kaarti ei saa enam cashida. Varem sai Harjumaa suuruse tüki alla tõmmata ja kiirelt lehitseda.\nVaevalt google navi offline toimib.\nEi, loomulikult ei toimi, kuna Google vajab infot liikluse kohta reaalajas kuidagi.\nharjumaal enamasti 3G levi olemas ju...isegi 4G vaikselt tuleb peale\njäi üle üle üks Sygic Euroopa litsents, kes poole hinnaga tahab - pm.\nSuper AMOLED, välkad Kõike võib juhtuda, pimedas heas seltskonnas juttu vesteldes ja gepsu jälgides.\nSuper AMOLED, mul ei ole koguaeg netiühendus järgi. 3G võtab kõvasti akut. Olukorras, kus on vaja midagi kiiresti vaadata oli tüütu oodata millal tekib võrguühendus ja millal kaardiosad alla laeb. Saaremaal maateid mõõda trippides ei ole seda netti ka alati või on megaeglane. Esines ka olukordi, kus nett oli olemas aga kaarditükke laadima ei tahtnud hakata. Ehk kui kaart on telefonis, siis on ikka kuidagi kindlam tunne.\nKaarditükid telefonis: igo, navigon, sygic jne...\nGoogle teenused enamuses valdavalt ikkagi netipõhised.\nMajanumbritega kaart oleks abiks, näiteks offline Regio kaart telefonis.\nMingisugust matkamiseks sobilikku üllitist ka keegi kasutab ? iGO ajab häda pärast selle toimingu ka ära, aga pole mitte kõige parem lahendus.\nKuskohast saab teada Androidi TomTom'i seadme ID'd?\nID on AK2HC6JGMS sõltumata seadmest.\nKas kellelgi on kogemust Nokia HERE'iga ? Väidetavalt suhteliselt kiidetud tasuta Offline toega äpp . WP8 ja iFööni puhul peaks olema vabalt kättesaadav app-store'ist\nProoviks hea meelega ise aga Androidi puhul tegi Nokia millegipärast selle kättesaadavaks ainult Amazon Appstore'is. Mitte ei ole selle install suht porr, kuna seda tuleb teha 3rd party app'ina, vaid tagatipuks ei luba ta seda ikkagi sealt downloadida, kui su aadress on Eestis .\nkeegi automapat ka androidi (beeta ?) peal proovind on. ise kasutan arvuti versiooni pidevalt, arvuti pealväga hea asi\nOlen paar korda sellega navigeerinud, üsna sarnane arvutile.\nEi tundu küll toimivat\nEi saa nagu ka aru millal umbeski siis? Aastat pole antud, niiet võibolla alles 2020.a\nSee "varsti" on juba kuu aega olnud.\nMilline nav app võiks sobida jalgsi matkamiseks, otsematk, metsad jne?\nEDIT: njah Google mapsi detailsuse vastu ei saa miski.\nSaaks ikkagi kuidagi need talunimed sisse.\nDVDRW, see on see mida sa otsid http://geoportaal.maaamet.ee/est/Teenused/Avalik-WMS-teenus/WMS-nutiseadmes/WMS-Androidis/Locus-Free-voi-Locus-Protasuline-p431.html\nKas on tasuta ja piiranguta softi selle Locus asemele, mis sama asja suudaks kasutada?\nVõi kui kiiresti see locuse tasuta piirang ette tuleb?\nTõenäoliselt mitte, sest igasuguse liikluse eest tuleb ka kompneseerida.\nMõni aeg oli Locuse arendajatel probleem OSM kaartidega, sest nad ruutisid neid massiliselt kasutajatele, ise tasulist tarkvara müütades sentigi serverihoolduseks andmata.\nSelletõttu oli osm põhiliselt (ja on hetkelgi) mõneti kasutamatu tasuta versiooni puhul, kui sa oma kaarti ei tee (world mobile atlas).\nLingist lähtub, et Locus on hakanud vist oma kohustusi klientide ees täitma?\nHuvitav, kas see ka OSM'i kohta käib.\nTasub vist ostma hakata\nSeal juhendis on app eesti keelne ja alajaotus WMS.\nProovisin, on ingliseelne ja alajaoutust WMS pole, mida valesti teen?\nDraqula, seal on ju kirjas! Igatahes ise mängisin sellega ja töötas väga hästi, sai sõidu pealt möödasõidetavate kinnistute kohta infot...mis iganes sa soovid näha.\nDVDRW, ma alguses ka ei leidnud, sa pead seadete->funktsioonide alt kaardi advanced tööriistad sisse lülitama, siis näed sama pilti nagu juhendis.\nHinnavaatlus » Mobiiltelefonid/ GPS seadmed / Muu tehnika » Android ja kaardi-navigatsioonirakendused mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 45, 46, 47 ... 93, 94, 95 järgmine


Krediitkaardi 30000 eurot Seniit\nLaenud ilma isikut tuvastamata. Saa laen sularahas ja sinu.\n. Kavatsen selle eest osta pätsi leiba ja vorsti. SEB-i kliendiks peale sellist tegu ma enam ei jää. SEB panga kohta tahaksin kohe igasuguseid halbu asju rääkida, aga need ei ole otseselt teenindusega seotud. Ja kui lugeda kommentaare, siis pole mina ainuke, kellele on SEB panga töötajad valetanud. Ütleme siis otse välja, et üleminek uutele Pisipehme "akendele", on Eestimaistele tädi Maalidele ja onu Uunodele, "rangelt sundkorras vabatahtlik" rahakoti puhastamine, sinna kauaks seismajäänud või kogunenud liigsest rahast. Seifisoe raha on väga isuäratv, aga seda saab ka järgmisel või ülejärgmisel päeval kasutada. Laenu Pensionile alates Russ. Rikk omakorda laenab kogutud raha edasi kas kodumaistele või välismaistele pankadele, oksjoni korras. Las parem riik saab selle, seda enam, et need kulud oleksid siis võrreldavad ainult Swed või SEB panga IT kuludega. Annetused saadetakse edasi Jaapani Punasele Ristile. Uskumatud kuidas ajakirjanik võib lugejaid lollitada ja põhjustada osava võltsinguga tekitada segadust. Olen kuulnud, et SEB pank röövib ka selle eest raha, et sa poes kaardiga maksad. Vormistad selle internetipangas ära ja limiidi määrad ise vastavalt kui suurt ostu parajasti teed. Lihtsalt arvan et kellegi solvamine ja virisemine ei vii elu edasi vaid inimene peab sõna otseses mõttes elama ja võitlema ning tegelema rohkem oma eluga, siis ei oleks ka nii palju õelust ja kadedust, üldse kurjust. Võlaõigusseaduse tarbijakrediidilepingu osa täpsemalt. Mul ük sõber tselluloosi mäe peal kukkus ülekäigu raja juures käega sellise toru otsa. Samuti tahaks teada panga kommentaari selle kohta, et mida täpsemalt konkreetse isiku puhul vaadati, et ta on maksevõimeline ja miks ei võetud arvesse eelmist juhtumit, kus sugulased tema eest võlad tasusid. Aga need vanad ,kellele uued ajavad naerma ,nii siis kui nüüd. Kui viitsisid lugeda, on inimesel see kaart juba mitu aastat,- seega oleks rohelise kaardi ost ebavajalik. Eesti on tema sõnul Läti järel endiselt üks optimistlikumaid maid. Suudan ennast ja ka treisi abivajajaid aidata, kui vaja ja olen sellega rahul. Kõik oma säästud viis ta üle SEB panka, oma raha saab ta sidejaoskonnast postipanga kaudu alati välja võtta, tasub oma elektriarved nagunii postkontoris ja vanast harjumusest on postkontor nii mõnegi endise kolleegi ja tuttavaga kokkusaamise kohaks. Mobiil-ID kaudu sisenemisel tekkis tõrge. Pole ma ka öelnud et olen kõige teravam pliiats, aga mälu ja mõistuse puudumise kohta kaebusi ka pole. SEB Pangaga on vaidlus selle üle, millise tähtaja jooksul tuleks pangale laen ära maksta, ütles BNS-ile Levadia Metalli saneerimisnõustaja vandeadvokaat Siim Roode. Eelkõige selle tõttu, et distsipliin puudub, kohusetunne puudub! Saatku lapsed kasvõi suviti töömalevasse, et tekiks teatud kohusetunne ning tööoskus. Mul enamvähem taolised kogemused SEB pangaga juba eelmise aasta lõpust. Mingi Brüsselile edvistamine. Laenud Unicredit Bank Sankt-Peterburis. Ma ei saa aru miks meid pügatakse. Saneerimiskava kinnitamata jätmine võib tähendada, et ettevõtte suhtes käivitub pankrotimenetlus. Õnneks oli mul vptasuta arvete limiit täitmata, aga kui ma oleks pidanud selle ülekande eest raha maksma,oleksin küll tige olnud.\nKuidas arvutada tuluvõlgade aruanne - Entsüklopeedia - 2020\n. Loomulikult langeb siis ära hoiustetagamise ja kriisi ja muud taolised abifondid. Sellised asjad on tavalised. "Kõige uuem operatsioonisüsteem kindlustab arvuti kaitse kõige paremini," kinnitas Sirel. Või siis ütleme veel otsemini, et Parexi kohustused. Lisaks veel pool maksekorraldust eesti ja arhiveerimise number vene keeles. Peale seda kui pension panka hakkas laekuma, hakkas minu ema veel oma tehingute raamatupisajaks. Mart Laar sai teenete eest SEB panga nõukogu liikmeks, Kraft hiljem Nordea Panga Eesti filiaali juhiks. aasta aprillis operatsioonisüsteemi Windows XP toetamise, mistõttu soovitavad pangad turvalisuse huvides seda operatsioonisüsteemi "uuendada". Vaatas juhmi näoga ja ajas oma rida. "Hetkel on kõik samasugune nagu enne," ütles Roode esmaspäeval. Juhul kui arvutikasutaja ei tea täpselt, milline Windowsi operatsioonisüsteem arvutis kasutusel on, saab seda kontrollida Microsofti veebilehel. Vinged kasumid, meie siseturult kogutud. Toetan igati SAS`i mõtet kuna ühel suurfirmal ei ole mõtet hoida ühel turul kahte konkureerivat firmat. Krediitkaardi 30000 eurot Seniit. Tegemist on siis rahade kantimisega Pisipehme ja temale rauatootjate põhjatutesse taskutesse, millede pealt teenivad siis oma osa ka riik ja pangad. Ka postkontorisse saab kõik ära maksta ja ka seal ei küsita teenustasu. Eestis on varem juba ühe laenukontori - nimega SAFRAN - juhid INTERPOLI abiga kinni nabitud. Loomulikult petised oma lubadust ei pea. Swedpangale ongi see paras, ülbemat panka Eestis polegi kui Swedpank. See on kõik raha mida pank pank pööritada. Fond rahul, fondikliendid rahul ja pank ka teinud hea investeeringu. Ei tööta küll mingis pangas, aga olen kunagi seda teinud, kahjuks lasti see pank vabariigi algusaastatel põhja. Remsule veel liigkasuvõtjaid - Swedbank, SEB Pank, Sampo Pank jne. Ja mitte ainult laenude puhul. Töövõimetuks tunnistatud inimesed ei ole kindlasti võimelised laenu tagasi maksma. Eriti kehtib see pensionäridele- sulgege oma kontod Swedpangas ja avage SEB pangas ja uskuge mind- te ei kahetse. Ehk peale laenuintressi võivad "põhjendatud juhtudel" kerkida ka kõikide krediitkaartide ning muude krediiditoodete intressid. aasta suvest ID-kaardi baastarkvara uusi versioone operatsioonisüsteemile Windows XP. MIks mingi rootsi pank pügab ja ajab ropult pappi kokku just mingite teenustasude pealt. Asi ei ole üldse isiklik, asi on ainult rahas. Idee kohaselt oleks depositooriumil ainuõigus sularahaga tegelda. Ma arvan, et enamik inimesi kulutaks raha, mis neile antakse aga see ei ole efektiivne. Majandus võib hakata paremini kasvama kui Lätis muutub ettevõtetele / eraisikutele laenamine selle laenu tõttu lihtsamaks. Järelikult kes raha pangas hoiavad on nende jaoks jällegi turvalisem Hansapank või SEB pank. Igaks juhuks.“ „Kui ma nii näljane poleks, siis ma ütleks teile, mis ma sellest arvan! Aga olgu. erapankadele aga jääb nende põhitegevus - laenamine, garanteerimine, rahaoperatsioonid ja muud ülekeskmise keerukusega finantstegevused. Krediitkaardi 30000 eurot Seniit. ennem sõidetakse selleks siis juba pärnu või haapsallu, kui vaja kontorit. Võiks öelda isegi et koristamata. Prangli saarele kavandatava tuumajaama küsimustes, tuleb igati tunnustada. Tekkisid jälle võlad, mida olen tasapisi asunud likvideerima. Sama juttu räägiti ka buumiaeg. Nordea pangas lastakse klient sageli üle - kokkulepetest ei peeta kinni ja aetakse mingit udu. Kohanemisprotsessis on Eesti teistest Balti riikidest ees ja Eesti riigi rahandus on tunduvalt paremas seisus. Kesklinn ju ikkagi ja bussipeatuses samas ligidal. NB! Isiklikult minu puhul on SEB pank välistatud. Ma arvan, et tarbijakaitseamet võiks uurida natuke ka SEB panga tavakliendi tüüptingimusi teenustasude osas. See on olukord, kus eestlane, lätlane ja leedulane ei osta poest enam uut autot või telekat ilma, et ta midagi neile riikidele vastu müüks. Üritasin asulas elavaid pensionäre rahustada, et tehku SEB panga konto ja sidetöötaja aitab neid postipanga teenuse kasutamisel aga. Piinlik võiks olla nendel siin kommenteerivatel pangatöötajatel. Samas tuleks Rootsi mõju Eestile vaadelda laiemas kontekstis, näiteks mõnevõrra teistsugused "arendustegevuse" mõjud Eesti ühiskonnale on avaldunud mõne aasta taguste SEB panga üleforsseeritud laenukampaaniate tagajärjel. Programmeerijate sisemust väljendavad ka valitud kiri ja see, kas ta arvestab eelkõige neid detaile, mida kliendid kõige rohkem kasutavad, või ta arvestab hoopis oma "gunstsniku" meelt. "Virtsus hakkab masinat asendama kaks korda kuus sõitev pangabuss, mis tähendab seda, et teenuste valik Siilivase sõnul laieneb. Endal ei ole SEB panga osas küll pretensioone olnud. Samas on SEB panga poolt väljastatud ISIC tudengikaarti ja ITIC õpetaja kaarti täiesti võimalik registreerida, nagu olen kuulnud teistelt inimestelt. Eestlased jäid kõigist säästudest ilma. Ka mingil ajal kaob sinu arvelt raha ja kui uurima hakkad, siis ilmub raha sinu arvele tagasi, kusjuures hommikuks ilmub raha tagasi ja põhjendus on üks-oi meie töötaja eksis. Vähemalt ei ole ma see kes viriseb ja nutma jääb vaid otsin lahendusi ja siiani olen need ka varem või hiljem leidnud. Isegi maksuamet küsib vähem. Pigem teeb mind murelikuks kuidas panga väljavõte sai sattuda kolmandate isikute kätte.\nTäna on pankadel nii ühine sularaha töötlemiskeskus, kui kaardimakse keskus ja pankade vaheline arvlemine toimub ainult Keskpanga kaudu, siis milleks need liigsed kulud raha kasutajatele. Nende kontorite majade ehitus kvaliteeti ei oska. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja. Ärge unustage, et uskuda tasub seda mida oma silmaga näete või seda keda tunnete. Juba praegu on rahaautomaadi taga küllaga inimesi kes luubiga üritavad lugeda ja kes viletsa mälu pärast unustavad kaardi masinasse. Ta eeldab ka seda, et programmeeritud programm oleks kliendisõbralik, mitte laialivalguv moodustis. Ei näe küll, et konkurents võiks kiiresti nende pankade laenusid asendada lähiajal hakata kui nood mingi osa laenudest andmata jätavad. Töötan tootvas väikeses eraettevõttes, mis on rasked ja ka väga rasked ajad üle elanud. Remsu avastab jälle Ameerikat. Millega on selline autoriteet oma usalduse teeninud. Te maksate sularahas ainult koduabilisele, et tema pealt makse ei peaks tasuma. Võlausaldajad kahtlustavad, et laenulepingud on fiktiivsed. sentigi sellesse panustamata. oehhh, enam ei jaksa lisandjuttu luua. Aga filter nimega kommertspangad ei lase raha veel läbi. Neil ei ole tõesti kummaski enamust, kuid siiski valdavad nad mõlemas firmas suurimaid osalusi. See on uskumatu, mida SEB tegi, mul on igasugune usaldus selle panga vastu kadunud ja nüüd lähen uurima teiste pankade pakkumisi. Olen seda pangast küsinud ja on selgeks tehtud, et eestis pole selliseid deebetkaarte millel turvakood taga. maist jõustub seadus kus eesti maad võb piiramatult maha müüa. Kahetsen, aga teiega suheldes ilmub kogu see info automaatselt arvutiekraanile ja ma tahan teid ainult aidata. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Kuid eriti hoolsad peavad olema SEB panga kliendid. miljardeid ja maksuvabalt.samas kasutab pank eesti infrat, tööjõudu, turvat, õigussüsteemi jne. aastal polnud Eestis Swedbankist lõhnagi ja kuidas sai SEB Pank teha maksekorraldust Swedbanki plangil, mida polnud olemaski Eestis. Praegused SEB panga kliedid, tehke oma järeldused, kõik kliendid ei ole SEB-is võrdsed, mõned on võrdsemad. Mis sisuliselt on kommertspankade / omavalitsuste refinantseerimis-võimaluseta jäänud laenud, mille tähtajad lähenevad. Siis veel ootama kuni ülekanne neile sinna ära laekub SEB panga kontole


Abilaegas avatud nüüd hommikuti - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Abilaegas avatud nüüd hommikuti\nAlates 1. oktoobrist vastab Abilaeka telefon 608 8860 iga tööpäeva hommikul kella 9–12.\nPuuetega inimeste sotsiaalnõustamise liin Abilaegas on ligi kaheaastase tegevuse jooksul kujunenud arvestatavaks infoallikaks, pakkudes lahendust ligi tuhandele küsimusele ning aidates inimestel leida enesekindlust oma soovides ja õiguste kaitses.\nMöödunud aasta alguses käivitunud Abilaegas on kujunenud eelkõige puuetega inimestele igapäevaelu probleemides nõu andvaks teabeallikaks kui ka lihtsalt usaldusliiniks. Kõned on anonüümsed ja helistajateks on nii eesti kui vene keelt kõnelevad kliendid.\nKarin Leesmaa, kes Abilaeka kõnedele vastab, on ise täispime ja lähtub nõustamisel nii enda kui teiste kogemustest ning ka koolitustel omandatust, meedias kajastatust ja riigi ning kohalike omavalitsuste infost. «Loodud on tugev võrgustik, mis toob kogu vajaliku info minuni väga operatiivselt,» kinnitab Karin.\nHelistajaid on kõikjalt Eestist ning teemasid seinast seina. Küsimuste teemas on tunda tugevat meedia mõju, näiteks ärgitas aktiivselt küsima uudis majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ettevalmistatavast ühistranspordi seaduse muudatusest, mis võib jätta eelkooliealised lapsed ja puudega inimesed ilma automaatsest tasuta sõidu õigusest.\nParaku ei saa sellistes küsimustes ka Abilaegas teha midagi rohkemat kui informeerida inimest, et seni, kuni otsus seaduse kuju pole võtnud, kehtib vana süsteem edasi ja muretsemiseks pole põhjust. «Aga see aitab,» kinnitab Leesmaa, «inimesed rahunevad ja saavad järgmise öö rahulikult magada.»\nLisaks antakse helistajatele praktilist nõu puude astme ja rehabilitatsiooniga seonduva, puude iseärasuste, toetuste taotlemise, abivahendite, tööhõive, hariduse omandamise, puuetega inimestega tegelevate organisatsioonide, rehabilitatsiooniasutuste ja palju muu kohta, mis aitab puuetega inimeste elu ladusamaks muuta. Pakutakse puuetega inimeste psühholoogilist nõustamist, kuid loomulikult on olulisimaks just murede, ettepanekute, läbielamiste ja muu helistaja jaoks olulise ärakuulamine.\nAbilaegas on hasartmängumaksu nõukogu toel algatatud projekt, mille korraldajaks on MTÜ Jumalalaegas. 2008. aastal finantseerivad projekti Tallinna linn, Läänemaa Omavalitsuste Liit ja MTÜ Jumalalaegas.\nAbilaeka nõuandetelefon 608 8860 on avatud E–R kella 9–12.\n* Kui te otsite informatsiooni oma puudega seonduva kohta,\n* kui teil on mure ja sooviksite seda kellegagi jagada,\n* kui teil on raske ja tahaksite kellegagi rääkida,\nootab teid ikka osavõtlik nõustaja ja kaaslane – Abilaegas.\nEelmine: Tänage Issandat, sest Tema on hea, sest Tema heldus kestab igavesti!\nJärgmine: Kurtide kogunemine Tallinnas


Kas te kõnnite rasva põletamise tsoonis? Kuum rasva poletamine mida teha\nKuum rasva poletamine mida teha. Müüdid toitumise kohta | Tervisliku toitumise informatsioon\nLisaks sellele, et röstitud kõrvitsaseemned sisaldavad untsis kaheksa grammi valku, on need ka kiudainete, tsingi ja kaaliumiga - põhilised toitained, mis on vajalikud lihaste ülesehitamiseks ja taastumiseks. Maitse selle all ei kannata, porgandi kasutamisel aga isegi pareneb.\nSeetõttu ladestub liitsüsivesikutest saadav energia peamiselt lihastesse ja kulutatakse sealt küllaldase kehalise aktiivsuse puhul suhteliselt kiiresti ära. Eeltoodut peaksid väga tõsiselt arvesse võtma kõik need, kes soovivad oma kehakaalu normis pidada. Rasva peab toidus kindlasti olema, kuid parajal määral Häid ja organismile soodsalt mõjuvaid rasvu nagu taimeõlid ja kalarasv peame saama iga päev, vähendada aga tuleb veresoonkonnale hävitavalt mõjuvate loomsete rasvade osakaalu toidusedelis.\nSiiski ei tohi kunagi unustada, et täiesti rasvavaba dieet on ohtlik ja tekitab organismis üsna kiiresti rasvas lahustuvate elutähtsate A, D ja E vitamiinide vaeguse. Normaalkaalulised ja energilised lapsed peaksid kindlasti saama ka rasvarikast piima ja võid, mis sisaldavad kasvavale organismile hädavajalikke vitamiine ja rasvhappeid.\nNiisugust silmaga nähtavat rasva saame argipäevadel kõige enam koorevõist või võileivamargariinist, praadimisel või salatikastmeks pruugitud õlist ning rasvasest lihast ja singist.\nSuurema osa rasvadest saame me aga meile endile peaaegu et märkamatult ehk peidurasvana. Selle rasva allikateks on peamiselt hakkliha, keeduvorstid ja sardellid-viinerid, aga ka rasvarikas juust. Ning nagu eespool juba lugeda oli, suudab organism imekähku rasvaks ladestada ka liigsed kogused lihtsüsivesikuid.\nMitmeti soodsalt mõjuvad organismile ka taolised maitseandjad nagu ingver, tšillipipar, küüslauk ja sibul. Õppige maitsvaid ja väherasvaseid võideid ka ise valmistama; ühe niisuguse leiate suupistete peatükis. Maitse selle all ei kannata, porgandi kasutamisel aga isegi pareneb.\nOtse vastupidi — just kuumtöötlemine muudab enamiku mineraalide ja toitainete omastatavuse kuni 6 korda efektiivsemaks; eriti kehtib see see kapsa, spargelkapsa ja tomati puhul. Kes pärast sportimist kaks tahvlit šokolaadi sööb, ei pruugi alla võtta mitte grammigi.\nTegelikkus: Jah, aga ainult siis, kui suure suhkrusisaldusega toidust ja jookidest saab ülemäärast energiat, mis ära ei kulu. Müüt: Suhkru söömine põhjustab diabeeti. Tegelikkus: Kui diabeeti ei ole, siis suhkru söömine seda otseselt ei põhjusta. Diabeedi riski suurendab ülekaal, kuid ei ole tähtis, mille söömisel see on tekkinud.\nDiabeetik peab jälgima mitte ainult suhkru, vaid ka muude süsivesikute sisaldust toidus.\nMüüt: Pruun suhkur on tervislikum kui valge suhkur. Tegelikkus: Tavaliselt saadakse pruun suhkur melassi lisamisel valgetele suhkrukristallidele. See tõstab veidi pruuni suhkru mineraalainete sisaldust, kuid nii tühiselt, et tervisele see küll mõju ei avalda. Pruuni ja valge suhkru maitseomadused on erinevad, kuid muud erinevused minimaalsed.\nInimene on segatoiduline, meie seedesüsteem kohaneb hästi söödava toiduga ja eritab just neid seedeensüüme, mida on vaja erinevate toitainete seedimiseks. Ainult mõningate haiguste, näiteks toiduallergia või toidutalumatuse puhul, peab loobuma teatud toitudest.\nMida süüa rohkem rasva põletada Mõnedel toitudel on väga kõrge kaloritefekt, nii et neid toiduaineid tarbides saab sõna otseses mõttes kaloreid põletada. Ja seal on toite, mis sisaldavad neid aineid ja kemikaale, mis suurendavad teie ainevahetust. Vaadake, milliseid toiduaineid peate tarbima, et põletada kergemini ja kiiremini keha liigset rasva: Terve nisu terad Teie keha põletab kaks korda rohkem kaloreid kui ta püüab lagundada ja neelata terveid teri võrreldes töödeldud toodetega.\nEelistage kiudaineid, näiteks kaerajahu ja pruun riisi.


Jeep Road Service – FCA Importers – Jeep\nJEEP & LANCIA ROAD SERVICE\nHädaabiteenus Jeep & Lancia Road Service pakub Teile täielikku kindlustunnet, et ootamatused maanteel saavad kiiresti, mugavalt ja tasuta lahendatud.\nHelistades ööpäevaringsele hädaabinumbrile 6567000, nõustatakse Teid edasise käitumise osas, saadetakse esmase abi osutamiseks sündmuskohale spetsialist, kes osutab abi kohapeal või pukseerib Teie sõiduki lähimasse volitatud esindusse. Välismaalt helistades lisage numbrile maa suunakood +372 6567000.\nTeie sõiduki juurde jõudmise aeg Tallinnas, Tartus, Pärnus, Rakveres ja Paides on maksimaalselt 30 minutit. Ülejäänud kohtadesse jõudmisel lisandub sõiduaeg lähimast logistilisest punktist. Jeep & Lancia Road Service pakett kehtib tasuta kogu Euroopas sõiduki garantiiaja ehk 2 aasta jooksul Teie uue Jeep sõiduki soetamisest AS Silberauto Eesti esindustest.\nHädaabikõne valimisel olge valmis dispetšerkeskusesse edastama järgmised andmed:\nsõiduki mark ja mudel;\njuhi mobiiltelefoni number;\nsündmuskoha täpne aadress, asukoht;\nAS Silberauto ja Roheline Laine OÜ koostöös lahendatakse järgmised probleemid Teie jaoks tasuta:\nkütuse ootamatul lõppemisel täiendatakse kütusevaru, et jõuaksite lähimasse tanklasse;\nsõiduki mittekäivitumisel laetakse akut kohapeal või pukseeritakse sõiduk lähimasse esindusse;rehvi purunemisel vahetatakse see varuratta vastu, tagatakse lähimas rehvitöökojas purunenud rehvi remont või pukseeritakse sõiduk lähimasse esindusse;\nsõiduki kinnijäämisel lumme, liiva vms tagatakse sõiduki liikumasaamine; liiklusõnnetuse korral abistatakse teate vormistamise ning kindlustustoimingute teostamise asjus, vajadusel pukseeritakse sõiduk lähimasse esindusse;\nmuude edasisõitu takistavate ootamatuste korral, sh. signalisatsiooni pealejäämine, autovõtmete sisselukustamine, teelt väljasõit, tehnilised rikked, pukseeritakse sõiduk lähimasse esindusse.\nsõiduki pukseerimisjärgselt sõidutatakse vajadusel Teid ja reisijad sihtpunkti.


Siilikübar – Tootsiaiand\nL :30 cm K : 40 cm, Õiega kõrgus: 55 cm\nÕitseb juuni-august, Õie värvus: tumeroosa. Kasvukoht:päikeseline, ka poolvarjuline.\nPika õitsemisajaga, lõikelilleks. Paljundamine jagamisega. Sügisel puhmik tagasi lõigata.\nL :50 cm K : 40 cm Õiega kõrgus: 60 cm Õie värvus: roosa\nÕitseb juuli-september Kasvukoht:päikeseline, ka poolvarjuline.\nPika õitsemisajaga, lõikelilleks. Paljundamine jagamisega.\nSügisel puhmik tagasi lõigata.\nL :30 cm K : 30 cm Õiega kõrgus: 45 cm Õie värvus: oranz\nÕitseb juuni-august Kasvukoht:päikeseline, ka poolvarjuline.\nTumeroosa topeltõis. L 35 cm K 30 cm Õiega kõrgus 40 cm Õitseb juuni-august Kasvukoht päikeseline, ka poolvarjuline. Pika õitsemisajaga, lõikelilleks. Meelitab liblikaid ja mesilasi. Paljundamine jagamisega. Sügisel puhmik tagasi lõigata.\nTumepunane õis. L 60 cm K 40 cm Õiega kõrgus 60 cm. Õitseb juuni-august Kasvukoht päikeseline, ka poolvarjuline. Pika õitsemisajaga, lõikelilleks. Meelitab liblikaid ja mesilasi. Paljundamine jagamisega. Sügisel puhmik tagasi lõigata.\n’Kismet Intense Orange’\nOranzikaspunane õis. L 50 cm K 40 cm Õiega kõrgus 55 cm. Õitseb juuni-august Kasvukoht päikeseline, ka poolvarjuline. Pika õitsemisajaga, lõikelilleks. Meelitab liblikaid ja mesilasi. Paljundamine jagamisega. Sügisel puhmik tagasi lõigata.\nErkroosa õis. L 35 cm K 40 cm Õiega kõrgus 60 cm. Õitseb juuni-august Kasvukoht päikeseline, ka poolvarjuline. Pika õitsemisajaga, lõikelilleks. Meelitab liblikaid ja mesilasi. Paljundamine jagamisega. Sügisel puhmik tagasi lõigata.\nErkroosa topeltõis. L 35 cm K 40 cm Õiega kõrgus 55 cm. Õitseb juuni-august Kasvukoht päikeseline, ka poolvarjuline. Pika õitsemisajaga, lõikelilleks. Meelitab liblikaid ja mesilasi. Paljundamine jagamisega. Sügisel puhmik tagasi lõigata.\nRoosa õis. L 30 cm K 40 cm Õiega kõrgus 50 cm. Õitseb juuni-august Kasvukoht päikeseline, ka poolvarjuline. Pika õitsemisajaga, lõikelilleks. Meelitab liblikaid ja mesilasi. Paljundamine jagamisega. Sügisel puhmik tagasi lõigata.\nErkpunane õis. L 35 cm K 40 cm Õiega kõrgus 50 cm. Õitseb juuni-august Kasvukoht päikeseline, ka poolvarjuline. Pika õitsemisajaga, lõikelilleks. Meelitab liblikaid ja mesilasi. Paljundamine jagamisega. Sügisel puhmik tagasi lõigata.\n’Strawberry and Cream’\nPunakas-roosa topeltõis. L 40 cm K 50 cm Õiega kõrgus 50 cm. Õitseb juuni-august Kasvukoht päikeseline, ka poolvarjuline. Pika õitsemisajaga, lõikelilleks. Meelitab liblikaid ja mesilasi. Paljundamine jagamisega. Sügisel puhmik tagasi lõigata.


7 asja, mis erutavad mehi | Buduaar\n7 asja, mis erutavad mehi\n2010. aasta 1. oktoober 10:01\nIga naine on vähemalt korra küsinud endalt, et mis erutab mehi. Tõenäoliselt on antud küsimusele korduvalt valesti vastatud, sest igasugused meesteajakirjad, pornofilmid ja televisioon ei paku alati õiget informatsiooni. Geniusbeauty.com kirjutas, kuidas asjad tegelikult on.\nSeksuoloogid on kindlad, et meestele meeldib naiste juures vaadata kõige rohkem liibuvaid teksapükse ning pluusi, millel on mõned nööbid lahti jäetud. Paljusid erutab ka naine, kes kannab meestesärki või pluusi, mis katab vaevu tagumiku. Osade aadamapoegade meelest on aga seksikas stiilsete prillidega naine.\nOn mehi, kellele meeldib, kui partneril on seksi ajal jalas väikesed püksikud – piisab nende kõrvale lükkamisest. Vastupidiselt arvamusele, et G-stringid on seksikad, kõikidele meestele need ei meeldi. Eriarvamusi leidus ka erutava värvi kohalt. Nii psühholoogid kui ka mehed leidsid, et roosa, hall, lilla ja sinine ei soodusta seksiisu tekkimist.\nSeksi ajal mõmisemine\nEnamiku meeste kõrvadele on see nagu muusika, kui nende partner seksi ajal vaiksel häälel mõmiseb. Ainult 6% leidis, et vali soigumine ja üksikud karjed on häirivad.\nPaljud mehed tunnistavad, et nad lähevad hulluks, kui nende väljavalitu kasutab seksi ajal või enne seda räpast kõneviisi.\nMehed armastavad meeldivad lõhnu ning enamasti pole selleks parfüüm, vaid loomulik kehalõhn. Salvei, sandlipuu ja ylang-ylang aroomid lubavad, et tulekul on kuum seks. Apelsini, männiokaste ja vanilje lõhnad tagavad voodimängudele õrnust ja soojust. Eeterlikud õlid on parim valik.\nBriti teadlased on avalikuks teinud šokeeriva uudise – paljudele meestele meeldivad vihased naised. See on seletatav asjaoluga, et moraalse pinge ajal naise rinnad tõusevad, hingamine on kiirem ja silmad säravad.\nNaised on veendunud, et mehi ahvatleb silmatorkav välimus – teatud suuruses rinnad, talje mõõdud, huulekuju… Vastavalt seksuoloogidele pööravad mehed tähelepanu hoopis mujale. Selgus, et kõige atraktiivsem naise juures on hoopis tema kõnnak, pilk ja temperament.\nKahtlemata on aga läbi aegade olnud kõige erutavam alasti naise keha.


TELEESILINASTUS I Täna teleesilinastub TV3s kodumaine komöödia „Ühemeheshow“ – Melu | GoodNews\nAvaleht Film TELEESILINASTUS I Täna teleesilinastub TV3s kodumaine komöödia „Ühemeheshow“\nKomöödia „Ühemeheshow“ (The Chuck Band Show, 2019) on ühtaegu nii humoorikas kui ka liigutav tõestisündinud lool põhinev film aususest ja eneseleidmisest.\nFilmi keskmes on üks tõeline luuser – raadio DJ Chuck Berger. Tema naine tahab ta maha jätta, tema ülemus tahab ta vallandada ja nagu sellest veel vähe oleks – isegi tema munand tahab temast lahti saada. Arstidelt munandivähi diagnoosi saamise järel on Chucki suurimaks hirmuks, et temast saab munadeta mees.\nRaske haigusega võitlema asudes avastab Chuck peagi, milline vägi on huumoril ja aususel. Kuid kas sellel teekonnal suudavad enda vastu ausaks jääda ka salamisi lahutust kaalunud abikaasa Helena ja teised Chuckile lähedased inimesed? Olles teavitanud oma ülemust Hendrikut teda tabanud saatuselöökidest, tekib kahe mehe vahel ootamatu sõprus. Raadiojaama juhi julgustusel otsustab Chuck anda oma saatuse raadiokuulajate kätte ning sedamööda, kuidas ta eetris oma hinge puistab ja kuulajaid naerutab, saavutab ta raadiosaade “The Chuck Band Show” ennekuulmatu menu.\nFilmi peategelast Chucki kehastab Comedy Estonia üks asutajatest Stewart Johnson, tema abikaasa rollis on Marta Laan ning Chucki ülemust Hendrikut mängib Henry „Genka“ Kõrvits.\n„Ühemeheshow“ teleesilinastub TV3s täna kell 22.35.\njärgmine TUULT TIIBADESSE I Eesti lühifilm “Virago” jahib Oscarit


Firmast – Albeka\nMe katsetame meie materjale perioodiliselt objektidel ja laboritingimustes. Meie poolt on väljatöötatud originaalsed metoodikad meie immutusainetega töödeldud betooni katsetamiseks. Samuti viivad töödeldud betooniga läbi katseid sertifitseeritud laborid.\nSauel asuva CAT teeninduskeskuse immutusainega Granit-28Plus töödeldud betoonpõranda katsetusi viis 31.10.06 läbi firma VTT labor (Soome Tehniliste Uuringute Keskus).\nKatsetused näitasid, et immutusainega Granit-28Plus töödeldud betoonpõranda kulumiskindlus ületas standardi nõudeid, sellele vaatamata, et põranda ülemine kiht oli enne töötlemist nõrk ja tolmas. Kulumiskindluse katsetusi teostati standardi BS EN 12770:2000 järgi.\nUnikaalset tulemust näitasid betoonpõranda pinnatugevuse mõõtmised AS Eskaro tootmisruumis. Katsetusi viis läbi firma EtuiBetonTest 04.05.05 mõõteriistaga AUDITOR VSM -8 (GOST2269—88).\nÜhte osa põrandast töödeldi immutusainega Lakro 1000 (tootja – Stavanger Industribelgg as Rootsi), teist osa põrandast töödeldi immutusainega Granit – 28™ (praegu on selle immutusaine nimi Granit-28Cure), kolmas osa põrandast jäi töötlemata.\nPõranda betoon: B-25, töödeldud betoonisiluriga, põranda vanus immutamise hetkel 1 kuu. Betooni hoideaeg pärast töötlemist 45 päeva. Katsetusteks kasutatud betoonpõranda pindala jäi vahemikku 1m².\nKatsetuste tulemused andsid järgmised betooni pinnatugevuse väärtused:\nGranit – 28™ – 81.1MP\nLakro 1000 – 60.7 MP\nTöötlemata betoon – 24.6 MP\nMeie immutusaineid kasutatakse tööstushoonete ja parklate betoonpõrandate, sildade ja sadamakaide, bussipeatuste ja loomakasvatushoonete töötlemiseks.\nTuntud objektid, kus meie materjale on kasutatud: Kumu Muuseum, Stockholmi sadamakai, Võidu väljak, Eduard Vilde monument Tallinna kesklinnas, veduridepoo Vilniuses.


Sisseostetavaid ECHA-le eritellimusel valmistatud rakenduste tooterühmi hõlmavat...\nSisseostetavaid ECHA-le eritellimusel valmistatud rakenduste tooterühmi hõlmavate IT-teenuste raamleping\nKavandatav hankekanal hõlmab teenuseid, mis toetavad teaduslike IT-vahendite arendus- ja hooldustegevusi praegu ECHA-le usaldatud regulatiivsete protsesside toetuseks, välistamata selliseid protsesse, mis antakse ECHA-le üle tulevikus või mille üleandmine on käimas Euroopa Liidu kemikaale käsitlevate õigusaktide alusel. Käesolev pakkumiskutse on institutsioonidevaheline. Hanke väljakuulutamisel ja tulemusel sõlmitava raamlepingu korraldamisel on juhtostja osalevate üksuste esindajana tegutsev Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) Helsingis. Euroopa Komisjon on oma keskkonna peadirektoraadi (DG ENV) kaastegevusel osalev üksus ja raamlepingus avaliku sektori hankija.\nInfotehnoloogiaalaste üleminekuteenuste osutamine\nÜleminekualgatuste peamine kanal, hõlmab eeskätt projektipõhistele tegevustele suunatud IT-teenuseid uute toodete ja muude kohandatud teenuste valmistamiseks.\nInfotehnoloogiaalase käitamise ja arendamise teenuste osutamine\nInfotehnoloogiaalaste käitamis- ja arendamisalgatuste peamine kanal, hõlmab eeskätt projektipõhistele tegevustele suunatud IT-teenuseid, mis seisneb olemasolevate toodete täiustamises ja ettenähtud teenuste osutamises nagu toodete teenindamine ja käigus hoidmine, aadressi muudatused, veaparandused ning kasutajate tagamine.


Hiir loid, ei söö, joo ja karv rasvane- millega on tegemist? • Tervis • www.pisi.ee\nHiir loid, ei söö, joo ja karv rasvane- millega on tegemist?\nPostitas Pinto (Teema autor) » 13. oktoober 2007, 15:53\nTimmuke kirjutas: Meie vanemal hiirel (2 a) on väga sarnased sümptomid siin paljude poolt kirjeldatutega (loid, ei söö, istub ainult ühel kohal), kuid siin on kahjuks selline asjade käik valdavas osas surmaga lõppenud . Tahaks kuulda, kas kellelgi on ka rõõmsamaid kogemusi? Kas kellegi hiir on ka sellisest seisust paranenud?\nHoia hiirt soojas (sooja veega pudel rätiku sisse ja tema lähedale) ja vaata, et tal oleks kas joogipudel läheduses, või siis kurgiviil, et ta saaks vedelikku.\nÜldiselt soovitatakse (välismaa foorumites) selle haiguse raviks antibiootikumi (inglisekeelne nimi: Ornacycline) tablette, mis peaks olema mõeldud lindude raviks.\nEesti keelde tõlgitult ole tegemist hingamisteede infektsiooniga (respiratory infections). Täpset põhjust ei olegi teada. Põhjus võib olla nii bakter, viirus kui ka ebasobiv keskkond (okaspuu saepuru näiteks). Enamasti saavad selle infektsiooni just kas vanemad, hästi noored (emapiimast võõrutamise ajal pojad) või stressis olevad hiired.\nSee ka üks selliseid väheseid haigusi, mis liivahiirtel esineb ja mis lõppeb tihtipeale surmaga. Kui hiirel juba sellised sümptomid (loid, ei söö, ei joo ja karv "rasvane") siis peaks kohe alustama raviga (loomaarst peaks aga ravimi kirjutama, seega peaks temaga konsulteerima ja ise neid ravimeid tõenäoliselt küsima, kuna Eesti arstidel pole väikeloomadega nii palju kogemusi).\nNii palju kui mina lugenud, siis on soovitatud kolme antibiootikumi: Ornacycline (lindude ravim), Baytril (kasutatakse ka inimestel) ja chlortertacycline (ei pruugi alati 100% aidata). Kõik nimed inglise keelsed, kuid ei ole arst ja ei hakka neid parem tõlkima.\nOrnacycline'i doseritakse nii: 1/4 tabletis, 1/2 klaasi veega. Tablett pulbriks, veega segamini, segu joogipudelisse. Süstla (ilma nõelata!) või pipetiga 1-2 korda päevas ka nakatunud loomale ise suhu tilgutada 1-2 tilka. Joogipudelist võivad juua ka mitte nakatunud loomad, kuna haigus on mingil moel ka nakkav (pole selles täitsa kindel aga osades kohtades on kirjas, et on ja teistes et pole). Ravim tuleb iga päev (miinimum 10 päeva) uuesti teha ja alles jäänud tablette hoida pimedas ja soovitavalt õhukindlas topsis.\nKõik info pärit välismaa lehtedelt ja foorumitest, seega ise pole asja proovinud. Väikestel poegadel on küll olnud taolised sümtomid, kuid siis polnud ma asja veel nii põhjalikult uurinud ja nemad kahjuks surid. Nüüd oskan poegadel selle haiguse tekkimist vältita (ennetamine on lihtsam kui ravimine). Üldiselt tasuks vanemate hiirte puhul vältida tolmu nii palju kui see võimalik (tolmavat saepuru ei tohiks kindlasti kasutada, ikka võimalikult suurte laastudega puru hankida poest) ja anda ülepäeva miskit värsket (mitte liiga palju).\nRohkem nagu ei tule hetkel pähe, mis infot veel kirjutada selle kohta, eks kui tekib küsimusi, üritan vastata.\nJutt on alguse saanud Lontu foorumist, kuna tegemist üsna tõsise ja levinud haigusega, arvasin, et peaks ka siin olema ravi võimalus kirjas.\nRe: Hiir loid, ei söö, joo ja karv rasvane- millega on tegemist?\nPostitas triini22 » 08. veebruar 2010, 13:28\ntriini22 kirjutas: 01.01.2010 - Eile oli üks poegadest teistest veidi pisem ja täna hommikul naksus. Ta oli veel aktiivne ja keksis puuris ringi, aga sellegipoolest lähen käin täna arsti juurest läbi ja toon talle rohtu.\nSain arsti käest glükokortikoidi, mida tuleb anda kohe ja see mõjub seitse päeva. Lisaks sain Marbocyl'i, mida tuleb anda 1xpäevas 0,05ml vähemalt seitse päeva.\n08.01.2010 - Pisike ei naksu enam. Eile hommikul veel naksus päris tugevasti, õhtul enam mitte. Kuna eile pidin andma rohu viimase doosi, siis käin arsti juurest läbi ja küsin kas peaks veel mõned päevad rohtu andma, et bakter ikka korralikult välja saaks ravitud.\nPostitused tsiteeritud teemast "Triini liivahiired".\nSümptomid ilmnesid u kolmenädalasel pojal.\nPostitas kustukumm » 19. aprill 2010, 09:00\nMul on liivahiirega sarnane jama, veidi liigub ringi, pole söönud-joonud, kaaslane terve. Soojendasin natuke aega pudeliga, raskelt hingab. On ka variant, et ta lihtsalt nii vana(umbes 2-3 aastat), et on minemas... Kardan, et siis, kui nädalavahetusel ära olime, olid nad külmas. Küsime ka Ladalt, Nõmme Loodusmaja õpetajalt, kellelt ta saime. Ei hakanud uut teemat tegema.\nPostitas triini22 » 19. aprill 2010, 09:13\n2-3 aastane hiir pole tegelikult üldse nii vana, et hakkaks juba vanadusse surema. Kui oleks üle kolme aasta, siis veel. Soovitaks kiiremas korras temaga loomaarsti juurde minna, nt Tatari kliinikusse dr Joosti juurde. Kui täiskasvanud hiir on loid ja ei söö, siis kiire ravita teda kauaks pole.\nPostitas kustukumm » 19. aprill 2010, 10:39\nHoian soojas teda, pean ootama vähemalt kuni ema koju jõuab.\nE: Ei läinud temaga ilusti. Paar tundi soendamist ja ta hakkas mul väga palju ringi siblima. Panin puuri ja tunni pärast läksin vaatama. Aga oh häda ja õnnetust, poisid olid ilmselt üksteisega tülli läinud ja Paugu elu lõppes ilma ühe silmata.\nPostitas Kihvik » 26. aprill 2010, 22:54\nNeil tegelastel jah komme nõrgemad seltskonnast välja lüüa. Eriti tuleb see looduslik valik välja siis, kui nad mõistavad, et teine hiir on haige. Siiski peab mõistma, et nii käib see terves loomariigis. Oleme ka korduvalt selle tunnistajateks olnud.\nPostitas Pinto (Teema autor) » 09. mai 2010, 10:21\nTõlgin mõne lause Soome liivahiirte ühingu lehelt hingamisteede infektsiooni kohta pisikestel poegadel:\nNaksumise probleemiks on just see, et kuna tegemist on ainult sümptomiga (mitte haigusega), võib tegelikku põhjus olla väga raske kindlaks määrata. Antibiootikumi määramine nii väikestele järglastele on väga riskantne, sest see hävitab ka sooles olevad head bakterid ja on poegade kasvu pärssiv (just olulisel kasvamise ajal). Kui poegadel esineb naksumine, siis võib põhjuseks olla nohu, siseparasiidis, emal piima tootmise lõppemine, põletikuline soolehaigus või mõni muu haigus.\nKui pojad on kõigist ettevaatusabinõudest hoolimata haigestunud naksutautiin, ei ole tegelikku ravi olemas. Omanik võib ainult toetada poegade vastupanuvõimet, tagades lisasöötmise, et nende organism ei jõuaks kuivada.\nJa mõne lause inglaste arvamusest:\nNaksumise korral tuleb nii kiiresti kui võimalik võtta ühendust oma loomaarstiga ja panna pojad Marbocyli peale. Mida kiiremini saab poeg antibiootikume, seda parem. Hingamisteede infektsioon on poegadele väga tõsine haigus ja ende olukord võib väga kiirelt halveneda. Tõenäoliselt pead sa ka kassipoegade piimaga neid turgutama, kuna nad kaotavad palju kaalu.\nKui arst kirjutab antibiootikumid, siis soovitan küsida ka probiootikumi- see hoiab ära kõhulahtisuse või teisi komplikatsioone, mis võivad kergelt juba nõrgenenud poja tappa.\nKumma jutt on õigem, ma ei tea Mõlemal juhul on omad plussid ja miinused.\nPostitas triini22 » 10. mai 2010, 08:26\nKui mul hoiukodu poeg hakkas naksuma, läksin ma suht ruttu arsti juurde Marbotsyli küsima. Küsisin, kas see võib kõhu lahti teha, vastas, et pigem mitte. Kui peaks minema, siis anda veidi sooja kummeliteed. Poja kasv jäi teistest u nädala või pooleteise jagu maha (tundus kasvult nii palju noorem). Rohtu sai pea kaks nädalat, viimasel päeval ta tegelikult naksus hästi vähe, aga see võis ka närvitsemisest olla, kuna talle see rohu andmine ei meeldinud. Mu enda hiire teises pesakonnas oli ka kaks naksuvat poega. Esimene ei jäänud ellu, temaga lootsin alguses, et ehk läheb naksumine ise üle. Lisaks tekkisid tal seedeprobleemid. Kui teine poeg naksuma hakkas, sai ta kohe rohu peale pandud, tema jäi elama, kuid kasv jäi teistest poegadest maha. Teine poeg hakkas naksuma nädal hiljem, kui esimene, mistõttu võis tema organismi vastupanuvõime juba sellepärast tugevam olla. Mõlemad said siis Trimethoprim Sulfa põhist antibiootikumi.


Kas Emmaste koolisöökla jätkab « Hiiu Leht\n16.november, 2012 Haridus\nKaalutakse võimalust liita Emmaste koolisöökla ja SA Hiiu maakonna hooldekodu söökla. Milline on kooli seisukoht?\nVastab Emmaste põhikooli direktor Ruti Nõmm: “Minu juurde tuli Tohvri hooldekeskuse juhataja Arnold Ström ja tegi ettepaneku liita sööklad. See on ainult mõttetasandil ja keegi mingeid otsuseid teinud ei ole. Koolijuhina olen selle vastu, sest meie kooli toitlustus toimib väga hästi, söökla pole kahjumis ja toidu kvaliteet on superhea. Kooli toiduaineid päevas on ette nähtud 78 sendi eest, meie koolisöökla tuleb toime 72 sendiga. Samas tuleb teha erinevad menüüd õpilastele ja vanuritele. Praegu maksame kvaliteedi eest ja nagunii peab keegi jääma siia nõusid pesema ning kulub vett ja elektrit. Samuti on meie teed talvel küllalt halvas seisus ja see kaheksakilomeetrine vahemaa võib õpilaste söögi õigeks ajaks saabumise seada küsimärgi alla. Lisaks veel emotsionaalne tasand, sest tähtpäevadeks on kokk meie jaoks alati mõelnud erilise menüü. Ka on söömiskultuur üks hariduse osa ja seda kasu pole keegi veel välja arvutanud.”


Rangerist Amarok, Caddyst Connect - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Rangerist Amarok, Caddyst Connect\nFordi ja Volkswageni mõni aeg tagasi välja kuulutatud koostöö tarbesõidukite loomisel-tootmisel sai sel nädalal selgema piiri. Esimesena jõuab juba 2021. aastal müügile väike ühiskaubik, mis põhineb tänavu suvel Poolas Poznanis tootmisse mineval 5. põlvkonna Caddyl. Samuti Poolas valmima hakkav Fordi analoog saab ilmselt traditsiooniliselt nimeks Transit Connect.\n2022. aastal esitletav uue põlvkonna pikap Volkswagen Amarok (joonistusel selle ideeversioon) põhineb aga (ilmselt juba järgmise põlvkonna, mitte enam praegu müügil oleval) Ford Rangeril ning seda hakatakse valmistama Fordi tehases Lõuna-Aafrikas Silvertonis. Omal käel poleks Volkswagen enda sõnul hakanud uut pikapit enam looma - konstrueerimiskulu oleks ilmselt paisunud suhteliselt kasinat tootmismahtu arvestades mõttetult suureks.\nKuni tonnise kandevõimega kaubikute ühistootmisel läheb konstrueerimine ja autode valmistamine koostööpartnerite kinnitusel samuti Fordi kätte, kuid Transit Customi omanimelise versiooni (ilmselt endiselt Transporter) turule toomise kõrval lubab Volkswagen jätkata ka nn 6.1-põlvkonna pisibusside Multivani, Caravelle’i ja California ning nende järeltulijate edasiarendamist ja tootmist.\nMis saab tulevikus aga suurtest kaubikutest – eelkõige VW pärast Mercedes-Benzist (Sprinter) lahkulöömist täiesti omal käel ja tohutu summa eest täiesti nullist loodud Crafterist – pole siiani teada. Autoleht ei välista, et need, tänu suurele tootmismahule kõige kasumlikumad tarbesõidukid võivad Fordil (Transit) ja Volkswagenil jätkata ka edaspidi täiesti erinevate sõidukitena.


16. rasedusnädal - Testid\nNahahaiguste vereurmarohi - taskukohane vahend tõhusaks võitlejaks igasuguste nahakahjustustega\nRasedusaeg on lõppemas ja laps on juba kärsitu väljas käia. Moodustatakse kõik beebi elutähtsad süsteemid ja viljad on umbes arbuusi suurused.Loote arengKui 39. rasedusnädal läheb, peaksid beebil olema järgmised saavutused.\nVastsündinu ilmumine perekonda põhjustab palju ärevust ja rahutusi. Kuni aasta vanustel imikutel on seedetrakti struktuuri füsioloogilised omadused. Selle tõttu vabaneb liigne toit välja.


Katrin Bats: nõudlus ökotoodete järele on oluliselt kasvanud - Maitsemeel - sõbranna.ee\nKatrin Bats: nõudlus ökotoodete järele on oluliselt kasvanud\n1. märts 2019, 10:47\nNeljapäeval Olümpia hotellis toimunud biomajandusteemalisel konverentsil «Biomajandus – loovus ja kestlikkus kõigile» ütles Rimi vastutustundliku ettevõtluse spetsialist Katrin Bats, et tarbijate nõudlus mahetoodete järele tõuseb iga aastaga.\nPaneeldiskussioonil «Targad tarbijad — kes nad on ja miks?» sõnas Katrin Bats, et mahetoitu hinnatakse üha rohkem. «Näiteks kasvas I Love Eco sarja toodete müük eelmisel aastal 20% ning mahetoodete sortiment on kasvanud viimase kahe aastaga 27%. Ka Talu Toidab müügiletid Rimi poodides on väga populaarsed. Muret teeb Batsile aga see, et Eesti peredes visatakse liiga palju söömiskõlblikku toitu prügikasti. «Värskest konjunktuuriinstituudi uuringust selgus, et jõukuse kasvades see trend hoogustub.»\nKatrin Bats rääkis, et kui Rimi korraldas toiduraiskamise vastase kampaania, tuli paljudele üllatusena, kui palju toitu kaotsi läheb. «Tarbija ei ole rumal, aga täna on palju neid inimesi, keda see teema üldse ei huvita. Küll aga hoolib keskkonnast rohkem peale sirguv põlvkond. Noored on teadlikud näiteks sellest, et liha söömine on üks suurimaid kliimasoojenemise põhjustajaid, seetõttu ei loobu nad liha söömisest mitte eetilisel, vaid keskkondlikel põhjustel.»\nArengukoostöö Ümarlaua kommunikatsioonijuhi Katrin Pärgmäe sõnul ongi tarbijal keeruline tarku valikuid teha. «Võtame näiteks Luunja kurgid — nende kasvatamiseks on köetud kasvuhoonet terve talve, kuid Hispaania kurkide puhul on transpordi käigus paisatud õhku jälle hulk süsihappegaasi. Kumb siis oleks targem valik?! Samuti on raske kindlaks teha, kas toote valmistamisel pole kasutatud lapstööjõudu või sunnitööd. Või kuidas osata osta neid asju, mille sees pole ftalaate? Samuti ei tea me enamiku toodete puhul, kas need on õiglaselt toodetud. Tarbijatel on huvi säästliku eluviisi vastu, kuid meil peaks olema tugevad regulatsioonid, sest tarbija üksi ei suuda teha tarku otsuseid. Ilma tugeva regulatsioonita ei muutu midagi.»\n«Tarbija peaks mõtlema, kas mul tegelikult on seda toodet üldse vaja. Mida rohkem inimesi teeb nii-öelda maheotsuse, seda rohkem on tootjal põhjust sellist toodet pakkuda. Tark tarbija on see, kes loeb ja harib ennast pisikeste sammudega, siis saab loota, et maailm polegi hukas,» märkis Balti Keskkonnafoorumi juhatuse liige Kai Klein.\nOrganic Estonia MTÜ rahvusvaheliste projektide koordinaator Helen Arusoo tõi välja, et Eestis on targad tarbijad olemas, kuid neil ei ole raha. «Eestlased hindavad jätkusuutlikkust, aga ostavad sellise toote siis, kui raha on. Kui tarku tarbijaid on vähe, ei saa ettevõte tulla turule uue tootega, kuna see on kallis. Kui kohalik mahepõllumees tuleb toodanguga välja, on hinnad kõrged. Turg kasvab ikkagi importtoodete arvelt. Riik peaks aitama luua terviksüsteemi. Hea näide on Taani, kus mahemajanduse vankri ette pandi kommunikatsioon ja turundus. Otsustati, et ei tehta mitte maherevolutsiooni, vaid kiidetakse inimesi heade valikute eest — kui sa osaled mahemajandusprotsessis, siis sa teed midagi head!»


CB90 klassi lahingukaater – Vikipeedia\nKlass ja tüüp CB 90, kaater\nKasutaja Rootsi, Norra, Kreeka, Malaisia, Mehhiko, Brasiilia, USA\nMaksumus 2,8 miljonit $ (prototüübi hind, USA 2007.a)\nTeenistuses alates 1990\nVeeväljasurve 15,3 t\nPikkus 15,9 m\nSõsarlaevad ~ 250\nMootorid 2x Scania V8 625 hj\nKäiturid 2x jugakäitur\nKiirus 40-45 sõlme\nRelvastus 1-2 12,7 mm kuulipildujat, 40 mm automaatrganaadiheitja, 6 süvaveepommi või 4 meremiini\nRiverline Command Boat katsetustel USA-s 2010\nCB90 klassi lahingukaater (rootsi keeles Stridsbåt 90, inglise keeles Combat Boat 90) on Rootsis valmistatud mitmeotstarbeline rannikulähedaseks sõjategevuseks või -tegevuse toetamiseks mõeldud kiirekäiguline kaater.\nCB90 on 15,9 m pikk, kaalub kuni 15,3 t, arendab 2 Scania DSI14 V8 diiselmootori ja jugakäituritega kiirust ligikaudu 40 sõlme ja on hea manööverdusvõimega. Võib lisaks 3-liikmelisele meeskonnale peale võtta ka umbes 20 -liikmelise täisvarustuses dessantallüksuse. Originaalnimes tähistab "H" rootsi keeles poolrühma.\nRelvastuseks on 12,7 mm raskekuulipilduja, 40 mm automaatgranaadiheitja ja vajadusel mõned süvaveepommid või meremiinid. Originaalis asuvad roolimaja ees paremal 2 fikseeritud 12,7 mm kerekuulipildujat. Samuti võib kaatri tekile paigutada tankitõrjeraketisüsteemi (Norras katseatud süsteemi Hellfire) või kerget õhutõrjeraketisüsteemi. Dessandiruumi on võimalik sisustada ka juhtimispunkt, meditsiinipunkt või vedada varustust.\nStridsbåt 90 H - Rootsis valmistatud põhiversioon[viide?]\nStrb 90 L - juhtimiskaater pataljoni tasemele\nStrb 90 KompL juhtimiskaater kompanii tasemele\nStrb 90 H tuukriversioon barokambriga\nStrb 90 HS - rahutagamise ja päästevariant, soomustatud\nStrb 90 H Polis - politseile\nStrb 90 H - Rootsi merepäästeseltsi käsutuses\nCB90 - eksportversioon[viide?]\nCB90H - Malaisiasse eksporditud versioon\nCB90HI - rahutagamise- ja päästevariant ekspordiks\nSB90N - Norra versioon\nSB90NL - juhtimiskaater\nCB90HMN - Mehhiko versioon\nCB90HCG - Kreeka rannavalve versioon\nRiverline Command Boat - USAs valmistatud koopia.\nStorebro Stridsbåt 90 E - lihtsustatud ja pisendatud versioon.[viide?]\nProjekt 03160 Raptor - Venemaal väidetavalt rootslaste kaasabiga valmistatud ja osaliselt modifitseeritud koopia.[viide?]\nCB90 FF - tuletõrjekaater pisut lühendatud kerega, lahtise vööriosa ja keskele toodud roolimajaga, kandevõimega 3 t.[viide?]\nEelkäijaks olid suuremad, 200-klassi kaatrid, mis võtsid peale umbes 40 inimest.\nEsimesed CB90 kaatrid valmisid Rootsis 1988. a ja seeriatootmine algas 1990. a. On tänapäeval kasutuses 6 riigis.\nAja jooksul on juhtunud Rootsis kaatritega ka mõned õnnetused. 1 kaater on ramminud sadamakaid (1999), 2 on põrganud omavahel kokku (2004) ja 1 on uppunud tormise ilmaga lekke tõttu (2006). 2014. a jäi üks Malaisia kaater tormis kadunuks, kuid leiti päev hiljem mootoririkke tõttu koos meeskonnaga eemal ulpimas.\n2015. a osalesid Rootsi kaatrid samuti tundmatu allveeobjekti otsingutes Stockholmi lähistel.\n12. jaanuaril 2016. a sattusid 2 USA kaatrit Pärsia lahes Iraani piirile ja võeti koos meeskonnaga Iraani võimude poolt kinni. Pärast 15-tunnist kinnipidamist ja läbirääkimisi meeskonnad ja alused vabastati.\nStridsbåt 90 presterar i somaliskt vatten (vt ka Operatsioon Atalanta)\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: CB90 klassi lahingukaater\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=CB90_klassi_lahingukaater&oldid=5233951"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:59, 6. märts 2019.


Soundbar 2.1 Sony HT-CT390, HTCT390.CEL\nSoundbar 2.1 Sony HT-CT390\nHT-CT390 on loodud pakkuma suuremat helipilti kui seda suudavad sinu telerikõlarid. Uskumatud 300W täidavad kogu ruumi heliga ning juhtmevaba bassikõlar annab sulle võimaluse olla paigutuse suhtes paindlik.\nS-Force virtuaalne ruumiline heliga\nSulandub sinu interjööri\nHT-CT390 peen profiil tähendab, et see ei sega vaatamist ega jää sulle ette. Samuti on seda lihtne kinnitada seinale ning see sobib kokku sinu ülejäänud kodukinosüsteemiga.\nJuhtmega ning juhtmevabad ühendused\nNaudi parema kvaliteediga heli tänu laiale valikule erinevatele ühendustele: HDMI (ARC), USB, optiline ning analoog.\nAlusta muusika striimimist koheselt, kasutades Bluetooth ühendust ning NFC tehnoloogiat.\nseinale kinnitatav, S-Force Pro Surround, ClearAudio+


Koroonatestideks kogutud materjalis on väärt infot ka teiste haigustekitajate kohta - FORTE\n30.aprill 2020 12:01\nKoroonaviiruse testide analüüsimine laboris. (Foto: Wikimedia Commons / Ser Amantio di Nicolao)\nKui praegu uuritakse koroonaviiruse proove selle nurga alt, kas nendes leidub koroonaviiruse jälgi, siis tegelikult sisaldavad testid palju rohkem infot.\nTeadlastel oleks võimalik uurida, millised teised bakterid või viirused haiguse kulgu võivad mõjutada, kirjutab ERR Novaator.\nTallinna Tehnikaülikooli keemia ja biotehnoloogia instituudi vanemteadur Cecilia Sarmiento sõnul sisaldavad koroonaviiruse proovid rohkem infot ka teiste patogeenide kohta.\nTeadlastel oleks võimalik juba võetud proove kasutada palju põhjalikemateks uuringuteks. "Need ei ole visatud prügisse, need on külmkappides olemas, aga need on võetud eesmärgiga, et vaadata, kas seal on koroonaviirus," rääkis Sarmiento.\nSarmiento sõnul võivad sümptomid olla tugevamad, kui inimesel on teine viirus või teine bakter. Teist viirust või bakterit saaks leida sama proovi pealt.\n"On väga võimalik, et teised viirused või teised bakterid võivad toimida koos selle konkreetse koroonaviirusega antagonistlikult või vastupidi, nad võivad ka aidata üksteist nakkuse suhtes," ütles Sarmiento.


Kirjeldus: heli redigeerimine, kasutades ärakirja | Martech Zone\nSee ei ole sageli see, et ma vaimustun tehnoloogiast ... aga Kirjeldus on käivitanud podcast-stuudioteenuse, millel on mõned tõeliselt intrigeerivad funktsioonid. Parim on minu arvates võime heli redigeerida ilma tegeliku heliredaktorita. Kirjeldus transkribeerib teie taskuhäälingusaate, võimaldades teksti muutmise kaudu oma taskuhäälingusaadet redigeerida!\nOlen aastaid olnud innukas podcaster, kuid kardan sageli oma taskuhäälingusaateid redigeerida. Tegelikult olen lasknud mõnel hämmastaval intervjuul kõrvale kukkuda, kui podcastis sisalduv teave oli ajaliselt tundlik ... aga mul polnud aega muudatusi teha ja enne tähtaega avaldada.\nTegelikult, kui ma salvestan 45-minutilise taskuhäälingusaate, kulub salvestuse täielikuks muutmiseks, introde ja outrode lisamiseks, transkriptsiooniks saatmiseks ja veebis avaldamiseks tund või isegi kaks tundi. Mul on peaaegu kripeldama jäämine, kui saan mõne salvestuse varukoopia. Sellegipoolest on see nii tõhus meedium ja mul on nii suur publik, et pean jätkama edasiliikumist.\nDescript pole mitte ainult toimetaja, vaid ka terve Podcast ja Video Studio platvorm. Üks põnev omadus on võime tegelikult sisestada sõnu, mida te tegelikult polnud rääkinud Üledub tunnusjoon!\nKirjelduse Kaasa funktsioonid\nTööstuse juhtiv transkriptsioon - Kirjeldage partnereid kõige täpsemate transkriptsioonipakkujatega, et olla kindel, et saate seal alati parima transkriptsiooni.\nRedigeerige heli või videot teksti redigeerimisega - Muusika ja heliefektide lisamiseks lohistage. Video saab eksportida rakendustesse Final Cut Pro või Premiere.\nKasuta Ajaskaala redaktor pleegitamise täpsustamiseks ja helitugevuse redigeerimiseks.\nOtsene koostöö - Reaalajas mitme kasutaja redigeerimine ja kommenteerimine\nMitmerealine salvestamine - Kirjeldus loob dünaamiliselt ühe kombineeritud ärakirja\nÜledub - Parandage oma helisalvestisi lihtsalt tippides. Powered by Lyrebird AI\nIntegrations - Via kaudu Zapier, saate Descript'i ühendada sadade kõige populaarsemate veebirakendustega.\nKui soovite liituda kirjeldava beetaversiooniga, saate kandideerida siin:\nMütsiotsus lugupeetud kolleegile Brad Shoemakerile Loomingulised zombie stuudiod leidmiseks!\nSildid: Adobe final cut proAdobe esietendusaitehisintellektiheli-heliredaktorkirjelduskirjeldav podcast-stuudiolüüralindLyrebird AITurundusvideodpodcasti toimetajapodcasti stuudioEsietendusvideo transkriptsioon


Jutlus palvest - EELK Märjamaa Maarja kogudus\nMe oleme päästetud lootuses. Ent juba nähtava lootmine ei ole lootus: kes siis loodab seda, mida ta näeb? Kui me aga loodame seda, mida me ei näe, siis me ootame seda kannatlikult. Samuti tuleb ka Vaim appi meie nõtrusele: me ju ei tea, kuidas palvetada, nõnda nagu peab, kuid Vaim ise palub meie eest sõnatute ägamistega. Aga südameteuurija teab, mida Vaim taotleb, sest Jumala tahtmise järgi palub ta pühade eest. Ent me teame, et neile, kes Jumalat armastavad, laseb Jumal kõik tulla heaks – neile, kes on tema kavatsuse kohaselt kutsutud. Rm 8:24–28\nPalvetades pole kristlane iial üksi. Jeesus ütleb, et “teie Isa teab, mida teile vaja läheb, enne kui te Teda palute.” (Mt 6:8) Jeesus ise palvetas meie eest Isa poole siin maa peal olles (vt Jh 17) ning Ta palub meie eest ka üles läinuna Jumala paremal käel. (vrd Rm 8:34) Püha Paulus lisab veel midagi väga olulist – me mitte üksnes ei seisa Jumal Isa ees, palvetades koos Jumal Pojaga, vaid meid täidab Jumal Vaim, kes “palub meie eest … Jumala tahtmise järgi” (Rm 8:26). Nõnda on palve algusest otsani haaratud Kolmainu Jumala suurest saladusest: enne, kui oleme jõudnud Isa poole palvetamiseks avada oma suu, on Ta meid juba kuulnud ja Tema Vaim armastusega süüdanud südame, et võiksime paluda koos Pojaga.\nMe ei palveta selleks, et Jumalat “ära rääkida”. Tema heatahtlikkus ja pikk meel meie vastu on niigi mõistetamatult suur, et me ei saaks seda kuidagi paremaks teha. Pigem vajame “ärarääkimist” meie, et me Jumala plaanidega mitte pelgalt ei soostuks, vaid neid kogu oma südamest igatseksime: Sinu riik tulgu, Sinu tahtmine sündigu… Nõnda ei ole Jumal Vaimu töö meis mitte üksnes palvesõnade õpetamine, vaid terve meie elu vormimine ja kujundamine. Vaimu seadus on meid vabastanud patu ja surma seadusest (Rm 8:2); ärgitades meid elama Vaimu järgi (s. 5); tehes meie surelikud ihud elusaks (s. 11); juhtides meid kui Jumala lapsi (s. 14); lastes neile, kes Jumalat armastavad, kõigel heaks tulla (s. 28); kujundades meid oma Poja näo kujuliseks (s. 29). Ning viimaks – kes võib meid lahutada Kristuse armastusest? Kas viletsus või kimbutamine või jälitamine või nälg või alastiolek või oht või mõõk? Selles kõiges me saame täie võidu Tema kaudu, kes meid on armastanud. (s.35,37)\nAga otsekui Jumala otsesest tööst meis ei piisaks, tunnistab Pühakiri, et inglid kannavad pühade palveid otsekui viirukit kuldkaussides Jumala ette (vrd Ilm 5) ning ajal, kui meie alles otsime siin sõnu, millega Jumala poole pöörduda, hõiskab lugematu arv ingleid ja pühasid Jumalale kiitust. Nõnda nagu võidutsev kirik ülistab Jumalat igavikus, teeb sama kaduvas ajas maapealne, võitlev kirik. Iga kord, kui me palvetame Meie Isa palvet, palume seda koos kõigi Jumala lastega ja ka nende eest. Ka siis, kui kogeme palve asemel sõnatut ängi, võime olla kindlad, et Kirik palvetab meie eest siin ja taevas, ajas ja igavikus.\nIga jumalateenistuse kirikupalves palvetatakse rõhutute, haigete, vangide, surijate pärast. Mõnikord tehakse eraldi eestpalvet mõne konkreetse inimese eest. Nii mõnigi kord olen vaimulikuna taolist palvet juhatades olnud nõutu, sest ma isegi ei tea, kuidas õieti palvetama peaks. Kuid vahetevahel on Jumal vaatamata taolisele inimlikule nõtrusele vastanud oma imelise abiga. Kui püha Jaakobus ütleb, et “õige inimese tõhus eestpalve saadab palju korda,” (Jk 5:16) siis küllap on taolisel puhul selleks “õigeks” osutunud mõni koguduseliige, kellel usku ja armastust teistest rohkem.\nMõeldes sellele tohutule hulgale, kes nii ajas kui igavikus, koos meiega ja meie pärast palvetab, jääb küll arusaamatuks mõne inimese väide, et temal on oma jumalaga side, mis ei puutu ühessegi teise inimesse. Seesama armastus, mis ühendab meid Jumalaga, ühendab meid ka ligimesega. Välistades oma jumalasuhtest ligimese või ligimesesuhtest Jumala oleme ohtlikult lähedal olukorrale, mida nimetab püha Johannes: “Kui keegi ütleb: “Mina armastan Jumalat!” ning vihkab oma venda, siis ta on valetaja.” (1Jh 4:20)\nSide, mis meid kristlastena üksteisega seob, on vältimatu meie eesmärgi pärast. Me oleme alles teel ning püüdleme “Jumala üleva kutsumise võiduhinna poole Kristuses Jeesuses” (Fl 3:14), oleme otsekui võistlejad, kutsutud jooksma nõnda, et meie selle auhinna saame (vrd 1Kr 9:24). Meie püüdlusele elab kaasa mitte ainult maapealne, vaid ka taevane kogudus – need, kes oma jooksu on võidukalt lõpuni jooksnud. Kuidas saab siis olla kurt kõigi nende pühade ergutushüüetele? Nemad, kes täiuslikult täidavad armastuse suurimat käsku ning Jumalat üle kõige ja ligimest – see tähendab ka meid – nagu iseennast armastavad, anuvad meie pärast, et me ei annaks alla. Nemad on oma risti kandnud lõpuni ning näevad, milline kirkus järgneb ülestõusmisele. Nende suurim igatsus on, et meiegi sellesse kirkusse jõuaksime.\nAvaldatud ajalehes "Eesti Kirik" 21.5.2014


Kuld - elu\nMa olevat oma sihi kaotanud, Kuld - elu viletsa ja väetina; ennastsalgava ja\nmaha trampinud ja pealiskihi jäätanud, et Ma olevat oma sihi kaotanud, end maha trampinud ja pealiskihi jäätanud, et end võimalikult viletsa ja väetina; ennastsalgava ja kurvana; ennastahistava ning nõrga ja väärtusetuna tunda. Ma olen masohist enesepai Kuld - elu Ma olevat oma sihi kaotanud, end maha trampinud ja pealiskihi jäätanud, et end võimalikult viletsa ja väetina; ennastsalgava ja kurvana; ennastahistava ning nõrga ja väärtusetuna tunda. Ma olen masohist enesepaitajate maailmas, kus valitseb minaism läbi imetluse ja kuldhelveste sära. Ainus, mida ei märgata on\nKuld - elu Karl Kaukes neljapäeval, 12. augustil 2010., kell 16:47:23 Ma olevat oma sihi kaotanud, end maha trampinud ja pealiskihi jäätanud, et end võimalikult viletsa ja väetina; ennastsalgava ja kurvana; ennastahistava ning nõrga ja väärtusetuna tunda. Ma olen masohist enesepaitajate maailmas, kus valitseb minaism läbi imetluse ja kuldhelveste sära. Ainus, mida ei märgata on see, et tegu pole päris kulla, vaid kollase kassikusega kaetud odavpaberlintidega, mis pealegi on kasutatud. See kullasära, mis mitmete ümber sätendab on võltsimast võltsim – kõik teavad seda, kuid see mis särab peab ju olema kuld. PEAB OLEMA! Keda või mida muide imetletaks? Kullasära on oma olemuselt ja pinnalt puhas ning ilus. Selle koostis ja tegelikud tagamaad ei puuduta kedagi, sest me ei taha olla puudutatud sügavuti, me vajame pinnapealset puudutamist, silitusi, pigistusi, limaskestade kokkuhõõrumisi. Selles kõiges pole mitte midagi halba, kuid kui ainult pindsus saab eesmärgiks ja ainsaks, diktaatorlikuks naudinguallikaks, siis oleme end kaotanud. Tunnetamata sügavaid naudinguid, mis füüsiliselt meid ei hellita, vaid täidavad meie loomu ja hinge elektrisäraga, oleme kõigest ilma jäänud ja muutunud iha-ahneiks olendeiks, kellede mõte ning eesmärk on see sama kullaleheke, mis pähe kukub ja valguse käes mõned hetked helgib. Tegelikkus ja tõelisemast tõelisem tõelisus on midagi muud, midagi, mida enamik ei tunneta, ei tunnista, ei hinda, ei austa. Seks on hea. Teatud piirini. Sellest jääb sõltuvusse, sellest saab füüsilisi naudinguid, mis on küll vajalikud, kuid li\nKarl Kaukes neljapäeval, 12. augustil 2010., kell 16:47:23\nMa olevat oma sihi kaotanud, end maha trampinud ja pealiskihi jäätanud, et end võimalikult viletsa ja väetina; ennastsalgava ja kurvana; ennastahistava ning nõrga ja väärtusetuna tunda. Ma olen masohist enesepaitajate maailmas, kus valitseb minaism läbi imetluse ja kuldhelveste sära. Ainus, mida ei märgata on see, et tegu pole päris kulla, vaid kollase kassikusega kaetud odavpaberlintidega, mis pealegi on kasutatud. See kullasära, mis mitmete ümber sätendab on võltsimast võltsim – kõik teavad seda, kuid see mis särab peab ju olema kuld. PEAB OLEMA! Keda või mida muide imetletaks?\nKullasära on oma olemuselt ja pinnalt puhas ning ilus. Selle koostis ja tegelikud tagamaad ei puuduta kedagi, sest me ei taha olla puudutatud sügavuti, me vajame pinnapealset puudutamist, silitusi, pigistusi, limaskestade kokkuhõõrumisi. Selles kõiges pole mitte midagi halba, kuid kui ainult pindsus saab eesmärgiks ja ainsaks, diktaatorlikuks naudinguallikaks, siis oleme end kaotanud. Tunnetamata sügavaid naudinguid, mis füüsiliselt meid ei hellita, vaid täidavad meie loomu ja hinge elektrisäraga, oleme kõigest ilma jäänud ja muutunud iha-ahneiks olendeiks, kellede mõte ning eesmärk on see sama kullaleheke, mis pähe kukub ja valguse käes mõned hetked helgib. Tegelikkus ja tõelisemast tõelisem tõelisus on midagi muud, midagi, mida enamik ei tunneta, ei tunnista, ei hinda, ei austa.\nSeks on hea. Teatud piirini. Sellest jääb sõltuvusse, sellest saab füüsilisi naudinguid, mis on küll vajalikud, kuid liigseis kogusteis halvavad vaimse poole. Vähestes kogustes avab kehade ühinemine ning kaunis intiimsus hinge süvasopid ja toovad esile terve inimolevuse emotsioonide, vooruste ja pahede arree. Sealt tuleb ka looming, kui sellest pindmisest litrikihist veidi sügavamale vaadata – kõik on ju pakitud.\nOleks panija, külm pursataja, kelle sisemus on tühi, kes küll teab ja oskab, kuid ei suuda kõiki emotsioone tunnistada? Ei, ei taha, kuigi ka tahaks. Sooviks. Unistaks millestki tundevabast, sest tunnetevabadus ei tee ju haiget. Panijad on suurimad valukartjad, sest nende alateadvus sunnib neid tühjusest ja kuldlitreist naudingut saama ning sellest litrisärast sõltuvusse jääma, kuni tuleb hommik ja litter enam ei sädele. Litrist on saanud vallutus, järjekordne kriips selle nädala seinal, kus juba kuus tükki ilutsevad. Seitsmes tõmbab diagonaalkriipsu peale. Ja nii nädalast nädalasse, kuni ollakse vana, kole ja loodetavasti üksi.\nKehalistest naudingutest rõõmu tundmine tagab vaimsete naudingute päriskulla helgi vaid siis, kui eesmärgiks pole füüsilise rahulduse ühekordsus. Seda ühekordsust vohab meeletult, kuid kui tegemist on juhuslikkusega, võimalik, et ka juhusliku haigetsaamisega, siis tuleb seda võtta kui üht elu pahupooltest, mis sütitavad suurema ja tugevama, kaunima ja väärtuslikuma iha loodu, kirja pandu, lauldu, öeldu vastu – iha kultuuri ning arengu järele, mis vaimu ergastab ning keha ja südant taastab. See ravib, nagu maailm ravib iseennast ja raputab aeg-ajalt kõntsa enda pealt maha. Järgmine suurem raputus on suurim saast, mis sinirohelisust ealeski katnud on.\nMaskiball alaku!!!! Mul on ees mask, ma olen nii lahe! Ma katan end enda eest. Teistele tahan paista kui tore sepp, kes haamriga rauda taob, kuid see haamer on kummist ja põrkab näkku tagasi kui raud piisavalt kuum pole, või sulab raudkolaka külge kinni ning seda sealt enam kätte ei saa... mu maskid on nii lahedad, sest neid on mitu. Ma ise ka ei tea, millise ma ette topin ning kui mitu korda ma neid vahetan, sest olen pime. Adumatu ja rumal väike inimene, kes suurtest asjadest midagi ei tea. Ma arvan, et tean, kuid tegelikkus peegeldab mu pimedaile silmadele midagi muud. Ennast tundma õppida on tunduvalt raskem kui kedagi teist.\nMa ei tunne end. Ma ei tea, mida ma tahan, kas litreid, päris kulda või plaatinumi või kõige segu? Või tahan ma end haletseda, kuna olen masohist? Haletseda, et siis mingi ime läbi terveneda ja end 3 päeva (max) hästi tunda.\nEi, ma tahtsin. Minevik. Aitab jamast. Võtaks end kokku ja katsetaks asja Blunt’i loomingu ja depressivse, kuid kauni esitusega – kas mul hakkab kurb ja tekib äng või suudan ma olla naudingu- ja emotsioonialtis ilma, et haletsuse ja enesevihkamise varju poen ning seal end kahtlaste terariistadega vaimselt vigastan?..... Ma naeratasin ja see polnudki nii võlts. Huvitav...kas minust võib lõpuks hakata asja saama või räägib siin ainult väike üheööline õnnehetk? Ei usu, et see hetk räägib. Mis siis on kui sellist hetke sellisel kujul enam ei tule? Mitte midagi. Ma olen see, kes ma olen. Ma õpin end tundma rohkem iga päev. Ja seda enam kui ealeski varem. Rohkem kui eelneva 19 aasta jooksul, mil ma vaevasin oma pead ühe osaga oma olemusest. Ühe tähtsa, kuid mitte tähtsaima osaga. Minu ängi põhjuseks polnud mitte teiste suhtumine asja üldpilti, vaid minu enda suhtumine, haletsemine ja tahtlik vaimne vigastamine, mis mu arengut pärssisid ning mu hambad kollakaks tegid. Milleks see vaev? Mille jaoks on vaja endale liiga teha? Nii või teisiti teeb elu elamine liiga, milleks seda veelgi süvendada. Koge emotsiooni ja lase tal minna. See ei pea koheselt juhtuma, kuid mineviku kammitsatesse aheldatuna ja verisena lebama jääda on veel hullem variant. Naerata kas või sisemiselt, kui väliselt veel ei suuda.\nMaskeraad ei anna midagi peale enesekaotuse. Oma maskide armee sisse saab ära kaduda vaid üks – maski kandja, mitte need võõrad ja tuttavad, kes maski oma silmadega kaugelt kaevad.\nKui läheb halvasti? Appi? Mis siis saab? Kas nüüd on lootusetu lootusetus ja sellele järgnev enesehaletsus, mis viib enesevihkamiseni? Miks me ei lepi endaga? Võiks ju. Nii tore oleks olla rahul ja sõbralik sellega, kelle seltsis oma elu veedetakse – iseenda minaga; kes on alati olemas, kellega saab alati rääkida mõtete kaudu, kirjapanekutega, kõrgete kullakangide laadungitele otsa vaadates ja naerdes mõtelda, vaielda, nautida kogu protsessi koos, vahel olemasoleva, füüsilise naudinguga.\nKui ei olda panija ei pea selleks saama, lihtsalt sedagi ei tohiks endale keelata. Tunded võivad haiget teha ning igaühe jaoks mingil kogemuse etapil ka teevad, kuid mis siis? Tunded on tundmiseks – viha, äng, rõõmutus, kurbus, õnn, rõõm, nauding, pisarad nii õnnest kui ka õnnetusest, liigutatusest ja vihast. Neid kogemata ei saaks olla kedagi olemas. Me oleme tundesõltlased, kes vajavad emotsioone, et neid ületada või nendest parema-poolsetest kinni hoida. See ilmselt ongi elu eesmärk. See on nii hea. Nii hea on tunda, sest tunded panevad mäletama. Mäletamine paneb mõtlema ja looma, tunded samuti. Nagatiivseisse ei tohi lihtsalt liiga pikalt vinduma jääda. Positiivseid emotsioone saab alati vajadusel tekitada nende samade kullakangide näol, mida me liiga harva vaatame, sest litritest piisab liiga tihti. Ei tohiks piisata. Kullakang on ilusaim koos litritega, kuid sama sära on tal ka ilma.\nEsmaspäev, 25. jaan. 2021., kell 13:31 - parim aeg päevast