Rent ja liising\nAndmed ja analüütika (Power BI)\nDigitaliseerimise strateegia ja muudatuste juhtimine\nE-kaubandus (E-POOD, PIM, UX, CRM)\nIntegratsioonilahendused (PANGALIIDES, E-RIIGI LIIDES, E-ARVE LIIDES)\nPalga- ja personalilahendused\nPalga- ja personalilahendused (Business Central)\nPilve ja infrastruktuuri lahendused\nRakenduste haldus ja kasutajatugi\nTöövoogude automatiseerimine (POWER AUTOMATE)\nOpcenter (planeerimise lahendus)\nTRIMIT (mööblitööstuse lahendus)\nFinantslahenduste pakett CoStart\nMicrosoft Business Centrali baasil\nPakume ettevõtetele võimalust astuda esimene samm kaasaegse ERP süsteemi kasutuselevõtmiseks. Tuginedes Columbuse pikaajalisele majandustarkvara juurutuskogemusele, oleme loonud Microsoft Business Central platvormil baseeruva finantslahenduse paketi – CoStart.\nCoStart pakett sisaldab Microsoft Dynamics 365 Business Central finantsmooduli põhifunktsionaalsust, mis vastab Eesti turu vajadustele. Tarkvara eelseadistused annavad võimaluse vähendada uue majandustarkvara juurutamiseks kuluvat aega ja investeeringut.\nSelle tulemusena saab ettevõte võtta kasutusele Microsofti pilvepõhise majandustarkvara 2 korda kiiremini ja 2 korda soodsamalt, võrreldes traditsioonilise ERP juurutusprojektiga.\nMeie paketis on  standardne finantsarvestus ja liides Envoice’iga. Lisaks saad soovi korral juurde võtta BI aruandluse ning võimeka palga- ja personaliarvestuse lahenduse.\nCoStart standardiseeritud projektiplaan ja tarkvara eelseadistused võimaldavad maailmaklassi lahenduse võtta Sinu ettevõttes kasutusele 2 kuuga!\nSobib Sinu ettevõttele ka suurte kasvuplaanide korral. Paketid on skaleeritavad ning loovad Sulle võimaluse kasvada koos Microsofti tooteperega.\nSelge ülevaade andmetest\nRahavoogude prognoosid, eelarved,\nstandardaruanded ja graafilised\nPower BI ärianalüütika raportid\npakuvad tulevikuprognoose ning\nigakülgseid ülevaateid juba\nFinantslahendus CoStart seljatab rutiini ja võidab aega\n8 põhjust, miks Microsoft Business Centrali finantslahendus Sulle sobib\nBusiness Central aitab ennetada vigu ja lihtsustab Sinu tööd - saad eelseadistada kohustuslikke dimensioonide tingimusi, kontrollida konteeringueelselt tekkivate kannete infot ja lisaks on pangatehingute konteerimisele lisatud informatiivsed kontrollküsimused.\nDokumentidele (ostuarved, müügiarved) ja peažurnaalidele on võimalus lisada erinevaid linke ja manuseid ning avada lisatud manuseid kiirelt OneDrive-is.\nPeriodiseerimine on Business Centralis automatiseeritud – ostu- ja müügiarvetel kui peažurnaali ridadel saab kasutada enda poolt seadistatavaid periodiseerimise malle tulevaste perioodide kulude ja tulude jagamiseks.\nBusiness Centralis on tõeliselt võimekas aruandlus, mida saad seadistada vastavalt enda vajadustele. Analüüsimiseks on võimalik kasutada määramata arv dimensioone.\nTrükiste salvestamine on võimalik erinevates formaatides: word, excel, pdf. Lisaks saad kujundada/täiendada olemasolevaid trükiseid ning seadistada neid ka kliendipõhiselt.\nParandamiseks on lisatud mitmeid funktsionaalsusi: ostudokumentidel teatud väljade muutmine, pearaamatukandel kirjelduse muutmine, suurepärane võimalus dimensioonide korrigeerimiseks, sh massmuutmine.\nSee on veebipõhine, pidevalt uuenev ja rahvusvahelisel tasemel arendatav tarkvara, mida saad kasutada eesti keeles.\nOst / Müük / Kuluarvestus / Varude ja rahavoogude haldus / Põhivara arvestus / Rahvusvahelise kaubanduse tugi / Planeeritud vs tegelik tulemus / Konsolideerimine / Saldokinnitused ja meeldetuletused\nJuhtimine ja aruandlus\nTäpne ülevaade ettevõtte finantsarvudest juhi töölauavaates / Graafilised aruanded / Standardsed aruanded ostu, müügi, laoarvestuse ja põhivara moodulis\nOutlookist kliendikontakti loomine / Eelseadistatud kliendimall / Äriregistri päring / Arvete koostamine / Kliendistatistika\nHankijate loomine kasutades eelseadistatud malle / Äriregistris päring/ Ostuhindade seadistused / Ostudokumentide register / Arvete  kinnitusringid / Täpne omahinnaarvestus / Arvete periodiseerimine\nPersonali- ja palgaarvestus\nStruktuur / Töötaja põhiandmed/ Puhkuste- ja puudumiste haldus / Tööajatabel / Paindlik palgaarvestus / Aruanded / Meeldetuletused / Tervishoid ja koolitused / TÖR ja Haigekassa liides\nReaalaja aruanded BI-ga\nAutomatiseeritud andmete hõive ja uuendamine / Info reaalajas / Up-to-date kasumiaruanne, bilanss, rahavood, eelarve võrdlused tegelikuga\nEnvoice / E-arved / Äriregister\nAndmete hoidmisel täidetakse GDPR nõudeid / Muudatuste logid ja pearaamatuväljavõtted annavad tagasisidet nii juhile kui audiitorile.\nTaavi on Microsoft Dynamics 365 Business Central ärijuht, kes aitab Eesti ettevõtteid oma äri kasvatamisel ja arendamisel läbi laia lahenduste portfelli.\nDigitaalne muutus, kasv ja tulevikukindlus Sinu ettevõttes\nSaa meiega tuttavaks\nKuidas me saame Sulle kasulikud olla?\nSoovin leida esindust\nSoovin suhelda eksperdiga\nOtsin tööalast väljakutset\nInvestorid ja partnerid


I maailmasõda 1914-1917 | Virtsu\nRaamatu “Merekindlused Eestis 1913-1940” järgi\nRevolutsiooni ohvrite mälestusmiiting Virtsu mõisa ees 10. märtsil 1917. Madrused esiplaanil on “Grazdaninilt”.\nMuhu väina positsiooni patareid. Numeratsioon vastab omaaegsele. Skeemile pole märgitud õhutõrje- ja liikurpatareisid.\nMerelahing Suures väinas – selline vaatepilt võis avaneda Virtsust.\nSlava Moonsundi lahingus.\nKatkendeid Enn Nõu raamatust “Pärandusmaks”, Lund 1976.\n1916. Sügisene koolitöö Nehatus jõuab kolmandasse päeva. Algab kohutav plahvatuste ragin, nagu oleks viimnepäev kätte jõudnud. Kümme versta eemal kukuvad suurtükimürsud Virtsu kindlusele ja mõni eksib Nehatu järve. Virtsu põleb, majad põlevad praksudes ja kindlus lastakse puruks. Saksa laevastik on Riia lahest sisse sõitnud ja Vene laevad Muhu väina sulgenud. Nehatu kooliõpetaja läheb verest välja ja laseb lapsed koju. Koolipoisid kõnnivad aeglaselt kodutalude suunas ja vaatavad ettevaatlikult eemalt pealt, kuidas põleb Virtsu haru kadakate taga. Viis versta kõmpimist läbi metsa ja nad jõuavad Virtsu maantee juurde nelja versta kaugusel sadamast – plahvatuste ja meresõja põrgust. Viis poissi jooksevad kui metsjänesed üle tee. Poisid tallavad teed vanal merekaldal Jõe talu ligidal, sada sülda lainetest. Aeg kipub õhtule. Vormsi pool, kalameeste võrgukuuridega väikese Papi laiu taga möllab merelahing Soela väinas. Müriseb suurtükituli. Sähvatavad plahvatused lõikavad videviku katki. Mõned väiksemad laevad paistavad rannakõrgendikult. Vene ristleja Slava saab pihta, jookseb Muhu väinas pagerite süvendatud kanaliteest kõrvale madalikule ja vajub. Sinna ta jääbki. Hirmunud koolipoisid, ranitsad seljas, ruttavad koju, pooleldi jooksevad …\nSügisel. Virtsu ligidal mäeservapealse Kuke talu uhkes toas, kuhu telefon on sisse tõmmatud, elab vene madruste 12 liikmeline valvepost. Kõrtsi talu suurest hollandi veskist piilub nende vahipost Muhu poole. Kasakad peavad positsiooni Uisu ligidal Metsa talus ja käivad madrustega kaarte mängimas. Raha peale. Kasakad kaotavad. Madrused võidavad. Kasakad vihastavad, aga kardavad madruseid. Sõprus lõpeb. Kasakad võtavad oma väe ja voliga talumeestelt lambaid. Kuke talu peremees kui Kerenski aja miilitsamees läheb kaebajaga kaasa lambavargust selgitama. Kasakad räägivad mõõkadega, aga kedagi maha nad ei löö. Juurdlus jääb pooleli. Vallamajas lasevad venelased saksa sõjavangid lahti ja need üritavad üle väina okupeeritud Muhusse minna. Külarahvas märkab saksa sõjavange ja poisid ütlevad sellest edasi kellelegi Lihula koolis. Organiseeritud külamehed nabivad vangid kinni ja viivad Lihulasse. Kahe päeva pärast on sakslastest vangid uuesti ranna ääres. Enam ei hooli neist keegi. Pole erainimeste asi. Saksa sõjavangid lähevad üle väina …\nSaaremaal ootavad sakslased oma aega. Muhu väinas sirutab mahajäetud Slava oma lahinguväsinud kere läbi jää taeva poole. Kaks sõjast tagasi tulnud eesti meest rändavad mandrilt üle jää, ronivad pardale suurtükitorni ja üks neist tõmbab. Käib võimas pauk ja meeste näod kohkuvad valgeks. Mürsk langeb Muhu liivapõllule keset nõmmemaastikku. Sakslased kihutavad saanidega Slava juurde, võtavad mehed kinni ja viivad Muhusse. Kaks päeva on nad ära ja kodused on hirmu täis. Siis aga tulevad mehed tagasi üle hobuseid kandva jää. On ennast vabaks rääkinud. Sepad teevad hobustega Slaval soomust, toovad rauda ja tina. Koolipoisid käivad jalgsi, ronivad laeva peale ja otsivad uudishimulikult kõik läbi. Aga kõiki asju, mida kangesti tahaks kaasa võtta, ei saa kuidagi lahti muukida. Siis võtavad nad Slavalt sulanud tina ja kolmekümne tolli pikkusi püssirohukeppe suurte kimpude kaupa. Need torkavad nad otsapidi maasse. Tuli otsa ja pauk! Natuke kardetav ja ühtlasi võluv. Neid püssirohukeppe jätkub pärast mitmeks aastaks. Poisid tuhnivad Slava masinaruumides ja kangutavad pooleldi lahtisi aparaatide osi. Kokku saab väikese kelgutäie. Väikesest hirmust ei saa aga terve retke jooksul korrakski lahti. See on naha alla pugenud pärast seda, kui sakslased need mehed kinni võtsid ja ära viisid …\n1918. Vene tagavararoodu sõdurid majutatakse Kalda talusse Kivikülas. Elutoas klopsivad nad pinknarid kokku ja tõstavad õlekotid peale. Pererahvale jätavad nad nurgataguse suure laia voodiga, millele riie seatakse ette vaheseinaks. Kogu ülejäänud toa ja teise toa võtavad soldatid enda alla. Seinte äärde seavad nad püssid ja neil on rohkem toidumoona kaasas kui tavalistel soldatitel. Kui nad tüki aega on niimoodi pererahva kukil elanud, siis räägivad nad ühel laupäeval, et nad tahaks kangesti saia saada, et neil on jahu riisi ja suhkrut. Perenaine paneb mitu plaaditäit suurde leivaahju küpsema. Töövaeva eest ulatavad soldatid pererahvale ühe saia, mis maitseb hästi üle hulga aja …\nAlgul oli peremees saunaahju katki löönud, et soldatid ei saaks saunas käia. Kui aga selgeks saab, et soldatid on täid kaasa toonud, siis parandab peremees ahju ära ja tahab, et nad saunas ära käiksid ja ennast puhtaks küüriksid. Muidu kingivad nad veel oma täid pererahvale. Aga sakslased on Muhust üle jää liikuma asunud. Soldatid kütavad saunaahju kuumaks ja nii see jääbki ootama, sest nad peavad enne jalga laskma. Siin kandis ei peeta lahinguid, ega proovi keegi sakslastele vastu panna …\nHommikuks on taevas ikka veel roosa ja Rohuküla põleb ikka veel. Sakslaste ešelon rändab Kuivastust üle jää, üle Kessu laiu ja jõuab Virtsu ligidal Uisu talu all randa. Nende tee viib edasi Jõe talust üles ja edasi juba rumalalt juhitult üle kraavi kuhu varustushobused kinni jäävad. Hobused ei jaksa ja sakslased laadivad koormad maha. Tee viib Mõisakülast läbi ja Kuke talumaja otsast mööda. Ööseks pannakse saksa sõdurid sundkorras majja ja nad võtavad külast uusi hobuseid. Kuke peab ka andma ja saab asemele vana poolnälginud kronu. Sakslaste talveešelon ruttab järgmisel päeval edasi Lihula peale. Kraavi jäävad maha käsigranaatide kastid ja kõik kohapealsed inimesed võtavad sealt. Ka koolipoisid, kes õpivad tõmbama ja viskama. Imekombel ei juhtu õnnetusi. Tavaliselt on granaadid eraldi ja sütikud omaette. Siin lebab veel padruneid ja igasugust muud sõjavarustust kolm nädalat poistele sorkimiseks ja äravedamiseks, enne kui sakslased lõpuks kraami ära viivad …\nSakslased joodavad hobuseid ja okupatsioon algab rahulikult. Koolijuhataja kutsub lapsed kokku – Nüüd lähete koju ja kooli nüüd ei ole! Koolimajja pannakse sõdurid ja see koolivaheaeg venib pikemaks kui kunagi varem. Kalda perenaine jõuab isegi vahepeal ära surra. Varsti pärast venelaste jalgalaskmist ja sakslaste tulekut jääb kalda perenaine haigeks kõrge palavikuga ja väikesi plekke tekib üle keha. Võtab kirjuks. Venelased olid siiski jõudnud täid üle anda. Perenaine paraneb, pääseb kuidagi jalule ja käib isegi laudas vastsündinud vasikat aitamas. Korraga läheb aga kõik hullemaks ja saksa sõjaväearst tellitakse välja Kalda tallu. Vaatab, räägib ja lubab tagasi tulla, aga enam välja ei ilmu. Mai lõpus lamab perenaine voodis ja sureb …\nVäga tõsiseks kujunes 1917. a. sügiseks sisemine seisukord ka Eestis. Vene põhjarinde tagalana oli Eesti üle ujutatud Vene sõjavägedest, kes – kaotanud distsipliini- ja korratunde – riisusid ja röövisid kohalike elanikke. Vene vägede omavoli vastu võisid kodanikud kaitset leida ainult endakaitse organiseerimise teel. Eestit ähvardas aga tol ajal veel uus oht – Saksa vägede kallaletung. Kasutades Vene riigi sõjalise vastupanu nõrgenemist, vallutasid Saksa väed 25. augustil (7. septembril) Riia linna ja võtsid 8. (21.) oktoobril oma alla ka Eesti saared. Saksa vägede maaletulek Saaremaal, Tagalahes, tabas Vene vägesid hetkel, mil need ei olnud enam suutelised tõsisemaks vastupanuks. See löök vaenlase poolt viis täielikku segadusse niihästi Vene väejuhatuse kui ka väeosad. Korratuses asuti evakueerima maalt toiduaineid ja muid tagavarasid. Vaenlase eest põgenevad väeosad muutusid sõna otseses mõttes röövlijõukudeks, kes kohalike elanikke riisusid. Saksa vägede pealetung Eesti saartele oli viimaseks väliseks tõukeks Vene riigi keskvõimu lagunemisele Petrogradis. Lenini juhtimisel asusid enamlased pärast seda tegema avalikult ettevalmistusi riigipöördeks, mis teostuski Petrogradis 25. oktoobril (7. novembril) 1917.\n“Merekindlused Eestis 1913-1940”. Tallinn 1993.


Max Kaur: mai 2012\nTallinna Linnavolikogu Korrakaitsekomisjon läheb Kirikusse\n29.mail 2012.a. kutsub Tallinna Linnavolikogu Korrakaitsekomisjoni esimees Max Kaur kokku komisjoni korralise istungi, mis toimub Peeteli Kiriku Sotsiaalkeskuses.\nIstungil antakse ülevaate Peeteli Kiriku Sotsiaalkeskuse tegevusest ning tutvustatakse edasist arengukava, ettekandja Peeteli Kiriku Sotsiaalkeskuse direktor Mati Sinisaar. Samuti tutvutakse Peeteli Kiriku Sotsiaalkeskuse ruumidega.\n"Kirik on üle aegade tulnud raskel ajal ühiskonnale appi. Peeteli Kirik näitab meile, mida tähendab kristlik osadus. Abikäsi ligimesele, see ei ole mitte alati tühjad sõnad, linn peab aktiivselt toetama sellist kodanikualgatust tugevalt ka edasipidi. Siin kohal tahaks tänada kõiki Eesti Kirikute Nõukogu liikmeid kõige selle heategevuse eest, mida nad teevad Tallinnas ja kogu Eestis,“ tunnustab Tallinna Linnavolikogu Korrakaitsekomisjoni esimees Max Kaur.\nPeeteli Kiriku Sotsiaalkeskus on pakkunud alates 1997. aastast vaesuses ja ebasoodsas kasvukeskkonnas elavatele lastele ja noortele toetust hariduse omandamisel. Päevakeskuses on avatud 14.00-18.00 ning seal pakutakse iga päev lastele sooja toitu ning abi koolitarvete, riiete, jalanõude ja bussipileti muretsemisel, võimalus on kasutada dušši ja pesumasinat. Peale ühist lõunasööki tegelevad lastega sotsiaaltöötajad ja vabatahtlikud, kes aitavad lapsi koolitöös ja pärast seda on võimalik veeta turvalises keskkonnas vaba aega. Aitamaks suuremate õpiraskustega noori, töötab Peetelis viiel päeval nädalas ka õpetaja, kes tegeleb lapsega individuaalselt. Valdav osa lastest pärineb muukeelsetest peredest ja Peetelis on neil hea võimalus õppida eesti keelt. Lastega käiakse ujumas, teatris, ratsutamas, uisutamas, kanuu-, kajaki- ja rabamatkadel, korraldatakse väljasõite ning erinevaid noorteüritusi. 2012. aasta suvel korraldatakse partnerite abiga mitu erinevat suvelaagrit, kus osaleb kokku üle 50 lapse. Laagrist osavõtt on lastele tasuta.\nTallinna Linnavolikogu Korrakaitsekomisjoni korraline istung algab kell 14:00 Peeteli Kirikus aadressil, aadressil Preesi tn 5. Tallinn.\nPostitaja: Max Kaur kell 13:22\nOlen hämmastunud. President Ilves, Ärma skandaalide keskne kuju, teatas järsku, et "topeltmoraali taunimine on meie kohus". Parteide väidetavat varjatud rahastamise skeemi tulevat uurida, demokraatia tervise huvides tuleb välja selgitada, kas varjatud rahastamise sündmused aset leidsid. Olen tõepoolest segaduses, kuna pöördusin Ilvese poole pärast seda, kui kuulsin, et sotside vana esimehe Ilvese vana protežee, sotside uus esimees Sven Mikser viskas valimiskampaania ajal parteikassase 9000 eurot! Toho tonti.\nKindlasti oli see uudis. Ometi ükski ajakirjanik ei tõstatanud küsimust, kuivõrd realistlik stsenaarium see siis oli. Paljude teiste annetajate puhul teistest erakondadest on tõstatud kahtlusi, Mikseri puhul mitte. Sotside ootamatutele rahaallikatele jälile saada pole kuigi keeruline. Ossinovskite sajad tuhanded tundub olevat jäämäe veepeale osa. Lihtne googeldamine näitab, et Äripäev ise nimetab Ossinovskeid miljardär Mordašovi ja transiidiärimehe, miljardär Filatovi kannupoisteks (Äripäev, 21.12.2006).\nKõigest viis aastat tagasi oli sidemed Filatoviga Äripäeva jaoks saatanast. Kui aga Ilvese partei Mordašovi, Mahmudovi ja Filatovi kannupoistega kokku heidab, siis on kõik kõige paremas korras nagu Norras. Kõigest viis aastat tagasi tõstis Kaitsepolitsei ja Teabeamet põrgulärmi, väites et Mordašov ja Filatov kujutavad endast julgeolekuriski. Nüüd kui nende kannupoisid õige partei taha hüppasid, siis selgub et pole enam mingit ohtu, ja üldse pole ajakirjandusel sotsidele enam ühtegi küsimust, Ilvesest rääkimata. Ilves, äkki kutsud Sveni ikka vaibale? Topeltmoraali taunimine on ju meie kohus!\n(Video) Max Kaur toetab pistrikujahi taaselustamist Eestis\nTallinna Linnavolikogu liige ja Korrakaitsekomisjoni esimees Max Kaur toetab pistrikujahi taaselustamist Eestis, kuna tegemist on Euroopa lahutamatu, sajanditevanuse kultuuripärandiga. Poliitiku arvates, need õilsad linnud võiksid ka täna tuua kasu ühiskonnale, näiteks heakorra kaitsel.\nVideol näete poliitik Max Kauri kuningliku stepipistriku Sokratesega ning tema instruktori Dmitri Saksaga.\nPostitaja: Max Kaur kell 13:40\nTäna on Francis Albert Sinatra surmaaastapäev. Surematu Sinatra, nii võiks hinnata lauljat, kelle hääl jääb igavesti helisema inimkonna südames.\nTema "My Way" on meie tee. Sinatra oli tõeline suurilma mees. Ta oli nii John Kennedy kui ka Ronald Reagani sõber. Aga ka Monaco vürstipaari Rainer III ja Grace`i sõber. See tundubki uskumatuna, kuna ta oli raske iseloomuga, äkiline, meeleoludes, kohti liiga lihtne. Kuid ta oli sarmikas. Sarm oli mitte ainult tema hääles, vaid ka tema isiksuses. Ta polnud filmitähe välimusega. Kaugel, kaugel sellest. Ja ometi see tavaelus ilmselt hinnangut pälviv kui liiga tagasihoidliku välimusega mees suutis alati võluda kõiki.\nTa oli andekas. Ei mäleta meelelahutusartisti, kes oleks ajanud mingit oma suurt äri. Sinatra oli kasiinode omanik Nevadas. Ilmselt kui ta poleks loobunud, siis oleks ta surres olnud miljardär. Aga pärast poja röövimist, pani meeleolude alluv Sinatra poe kinni. Ning pühendas end jälle ainult laulmisele. Ja lõpetas elu multimiljonärina.\nFrank suutis jätta endast maha tütre Nancy, kelle hitid "Sugar Town" ja "These Boots Are Made for Walkin'" , olid tuttavad ka Eesti melomaanidele nõukogude ajal, kuna avaldati ühel välismaa muusikale pühendatud viniüülil. Kuigi tal on teisi lapsi , siis ikkagi Nancy oli see, kes tema ande päris. Ja tütar oli talle kõige suurem kaotus, sest üüratult andekana, realiseeris ta end oma ilmakuulsa isa varjus selgelt liialt vähe. Nancy Sinatra olulisus on alles tänapäeval õiget hindamist leidnud.\nFrank Sinatra oli külvaja. Hea meel, et seda vilja saavad maitsta veel arvutul hulgal inimpõlvi.


Pressiteade: Väike-Patarei-Jahu krundi ajaloolised leiud | YIT EESTI\nPressiteade: Väike-Patarei-Jahu krundi ajaloolised leiud\nPressiteade: Kalamaja ehitusplatsilt on leitud ligi 20000 esemega Eesti suurim keskaegne leiukogu\nMündriku kortermajade ehitusplatsil toimuvatel väljakaevamistel on arheoloogid leidnud praeguseks ligi 20000 keskaegse eseme. Eesti arheoloogia ajaloo suurimas keskaegsete leidude kogus on haruldasi riideesemeid, ainulaadseid igapäevaesemeid, keraamikat, münte ja palju muud.\nLigi 6850 ruutmeetri suurusel keskaegse eeslinna äärealale jäänud krundil on hästi säilinud erinevate ajastute kultuurkihid, enamik leide on pärit Tallinna kõrgajast 15. sajandi lõpust. „Kogumi kõige suurem väärtus seisneb selles, et pärinedes ühest kontekstist, võimaldab see heita meil pilgu keskaegse tallinlase igapäevaellu: kust nad sõid, mida sõid, milliseid riideid kandsid ja milliseid maksevahendeid kasutasid,“ rääkis Arheox OÜ arheoloog Rivo Bernotas. Üks haruldasemaid leide on 15. sajandi lõpust pärit võtmehoidja. „Kuna rõivastel ei olnud tollal taskuid, kanti argipäevaks vajalikke tarbeesemeid vööl. Ka see võtmehoidja käis tagaküljel asunud haagiga vööl, Eestis varem sellist võtmehoidjat leitud ei ole,” sõnas Tallinna Ülikooli vanemteadur Erki Russow. Samuti on Eestis esmakordne leid pootsmani vile, millega nii laeval kui ka näiteks linnamüüril korraldusi jagati.\nMündriku krundi leidude puhul on tegemist nii Eesti arheoloogia ajaloo suurima keskaegse leidude kogumiga kui ka Läänemere maade põhjapoolse osa ainulaadse kollektsiooniga. Ajaloolist tausta väärtustades ehitab YIT Eesti krundile väikesemahulised 3-4-korruselised Mündriku korterelamud, mille nimi viitab ajaloolisele taustale. Keskajal tegutsesid Kalamajas ettevõtlikud mündrikud, kes pidasid paadiliiklust mandri ja kaubalaevade vahel. Arheoloogilised kaevamised lõpetatakse Kalamaja krundil sügise jooksul. Mündriku krundi leidudest on plaanis korraldada avalik näitus. Põnevamate leidude pilte saab vaadata Väike-Patarei 1 asuvatel ehitusstendidel.\nPiltidel olevate leidude selgitused:\nPilt 1. Võtmehoidja, 15. sajandi lõpp\nEnne 17. sajandit ei õmmeldud rõivastele taskuid, mistõttu tuli argipäevaks vajalikke tarbeesemeid kanda vööl. Ka see võtmehoidja käis tagaküljel asunud haagiga vööl, võtmed kinnitati hoidja allosas asunud keti või rõnga külge. Eestist teisi sarnaseid leide ei tunta, samasuguseid võtmehoidjaid valmistati näiteks Nürnbergis 15.–16. sajandil.\nPilt 2. Pootsmanivile, 15. sajandi lõpp\nSelliseid vilesid on keskajal kasutatud erinevate tööde puhul. Oma nime on vile saanud sarnaste esemete kasutamisest laevadel: pootsmanid edastasid käsklusi helisignaalidega, kuid küllap tarvitati neid ka linnamüüril või mujal, kus oli vaja kiirelt korraldusi jagada.\nPilt 3. AI 7909:941 Metskitse sarv, keskaeg\nLuu ja sarv olid keskajal tavapärane tooraine, millest valmistati erinevaid esemeid või esemedetaile nagu näiteks kammid, kirjapulgad, palvehelmed, karpide ehisliistud jpm. Selle leiu puhul on näha, et sarve on otsast lõigatud ja tehtud lõikeid, kuid sarv on millegipärast jõudnud esemeks tegemata prügimäele.\nPilt 4. AI 7909:1804 Pressvormi katke, 15. sajandi keskpaik\nValgest savist valmistatud vorme toodeti eelkõige Saksamaal Reini jõe keskjooksu piirkonnas ja Madalmaades Utrechti ümbruses. Nende kasutamise osas on välja käidud palju erinevaid teooriaid. Ühed seostavad neid kristlike pühade tarbeks tehtud kookide vormimisega, teised seovad vahamudelite tegemisega, mida kasutati kirikukelladele kujundite tegemiseks. Viimasel ajal on aga aina enam levinud seisukoht, et vormidega pressiti paberimassist ja kipsist reljeefkujutisi, mis järgnevalt kaeti värviga ning jagati usupühadel rahvale.\nPilt 5. AI 7909:1826 Liivi ordumeister Bernd von der Borch, Tallinna killing (1471–1483)\nKeskajal münditi raha maaisanda loal, Tallinnas oli selleks Liivi Ordu. Jahu tänava kaevamistelt on tulnud arvukalt Tallinna münte, kuid nende kõrval ka Tartu ja Novgorodi vääringuid. Ajaliselt hästi määratavate müntide põhjal võib öelda, et suurem osa siit saadud leide pärineb pärast aastast 1483, sest hilisemaid münte pole keskaja kihtide kaevamisel leitud.\nPilt 6. AI 7909:1900 Palverännumärk Bad Wilsnack’ist Põhja-Saksamaal, 15. sajandi lõpp\nKirjalike allikate järgi teame, et tallinlased käisid palverännakuil väga paljudes kohtades, kuid enim olid armastatud Saksamaal asuvad pühakohad. Seda kinnitab ka nüüdseks umbes 30 palverännumärgi suurune kollektsioon nendelt kaevamistelt: märkidest tervelt seitse on toodud palverännult Bad Wilsnacki.\nPilt 7. AI 7909:1900 Siidist täringukott\nEnamik Jahu tänava tekstiilileide on villased. Täringute või mängunuppude hoidmiseks mõeldud uhke siiddamastist kotike on nende seas silmatorkavalt erandlik. Koti värv on luitunud, aga kohati on näha, et algselt oli see ilmselt punane. See on kokku õmmeldud neljast siilust ja kanditud paeltega, millele sisse kootud ka kuldseid või hõbedasi brokaatlõngu. Kotikese servast on kaotsi läinud krooknöör.\nPilt 8. AI 7909:1008 Pintsetid, 15. sajandi lõpp\nKa keskaja inimesed hoolitsesid oma kehahügieeni eest: Jahu tänavalt on leitud mitmeid kõrvavaigu eemaldamiseks mõeldud kõrvalusikaid, samuti arvukalt pintsette. Viimaste otstarve ei ole aja jooksul muutunud, neidki kasutati eelkõige tülikate karvade kitkumiseks.\nPilt 9. AI 7909: T15 Sõrmkinnas\nIgapäevased sokid ja kindad on sellised rõivaste osad, mida ikonograafias enamasti ei kohta. Arheoloogilised leiud ongi siin sageli ainus infoallikas, saamaks aimu nende väljanägemisest. Jahu tänava kaevamistelt on välja tulnud ka mitu labakinnast, mis on kas ühevärvilised või mille randmeosas on lihtne muster.\nPilt 10. AI 7909:1504 Põrandaplaat, 15. sajandi lõpp, 16. sajandi algus\nSeniste ehitusajalooliste ja arheoloogiliste andmete põhjal on keraamilisi põrandaplaate keskaegses Tallinnas kasutatud haruharva. Eelkõige saab neid seostada avalike hoonetega (nt Raekoda) ja kõige jõukamate linnaelanikega ning ilmselt kaeti ka mõnede usuhoonete põrandad selliste põrandatellistega. Jahu tn leidude seas on mõned plaadikatked, kuid lähema konteksti puudumine ei võimalda ütelda, millise hoone põrandaid need plaadid ilustasid.\nPilt 11. AI 7909:1691 Kreeka pähkli koored, keskaeg\nEksootilisi puuvilju söödi hiliskeskaegses Tallinnas pidulikel sündmustel, tegemist oli luksuskaubaga, mida arvestati tüki kaupa, mitte kaaluga. 1513. aastal on Tallinna Suurgildi pidusööminguks varutud näiteks 600 Kreeka pähklit, sarapuupähkleid seevastu u 16 kilogrammi.\nPilt 12. AI 7909:1905 Pitsat, 16. sajandi I pool\nPitsatid olid keskajal kirjakultuuris olulised esemed – kirjad allkirjastati ja suleti peremärgi, vapimärgi või mõne muu kujutisega varustatud pitsatiga, tagamaks nii isiku tuvastamist kui ka kirjasaladust. Keskaegsete pitsatite leidmine ei ole igapäevane, enne Jahu tänava kaevamisi oli vastavaid esemed arheoloogilistel kaevamistel saadud vaid mõned üksikud. Seevastu nendelt uuringutelt on päevavalgele tulnud juba üle paarikümne pitsati.\nPilt 13. AI 7909:13 Kootud müts\nSilmuskudumine ei olnud hiliskeskajal ainult kodune tegevus – kudumeid valmistasid ka gildidesse koondunud kutselised käsitöölised. Kootud mütse on mehed Euroopas kandnud vähemalt 14. sajandist. Pildil olevaga sarnaseid peakatteid näeme näiteks Pieter Brueghel vanema maalidel. Jahu tänava mütsileid on algselt olnud punakat tooni.\nPilt 14. AI 7909, Raereni kivikeraamiline salvitops, 15. sajandi lõpp – 16. sajandi algus\nVäikeste topside kasutusvaldkond on pakkunud uurijatele palju tõlgendusvõimalusi. Neid on seostatud ravimitega, kuid Skandinaavias on samasuguseid topse sagedasti leitud kirikutest. Selle põhjal oletatakse, et lisaks ravisalvidele võidi väikestes nõudes hoida ka näiteks pühitsetud õli ja vett.\nPilt 15. AI 7909, tinasulamist ristike\nRistike on valmistatud samast materjalist kui arvukad leitud palverännumärgid. Kuna ristil puuduvad selged viited pühakohale, ei saa seda seostada ühegi kindla palverännukohaga. Tegemist võib olla ka individuaalset vagadust sümboliseeriva asjaga, sest ristide kandmise traditsioon ulatub ajaloos tagasi juba varakeskaega.\nPilt 16. AI 7909:1512, Peekrikatke: Lausitzi kivikeraamika Ida-Saksamaalt, 15. sajand\nLausitzi kivikeraamika kujutab endast Kesk- ja Põhja-Euroopa kontekstis kõige kunstipärasemat tarbeeset. Selliseid peekreid kaunistati sissepressitud ornamendiga, mida kõige uhkematel juhtudel täiendati kuldfooliumiga. Varasemal ajal on selliseid leide seostatud eelkõige linnuste ja kloostritega ehk keskaegse ühiskonna kõrgkihiga. Viimase paarikümne aasta uuringud osutavad, et ilmselt võisid samasuguseid nõusid lubada ka jõukamad kaupmehed, ka Jahu tänava leiud võiks seda oletust kinnitada. Tänaseks on Tallinnast teada umbes tosina sellise nõu katkeid, dominiiklaste kloostrist Jaani Seegini.\nPilt 17. AI 7909:1792 Hollandi sgrafitotehnikas taldriku katke, 15. sajandi II pool\nHollandist pärit hiliskeskaegse dekooriga keraamika leidmine Tallinnas on erakordne – siia imporditud tarbekeraamika pärineb eelkõige lõunapoolsest Läänemere ruumist ning spetsiaalne keraamikaeksport Madalmaadest algas alles uusajal. Selline taldrik on esmakordne leid Tallinnas ning võiks viidata sellele, et ese sattus siia kas suveniiri või rändaja isikliku olmeesemena.\nPilt 18. AI 7909:1896, Maarja lapsega, 15. saj II pool, 16. sajandi algus\nValgest savist kujukesi valmistati hiliskeskajal massiliselt ning neid on leitud Ungarist Iirimaani. Eestist on neid seni teada paar Piritalt, kaks Tallinnast, millele lisanduvad 4 uut kujukest Jahu tänavalt. Sõltuvalt motiividest võis figuuride kasutamine olla väga erinev, kuid kõige tavalisemad on mänguasjad ning koduses miljöös usutoiminguteks mõeldud kujud. Ka see, Maarja Kristuslapsega on olnud ilmselt 15. sajandi lõpus populaarse Maarjakultuse tunnismärk.\nPilt 19. AI 7909:1809 Eseme ehisliist, 15. sajandi lõpp\nKeskajal kaunistati esemeid sageli luust nikerdustega või luuplaatidega, millele oli peale kujundatud dekoor ja tekst. Pole teada, mille juurde Jahu tänavalt leitud ehisplaat kuulub, samuti jääb vähemalt hetkel lahtiseks fotol kujutatud sõnakatke “morum” tähendus.\nPilt 20. Erineva tegumoega sokid\nPildil on kaks erineva tegumoega sokki, mille kuju vihjab, et need võivad pärineda erineva jalatsimoega perioodidest. Mõlemad on kõvaks ja tihedaks vanutatud ja karvastatud, nii nagu see hiliskeskaja ja varauusaja kudumite puhul tavaks oli. Sellised sokileiud on Eestis esmakordsed.\nPilt 21. AI 7909: T: 176 punasest kalevist rõivaeseme katke\nArheoloogilised tekstiilileiud on tavaliselt hallikad ja pruunikad ning nende esialgset värvust ei ole võimalik silma järgi määrata. Vaid punane säilib nähtavana ka sajandeid maa sees olnud kangajäänustel. Pildil on villane rõivajäänus, millel näha õmblused ja kandmisest viledaks kulunud kohad. Materjal on vanutatud, karvastatud ja šääritud kangas – kalev. Kalev oli keskajal siinkandis importkaup ja nagu muudeski Euroopa linnades üldlevinud rõivamaterjal. Riidetükk on lõigatud servadega – ära kantud rõivaesemest on tehtud veel midagi muud.\nPilt 22. AI 7909:18 Aknaklaas, 15. sajandi lõpp - 16. sajandi algus\nInglikujutisega aknaklaasikatke on ilusaks täienduseks Jahu tänavalt kogutud klaasileidudele. Nagu eelnevad tükid, kuulub seegi fragment ilmselt mõne kiriku või kabeli aknale. Kuna sellise käsitöö järgi ei olnud keskaegses Tallinnas väga suurt vajadust, siis võib oletada, et maalingu tegija oli rändkunstnik, kes peatus siin vaid põgusalt, kuniks aknaklaaside kaunistamine sai lõpetatud.\nPilt 23. AI 7909: T: 13 Pakkekanga tükk\nKaupade veoks pika maa taha kasutati põhiliselt kahte tüüpi pakkimisviise: tünnid ja kaubapallid. Kaubapallide ümbriseks kooti veise- või kitsekarvadest eriti jämedas koes pakkekangaid, mis kaitsesid kaupu niiskuse ja määrdumise eest. Sellistesse kangastesse pakituna transporditi näiteks kuivatatud turska.\nLisainformatsioon: Kadi Aljas / AS YIT Eesti turunduse spetsialist / 6652100 /kadi.aljas@yit.ee\nDroonikaadrid ja põnevamate esemete pildid pildiallkirjadega alla laadimiseks pressile: https://bit.ly/2BeMSDa


Saaremaa sild tõotab maaomanikele kasu\nKõige sadamapoolsema krundi omanik Virtsus Elle Kolde ootab silda pikisilmi. Ta loovutaks oma 1,6 ha suuruse teeäärse maa teatud tasu eest hea meelega, sest see on väheväärtuslik kivine põllumaa, kus naine praegu 12 vaol kartuleid kasvatab.\nIse elab Kolde teisel pool teed mere ääres. Kui müügiks läheb, lubab Kolde teiste maaomanikega küsitavas hinnas kokku leppida. ?Eks riik peab maksma seda hinda, mis meie ütleme, muidu maad kätte ei saa,? ütles ta. Naine teadis rääkida ühest uuselanikust, kes ostis maa just selle mõttega, et see jääb sillaehitusele ette, kuid trassi nihutati ja mees jäi pika ninaga. Ise lubas ta, et ühtegi kinnisvaramaaklerit jutule ei võta.\nHanila vallavolikogu liige Endel Eirand rääkis, et kandideeris volikogusse just seetõttu, et sillaküsimuses otsustajate hulka pääseda. Esimene trassi asukoht, mis oleks läinud vaid 70 meetri kaugusel elamutest, õnnestuski maha laita, praegusega on ta rahul. ?Ega keegi oska maa müügist mingit suurt rikkust oodata, aga väikest kopikat loodavad kõik,? lausus mees, kel ka endal jääb 100 meetri pikkune ja umbes 20 meetri laiune maariba sillatrassi alla. Eirand ütles, et on kuulnud 30 kroonist ruutmeetri kohta. ?Eks me pigista riigilt ikka maksimumi välja,? sõnas ta. Vallavolinik loodab sillast piirkonnale igal juhul kasu tõusvat: ?Loodan, et see puhub Virtsule, mis praegu on rohkem surma ootavate pensionäride küla, uuesti elu sisse.?\nMandril Hanila valda jäävas Virtsu alevikus riivab sillatrass kaheksat maaomandit. Pooled neist kuuluvad kohalikele elanikele. Neljast ülejäänust on suvila peal ühel soomlasel, kes on sillaehituse vastu, sest ta leiab, et sild häirib tema rahu. Muhu saarel jäävad praeguste plaanide kohaselt sillapea alla kümne eraomaniku maatükid.\nHanila vallavanem Arno Peksar ütles, et kinnisvarahinnad võivad järsult tõusta pärast silla valmimist. ?Sild oleks vaatamisväärsus, midagi pudeneks sellest meilegi,? selgitas ta.\nMuhu vallavanem Ain Saaremäel ütles, et maaomanikega kokkuleppimine on pikk protsess ja on võimalik rakendada ka sundvõõrandamist ehk maa õiglase hinnaga (keskmine selle piirkonna hetkehind ? toim.) väljaostmist. ?Ma ei näe, et selle maaga suurt äri saaks teha,? lausus Saaremäel.\nMuhu valla maaosakonna juhataja Asta Sepp rääkis, et üks omanik tahtis oma maad ammu enne silla tuleku juttu maha müüa, kuid nüüd on plaanist loobunud. Ka teised trassi alla jäävad tükid pole tema väitel omanikku vahetanud. ?Võikülas luusib küll kinnisvaraärimehi ringi, kuid neid huvitavad rohkem tuulikute ümbruse maad,? sõnas ta.\nSaaremaa silla detailplaneering on algatatud, kuid seisab, sest poliitilist otsust silla ehitamiseks pole veel langetatud. Praegu tehakse keskkonnaekspertiise ja tasuvusuuringuid. Prognooside järgi võib ehitus lahti minna 6?7 aasta pärast.\nIntervjuu Saaremaa Laevakompanii omaniku Vjat?eslav Leedoga.\nRäägitakse, et olete ostnud maad tulevaste sillapeade läheduses. Ei mina ega mu firmad ega isegi mitte mu tuttavad pole ostnud seal ühtegi hektarit. Selline maaga spekuleerimine on mulle natuke võõras asi. Vahel olen visanud nalja, et ostaks sinna tüki maad, paneks putka püsti ja hakkaks sillaületajailt raha kasseerima, aga see on ainult nali olnud.\nKas Teil Muhumaal üldse maaomandust ei ole? Ostsin nelja aasta eest tõesti Väikese väina tammi juures ühe maatüki sooviga kämping püsti panna, aga seni pole seal midagi teha jõudnud.


LEADER projekt | SAAREMAA MUSEUM\nSAAREMAA MUSEUM > Filiaalid > Mihkli Talumuuseum > LEADER projekt\nLEADER projekt „Tingimuste loomine Mihkli Talumuuseumi kasutushooaja pikendamiseks ja uute sihtgruppide kaasamiseks“\nProjekti eesmärk on parandada talumuuseumi ruumide tingimusi, et saaks pikendada talumuuseumi kompleksi kasutusaega ja korraldada seal aastaringselt üritusi erinevatele sihtgruppidele. Siiani on talumuuseum avatud vaid suvisel hooajal ning suunanud oma tähelepanu Saaremaad külastavatele turistidele, kellele tutvustatakse taluarhitektuuri ning taluelu, tööriistu ja talumajapidamises olnud esemeid.\nProjekti raames on kavandatud laudahoones olev fondihoidla ümber tõsta väikemasse ruumi ning kasutusele võtta ning lauda alumine suurem ruum, mida on võimalik ka kütta. Projekti tulemusel saab muuseum juurde 77 ruutmeetrit kasulikku pinda ja saavutatakse mugavad tingimused aastaringselt toimuvate ürituste korraldamiseks. Hoonesse on kavandatud vesiklosett, mille puudumine on kujunenud suureks probleemiks (eriti linnalastele).


Pupilo Blogi - silmade tervis, läätsed, prillid ja palju muud. - Läätsed.com on nüüd Pupilo! | Pupilo.ee\nUUDISED / 1 aprill 2016 / Urmas Piik\nEsmalt tahaksin Sind siiralt tänada, et oled leidnud tee Pupilo(Läätsed.com) veebipoodi ning meid usaldanud läbi aastate. Aitäh! :) 2016 aasta kevadel sai meil kuus ja pool aastat tegutsemise alustamisest ning lisaks sellele, et oleme alati tahtnud pakkuda väga head ostukogemust ja klienditeenindust, otsime alati võimalusi, kuidas seda kõike veel paremini teha.\nAjapikku jäi Läätsed.com bränd meile pisut kitsaks nii rahvusvaheliselt kui ka teenuste pakkumisel ning seetõttu otsustasime luua uue rahvusvahelise brändi Pupilo. Oleme terve meeskonnaga seda brändi loonud kogu südamest ja ma loodan, et rohkem kui kahe aastane töö on olnud kõike seda väärt.\nLoomulikult jääb Pupilo brändiga kestma kõik Läätsed.com-le omaselt hea nagu kiire kauba kättesaamine, personaalne teenindus, silmaarsti nõuanded, hoolimine enda klientidest ja palju muud. Lisaks tuleb Pupilo-ga mitmeid positiivseid muutusi:\n1. Väga mugav veebipood – uues Pupilo veebipoes on tooted väga lihtsalt leitavad ning ostmine tõeliselt mugav nii arvutis kui mobiilses seadmes. Läätsed.com veebipood on turul olnud juba üle kuue aasta ning selle ajaga on meil selgeks saanud, et mis asjad peaksid olema teisti, et kõik inimesed meie veebipoes enda hästi tunneks ja kõik lihtne oleks;\n2. Uued tootekategooriad – Pupilo lehelt hakkad järjest rohkem tooteid leidma ka lisaks kontaktläätsedele. Nii hakkab tootevalikusse lisanduma järjest enam päikeseprille, tavalisi prilliraame ning ka looduslikke ilutooteid, mis sobivad hästi ka kontaktläätsedega kasutamiseks;\n3. Pupilo blogi – kus saad lugeda palju huvitavat nii teiste läätsekandjate kogemustest, värviliste läätsede eksperimentidest, meie silmaarsti nõuannetest, uutest prillitrendidest ja paljust muust. See saab olema koht, kus alati on midagi uut ja põnevat ning kus saab mõnusalt ka teistega enda kogemusi jagada;\n4. Võid olla kindel ka selles, et ka Pupilo-s paneme väga suurt rõhku parima klienditeeninduse pakkumisele. Me tõesti hoolime enda klientidest ja tahame, et meie kliendid saaksid alati meie peale loota ning me oleksime alati Sinu jaoks olemas!;\n5. Optikapood Viru Keskuses! Pupilo optikapoes on kõik prilliraamid välja valinud Ženja Fokin, seega on stiilseim valik juba hinna sees! :) Samuti on optikapoes Eestis ainulaadne ColourVUE värviliste läätsede proovimisnurk ning kõikidele prilliostjatele tasuta silmakontroll.\nAitäh, et oled meiega! Teeme endast parima ja rohkemgi veel, et Sulle ikka ja jälle mõnusat ostukogemust pakkuda!\n+372 529 8061


Mis on sanitaartehniliste kanalite vaatamise aed - mida teha - Pumbad 2020\nVeevarustuse luuk on süsteemi oluline osa.\nNeed on vajalikud hädaolukorras või kavandatud protseduuride või torujuhtme teatud osade hooldamiseks.\nKaevude paigaldamine toimub veevarustusvõrgu paigaldamise ajal.\nVeevarustussüsteemidele paigaldatud paake kasutatakse sündmuste jaoks.\nNende seas on eesmärgid järgmised:\njuhtida koht, kus on olemas võrgutorude ristmik, haru või pöörded.\nIgal süsteemil on sirged lõigud.\nSektsiooni alguses ja lõpus on paigaldatud kaev, nii et torudele on ligipääs purunemise või kavandatud tegevuste läbiviimiseks alati olemas (puhastamiseks puhastage seda ise lugeda).\nLisaks on kohtades, kus on oksad ja pöördeid, on ühendused äärikute ja haakeseadiste kujul.\nNeis on voolu sagedamini avastatud;\nannab juurdepääsu kohtadele, kus paiknevad reguleerimis-, seiskamis- või reguleerimis-sulgemisventiilid.\nNendes kohtades, kus torud lõikuvad ja hargnevad, kasutatakse sageli erinevaid armatuure.\nSee peab suutma voolu juhtida ja reguleerida (siin on kirjutatud veesurve reduktori kohta veevarustussüsteemis).\nJuurdepääsuks kõigile on ka süvendeid;\npumbajaama asukoht, erinevad seadmed, sealhulgas mõõteseadmed.\nRida asetatakse otse mitu erinevat mehhanismi ja seadet.\nNeid ei saa maa peal katta.\nJuurdepääsu püsimiseks on sellised seadmed paigutatud spetsiaalsetesse tankidesse;\nKas tead, kuidas köögis kraanikaussi paigaldada? Lugege ettepandud artiklist, kuidas valida ja kuidas sifooni korralikult oma kätega installida.\nSellel lehel kirjutatud kanalisatsiooni kaevude plastkatete kohta.\nvastuvõtul või drenaaži süvenditel on vaja juurdepääsu veevõrgu väljavoolule õnnetusjuhtumi või vedeliku kavandatud tühjendamise tõttu.\nLisaks sellele toimub selle vastuvõtt ja äravool;\nkui veevarustussüsteem on autonoomne, teenib mõnikord ka veeallikat (te saate seda juua).\nKas see toimib kui kaseoss, kus see toimib õõnespea kohal;\nKasutus- ja ülevaatuspaagid paigaldatakse kohtadesse, kus torud sisestatakse maja või läbivad mitmesuguseid takistusi.\nSõltuvalt sihtkohast on need jagatud rühmadeks:\nNõutav võrgu erinevate sõlmede ja kriitiliste alade seire läbiviimine.\nJaamad, kus seadmed asuvad, on masinaruumid.\nPõhimõtteliselt paigaldavad nad küttekaabli veevarustuseks (siin kirjutatud), mitmesuguste käigukastidena, meetrites, pumpades ja nii edasi.\nJuhtimispunktid, kus ventiilid, kraanid, ventiilid ja muud osad asuvad, aitavad süsteemi juhtida.\nNeid kasutatakse vee kogumiseks, neelamiseks ja suunamiseks.\nSellise drenaažiseadme näitena võite soojavee paigaldada veetorustikule.\nRemonttööde käigus on vaja vett tühjendada (siin kirjeldatud).\nVedelik saadetakse sellele kaevule ja siis pumbatakse sealt pumba abil välja.\nKuidas ehitada telliseid\nKontrollkaevud võivad olla tellistest, raudbetoonist ja plastist.\nSõltuvalt kasutatavast materjalist on tehnika erinev.\nNüüd on suur hulk ehitusmaterjale, nii et tehnoloogia on erinev.\nVeevärgi saab ehitada mitmel viisil.\nKõige populaarsem materjal paakide ehitamiseks on telliskivi. Seda peetakse traditsiooniliseks võimaluseks.\nSelle usaldusväärsus ja kvaliteet on väljaspool kahtlust, kuna neid on aastaid testitud. Brick teeb suurepärase vesiveski, mis teenib kaua aega.\nKui tsentraliseeritud veevarustuse võrgustikke ehitatakse palgatud teenistuste või valitsusasutuste poolt, kasutatakse erinevaid materjale, kuid eravõrkude osakondade ehitamisel kasutavad eraõiguslikud omanikud tavaliselt ainult telliseid.\nKohti, kus asuvad hüdraulilised konstruktsioonid, tuleks ette planeerida. Tornid on välja töötatud ja kaevamised on kaevatud eri kohtades, et neid hiljem paigaldada.\nEsmalt peate pinda tasandama, seejärel kompakteerima ja seejärel täitke see kruusa ja liiva seguga.\nJa mida sa tead küttesüsteemi soojuspumba tööpõhimõttest? Füüsiliste omaduste üksikasjalik kirjeldus ja seadme paigaldamise teostatavus, loe kasulikku artiklit.\nSiin on kirjutatud eramaja radiaatorite optimaalse arvutuse kohta.\nAllosas valatakse raudbetoonplaat.\nSee võib olla tugevdusega või ilma.\nOn vaja ehitada kaevu seinad.\nSelleks tehakse telliskivi ja võetakse arvesse kõiki auke, kuhu torud sisenevad ja väljuvad.\nTüüpiliselt rakendatakse pool tellist.\nKõigi kihtide standardne ligeerimine on tehtud.\nSeinad on kaetud betooniga.\nKui auk asub, peab olema luuk.\nVäliskatete veekindlus viiakse läbi.\nTe peate kogu ülejäänud ruumi täitma.\nKui augud on ehitatud, on vaja arvestada ise prillide, mitte torude parameetreid. Hoonetesse paigutatud torud (kuidas polüpropüleeni kodus painutada) tuleb kaevu katta veekindlusega.\nSellel meetodil on teatud puudused.\nEsiteks, ehitus ise on kallis, kuna tellised on palju väärt.\nTeiseks, kogu protsess on aeganõudev, kuna peate iga mööda rida asetama.\nKolmandaks, see kõik kuvatakse ehitamise kuupäevadel.\nKuidas plastikust valmistada\nPlastmaterjali kasutamist peetakse suhteliselt uueks võimaluseks, kuid seda hakati aktiivselt kasutama veevarustuse kaevude ja muude struktuuride varustamiseks.\nPlastist paagid muutuvad nüüd väga populaarseks.\nNeed on kiiresti ehitatud, neil on vajalikud mõõtmed.\nLisaks kasutatakse spetsiaalseid voolikuid polüpropüleenitorude jaoks (mis on paremid torutorude jaoks) ja muud osad ning need sidekanalid on head veekindlad, pitseeritud, on luugid ja trepid.\nEhitamiseks kasutatakse erinevaid materjale.\nSee võib olla polüvinüülkloriid, polüetüleen ja polüpropüleen.\nTavaliselt on korpuse seintel jäigad ribid ja disain on tugevdatud lainestamisega.\nKui kliendil on selline soov, võib toode ise olla isoleeritud või teha muid täiendavaid süsteeme.\nPaigaldustööd on lihtsad. Esiteks peate valmistama betooni või kruusa padja. Seejärel paigaldage paak.\nEdaspidi on see kinnitatud spetsiaalsete ankrutega. Need võivad olla kinnituskõrvad, sulgudes, ristidena. Seejärel jääb üksus magama.\nMahuti on tugevdatud seintega, nii et see on täis tavapärase pinnase või liiva. Kui kasutatakse paake ja nende seinu ei kinnitata ribidega, peate struktuuri täitma liiva ja tsemendi seguga.\nPlastist konstruktsiooni eeliseks on see, et see on kiiresti paigaldatud. Lisaks on paigaldusprotsess lihtne.\nTeine pluss on konstruktsiooni seinte täielik blokeerimine, seega ärge kartke selle pikka kokkupuudet vedelikuga.\nKuid on puudust, mis on sellise süsteemi kõrge hind.\nMuide, nii plastist kui ka tellistest ja raudbetoonist paakidest tuleb arvestada vahekaugust lineaarset tüüpi kaevude vahel.\nKaugus sõltub torude läbimõõdust (vee tarbimise arvutus).\nKui see on umbes 5 cm, on rajatiste vahekaugus umbes 35 meetrit.\nKui toru parameeter on 20 cm, on kaevude vahe 50 m.\n50 m läbimõõduga torude puhul on vahemaa 75 m.\nKui läbimõõt on 70-90 cm, on vahemaa 100 m.\nKui vahemaa on 100-140 cm, on vahemaa 150 m.\nTorude puhul, mille läbimõõt on 1,5-2 m, on ruumidevaheline kaugus 200 m.\nKui läbimõõt on veelgi suurem, on kaevude vaheline kaugus 300 m.\nSee on tähtis! Elamu torustiku toru läbimõõt on väga oluline. Seetõttu kaaluge valikut hoolikalt.\nKuidas ehitada raudbetooni\nKõige tavalisem võimalus kütteseadmete ehitamiseks - raudbetoon. Seda peetakse kõige usaldusväärsemaks ja vastupidavaks struktuuriks, nii et ehitus kestab kaua.\nBetooni rakendamiseks on kaks peamist meetodit.\nEsiteks võite selle valada valmistatud raketisse.\nSee protsess on aeganõudev, kuid see osutub väga üksikasjalikuks, sest see on täiesti monoliitsed.\nTeiseks saab konstruktsiooni teostada raudbetoonist erinevates osades.\nSiis peetakse disaini meeskonda.\nSellisel juhul viiakse paigaldustööplatsile ettevalmistatud raudbetoonist osad - silindrite kujuga rõngad.\nNad teevad nende kolonni ja seejärel katavad selle luukiga betoonkattega\nÜksikasjalik ehitus on järgmine:\nAvama põhja tuleb rammed.\nSeejärel paigaldage liiva ja kruusa padi.\nPärast valatakse betoonplaat.\nSelle paksus peaks olema 10-15 cm.\nVäliskülge tuleks töödelda spetsiaalse hüdroisolatsiooni ja mastiksiga ühendusega.\nSõltuvalt arvutustest lõigatakse spetsiaalsed avad õigetes kohtades, kus torusid söödetakse.\nSelleks kasutatakse koronaagist.\nEsimene rõngas on kokku puutunud (rangelt, horisontaalselt) ja dokkimise koht on kaetud spetsiaalse ühendusega.\nTeised rõngad on paigaldatud samamoodi.\nJärgmiseks peate kaanma katma (selles artiklis kirjeldatakse veekogu veevarustussüsteemi lihtsat skeemi).\nPange docking solution lahusega, milles klaas lisatakse vedelal kujul.\nTäitke struktuur ja pitsat.\nVeevarustuse ülevaatus - element insenervõrgu hooldamiseks ja jälgimiseks.\nIlma selleta on veevarustus raske.\nKuidas aiaga veekraanide kaevamine aias vaadake videost.\nBetoonist rõngast veekihi seade: kohalik võrk\nVeekraani seade kraanas\nValmistatud betooni kasutamine võimaldab vähendada iga objekti, sealhulgas kaevu ehitusaega. Struktuuri tugevus on samal ajal kõige kõrgemal tasemel.\nMe räägime, kuidas autonoomse veevarustussüsteemi kaevude ehitamiseks oma kätega, kasutades RC-rõngaid. Selle artikli video aitab teil seda teavet paremini assimileerida.\nVõimalik on ehitada vesi hästi, kui eelnevalt kraav kraav ja alandav viis. Meetodi valik, peamiselt põhjaveekihi sügavuse tõttu.\nKui põhjavesi on lähedal ja süvendi sügavus ei ulatu 5-6 meetrini, on esimese meetodi kasutamine lihtsam. See tähendab, et püsti tõuseb.\nKuid süvise sügavus võib ületada kahekümne meetri marki. Sellisel juhul viiakse betoonist rõngast veekihi seade alumise meetodi abil.\nSellisel juhul kaevandab kaevandus järk-järgult, kui järgmine rõngas on paigaldatud.\nKaevanduste puurimine on kaevandamine ja sellel on suhteliselt suur oht. Sel juhul täpne vastavus töötehnoloogiale ei mõjuta mitte ainult konstruktsiooni tugevust.\nSee võimaldab vältida vigastusi ja õnnetusi ehituse ajal.\nKui tehnoloogiat rikutakse, võivad sellised probleemid tekkida järgmistel juhtudel: seinurõngade pügamine ja nihutamine; sattudes liiva kaevasse; vee leke maapinnale. Meie väike käsiraamat ütleb teile, kuidas selliseid probleeme vältida.\nJoogivee diameeter tavaliselt ei ületa ühte meetrit. Sellisel juhul kasutatakse selle paigaldamiseks seinakinnitusvahendeid KS10-9.\nToote kõrgus on 890 mm ja seina paksus ei ületa 8 cm. Betooni süvise rõnga hind võib erinevates piirkondades erineda, kuid on ligikaudu 2000-2300 rubla.\nSügava kaevu paigaldamiseks on parem võtta rõngad lukukinnitusega. Nendel otstel on voldid, mis tagavad paremad tihendusliigendid.\nNeed on need, mida näete pildil allpool.\nRõngad koos lokkis voldid\nValmis betooni veekihtide seade (SNiP 2.04.02-84) tuleks arvutada ja valmistada nii, et kogu konstruktsiooni sügavus oleks seinakellade kõrguse kordne.\nViimase võimalusena võite kasutada lisaelementi, kuid see peab sobima suurusega disainiga. Mõned käsitöölised, selle asemel, et paigaldada täiendavat rõngast, teevad mööblit, kuid usu mind, see pole hea mõte.\nBetoonist klaaside paigaldamine\nIseseisva veevarustussüsteemi seadme jaoks on isikliku krundi puhul kõige sagedamini ehitatud ebatäiuslik auk.\nKõik geoloogilised kivimid on asustatud. Noh kasutab põhjaveekihti, mille järel on veekindel kiht.\nTa ei anna mitte ainult vett, vaid ka ei lase seda läbi.\nJa kui kaevu võlli vooder ei puutu vastu veekindlat kihti, võib vesi voolata vabalt põhja ja külgseinte kaudu. Vastasel juhul mõjutab veekindel kiht omapärast, peaaegu hermeetilist põhja, ja vesi ei saa sisse tuua muul viisil kui seinte kaudu.\nKui teete kaevu põhjaveekihi esinemise tasemele, täidetakse see kiiresti veega ja töö on keeruline - peate pidevalt vee välja pumbama. Sellepärast paigaldatakse joomise kaevud peamiselt alandamise meetodi abil.\nEsiteks on kaev kaevatud kahe kuni kolme meetri sügavusele. Seejärel paigaldatakse süvendi põhjale betoon- või metallist kinga, millel on lõikeosa.\nEsimene rõngas tugineb sellele. Betoonist klaaside välised seinad tuleks töödelda pinnale bituumenmastiksiga.\nSeejärel paigaldage kaks või kolm rõngast sõltuvalt süvise sügavusest. Nende nihkumise ärahoidmiseks on seinakõned omavahel ühendatud keevitatud sulgudes.\nNende laius varieerub 5-8 cm ja paksus tavaliselt ei ületa 7 mm. Võimalik on veel üks ühendusvõimalus: terasest ribaplokid on kinnitatud.\nPärast ühendamist on rõngaste vaheline õmblus täidetud kanepiköiega või puksiiriga - see on paigaldatud rõnga lõpus asuvale spetsiaalsele soondele. Siis tihendatakse tihendmördiga, eelistatavalt PVA liimi lisamisega (250 müki segisest mördi kohta).\nTsemendi ja liiva suhe lahuses peaks olema 1/3. Selleks, et tihenduslahust ei kasutataks koostisosade iseseisvaks doseerimiseks, võite kasutada kuivsegu keraamiliste plaatide paigaldamiseks - lahjendatud veega ja valmis.\nMuide, monoliitset lõpetamist ei tohiks teha mitte ainult rõngaste vaheliste liigeste vahel, vaid ka nendes kohtades, kus kinnitused tehti klambrite või poltidega.\nTihendus rõngaste vahele\nPärast tsemendi-liimi segu ootamist, et see täielikult seatud, töödeldakse tulevase augu seinaelementide liigendeid vedela klaasiga. Loomulikult võite kasutada läbitungivaid mullakompositsioone, kuid niisugune veekindlus osutub üsna kallimaks.\nMiks praimer ainult liigeseid, mitte kogu seinte pinda?\nJah, kuna mulla koostisosade mikroosakeste sissevool joogivette on ebasoovitav. Sellepärast veekindluse teostatakse ainult väljaspool.\nOlles kontrollinud konstruktsiooni vertikaalset positsiooni, kasutades vertikaaljoont ja taset, saab seda allapoole alandada. Kaevandus kaevab sümmeetriliselt ümbermõõdu ümber ja terasest nuga, mis on jalatsi struktuuri kaalu mõjul, lõikab maad.\nProovide võtmine toimub käsitsi, pannakse ämbrisse ja tõstetakse pinnale vintsiga. Kui maapind on tihe, võetakse see esmalt ümber ümbermõõdu nuga ja seejärel võetakse keskelt välja.\nPehme pinnase puhul algab kaevamine kohe keskelt ja piki ümbermõõtu pinnas on loomuliku koristuse tõttu struktuuri kaalu tõttu.\nSüvendustööd süvendiga võllilt\nVee sissevoolu osa ebatäiusest aukudest viiakse läbi sõltumata materjalist, millest seinad on püstitatud. Kui põhjaveekiht on piisavalt võimas, täidetakse kaev põhjaga ajas ning teil ei ole vaja külgseintel aukusid teha.\nLiiva sisalduse vähendamiseks veekogus tõmmatakse alumisse rõngast alla geotekstiiliga ümbritsetud lahtine plaatidega puitpõrand.\nSelle peale asetatakse kaks või kolm drenaaži kihti. Kõigi järgnevate kihtide jaoks purustatud kivi on võetud suurem osa.\nPöörake tähelepanu! Põhjafiltri seade on asjakohane ainult siis, kui põhjaveekiht on vale ujukiga. Liiv, mis siseneb veest tõelise ujukiga, võib ummistada filtri nii, et kaevu täitmine on keeruline.\nKui seinte auk on vaja täita, peaks esimesel rõngul olema külgfiltrid. Need tehakse tehases.\nSoovi korral saab neid teha iseseisvalt, kuid ainult siis, kui kaevu paigaldamiseks kasutatakse ehitusplatsil tehtavaid süvendeid.\nNüüd kasutavad vähesed inimesed kaevu vanas korras, tõstes vett pinnale käsitsi. Kaevetest veevarustuse seade pakub gaasijuhtme paigaldamist maja, jaotades selle ruumidesse.\nLoomulikult paigaldatakse samal ajal ka kaevu, mille abil süsteemi hooldatakse.\nVesi tarnitakse pumba abil süvist torujuhtmele. Väljalaskeava külge on ühendatud tagasilöögiklapp, mille kaudu vesi voolab pinnale.\nSee on mugav, kui tänaval on vaja vett. Ärge jookske pärast teda maja, kui peate voodikohta vette laskma või autot pesema.\nToru külgharu jookse sellesse torusse, mis siseneb maja. Loomulikult saate seda teha ilma torudeta, mis varustab vett ja tee ühendus, nagu allpool toodud pildil.\nSiinkohal on oluline veetoru läbiva seina kvalitatiivne tihendamine läbi seina, kuna töötlemata vesi võib selle auku kaudu läbi süvendada. Mõned arvavad, et seda probleemi saab vahu abil lahendada.\nKuid see pole nii! Vahu allutatakse vee järkjärgulisele hävitamisele ja see lihtsalt ei suuda pika aja jooksul pitseeritut tagada.\nParim variant on luua kirjutavat ühendust. Toru sissepääsuks ette nähtud seina avasse sisestatakse kõigepealt messingist või pronksist piklik väljavool.\nTorni ühendamiseks keha\nBetooni ja keskmise osa ava ümbermõõt on kaetud veekindla hermeetikuga, millest müüki on palju. Fibroresin ja silikoon sobivad selleks otstarbeks.\nSeejärel pingutage kaabitsaga kummist tihend, mida saab ise näiteks lõigata - jalgratta kambrist.\nSiis sulgutakse spetsiaalsete plaatide või seibidega ja tihedalt pingutatud pähklitega. Ning pärast seda kinnitatakse liitmik torudele ja torude keermestatud ühendus.\nKõik muud tihendusmeetodid on ebatäiuslikud ja varem või hiljem lekivad nad.\nKui kaevu ei ole väga sügav ja selle paigaldamine toimub varem kaevatud kraavis, on drenaaživentiil ideaalne võimalus põhjavee välisrõhu vähendamiseks süvise seintel.\nSellisel juhul täidetakse kaevu ja maa-aluste seinte vaheline sinus vahelduvate kihtidega liivast ja killustikust. Liiva asemel võib savi kasutada ka vahekihina.\nSelline äravool ei lähe mitte ainult veekraani seintelt vett, vaid vähendab oluliselt külma ja sulatamisega seotud pinnase turset. Ja veel, drenaaž võimaldab mitte ainult ilma savi lossita, vaid ka ilma pindalaga kaevu ümber.\nKui kaev pole maja kaugel ja torujuhe jookseb sirgjooneliselt, siis sõltuvalt selle pikkusest on vaja ehitada rohkem kaevu. Vahemaa nende vahel ei tohiks ületada 15 m.\nNäiteks maja keldrist kuni 50 meetri kõrguseni tuleks torujuhtme trassil asetada vähemalt kolm vaatluskaevu. Erinevatel tasanditel torude paigaldamise vajaduse korral saab sellist kaevu kombineerida tilkukanaga.\nAbiained kaevu mitte ainult sügavusest, vaid ka sellest, et need on betoonpõhjaga hermeetilised mahutid. Kõik teised tööd tehakse sarnaselt.\nAinuke asi kontrollimis- ja pöörlemisaukude seinte siseküljel võib läbi viia kogu pinna.\nVeekeskuse pea ei saa olla kõrge ja tõepoolest mitte teostada selle disaini, vaid lihtsalt katta see kaanega. Igal juhul, kui veevarustust ülemisse kohta ei pakuta, ja see viiakse läbi ainult läbi torujuhtme, mis viib maja - see ei ole mõtet.\nKui kaevet kasutatakse väljaspool, võite valida mis tahes kujundusvõimaluse: puitkarkassist valmis-maja.\nÜmmarguste raudbetoonkaevude seade\n- kvaliteetsete dokumentide kättesaadavus;\n- telje rikke õigsus;\n- aukude taseme järgimine;\n- plaani ja vertikaalse projekti osas kaevu elementide positsiooni järgimine\n- märkige süvendi plaat ja plaat ülemisse serva;\n- tihendus- ja tihendusliidete kvaliteet;\n- kaevude seinte isolatsiooni kvaliteet.\n- paigalduskvaliteet, plaanide ja kõrguse suutlikkus;\nSNiP 3.05.04-85 lk 3.17,\nSNiP 3.03.01-87 lõigud 3.5, 3.6, tabel. 12\n- kesktelgede suunas - 12 mm;\n- märgib süvendite põhja - -20 mm;\n- tugirõnga märgid - 10 mm;\n- plaadi ülemise tasandi kaldus - 10 mm.\nLahenduse bränd ei tohiks olla väiksem kui 50, mobiilsus peaks olema 5-7 cm sügavus standardkoonusega. Lahuse paksus õmblusesse on 10 mm\n- lahenduse rakendamine, juba alanud seadistamisprotsess;\n- lahuse noorendamine veega.\nGOST 8020-90 *. Betooni- ja raudbetoonkonstruktsioonid kanalisatsiooni, vee ja gaasijuhtmete aukude jaoks.\nAku tegelike suuruste kõrvalekalded nimiväärtustest ei tohiks ületada:\n- rõngaste siseläbimõõduga plaatide välisläbimõõdul\nkatted ja põhjad, mm:\nkuni 1500 ± 8; St. 1500 ± 10;\n- tugirõngaste siseläbimõõt ± 5;\n- vastavalt rõngaste kõrgusele:\nsein - ± 8; võrdlus - ± 5;\n- seina ja tugirõngaste, põrandaplaatide ja põhjapikenduste paksus ± 5;\n- torujuhtmete aukude ja aukude läbimõõt - ± 5.\nDisainilahenduste aukude ja jaotustükkide positsiooni hälve ei tohiks ületada 5 mm.\nPõrandaplaatide ja põhja ülemise ja alumise pinna sirgents ei tohiks olla suurem kui 5 mm.\nPaigaldatud osad ja kinnitushinnad tuleb eemaldada betoonvoogudest.\nKlambrid peavad asuma ringikujulisel kõrgusel 300 mm kaugusel ja seina pinnast 120 mm võrra ning olema kaetud bituumenlakiga.\nPõhjavee juures on betooni ettevalmistamine paksusega kuni 100 mm betoonist 5-10 klaasist, mis on tugevdatud killustikuga. Betooni ettevalmistamise peal asetatakse 20 mm paksune asfaldi kiht, millele on paigaldatud põhjaplaat või klaas.\nKui kommunikatsiooniseadmes töötamise järjekorras ei ole spetsiaalseid juhiseid, tuleks neid teha järgmises järjekorras:\n- kaevu põhja asetamine;\n- torude paigaldamine, liitmike ja ventiilide paigaldamine;\nNiisketes muldmetes, kui põhjavee tase on augu põhja kohal, tuleb vee põhja ja seinte seinad veekindlaks tasuda 0,5 m kõrgusel põhjavee tasemest.\nHüdraulikaevude sulgemiseks mõeldud luugid paigaldatakse horisontaalselt katteplaadile või kaelale. Hooned, mis asuvad ilma kõnniteedeta, peavad tõusma 5 cm kõrgusel maapinnast, luku ümbruses on luugiku katusest 1 m laiune pimeala.\nParendatud katetega sõiduteel peab luukate olema sõidutee pinnast kõrgemal kui 20 mm.\nArendamata aladesse paigaldatud kaevude luugid peaksid tõusma maapinnast 200 mm võrra.\nKaevude seinte sisepinnast süvendisse laskmiseks paigaldatakse sulgud järsult vertikaalse ja horisontaalse kaugusega (ridade telgede vahele) 300 mm.\nÜlemine klapp asub luugi katet 500-600 mm kaugusel ja alumine - augu põhja kõrgusest 300-400 mm.\nSinu süvendid tuleb kõigil juhtudel täita kohaliku pinnasega, mille kihtide ümbermõõt ümbritseb ühtlaselt 200-300 mm rammerit.\nVeekindlusega koos gaasijuhtmega testitakse kaevu.\nKõik teie maja veevarustuse kohta\nVeetase puurimine, kaevude kaevamine, autonoomne kanalisatsioon, kaevude ja kaevude pumbad, hästi rõngad.\nMe töötame kogu Venemaal. Telefon: +79379892088 (Aleksei)\nVeekogude sanitaarsed normid ja reeglid (lisaks meie kommentaarid)\nSanPiN joogivee kaevude jaoks, mis on paigaldatud Vene Föderatsiooni riikliku arsti otsusega GG Onishchenko, kes tühistas Venemaa Vabariigi sanitaar- ja epidemioloogilise seire riikliku komitee eelmise resolutsiooni 07.08.96 18 SanPiN 2.1.4.544-96\n"Jahutusvesi ja asustatud alade veevarustus. Nõuded veekvaliteedi detsentraliseeritud veevarustusele. Sanitaarkaitse allikad.\nTeie mugavuse huvides tutvustasime uudse SanPiNi väljavõtteid veekraanide kohta ja lisasid need meie kommentaaridega.\n2.1.4. JOOTATAV VEE JA VEE TARVIK\nveekogu detsentraliseeritud veevarustuse kvaliteedile.\nSanitaar-epidemioloogilised eeskirjad ja määrused\n1.1. Need sanitaar- ja epidemioloogilised eeskirjad (edaspidi sanitaareeskirjad) on koostatud föderaalseaduse "Rahvastiku sanitaar- ja epidemioloogilise heaolu" alusel nr 52-ФЗ, 30. märts 1999 (Vene Föderatsiooni õigusaktide september 1999, nr 14, artikkel 1650), Vene Föderatsiooni valitsuse 24. juuli 2001. a otsus nr 554 "Vene Föderatsiooni riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise teenistuse sätte ning riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise regulatsiooni sätte heakskiitmine" (assamblee 2000, nr 31, artikkel 3295) ning nende eesmärk on ennetada ja kõrvaldada üldist ja individuaalset kasutamist tsentraliseerimata veevarustuse allikatest pärinev veereostus.\n1.2. Hügieeskirjad kehtestavad mittsentraliseeritud veevarustuse veeallikate kvaliteedi hügieeninõuded, veekogumisruumide asukoha ning seadmete ja hoolduse valikute ja külgneva territooriumi valik.\n1.3. Tsentraliseeritud veevarustus on põhjavee kasutamine elanikkonna joogi- ja majapidamisvajaduste tarbeks, mis eemaldatakse erinevate struktuuride ja seadmete abil, mis on avalikkusele avatud või mida kasutatakse isiklikuks tarbeks, ilma et see tarnaks tarbimisse.\n1.4. Detsentraliseeritud veevarustuse allikad on põhjavesi, mille kogumine toimub vee ja siseruumide paigaldamise ja spetsiaalse varustuse kaudu (kaevandus- ja toruklaaside süvendid, kevadvangistused) üldiseks ja individuaalseks kasutamiseks.\n1.5. Sanitaarseadused on siduvad juriidilistele isikutele, üksikettevõtjatele ja kodanikele.\n1.6. Sanitaarseaduse nõuete täitmise järelevalvet teostavad riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise seire keskused vastavalt Vene Föderatsiooni riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise teenistuse eeskirjadele.\nSESi ametiasutuste poolt läbiviidud ülevaatus\nSeitsme tööpäeva jooksul ei ole me registreerinud ühtegi Rospotrebnadzori (varem SES) erakordsete veekogude katsetamise katset.\nNõuded tsentraliseeritud veevarustuse veevõtukoha asukoha valikule\n2.1. Detsentraliseeritud veevarustuse veevõturajatiste asukoha valik on esmatähtis joogivee kvaliteedi püsivuse säilitamisel, selle bakteriaalse või keemilise reostuse ärahoidmisel, veekindlate nakkuste esinemise vältimisel elanikkonnast ning võimalike mürgistuste vältimiseks.\n2.2. Vee sisselaskevõimaluste asukoha valimine toimub nende omaniku poolt vastavate spetsialistide abiga ning viiakse läbi geoloogiliste ja hüdrogeoloogiliste andmete alusel ning lähedal asuva territooriumi sanitaarseisundi tulemuste põhjal.\n2.3. Geoloogilised ja hüdroloogilised andmed tuleks esitada ulatuses, mis on vajalik järgmiste probleemide lahendamiseks: põhjavee sügavus, põhjavee voolu suund vastavalt asustusele, veekihtide eeldatav paksus, võime suhelda naaberpiirkondade olemasolevate või kavandatud veetarbega, samuti pinnavee veed (tiik, soo, oja, veehoidla, jõgi).\nKaevu asukoha valik\nTegelikult saab põhjavee 100% sügavust, mis sobib hästi, ainult kindlakstegemiseks uurimispuurimisega. Teised viisid: rahvamärgid, raami, viinapuu, et otsida vett, naaberkaevude sügavus ei ole alati usaldusväärne. Vea hind on 40-120 tuhat rubla. Kas olete valmis valima?\nSobiva tasu eest võite teha:\n1) puurimisplatvormi või puurimahu uurimispuurimine - kuni 1000 r läbimõõdu läbimõõdu ulatuses. Me puuritud - vaatame maapinda märjaks või kuivaks.\n2) puurida geoloog ja käsitsi puurida auk. Peame tundi 4 tundi higistama.\n2.4. Sanitaarkontrolli andmed peaksid sisaldama teavet kavandatud vee sissevoolu struktuuri asukoha ja külgneva territooriumi sanitaarseisundi kohta, osutades olemasolevatele või võimalikele mikroobse või keemilise veereostuse allikatele.\n2.5. Veekogumisseadmete asukoht tuleks valida saastumata pindalast, mis on olemasolevatest või võimalikest saasteallikatest põhjavee voolu allavoolu allavoolu all: voolavust ja kaevet, väetisi ja mürgiseid kemikaale, kohalikku tööstust, kanalisatsiooni jne.\nPuu ja kanalisatsiooni vaheline kaugus?\nVahemaa sügavusest kuni 50 meetri kõrguseni! Nüüd tagasi taevast maa peale. Minu soovitus on tõrjuda vähemalt 8 meetri kaugusel tualettruumist, see on üsna piisav. See kaugus on küllaltki piisav, isegi kui see on lahtiselt pinnasega, rääkimata savipinnast.\nKui läheduses asuvad kemikaalid on ladudes, ei võta sellist süvist joogivesi.\nKui seda vahemaad ei ole võimalik säilitada, on veekanalisatsiooni asukoht igal konkreetsel juhul kooskõlas riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise seire keskusega.\n2.6. Detsentraliseeritud veevarustuse veevõtukohti ei tohiks korraldada üleujutatavate veekogude, märgalade, samuti roojast ja muud liiki deformatsiooniga kohtades, samuti suure liiklusega kiirteedest lähemal kui 30 meetrit.\n2.7. Detsentraliseeritud veevarustuse allikas elanikkonna arv määratakse igal konkreetsel juhul allika voolukiiruse ja veetarbimise aktsepteeritud normide alusel. Vee sisselaskesüsteemid peavad tagama, et nende kaudu läbivad vajalikud vee kogused.\nKui palju inimesi saab ühte kaevu kasutada?\n1, 2, 10? Tegelikult pole see nii oluline. On oluline ainult meeles pidada, et liivas olevat hästi ehitatud puitu ei saa täielikult välja pumbata, põhja tõuseb ja rõngad võivad nihkuda. See on kõik, mida peate teadma kaevukaardi debiteerimise kohta.\nKeskpinge veevarustuse veevõturajatiste projekteerimise ja seadistamise nõuded\n3.1. Vee sissevoolu struktuuride õige seade ja varustus ei lahenda mitte ainult selliste konstruktsioonide töökindluse ja vastupidavuse probleeme, vaid ka kasutamise lihtsust, vaid ka kaitsta vett reostuse ja ummistumise eest.\n3.2. Populaarseimad piirkonnad on kõige sagedamini veevarustuse rajatised erineva kujunduse ja sügavusega kaevandus- ja torukujuliste aukudega, samuti vedrude (võtmed) meresadamad.\n3.3. MIINIMISTE NÕUDED NÕUDED\n3.3.1. Kaevud on mõeldud põhjavee saamiseks esimesest surveveekihist pinnast. Sellised kaevud on ümmargused või ruudukujulised kaevandused, mis koosnevad otsast, tünnist ja vastuvõtvast osast.\n3.3.2. Kork (augu maapealne osa) aitab kaitsta kaevet ummistuse ja reostuse eest, samuti vaatlust, veetõstmist ja vee sissevõtmist ning see peab olema vähemalt 0,7-0,8 m kõrgusel maapinnast.\nKui palju peaks kaeviku ülemine rõngas kinni jääma?\nSee on õige, ülemine rõngas maetakse maapinnast 20 cm.\nTuleb märkida, et esimesel 5-15 cm pikkusel rõnga ringil võib kokkutõmbumine. Selline suur vahemaa maapinnast kaitseb mitte ainult prahist, konnadest ja hiirtest, vaid ka väikelaste sügisest kaevus.\nKui kavatsete kaevu kaunistada maja või kaanega, saab 70 cm kaugust vähendada.\n3.3.3. Kaare kate peab olema luukiga kaetud või raudbetoonist laega, ka kaanega suletud. Ülemine kate katab võrastiku või asetatakse kabiinisse.\n3.3.4. Uuritsa ümbermõõdule peaks olema "lukk" põrandast ja põhjalikult tihendatud savist või rasvkoest, mille sügavus on 2 m ja laius 1 m, samuti kivi, tellise, betooni või asfaldi pimeala, mille raadius on vähemalt 2 m, kalle 0,1 m süvist kraani külge (salve). Tara peaks olema kaevu ümber, ja kaevu lähedal asetatud ämbrite pink.\nKas kivi jaoks on vaja savi lossi ja pimeala?\nPraktikas ei tee 90% omanikele kas savi lossi ega pimeala savi aja jooksul ja nii pingutage kaevu ja ükski lukk pole vajalik. Ja kuna kõik on pikka aega pumbadesse lülitudes ("Kid" pumba maksumus 2000 kr, "Vodomet" pump on umbes 7000 r). Mitte keegi ei kaevata kopadesse, siis miks seal on pime?\n3.3.5. Tõkke (võlli) kasutatakse veetõsteseadmete (ämbrid, tünnid, ämbrid jne) läbimiseks, samuti mõnel juhul veetõstmismehhanismide mahutamiseks. Kaevanduse seinad peaksid olema tihedad, hästi soojusisolatsiooniga nii pinnavee lekkimise kui ka veetorude osas.\nKuidas kaevude seinu soojendada?\nSel eesmärgil kasutatakse rõngaste kinnitamiseks konstruktsioone. Rõngaste liigendid on kaetud tsemendimörtsiga, montaaživa vahuga, vedel klaas. Pärast rõngakompositsiooni vähendamist on parem teha õmblusteta määrimist abrasiivne abrasiivne abrasiivne abrasiivne abrasiivne abrasiivne abrasiivne abrasiiv.\n3.3.6. Esmalt soovitatakse süvendite seinte vastasküljel betoonist või raudbetoonist rõngaid. Nende puudumisel kasutatakse kivi, tellist, puitu. Kera (seina) seinte vastas olev kivi (telliskivi) peab olema tugev, ilma pragudeta, ei tohi pesta vett, samuti tuleb see asetada betoonist või raudbetoonist tsüklit sisaldavast mördist (kõrgekvaliteetsest tsemendist, mis ei sisalda lisandeid).\n3.3.7. Logkabiinide valmistamisel tuleks kasutada palkide või baaride kujul teatavat liiki puitu: puu logi kroonide jaoks - kuuse või männi jaoks - veevarustuse plokk - lehis, lepp, jõgi, tamm. Puit peab olema hea kvaliteediga, kooreta, sirge, tervislik, ilma sügavate praost ja ussiaugu, mis ei ole nakatunud seentega, korjatud 5-6 kuud.\n3.3.8. Kaevu vee sissevooluosa teenib põhjavee sissevoolu ja akumuleerumist. Parema läbitungimise ja voolukiiruse suurendamiseks peaks see olema maetud põhjaveekihistesse. Selleks, et tagada suure voolu vesi süvendisse, võib selle seinte alumises osas olla avad või neid saab paigutada telgi kujul.\n3.3.9. Selleks, et pinnas ei satuks põhjavee põhja, põhjavee tõusu voogudesse, hägususe ilmnemiseni vees ja hõlbustamaks puhastamist süvendi põhjaosas, tuleb valada vastupidine filter.\nMiks 99% suvel elanikest ei valeta tagasivoolufiltrit süvendisse?\nPuurkaevude tagurfiltrit nimetatakse tavaliselt vee puhastamiseks liiva, veerisena, erinevate filtreerivate materjalide, nagu näiteks schungiit. Selliste filtrite kõrgus on umbes 60 cm.\nJa nüüd arvutame: kui kaevus tehti savi, peaks hea brigaadide standardite järgi olema vähemalt kaks veerõngast. Veel nad ei kaevu, sest iga sentimeetri pikkus peab püsti tõusma vees ja teise vooluveekogu korral hakkab vool välja mõtuma.\nKui 60 cm - ¼ vees asuvast veekogust, augustikuus kaevus võib vesi minna meetrile, kogukasumala jääb 40 cm. Nii et saate teada, mis ilus sõna "vastupidine filter" tähendab!\n3.3.10. Remondist ja puhastamisest süvendisse jõudmiseks tuleb rauast osakesed paigutada oma seintesse, mis on paigutatud üksteisest 30 cm kaugusele.\nKlambrid ei pea olema malmist, peamine on nendega pealekandmine. Klambri asemel võite kasutada ankrupolli külge kinnitatud metallplaate või isegi kanalibareid.\n3.3.11. Kaevanduste kaevude veetõus tehakse erinevate seadmete ja mehhanismide abil. Hügieenilisest seisukohast on kõige sobivam erinevate konstruktsiooniliste (käsitsi ja elektriliste) pumpade kasutamine. Kui pumpa kaevu ei ole võimalik varustada, on ühe või kahe käepidemega värav, ühe või kahe ämbriga ratas vänt, avalik-õigusliku, kindlalt kinnitatud ämber kraan jne. pole probleemi.\nDetsentraliseeritud veevarustuse kvaliteedinõuded\n4.1. Selle koostise ja omaduste kohaselt peab detsentraliseeritud veevarustus vastama tabelis esitatud standarditele.\n** - lisanäitajad vastavalt punktile 4.2\n4.2. Sõltuvalt kohalikest looduslikest ja sanitaartingimustest ning elanikkonna epidemioloogilisest olukorrast vaadeldakse punktis 4.1 toodud jälgitavate vee kvaliteedinäitajate laiendamist vastava territooriumi riikliku sanitaarhaigla peaarvepidaja otsusega lisada täiendavaid mikrobioloogilisi ja (või) keemilisi näitajaid.\nPiirkondades, mida ametlikult tunnustatakse kiirgusallikatena, hinnatakse vee kvaliteeti tsentraalse veevarustuse allikate järgi vastavalt kiirgusohutuse indikaatoritele vastavalt SanPiN 2.1.1.107474-01 (registreeritud Venemaa Föderatsiooni justiitsministeeriumis 31. oktoobril 2001, registreerimisnumber 3011).\nNoh vee puhastamine\nPraegu võib "korrastada" olla vesi kaevust. Selleks peate:\n1) kätes oli usaldusväärne keemiline ja bakterioloogiline vee analüüs sertifitseeritud laboris.\n2) filtrisüsteemi (veetöötlusseade) survestamiseks sobivasse auku paigaldati pump,\n3) maja filtreerimisseade oli õigesti valitud ja paigaldatud.\nKäivitusvalmis filtreerimisseadmete hinnad algavad 50 000-st hõredalt.\nMittekondensaatoriseeritud veevarustuse veevõturajatiste hooldamise ja käitamise nõuded\n5.1. Vee sissevoolu struktuuride ja seadmete nõuetekohane hooldus ja toimimine on joogivee mikroobse ja keemilise saastamise ennetamisel määrava tähtsusega.\n5.2. Kaevu süvisega (kaevandamine) lähemal kui 20 süvendiga raadiusel ei ole lubatud autot pesema, veest loomi, pesema ja loputada riideid, samuti teha muid tegevusi, mis aitavad kaasa veereostusele.\n5.3. Kõige ratsionaalsem veekogumisvõimalus kaevudest (pealinnadest) on pumba kasutamine vees, ekstreemjuhtudel avaliku ämber (vanni) kasutamine. Puudub vesi kaevust (kinnipüüdmine), kus elanike poolt toodetud ämbrid ei tõsta, samuti kaevatakse vesi avalikust ämbrist majadega kaasas olevatelt ämbritelt.\n5.4. Vee sisselasketorustike isolatsiooni ja kaitseks külmumise eest tuleks kasutada puhtalt pressitud õled, heina, laastud või saepuru, mis ei peaks süvendisse (süvendamine) toimuma. Keelatud on kasutada klaasvilli või muid sünteetilisi materjale, mis ei kuulu Venemaa tervishoiuministeeriumi poolt lubatud materjalide, reagentide ja väikeste puhastusvahendite nimekirja joogiveevarustuse praktiliseks kasutamiseks.\nElektriliste pumpade külmumise eest kaitsmiseks on vaja ette näha nende kütmine.\nKaevude kaitse külmumise eest\n1) kui sa tuju vett maja - isolatsiooni kaane topelt kaanega või isolatsiooniga majaga. Sobiv vaht, kobar, saepuru.\n2) toru väljatõmbamise augu sügavusel allpool maa külmumist. Meie piirkonnas on 1,8 m.\n3) kui tegemist on mäekonstruktsiooniga majaga, siis tuleb toru isoleerida ja kütteseadme ümber tõmmata. Hinnaküsimus: 5-6 tuhat rubla.\n5.5. Puurkaevu (hõivamine) peaksid läbi viima kasutajad riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise järelevalve keskuse esimesel taotlusel, kuid vähemalt kord aastas seadmete ja kinnitusvahendite samaaegse hooldamisega.\nMillal puhastada kaevu ja miks mitte panna kive alt?\nPuhastuse peamine ülesanne on puhastada niiskuse ja liiva kaevude vee sissevooluosa. Seetõttu võib puhastust teostada vastavalt vajadusele üks kord 1, 2 aasta pärast.\nSeda tehakse tavaliselt hiliskevadel, kui üleujutusveed on kadunud. Puurahu puhastamisel puhastavad need rõnga seinad mustusest, katavad õmblused ja tehnoloogilised avad, kui nendes on lõtkud.\nÄrge kunagi täitke kaevuse põhja kividega, põhjas olevad kivid pole kasutatavad, pärast 2 nädala mulda langeb neile, siis kogu segu konsolideeritakse ja saame kindlalt tugevdatud kivi ja savi põhja. Sellise hemorroo kaevu puhastamine kividega on tavaliselt 1,5-2 korda kallim. Heakorra puhastamise hind algab 6000 r.\n5.6. Pärast iga puhastamist või parandamist tuleb veekasutusseadmete desinfitseerimine kloori sisaldavad reagendid ja nende edasine pesemine läbi viia.\n5.7. Veetarbimise struktuuride ja seadmete puhastamine, desinfitseerimine ja pesemine toimub kohalike omavalitsuste, kollektiivsete ja üksikkasutajate arvelt.\n5.8. Kui seadmed on kulunud (torude korrosioon, filtrite niiskamine, logikabiinide kokkuvarisemine jne), voolukiiruse järsk langus või veekogude vähenemine, veekvaliteedi korvamatu halvenemine, mis on muutunud sobimatuteks joomiseks ja majapidamisvajaduste tarbeks, peab veekanalisatsiooni omanik need kõrvaldama. Pärast maapealse varustuse lammutamist tuleb kaevu täitematerjal (tembeldamine) läbi viia puhta mullaga, eelistatavalt tiheda tihendiga saviga. Võttes arvesse pinnase kokkutõmbumist, tuleks pinnase nõrgestatud augu kohal tõsta maapinnast kõrgus 0,2-0,3 m.\nKeskenduva veevarustuse vee kvaliteedi jälgimine\n6.1. Veekvaliteedi kontroll peab olema kohaliku sanitaar- ja epidemioloogilise olukorraga kooskõlas ning olema tihedalt seotud asustatud piirkonna sanitaarmeetmetega.\n6.2. Veekvaliteedi, veevarustuse ohutuse ja aktsepteeritavuse tagamiseks peaks kontroll sisaldama süstemaatilist sanitaarkontrolli mitte ainult veevarustuse allikate, seadmete ja seadmete kohta, vaid ka veekogumisseadmete kõrval asuvat ala (lisa 3,4,5).\n6.3. Riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise järelevalve keskused teostavad plaanilist või valikulist üldkasutatavate kaevude, kaevude ja kaadrite vee kvaliteeti ning üksikkasutajate ühekordsete päringute kontrollimist.\n6.4. Uute ehitatud või rekonstrueeritud vee sissevoolu struktuuride ja üldiseks või üksikkasutuseks mõeldud seadmete jaoks on vaja läbi viia vee kvaliteedi uuring laua piires. lk 4.1.\n6.5. Kui veekvaliteedi kontroll kaevus, kaevas, kaptazh tähistas mikrobioloogiliste ja (või) keemiliste näitajate liigset taset võrreldes standardi tabeliga. Punkt 4.1 on vaja võtta veeproovid uuesti ja viia läbi täiendavaid uuringuid mikrobioloogiliste ja (või) keemiliste näitajate koguses, mille kohta norm on ületatud. Mikrobioloogiliste ja (või) keemiliste näitajate pidev vee kvaliteedi halvenemine mitmel proovivõtukohal nõuab selle põhjuste kindlakstegemist ja kõrvaldamist.\n6.6. Veekvaliteedi halvenemise kõrvaldamiseks võetavad meetmed hõlmavad puhastamist, loputamist ja vajaduse korral profülaktilist desinfitseerimist (1. liide), millele järgneb toimingu koostamine (lisa 2.).\n6.7. Kui veekvaliteedi halvenemise põhjuseid ei olnud võimalik tuvastada ega kõrvaldada või vee kvaliteedi halvenemise vältimise meetmed ei viinud mikrobioloogiliste näitajate kvaliteedi pidevat paranemist, tuleks kaevuvesi (captazh) veega pidevalt desinfitseerida kloori sisaldavate preparaatidega.\nVee püsiva keemilise saastumise korral tuleks otsustada vee sissevoolu struktuuri või seadme kõrvaldamiseks.\n6.8. Ebasoodsa epideemilise olukorra korral asustatud piirkonnas või juhul, kui kohalikke veetingimusi kasutatakse kohalike tingimuste jaoks, mis ei ole pinnast piisavalt kaitstud, mida tõendab kaevu voolu märkimisväärne suurenemine (hõivamine) lühikese aja jooksul pärast sadenemist, tuleb kaevu (kork) vett pidevalt desinfitseerida või mis on kokku lepitud riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise seire keskusega.\n6.9. Vesi desinfitseerimise efektiivsuse jälgimine kaevanduses (hõivamine) toimub riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise seire keskuse poolt selle kehtestatud ajaperioodil.\nFöderaalne seadus "Elanike sanitaar-epidemioloogilise heaolu kohta", 30. märts 1999, nr 52-FZ.\nVene Föderatsiooni veekoodeks, 16. november 1995, nr 167-FZ.\nVene Föderatsiooni valitsuse poolt 24. juulil 2000 heaks kiidetud riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise teenistuse määrused nr 554.\nVene Föderatsiooni valitsuse poolt 24. juulil 2001 heaks kiidetud riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise regulatsiooni määrus nr 554.\nEhituseeskirjad ja -määrused "Välised võrgud ja veevarustus- ja kanalisatsioonitorud. SNiP3.05.04-85".\nVene Föderatsiooni sanitaar- ja epidemioloogilise seire riikliku komitee poolt lubatud joogiveevarustuse praktikas nr 01-19 / 32-11, 10.23.92 lubatud materjalide, reaktiivide ja väikeste puhastusseadmete loetelu.\nNSVLi tervishoiuministeeriumi, Venemaa Föderatsiooni sanitaar- ja epidemioloogilise seire riikliku komitee ja Venemaa Föderatsiooni tervishoiuministeeriumi poolt lubatud riigisiseste ja välismaiste desinfektsioonivahendite nimekirjad.\nNõuded veekalade desinfitseerimiseks ja vee desinfitseerimiseks neis\n1. Kaevanduse kaevude desinfitseerimine\nPuurkaevude desinfitseerimise vajadust kehtestavad riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise seire keskused ning seda tehakse:\n vastavalt epidemioloogilistele nähtudele (soolataktikate puhangu korral asustatud piirkonnas või siis, kui kanalisatsiooniveed, väljaheited, loomakorjused jne vette satuvad);\n ennetuslikel eesmärkidel (pärast uute või pärast olemasolevate kaevude puhastamist ja remonti).\nKaevude desinfitseerimiseks võite kasutada Venemaa tervishoiuministeeriumi poolt heaks kiidetud sobivaid desinfektsioonivahendeid. Nendel eesmärkidel kasutatakse kõige sagedamini kloori sisaldavaid preparaate, pleegitajat või kaltsiumhüpokloriti (kaltsiumhüpokloriti) kahte ja kolme alust.\n1.1. Puurkaevude desinfitseerimine epideemiliste näidustuste jaoks\nAjupindade desinfitseerimine epideemiate puhul näitab järgmist:\n☐ süvendi eelnev desinfitseerimine;\n uuesti desinfitseerige hästi.\nEnne kaevu desinfitseerimist arvutusmeetodi abil määratakse seal veemahu (m 3) korrutades kaevu ristlõikepindalaga (m 2) veesambaga (m).\n1.1.1.1. Viia viinamarjavee väliskülje ja sisemiste osade hüdraulilise juhtimise abil 5% pleegituslahusega või 3% DTSHK lahusega kiirusega 0,5 l pinnale 1 m2 kohta.\n1.1.1.2. Kuivaines oleva vee mahu tundmaõppimisel desinfitseeritakse selle alumine vesilahus, lisades kloori sisaldavad preparaadid kiirusega 100-150 mg (g) aktiivset kloori 1 liitri (m 3) vee kohta süvendisse.\nVesi segatakse põhjalikult, auk suletakse kaanega ja jäetakse 1,5 - 2 tunniks, jättes veest selle välja võtmata.\n1.1.1.3. Valguse või DTSGK koguse arvutamine, mis on vajalik aktiivse kloori kindlaksmääratud annuse loomiseks veekanalis (100-150 mg (g) 1 liitri kohta (m 3), toimub valemiga:\nR - valgendi kogus või DTSGK, g;\nC - antud aktiivse kloori kogus süvendi vees, mg / l (g / m 3);\nE - kaevude vee maht, m 3;\nH on valmistises sisalduva aktiivse kloori sisaldus,%;\n100 on numbriline tegur.\n1.1.2 Puuri puhastamine\nPuhastamine toimub 1,5-2 tundi pärast kaevu eelpuhastamist.\n1.1.2.1. Kaev täielikult vabastatakse veest, puhastatakse võõraste esemest, mis seal püütud, ja kogunenud muda. Kaevanduse seinad puhastatakse mehaaniliselt määrdumisest ja mustusest.\n1.1.2.2. Heakorrast valitud heitest läheb prügilasse või asetatakse kaevu süvendisse, mis on kaevatud vähemalt 0,5 m sügavusega süvendist vähemalt 20 meetri kaugusele ja maha kaevatakse, süvendi sisu eelnevalt täidetakse 10% valgendava valgendi lahusega või 5% DTSGK lahusega.\n1.1.2.3. Puhastatud kaevu võlli seinu vajadusel korrigeeritakse, seejärel tõmmatakse võlli välisküljel ja sees olevat hüdraulika konsooli 5% -lise pleegituslahusega või 3% -lise DTGH lahusega kiirusega 0,5 l / m 3 kaevandust.\n1.1.3 Korduv nn desinfektsioon\nPärast kaevanduse seinte puhastamist, parandamist ja desinfitseerimist jätkatakse kaevu uuesti desinfitseerimiseks.\n1.1.3.1. Aja, mille kestel veekogu täidetakse veega, säilitatakse, mõõdetakse selle veesisaldus (m 3) ja kloorlipi või DTG lahuse vajalik kogus arvutatakse 100-150 mg (g) aktiivse kloori kohta 1 liitri (m 3) vee kohta süvendis.\n1.1.3.2. Pärast desinfitseerimislahuse valmistamist segatakse vesi süvendis 10 minutit, kaane suletakse kaanega ja jäetakse 6 tunniks välja, mis ei võimalda sellest vett juhtida.\n1.1.3.3. Pärast kindlaksmääratud ajavahemikku määratakse jääkkloori sisaldus vees kvalitatiivselt - lõhnaga või jodomeetrilise meetodi abil. Kloori jäägi puudumisel lisatakse veele 0,25-0,3 esialgse desinfektsioonivahendi kogust ja lastakse seista veel 3-4 tundi.\n1.1.3.4. Pärast kloori jäägi olemasolu uuesti kontrollimist ja selliste katsete positiivseid tulemusi pumbatakse vesi välja, kuni kloori terav lõhn kaob. Ja ainult pärast seda vett saab kasutada joomiseks ja majapidamistes.\n1.2 Kaevude desinfitseerimine profülaktilistel eesmärkidel.\n1.2.1. Kaevude desinfitseerimisel ennetava kettaga ei tehta eelnevat desinfitseerimist.\n1.2.2. Kaevude puhastamine, parandamine ja äsja ehitatud kaevude seinte desinfitseerimine lõpeb kaevude desinfitseerimisega mahumõõtmismeetodil (vt lisa punkt 1.1.3).\n2. Vesi desinfektsioon kaevudes\nVette desinfitseerimise vajadus kaevudes on kehtestatud riikliku sanitaar- ja epidemioloogilise seire keskusena, et vältida nakkuste levikut läbi veekogude populatsiooni ja viiakse läbi:\n ajutise ennetusmeetmena sooleinfektsioonide fookuses;\n kui kaevude vesi ei vasta mittekoditsionaalse veevarustuse kvaliteedi nõuetele mikrobioloogiliste näitajate osas.\n2.1. Vesi desinfitseeritakse kaevus pärast kaevu endi desinfitseerimist erinevate tehnikate ja meetodite abil, kuid enamasti täidetakse doosikassetti kasutades reeglina kloori sisaldavad preparaadid.\n2.2. Kloori sisaldavate preparaatides oleva veega desinfitseerimise protsessis peaks jääk (aktiivse) kloori kogus olema 0,5 mg / l. Selle taseme saavutamine sõltub paljudest teguritest, millest peamine on desinfitseerivate ravimite hulk, mida on vaja dosaatorikassettide täitmiseks, mida kasutatakse vee desinfitseerimiseks.\n2.3. Desinfektsioonivahendi koguse arvutamiseks doseerimiskassas (A) määratakse järgmised parameetrid:\nA.1 - kaevude vee maht, m 3;\nA.3 - vee tarbimise kogus, m 3 päevas. (määratakse kindlaks rahvaintervjuu alusel);\na) Valem on antud DTSHKi sisalduse arvutamiseks, mis sisaldab 52% aktiivsest kloorist veetemperatuuril 17-18 ° C.\nb) 25% aktiivse kloori sisaldava valgendi puhul arvutatakse sama valemiga, kuid ravimi arvutatud kogust suurendatakse 2 korda.\nc) Kui aktiivse kloori sisaldus DTSHK-s või pleegitajas on erinev, tehakse ümberarvutus.\nd) veetemperatuuril 4 - 6 ° C (talvel), arvutatakse ravimi kogus kahekordistunud.\ne) Vesiniku voolukiiruse määramine ja vee kloori imendumine on toodud allpool.\n2.4. Vastavalt ravimi kogusele valitakse (või mitmete väiksemate mahutavusega kolbampullide abil) mahtuvuse jaoks sobiv kolbampullis, lisatakse segamist vesi, kuni moodustub ühtlane suspensioon, suletakse korgiga ja süvendatakse süvendivett 20-50 cm ulatuses alt sõltuvalt vee kõrgusest postitus ning köie (nööri) vaba ots on fikseeritud kaevanduse peal.\n2.5. Vees desinfitseerimise efektiivsus süvendis määratakse jääkkloori (0,5 mg / l) ja koliolektrooniliste bakterite koguse määramisel. Korduva määramise sagedus ei tohiks olla väiksem kui üks kord nädalas.\n2.6. Kloori jääkkoguse vähenemise või selle kadumise (umbes 30 päeva möödudes) järel eemaldatakse kassett süvist, vabastatakse sellest, pestakse ja täidetakse desinfitseerimisvahendiga. Sellisel juhul tehke vajalikke kohandusi, mis põhinevad põhjavee desinfitseerimise kogemusel.\nKaevude voolukiiruse määramine\nMõõdetakse veekogust, mõõdetakse vesi, teatud aja jooksul (3-10 min) kiiresti välja pumbatakse vesi ja märgitakse aeg, mille jooksul veetaseme taastumiseni.\nD - vooluhulk, l / tund;\nV - veekogus auk enne pumpamist, l;\nt on minuti aeg, mille jooksul vee tase taastati, pluss aeg, mil vesi välja pumbatakse;\n60 on numbriline tegur.\nKloori absorptsioonivee sügavuse kindlaksmääramine\n1 liitrini puurkaevu võetakse anumasse, lisatakse aktiivse kloori (läbipaistev vesi) 2 mg / l või puhta veega 3 kuni 5 mg / l (häguste veega) 1% valgendi või DTSGK lahust. Anuma sisu segatakse hästi, suletakse korgiga, jäetakse 30 minutiks ja määratakse jääkloori sisaldus vees.\nVesilahuse kloori imendumist arvutatakse, määrates laeva sisestatud aktiivse kloori koguse ja selle koguse vees pärast 30-minutilist kokkupuudet.\n(positsioon, perekonnanimi, eesnimi, isikliku)\n(majandusüksuse nimi, ametikoht, perekonnanimi, eesnimi, tunnistaja, esindaja)\ntegi tegeliku tegemise selles hästi, kaptazh, kevad\n(asukoht, tehnilised andmed - sügavus, maht jne)\npuhastatud, pestud ja desinfitseeritud kloorimisega ______________________\n(märkida milline reaktiiv)\naktiivkloori kontsentratsioonil ________________________ mg / dm 3 (g / m 3),\nkontakti kestus _______________ tund "___" ___________ 200 __\nFüüsikalis-keemiliste ja bakteriaalsete analüüside tulemused pärast desinfektsiooni lõpetamist ______________-lehtedel on lisatud.\nSanitaar- ja epidemioloogiline järelevalve _____________________________________\nMajandusüksuse esindaja ____________________________________\nvõlli kaevanduse sanitaar- ja hügieeninspektsioon\nPiirkond, maakond, linn, tänav, maja nr, uuringu kuupäev.\n2.1. Asustatud piirkonna territooriumil - tänaval, ruudul, maja vahedega, aias, köögiviljaaias.\n2.2. Väljaspool asustatud piirkonda, karjakasvatusettevõtte territooriumil, kanaekodus, leibkonna õue, ettevõtet (asutus) jne.\n2.3. Lamedal kohas, kõrgusel, nõlval, orus, oras või oru lähedal, puhastuses, reservuaari kaldal.\n2.4. Kas kaevude üleujutused lume sulatamisel, tugevate vihmasadude, üleujutuste ajal.\nKui palju maju ja elanikke teenindab kaev, teenindusraadius.\nKui kaev on ehitatud. Viimast korda parandati, puhastati, desinfitseeriti.\nNoh tüüpi: palkmaja, betoon, telliskivi, muudest materjalidest.\n5.1. Materjali log: tamm, männ, lepp jne\n5.2. Seinte kõrgus maapinnast kõrgemal.\n5.3. Hea sügavus maa pinnast põhja ja vee peegli poole.\n5.4. Kaevude vee maht.\n5.5. Kas seal on savi loss, mis sügavusel ja paksus.\nMillest silmapiirist vett kogutakse.\nSüvise seinte sisepinna seisund.\nMullapinna seisukorda ümbruses:\n8.1. Plaatide olemasolu, millisel kaugusel.\n8.2. Kallaku, drenaaži kraavi ja tarade olemasolu.\n8.3. Kas kariloomade niisutamiseks on mõni kaugus kaevust.\nKaevude veekasvatamise meetod: pump, kraan, kraana.\nKas ämber või ämber (avaliku, üksikisiku) seisavad ämbrid.\nKatte, kupli või kabiini olemasolu, nende seisund.\nVahemaa elamutest, sõidutee, kanalisatsioonitorudest ja prügikastest, sõnnikuhoidlatest ja teistest saasteallikatest.\nReostuse allikad paiknevad kaevu kohal või all asuvas reljeefis.\nMullatüüp kaevu ja saasteallika vahel (liivane, savi ja musta maa).\nVeekraan auke päevas, vesi on täielikult tühi või mitte.\nKaevude veetaseme kõikumised (aastaaegadel, sõltuvalt vihmast, sulanud lumi).\nVeekvaliteedi laboratoorsete analüüside andmed.\nMillal ja kelle poolt viimane analüüs läbi viidi?\nAndmed nakkushaiguste leviku kohta asustatud piirkonna territooriumil.\nAndmed teiste elanikkonna haiguste kohta, mida võib seostada veefaktoriga (mürgistus).\nAndmed näriliste ja koduloomade episootia kohta piirkonnas, asustatud piirkonna territooriumil.\nKes jälgib kaevu ja vastutab selle sanitaarseisundi eest.\nÜldine järeldus puuride sanitaar- ja hügieeniseisundi kohta ning vajalikud meetmed.\nVee äravoolusüsteem tähistab lameda katusesüsteemi väga olulist komponenti. Sademete sisemine eemaldamine võimaldab teil hoone enda huvitavat kujundust luua ja mitte kahjustada esteetilisi näitajaid.\nSegisti jaoks kõva vooder: seade, plussid ja miinused + paigaldusfunktsioonid


Hiina sealihapuudus tingib hinnatõusu ka Eesti turul - Maa Elu\nHiina sealihapuudus tingib hinnatõusu ka Eesti turul\n4. november 2019, 8:10\nHiina kodusigu laastav sigade Aafrika katk on sealset sealiha hinda tõstnud enam kui 70 protsenti ning sealne hinnatõus ei ole jätnud puutumata ka Eestit. Ehkki seni pole hinnatõus siinsetele tarbijatele olnud sedavõrd märkimisväärne, on surve jätkuvalt olemas ning tõusma võivad hakata ka looma- ja linnuliha hinnad.\nHiina turult on kadunud 24 miljonit tonni sealiha ehk samas suurusjärgus kogu Euroopa aastase sealihatoodanguga ning sealiha import on 45 protsenti, vahendas "Aktuaalne kaamera".\nSeejuures võib Euroopas hinnatõusu peljata ka looma- ja linnuliha osas, sest Hiina soovib puuduolevat liha ka nende arvelt asendada.\n"Ma kardan, et järgmise aasta alguses on surve nüüd natuke suuremale kasvule, aga me ei räägi nüüd mingitest revolutsioonilistest hüpetest, lihtsalt konkurents ja müügisoov hoiavad selle ikkagi mõistlikul tasemel," lisas Atria Eesti juht Olle Horm.


AnneAed: EI SAA MITTE VAIKI OLLA\nPosted by iirisesõber at 1:44 AM\nHelve 20 January, 2022\nMann 20 January, 2022\nMeil tütar ja tütrepoeg elavad Islandil. On küll maaliline ja tuuline maa! Aga nad ei ole ka pikalt rääkinud, kuidas tunkesid selga ajavad ja kes luku kinni tõmbab, vaid räägivad nähtud vaaladest, haidest, lindudest. Töökatest islandlastest. See igale poole hilinemine ei näita eestlasi heas valguses. Tütar on kinnitanud, et neist peetakse lugu just seepärast, et tunnevad kella.\nmustkaaren 25 January, 2022\nTean, mida Sa tunned, sest tegu on ju rjääliti-shõuga, mis ei peagi midagi asjalikku sisaldama... Peaasi, et on äge reklaam... Saate formaat tuleb kahjuks telekanali publiku maitsest, selle jälgijad tahavad skandaale ja möllu... Ma loobusin seetõttu ammu ka muusikasaadete vaatamisest, veits liiga palju oli seal teemavälist ja saated lahjenesid järjest. Õnneks on ka muid kanaleid, kust meelelahutust ja infi hankida.\nRoheline villa 29 January, 2022\nKui nüüd see tibisaade kõrvale jätta, siis Island on ahvatlev koht, kuhu tahan isegi minna, et aimu saada selle maagilisest võlust.


VIDEO: Teelt välja sõitnud võistlusauto riivas Tallinna rallit jälginud poissi\nVIDEO: Teelt välja sõitnud võistlusauto riivas Tallinna rallit jälginud poissi (39)\n28. mai 2012 13:04\nSergei Uger - Vladimir Afonini Subaru Impreza\nTallinna ralli üheksas kiiruskatse peatati 21 minutiks, kui üks pealtvaatajaist vajas rajalt välja sõitnud autoga kokkupuute tagajärjel esmaabi, kirjutab rally.ee. Kui katse keskel, sündmuspaigast mõnesaja meetri kaugusel viibinud kiirabibrigaad sai vastava korralduse abi osutama minna, tuli ilmsiks, et intsidendis kannatada saanud laps koos isaga oli koheselt sealt lahkunud.\nMeditsiiniteenistuse juht Külvar Mand märkis, et niisugune juhtum tõesti oli. "Seda, kuidas laps autolt löögi sai, ma kirjeldada ei oska. Auto kaotas ilmselt juhitavuse ja vajus välja," ütles Mand. "Sündmuspaigal ei leidnud meie ei isa ega last. Selgus, et vanemad viisid lapse pärast juhtunut ära, lahkudes tuldud kõrvalist teed pidi. Isa võttis lapse, helistas tee pealt häirekeskusesse. Talle tuli vastu Kose kiirabi."Mand ütles, et lastehaiglasse kontrolli toimetatud lapsel ei olnud väliseid vigastusi ja ta oli teadvusel. "Vestlesin häirekeskuse ja valvetraumatoloogiga. Nagu sellistel puhkudel tavaks, jääb kannatanu 24 tunniks jälgimisele. Loodame, et tegu oli õnneliku õnnetusega."Õnnetusjuhtumi komisjoni kokku kutsunud žürii esimees Toomas Diener märkis, et intsident leidis aset kahvlikujulise ristmiku lähedal. "Kohas, kus toimus väljasõit, keeras tee paremale. See auto liikus otse, kus olid puud ja põõsad. Seal seisis isa 6-aastase pojaga.""Selles kohas ei olnud linti veetud," jätkas Diener. "Lint veetakse neisse kohtadesse, mille taga tohivad pealtvaatajad olla. Kus linti ei ole, seal ei tohi rahvusvaheliste reeglite järgi inimesi viibida. Lint oli enne seda kohta."Võistluse juht Margus Karjane rääkis täna hommikul Delfile, et poiss, kellega õnnetus juhtub, saab täna haiglast välja. "Sain informatsiooni võistluse arstilt, et kõik on korras ja poiss lastakse täna koju. Midagi tõsist tal õnneks ei ole. Tegemist oli põrutusega. Aga nagu laste puhul ikka jäetakse nad 24 tunniks arstide jälgimise alla." VAATA KANAL 2 "REPORTERI" VIDEOT:Karjase sõnul oli tegemist halbade asjaolude kokkulangemisega. "Tegelikult see koht, kus õnnetus juhtus, oli päris ohutu. Aga õnnetul kombel jõudis auto puude vahelt lapseni ja riivas teda. Masin ei sõitnud talle esiotsaga otsa, vaid vingerdas puude vahel. Auto tagumine ots tõusis puult saadud löögi järel üles ja läks riivakaga pihta."Samal teemal: FOTOD/VIDEO: Tallinna ralli võit läks teist aastat järjest väliskülalistele


Vabalog: Kolm mõtet demograafilisest kriisist\nposted by Jüri Saar at 7:35 PM\nRahvastiku vananemise ja tulevase pensioni teemal tahaks lisada, et paljud teavad ütlust, et "miski ei ole nii uus või aktuaalne, kui äraunustatud vana". See tähendab, et pensioni ja rahvastiku küsimuses ei tule (nagu autorgi soovitas) vaadata 10 aastat tagasi vaid hoopis nii paar tuhat aastat tagasi. Vaatame Vana Kreeka ja Rooma orjanduslikku korda. Tegelikult oli ju siis analoogne situatsioon, kus osa ühiskonnast elas rikkuses ja teine osa kindlustas esimeste head elu. See oli võimalik orjanduslikule korrale. Oletame, et tulevikus asendavad orjasid uued tehnoloogiade ja robotid, kes kindlustavad üha väikesearvulisemale inimkonnale hea äraelamise ka ilma füüsilist tööd tegemata.\n9. veebruar 2005 22:54


Zhongtong Varuosad - Ladu24.ee\nZhongtong varuosad soodsalt ja suurima tootevalikuga. Zhongtong autovaruosad saavadal mitmes erinevas hinna ja kvaliteedikategoorias. Leia Zhongtong varuosad kiiresti ja lihtsalt kasutades meie autootsingut. Juhul kui otsitavat toodet meie valikust ei leia siis saada julgelt päring info@ladu24.ee või kasuta live chat akent. Kõik meie tootevalikusse kuuluvad Zhongtong varuosad on kvaliteetsed, garantiiga ja vastavad OE standarditele.\nVali Zhongtong Mudel:


Kas .est domeenil on lootust? @ Eesti Leiutaja\nVastus sellele on lihtne: Nagu juba ütlesin, maailmas ei roki täna mitte USA-le kuluv tippdomeen .us vaid hoopis kommertsdomeen .com Antud loogikast lähtudes oleks lootust ka .est tippdomeenil kenasti vedu võtta, kuna lisaks Eesti rahvusvahelisele tunnuselle maanteedel ja olümpiamängudel on see lühend inglisekeelsest sõnast “established” , mis annab .est domeenile lisandväärtuse. Samuti sobib see domeen kokku Peter Kentie EST konseptsiooniga, mille arendamisega ma loodan et lastakse mehel ükskord ka lõpuni minna. Wikipedia andmetel on EST lühendil tähendusi veelgi. Toon siinkohal ka mõned näited .est domeeni kasutamisvõimaluste kohta : fin.est , smart.est , bio.est , alkot.est , 1918.est\nKui nüüd meie kallid ametnikud sellest lõpuks aru saavad ja asjaga tõsiselt tegeleda, siis tuleks Eestil .est domeen niipea kui võimalik kasutusele võtta. Rääkisin sellest juba 2010 aastal Eesti Päevalehes kuid tundub, et kellegi asi see ei ole, et Eesti endale ühe korraliku tippdomeeni saaks, millel ka rahvusvahelist kommertsväärtust oleks.\nMa võiksin .est haldamise õiguse ICANN ’ilt (the Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) oma fima haldusesse küsida juhul kui Eesti riigil selleks huvi puudub. Olen seda protsessi juba ka tasapisi alustanud, sest usun et .est domeen on Eestile hea ja teeb meid edukamaks.\nSee on Eestil üks ärategemata asi, mis sai esmakordselt avalikus ruumis välja öeldud juba aastal 2010. Siis aga ei olnud meie riigihärradel aega asjaga tegeleda (Juhan Parts & co) kuna sahkerdati ja venitati parasjagu .ee domeeniga. Paar aastat hiljem pani aga ICANN .est domeeni lukku kuna ilmselt saadi aru selle võimalikust perspektiivist. https://icannwiki.org/.est\nKui palju siis .est võiks maksta? Arvan, et .est domeeni hind võiks jääda alla 10 usa dollari kuna ei ole ju mingit vabandust miks ta peaks rohkem maksma kui .com Pakun et kusagil 7-8 dollarit oleks täitsa mõistlik. Sunrise ehk lanseerimine võiks alata küll pisut kallimalt kuid aasta hiljem peaks .est tippdomeeni hind siiski stabiliseeruma.\nSeega leian et .est domeenil on lootust küllaga kui asja tõsiselt võtame. Ei ole saladus, et Google on .est domeeni haldusõigust ICANN ’ilt juba küsinud. Viimane aga olla selle paariks aastaks reserveerinud, et tippdomeenile sobivam kosilane leida. Kuid kosilaseks saab olla ICANN’i reeglite kohaselt vaid Eesti riik või selle ettevõte. Nii et meil on nüüd viimane aeg selle asjaga tõsiselt tegelema hakata.\nleiutaja ja Estonia100.com webmaster.\n* Ma ei teagi nüüd mida siinkohal arvata, igal juhul on tulemuseks see, et mu 27. detsembril 2017 Äripäevale saadetud arvamuslugu ilmus 9. jaanuaril 2018 vabandusega, et ta Äripäeva arvamuskonkursile “Edukas Eesti” kahjuks ei sobinud kuna tegemist olla uudsuse puudumisega… Lugu ilmus lihtsalt arvamusloona Äripäevas : “.est-domeen rokiks maailmas” Meenutan siis kallitele ajakirjanikele siinkohal veelkord, et orginaalsus ehk uudsus ( prioriteet ) on mu ideel täiesti olemas ja pärineb juba aastast 2010, mis oli kaks aastat enne seda kui Google .est domeeni taotles ja vähemalt 5 aastat varasem kui Peter Kentie EST konseptsioon.


Kolme tärni hotellid Anse Royale | Hotels.com\nkolme tärni hotellid Anse Royale\nkolme tärni hotellid linnas Anse Royale\nKolme tärni hotellid Anse Royale – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv kolme tärni hotell Anse Royale, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks soodne kolme tärni hotell Anse Royale. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.