Esimene ulatuslik Eesti disaini väljapanek Jaapanis | Veebiajakiri Femme\nEsimene ulatuslik Eesti disaini väljapanek Jaapanis\nEnam kui 24 disaini- ja mööblifirmat osaleb 20. novembril Tokyos algaval sisustusmessil Interior Lifestyle Living ning Eesti disaini ja elustiili tutvustaval üritusel Yokohamas ning Osakas.\nEksponentide hulgas on 3 suurt mööbliettevõtet ning enam kui 20 disainerit oma väikefirmadega sh Eesti Disaini Maja, kes esindab Jaapanis mitmeid disainibrände. Eesti Elustiili Festivali algatus tuli Eesti Disainerite Liidul. “Eesti disainereid oleme tutvustanud 16 erinevas riigis. Eksport on meie disaini väikefirmadele eluliselt oluline. Jaapani suunas oleme juba vaadanud aastaid”, ütles Ilona Gurjanova, disainiliidu juht, kellel on pikaajaline rahvusvaheliste projektide kogemus. Jaapani turu jaoks loodud kontseptsioon kannab nime Ehe Eesti – sündinud loodusest. Koostööpartneriteks on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus ja Kultuuriministeerium. Messiürituse avas Eesti Suursaadik Jaapanis.\n40 liikmeline Eesti delegatsioon soovib tutvustada Eestit ning häid Eesti tooteid. Eesmärk on algatada erinevaid majanduslikke ja kultuurilisi koostöövorme, kaubanduskokkulepetest kultuuriturismini. See, et Jaapanis kasvab huvi Põhja-Euroopa vastu ja nõudlus põhjamaiste disaintoodete järele, annab lootust, et ka Eestit aina rohkem külastatakse ning meie kvaliteettooted jaapanlastele osturõõmu pakuvad.\nEesti disaini tutvustavad üritused algasid juba Osakas. Euroopa ja Baltimaade festivali raames esitati jaapanikeelsete subtiitritega Reet Ausi dokumentaalfilmi “Moest väljas” ning Hankyu kaubamajas müüakse Eesti moeaksessuaare. Yokohama üritusel esineb Mari Kalkun ning lisaks disaini ja toidu hüpikpoele toimuvad ka lastele pühendatud töötoad.\nErineva kultuuri ja regulatsioonide poolest tuntud Jaapan on paras väljakutse nii mahuka projekti läbiviimiseks. Ettevalmistusteks kulus aasta, mille jooksul osavõtjad tutvusid Jaapani ka kommete ja ärikultuuriga. Õnnestumisele on kaasa aidanud toimekas Eesti tiim ning koostööpartnerid Jaapanis, kelle kaudu korraldati ka Jaapani ajakirjanike visiit Eestisse Disainiöö ajal. Tuntud ajakirjad avaldasid lugusid Eesti eluolu ja disaini kohta.\nProjekt on saanud toetust Kultuuriministeeriumilt, Kulkalt ning EAS-lt Euroopa Regionaalarengu Fondi Loomemajanduse meetme raames.\nEesti Disainerite Liit (EDL) on mittetulundusühing, mis esindab üle 150 disaineri. EDL-i tegevused on suunatud kasutajasõbraliku keskkonna arendamiseks, disainiteadlikkuse tõstmisele ja Eesti disaini promomisele kodu- ja välismaal. EDL korraldab disainifestivali DISAINIÖÖ (aastast 2006), annab välja Eesti disainiauhinda BRUNO ning on asutanud Eesti Disaini Maja (2010). Eesti disaini reklaamimiseks välismaal on EDL loonud kaubamärgi Size Doesn’t Matter (2014), mille eest on EDL saanud ka välisministri autasu. Euroopa Komisjon märgib oma Euroopa loomemajanduse aruandes Disainiööd ühe tähtsa tegurina Tallinna loomemajanduse arendamisel.\n← Teaduspõhine pop-up näitus Longing For Sleep esimene pidulik kollektsioon →


Not all those who wander are lost: You can't buy happiness but you can buy tea and that's kind of the same thing\nSelle postituse kirjutamine venib mul tõenäoliselt mitme päeva peale... Minu jaoks ei olegi iseenesest see kirjutamine hirmraske (nojah, alati saaks muidugi paremini kirjutada ka...), pigem võtab ta lihtsalt palju aega, mida mina soovin hoopis magamiseks kasutada. Nii juhtubki, et pühapäeval alustatud blogipostitus lõppeb hoopis teisipäeval :)\nEsmaspäeval tehti minuga intervjuu kohalikku suurde ajakirja Nice-matin. Artikli põhiidee seisneb selles, et mulle on hädasti vaja vahetusperekonda ja ma olen hästi tore.\nKolmapäev oli üks tõeliselt kirev päev. Hommik algas kehalise kasvatuse tunniga. (Eelneval nädalal tuli valida endale sobiv kava: kas Akrobaatika-Lihastreening(?)-Korvpall või Võrkpall-Kõrgushüpe-Lihastreening. Et esimesel trimestril tegeldakse vaid akrobaatika või võrkpalliga, valisin võrkpalli. Akrobaatikat tehakse algusest peale gruppides, kellega koos eksam sooritatakse, aga mina ju eksameid ei tee.) Kuigi mulle endale tundus, et väga midagi välja ei tulnud, otsustas õpetaja, et mängin väga hästi ja küsis korduvalt, et ega ma ikka kusagil võrkpallitrennis pole käinud (ega ei ole küll, see on lihtsalt see, kui satud Oliver Jakobsoni malevasse ;) )\nSellega oli minu jaoks koolipäev läbi ja võtsin suuna mere poole. Istusin üksi seal kivide peal, sõin oma kodust kaasa võetud toitu, jalutasin ringi ja tegin pilte, kui äkki istus minu kõrvale üks tumedanahaline kanepit suitsetav mees ning hakkas juttu rääkima. ("Ma tean, et ma näen kahtlane välja, aga ma ei ole mingi kriminaal!") Otsest ohtu ma temas ei näinud, sest lisaks kõigele istusin väga avalikus kohas. Seega otsustasin olla valvas, hoida distantsi ja kuulata, mis tal rääkida on. Mees oli pärit Madagaskarilt, aga juba viimased neli aastat mööda maailma ringi reisinud. Põhimõtteliselt läheb, kuhu jalad viivad ja tutvub seal inimestega, kes teda mingile uuele seiklusele kutsuvad jne... Nähes, kuidas ma teda kuulates mõtlikult merd jälgin, küsis ta minult, kas ma igatsen väga oma kodu. Sellele küsimusele vastan alati "Ca va!" Saan hakkama.\nCannes'is sõin veel jäätist, hüppasin taaskord läbi FNACi poest, ostsin ühe imearmsa telefonikatte ja läksingi bussi peale. Bussipeatuses võtsin taskust välja kõrvaklapid, et muusikat kuulama hakata. Sõit Grasse'i võtab keskeltläbi tunnikese ja muusika kuulamine on selle aja sees parim ajaviide, mõtlesin sellega juba oodates algust teha. Kõrvaklappe taskust välja tõmmates pöörasin ekstra tähelepanu sellele, et samas taskus asetseb ka mu bussikaart, mida ma kohe kindlasti ära kaotada ei taha. Järsku aga avastasin, et ootan vales peatuses, jooksin ruttu õigesse kohta bussile ja... Kaart oligi läinud. Kadunud. Järgmine buss tuli pooleteise tunni pärast, seda aega ma oodata ei soovinud, seega maksin oma 1.50 ja sõitsin koju. Nüüd hakkangi iga bussisõidu eest seda hinda maksma, sest uut kaarti ma ei saa. Oh mind küll!\nÕhtul käisin veel tennist ka mängimas, ühe sümpaatse härrasmehega, kes muuhulgas sai mind autoga väljakuteni viia ja koju tagasi ka tuua. Mängisime liivaväljakul, esialgu lõime niisama palli, aga minu soovi kohaselt tegime ka ühe matši (kuna ma ei ole ikka väga kaua mänginud, ei ole mul tegelikult ilmselgelt mitte mingisugust tunnetust ega kindlust selle jaoks ja mitte mingisugust võistlusnärvi ka ei tekkinud). Kaotasin 6:3 6:3, aga endal silmad särasid peas. Õde oli mult varem küsinud, kas igatsen tennist (otsetõlge prantsuse keelest on vägaväga armas: "Kas tennis on sinust puudu?"). Jah, oli küll puudu, ma tundsin seda väga tugevalt.\nÕhtusöögiks sõin verivorsti! Õnneks keegi hapukapsast ega pohlamoosi kõrvale ei pakkunud, ma ei ole just nende asjanduste suurim fänn...\nIsa käis vahepeal Münichis tööreisil (nagu ta ise ütles, tähtsate ninadega rääkimas sellest, kuidas projekt ei suju) ja kui ta tagasi tuli, oli rõõm suur. Hakkan vaikselt taipama, kuidas see kahe vanemaga elu käib... Meile õega kahepeale tõi ta Saksamaalt ühe suure Toblerone šokolaadi, nii armas. Kahjuks aga ei võta ükski siinne šokolaad ära minu Kalevi-igatsust (khmkhm, kui keegi peaks tahtma mulle kingitust teha, saatke julgelt Eesti šokolaadi ja komme, aitäh)\nReede õhtul vaatasime õega mingit anime filmi, "Steamboy". Prantsuse keeles ja prantsuse subtiitritega on tõeliselt mõnus vaadata isegi, kõigist sõnadest muidugi aru ei saa, aga selle teadmise blokeerin sujuvalt enda jaoks ära ja kuna öeldu ideest saan aru, on kõik korras.\nLaupäeva hommikul lasti mul end mõnusasti välja magada ja siis läksime emaga üritusele nimega Forum des Associations, mis oli põhimõtteliselt üks suur infomess: suur hulk Grasse'i klubisid ja organisatsioone tegid seal endale reklaami (isa oli ka seal, tutvustas oma skaudigruppi). Leidsin sealt kaks koori, mille proovid on meile lähedal ja mulle sobivatel aegadel, ühe proovis käisin esmaspäeval ja teist lähen uudistama neljapäeval. (Täiskasvanutekoorid muidugi, koorilaul ei ole siin ülearu populaarne ja lastekooride proovid toimuvad minu jaoks liiga vara.) Ema registreeris end mingile fitness'i moodi asjale. Kusjuures, tegelikult me läksime sinna lihtsalt sellepärast, et seal pakuti suupisteid ja juua.\nPildil võib näha mind ühe provanssaali rahvariietes tädikesega, neid oli seal messil täitsa mitu ja nad olid kõik sama kasvu. Panna tähele, et tema kannab kontsi ja mina tenniseid. Lisaks, nagu mu näost näha võib, ei olnud seal just külmkapitemperatuur- ma ei tea, kuidas tema seal neis riietes vastu pidas.\nUhke vanaaegse konservatooriumi mittemidagiütlev sissekäik. Kass pidavatki selle juurde käima.\nVeel käisime mingis provanssaali muuseumis. (Tegelikult tahtsime minna koju sööma, sest kell oli juba lõunasöögiks niigi hiline, aga... Oih?) Meile tehti giidiga tuur (külastajaid oli 5), räägiti natuke vanast provanssaali majapidamisest, näidati nende kappe koos iseloomulike sissegraveeritud peekrite, oliivipuu okste ja viinamarjadega, magamistubasid, kööki jne. Oliiviõli valmistamisest räägiti ka. Ja hiljem tegime ise sellist asja nagu Tapenade, mis on uhmerdatud möks oliividest, kapparitest ja anšoovistest. Ja siis saime selle ära süüa (kell oli selleks hetkeks juba kolm läbi, nii et kõht oli ääretult tänulik).\n(Sidenote: kui sa siiamaani päriselt ka kogu mu teksti läbi loed, siis sa suurima tõenäosusega oled mu emme või mõni parimatest sõpradest... Äitäh, et te olemas olete, ma armastan teid tohutult!!!)\nPühapäeval tuli meile külla peretuttav Natalie, kes on inglise keele õpetaja ja mingi osa oma elust elas Californias. Talle meeldib väga rääkida. Väga. Sõime koos lõunat ja siis sõitsime Antiibidesse (õde jäi kahjuks koju õppima, ta võtab ikka väga tõsiselt seda lõpuklassi, aga ma arvan, et see on hea). Seal jalutasime tunnikese turistirajal, seekord ei olnudki mingeid mägesid, aga too päev oli jällegi väga palav ja niiske. Vägaväga ilus oli, siit tuleb kohe mitu pilti. Toredaid autosid oli ka, Rolls Royce'id ja Porched reas.\nPrantsusekeelne tekst hoiatab: "Sõbrad turistid, teie enda huvides ärge jätke midagi oma sõidukisse"\nInglisekeelne tekst hoiatab: "Palun ärge jätke midagi väärtuslikku oma sõidukisse"\n"Ära ole igav, tee hei-hei!"\nPärast läksime ujuma ja siis koju tagasi, et ka mina saaks õppima hakata: ema palus ka minul kirjutada ST2S'i kirjand kanepi vastu võitlemise meetoditest ja nende vajalikkusest. Kirjutasin 6lk asemel ühe, aitab küll, kusjuures teksti prantsuse keelde tõlkimine ei olnud mitte see kõige raskem osa... Järgmiseks teisipäevaks tuleb teha mingi sarnane tekstianalüüs ja -süntees filosoofias. Jess.\nEsmaspäeva hommikul bussi peale jalutades ütles Isabelle mulle, et "noh, 2 nädalat kooli möödas ja juba sa saad näha, milline siin on...". Ma ei saanud esialgu täpselt aru, mida ta sellega mõtles, aga siis jõudsime bussi ja hakkaski draama pihta. Üks tema "sõbrannadest" klassis otsustas terve bussisõidu vinguda ja möliseda ja nüüd nad ei räägi omavahel. Prantsuse koolis on kõik jaotunud gruppideks ja kui grupisiseselt tekib tüli, ei jõua Saatan ise ka enam järge pidada. Minu klass on muidugi veel eriti draamale spetsialiseerunud...\nNoh, saingi vist kõik oma jutud räägitud. Nädala pärast jälle!\nPosted by Elo Maria at 00:38


Kolmapäev, 22 Veebruar 2017 11:21\nSaksamaalt Hiina eksportides kajastub kaup päritolumaa deklaratsioonis\nKui Eesti firma, kellel on nii Eesti kui Saksamaa km kohustuslase number, ostab kauba Saksamaa ettevõttelt ja müüb edasi Hiina, siis kuidas peab Eesti ettevõtte selle vormistama? Kas Eesti ettevõte käibedeklaratsioonil ei kajasta ühendusesisest soetust Saksamaalt ega eksporti Hiina?\nKolmapäev, 24 August 2016 10:50\nMuutus kauba impordil tekkiva käibemaksu deklareerimise kord\nKauba impordil tekkivat käibemaksukohustust saab teatud juhtudel pöördmaksustamise teel deklareerida, kirjutab raamatupidamis- ja konsultatsiooniettevõte Leinonen oma kodulehel.\nReede, 24 Aprill 2015 11:18\nMaksu- ja tolliameti soovil mullu käiku lastud käibemaksudeklaratsioonide lisad, milles deklareeritakse üle 1000-euroseid arveid, on viimastel kuudel jõudsalt vähendanud fiktiivseid ostutehinguid, mis ilmneb ostude deklareerimise järsus languses samaaegselt käibemaksulaekumiste tõusuga.\nKolmapäev, 25 Märts 2015 10:51\nFirma km-kohustuslane rendib välja teisele km-kohustuslasele firmale oma laohoone. Rendileping tehakse pikema perioodi peale kui 1 kuu ning rendilepingus lepitakse kokku, et kogu rendi eest esitatakse üks arve peale rendiperioodi lõppemist. Kas toimin õigesti, kui esitan arve teisele firmale rendiperioodi lõppedes ja deklareerin siis kogu käibemaksu? Ja kas sellest peab teavitama Maksuametit, et olen laohoone renditeenusele lisanud käibemaksu? (Nimetatud teenus on ühekordne.)\nReede, 16 Jaanuar 2015 12:03\nMaksuhalduri meeldetuletus: muutus sõidukite soetuse ja kulude deklareerimine kord


Teadmiste jada – tähestikust kuni geneetilistel algoritmidel põhineva tootmissimulatsioonini – Janar Eit\nTeadmiste jada – tähestikust kuni geneetilistel algoritmidel põhineva tootmissimulatsioonini\nAju, Intelligentsus, Õppimine 25.02.2017\nUmbes kusagil 25ndast eluaastast, hakkasin mõtlema tõsisemaid mõtteid. Tõsisemaid selles mõttes, et neid mõtteid polnud enam tutvusringkonnas kellegiga põrgatada. Argielu, igapäeva tegemised ja mõtted ning meelelahutus hõivavad suure hulga inimeste enamuse ärkvel oldud ajast. Mulle vähemsti tundub nii.\nUmbes sellest ajast olen mõelnud aegajalt ka selle peale, et kui huvitav on jälgida tarkuse kogunemist. Tarkuse all ma pean silmas seda nähtust mis tekib siis kui on teadmised ja info ning seda osatakse seostada. Lisaks osatakse neid seoseid pidevalt uuendada ja kahtluse alla seada – enamasti läbi “juhuslike mõtete genereerimise” ja põhjus-tagajärje uurimise.\nNäiteks tegelen just praegusel eluperioodil ühe ettevõtte tootmisplaani simulatsiooni väljatöötamise kallal. Simulatsiooni põhimootoriks on geneetiline algoritm, mis arvutab suurt hulka parameetreid kasutades välja võimalikke variante tulevikust. Nende tulevikugeneratsioonide hulgast valin järjest elujõulisemad ning kordan kogu protsessi seni kuni piisavalt hea optimum leitud.\nVäga huvitav on mõelda, et millised teadmised on kõik selle eelduseks, et ma sellist asja teha saan ja julgen. Proovin siia mingi nimekirja neist teadmistest kirja panna – üsna juhuslikus järjekorras. Kindlasti väga paljud valdkonnad jäävad nimetamata, sest need on kas vähesemal määral seotud või ei tule need lihtsalt mingil põhjusel praegu pähe.\nGA (Geneetilise Algoritmi kasutamine arvutussimulatsioonides)\nSiia juurde juhuslik huvi erinevate valdkondade vastu erineval ajahetkel ja erineva info kättesaadavus ning vajadus proovida ja katsetada uusi lahendusi ja tulemuseks ongi üks paras Darwinistliku protsessi tagajärg. Igaüks areneb juhuslikult “omas mahlas” edasi vastavalt keskkonnale ja oma algsetele vanematelt saadud kromosoomidele ning väikesele mutatsiooniprotsendile.\nPuhas nauding on mõnikord tagataskust justkui jokker välja tõmmata ja teha midagi mis muidu kättesaamatuks jääks.\nTags: dna, GA, geneetika, geneetiline algoritm, programmeerimine, tootmise optimeerimine, tootmise simuleerimine, tootmissimulatsioon\nkaks × = 8\nCopyright © 2019 Janar Eit. Theme by


FOTO | Kroonitud järeltulijad ja sohilapsed: prints Alberti võsukesed poseerisid esimest korda koos - Kroonika\nFOTO | Kroonitud järeltulijad ja sohilapsed: prints Alberti võsukesed poseerisid esimest korda koos\nMonaco prints Albert oli aastaid tuntud kui üks Euroopa ihaldatumaid poissmehi ning enne seda, kui ta printsess Charlene'iga abiellus, jõudis ta teha nii mõnegi järeltulija, kes troonijärjekorda ei pääsenudki.\n63-aastane Albert on avalikkusele teadaolevalt ametlikult nelja lapse isa. Tema noorimad järeltulijad, prints Jacques ja printsess Gabriella, sündisid pärast abiellumist ning kuigi printsess on oma kaksikvennast mõned minutid vanem, siis troonipärijaks on seaduse järgi ikkagi prints.\nKuid kaksikutel on veel üks poolõde ja üks poolvend. Lühikest aega kestnud armuromaanist ettekandja Tamara Rotologa 1992. aastal tütar Jazmin Grace, kelles on praeguseks saanud näitlejatar ja ta elab USAs. Alles 2006. aastal tegi prints DNA testi, mis kinnitas, et tegemist on tema tütrega. Jazmin kohtus Albertiga esimest korda, kui ta oli 11-aastane.\nIsa ja tütre suhe on viimasel ajal paranenud ning Albert on pakkunud talle võimalust, et Jazmin võiks elada ka Monacos. Ta on finantseerinud ka tütre õpinguid.\n2003. aastal sündis Albertile poeg Alexandre Grimaldi-Coste. Tema Togost pärit stjuardessist emal oli printsiga lühikest aega kestnud armusuhe ning laps eostati naise 31. sünnipäevapeo käigus. Nii, kui Albert oli teinud kindlaks, et tegemist on tema lapsega, on ta teda rahaliselt toetanud ning ta elab osaliselt Monaco vürstipalees.\nTundub, et printsi neli last saavad omavahel väga hästi läbi ning seda kinnitas ka fakt, et just Jazmin postitas aastavahetuse paiku oma Instagrami kontole foto, kus kõik ametlikud järeltulijad koos poseerivad.


- Aja juhtimine\nAnnely AllikÄripäev 27.03.2006Kroonilise ajakonflikti vältimiseks peab juht jälgima, et juurde ei tekiks nähtamatuid uusi kohustusi, näiteks asjade altpoolt tagasi delegeerimine.Töötajad ei saa sageli aru, kuhu kaob juhi aeg - ta ei tegele justkui millegagi. Juht on samas hullumas ette valmistamata koosolekute ja kuhjunud aruannete tõttu. Ja konflikt pole kaugel.Peale jooksvate...\nIgapäevarutiinilt saab aega kokku hoida\nAnu OjasaluEesti Päevaleht 09. 01.2007Tegevuste jälgimine ja arusaam, kui palju sa neile aega kulutad, on aja kasutamise põhialus.Aja juhtimine on võrreldav püüuga vett käes hoida. See pole võimalik. Niisiis on aja juhtimisest rääkimine eksitav. Kontrollida pole võimalik aega, vaid oma tegevust. Mõjutada saab seda, millele oma aega kulutatakse.USA personaliekspert David...\nAnu Virovere (psühholoog)Jaana Liigand (koolitaja)Äripäev 26.02.2007Ajajuhtimise koolituse läbinud töötajad hakkasid tegema enam ületunde ja unustama kohtumisi, selgus EBSis kaitstud bakalaureusetöös.Üks uuringu läbiviimise eel püstitatud väide oli, et ajajuhtimise koolituse läbinud kasutavad aega efektiivsemalt kui koolituse läbimata jätnud inimesed.Analüüsi käigus selgus aga hoopiski, et ajajuhtimise koolituse läbinud tegid vastupidiselt arvatule rohkem...\nMari-Liis JärgSELF II ajajuhtimise juhtiv koolitajaÄripäev 26.02.2007Hoiakud takistavad töö tähtaegset lõpetamist enam kui oskuste puudumine või ajanappus.Kasutame iga päev väljendeid "raiskab aega", "löön aega surnuks", "hoian aega kokku". Kuid nii kummaline kui see ka pole, ei saa ajaga teha ühtegi neist asjadest.Aeg läheb omasoodu, meie saame end ajas ise juhtida....\nAino SiimonTartu Ülikooli dotsentÄripäev 26.02.2007Planeerides rasked ja suuremat pingutust nõudvad ülesanded päeva viljakamasse poolde, jõuad nendega tavaliselt kiiremini valmis.Ajajuhtimise suurim viga on nn oskamatus. Tihti tuginetakse omaenese tarkusele ja õpitakse ainult oma vigadest.Samuti ei peeta oluliseks eesmärkide püstitamist, prioriteetide määratlemist ega panda tehtavaid töid loogilisse järjekorda.Prioriteetide määratlemiseks on kümneid meetodeid,...\nAllikas: www.heateenindus.eeAeg on suurim looduses olev “jõud” - miski ei saa teda peatada, miski ei saa muuta. Nagu päikest ei ole teda näha, nagu tuult ei saa teda puudutada ning kõikidest loodusjõududest on tal meie üle kõige suurem mõju.Aeg on konstantne, vaid meie tajume seda erinevalt. Mõnikord me tunneme, et...\nAllikas www.next.eeFred Krieger 15.01.2009Kui igapäevasele suhtlusele ja kirjavahetusele kulub rohkem aega kui reaalsele töö tegemisele, siis oled ilmselt valesti aru saanud oma töö eesmärkidest. Iseenesest pole ju suhtlemises midagi halba, aga kui pidev edasijõudmatus tekitab sinus süümepiinu ja stressi, siis on õige aeg küsida – kas sa käid tööl selleks,...\nVahendid meeskonna eesmärgipäraseks tööks\nAllikas: www.next.eeFred Krieger |15.01.2009Tänapäeva inimese kaks kõige olulisemat ressurssi on aeg ja tähelepanu. Mõlemad on karmilt piiratud – aeg kulgeb pidevalt ja täielikku tähelepanu saab üheaegselt pöörata üldjuhul ainult ühele tegevusele. See aga näib tänapäeva kommunikatsioonivahendite taustal võimatuna. Veelgi enam - kas ja kuidas oleks võimalik kogu meeskond panna tegelema...\nAutor: Kristjan Otsmann, koolitusfirma Selge PiltArtikkel pärineb portaalist: www.juhtimine.ee 27.05.2008Palju inimesi on hädas aja planeerimisega ning otsustamisega, mis on hetkel kõige olulisem tegevus, millele kulutada järgmine 5, 15, 60 või 120 minutit. Aega arukalt juhtides saab paari lihtsa nipiga suurendada efektiivsust vähemalt viiendiku võrra ja vähendada tegemata asjadest tingitud stressi...\nAutor: Ardo Reinsalu, www.ajajuhtimine.eeAllikas: www.bioneer.ee, 03.november 09Töö ja pere jaoks on aega niigi napilt, aga mida teha hobidega? Tundub suisa võimatu leida aega lugemisele, sportimisele, maalimisele, keeleõppele või fotograafiale? Samas on kindel, et hobidel on meie elukvaliteedis oluline osa. Nende jaoks lihtsalt tuleb aega leida ja ehk on alljärgnevatest näpunäidetest...\nKindlasti saaks eitamisest terve raamatu kirjutada ja seetõttu me siinkohal rohkem tehnikaid ei kajasta. Eitada saab veel ka tingimuslikult, kus vastamisel saab ise pakkuda välja tingimused, mille puhul Sinu "ei" võiks olla "jah".Näiteks:"Ma ei jõua homseks seda aruannet teha, aga ma saaksin seda teha ülehomseks.""Mul ei ole Sulle 500 krooni...\nEesmärgista ehk ära vaata oma kella\nÄra vaata oma kella. Nüüd joonista oma kell nii detailselt kui oskad paberile. Kas tal on numbrinäit või seierid, kas ta näitab kuupäeva, kus asub valmistajanimi, kui suur kell on jne? Valmis?Nüüd võrdle joonistust ja päris kella. Täpselt sama? Võib-olla. Kahtlustan aga, et enamikel meist on joonistuse ja päris kella...\nMeie autostunud ühiskonnas kulub paratamatult märkimisväärne aeg lihtsalt sõitmisele. Kui arvestada keskmiseks hommikuseks kooli-lasteaeda-tööle sõitmise ajaks 25 minutit, tähendab see aastas üle 11 000 minuti ehk terve kuu jagu tööaega, mis on kulunud liiklusele. Ajajuhtimise asjatundja Ardo Reinsalu jagab Bioneeri lugejatega omi mõtteid, kuidas autos veedetud aega paremini sisustada.Paljud sõitjad...\nKui paluda inimestel hästi lühidalt, paari lausega öelda, mida tähendab nende jaoks mõiste psühholoogiline aeg, saame vägagi erinevad vastused.Mõni ütleb, et see on maailma ja selles toimuva tajumine läbi oma „seesmise kella” rütmide, selle rikkis- või korrasoleku kaudu.Mõni oskab arvata, et see on miski, mis on väga subjektiivne, oma meelte...


Buduaari foorum - Issand sa näed, aga ei mürista- mis toimub !?\nPostitatud: 16-02-2012 19:06 Jälgi teemat\nSee, mida ta lõpus räägib, ajab mind veel rohkem pahaseks.\nPostitatud: 16-02-2012 23:12\nSee kutt on juba näost pervert. Oma vanused saavad sellest aru ja hoiavadki eemale. Seda kutti ikka annaks ilusaks juua. Samas nii niired neiud on meelitatud, et poiss neile tähelepanu pöörab.\nPostitatud: 16-02-2012 23:27\nMa ei suuda enda viha isegi kirjeldada,tõesti sellised tüübid tuleks maha lasta Mitte panna neid natukeseks ajaks kinni,kus nad natuke aega viidavad ja siis jälle vabaks saavad ja samasuguseid tegusid edasi sooritavad.\nPostitatud: 16-02-2012 23:36\nNäha ju et haige inimene.\nPostitatud: 16-02-2012 23:43\nIkka väga haige inimene...\nPostitatud: 16-02-2012 23:53\npeast soe inimene\nPostitatud: 16-02-2012 23:56\nPostitatud: 17-02-2012 10:07\nSee kutt on juba näost pervert.\nma vaatasin ka, et tal on juba perverdi nägu peas\nPostitatud: 17-02-2012 10:14\nnägin seda ja ei suutnud samuti uskuda, et inimene sellist juttu võib välja ajada.\nPostitatud: 17-02-2012 10:15\nVärdjas, täiesti värdjas!!\nPostitatud: 17-02-2012 10:20\nAinus lahendus selliste vastu on kuul!


Palga asendamise suhtarv määratlus pensionile jäämisel\nSisserändajate sissetulekute määratlemine ja planeerimine\nPalga asendamise suhe on hea viis hinnata, kui palju raha vajate pensionile jäämiseks. Kui soovite teada, kui palju raha peate pensionile saamiseks kokku hoidma ja kui palju aega kulub selle eesmärgi saavutamiseks, peate alustama üldist hinnangut iga-aastase sissetulekuga, mida saate oma pensionile jäädes elada aastaid.\nPalga asendamise suhtarv Määratlus\nPalgaasenduse suhtarv, mida tuntakse ka kui sissetulekute asendamise suhet, viitab enamasti vanaduspensionile eelnenud vanaduspensioni protsendile.\nNäiteks kui investori eelväljaminek on 100 000 dollarit ja investor arvab, et palgakäibe asendamise suhe on 80%, piisab pensionilejäämisest, peab investor planeerima 80 000-dollarilise sissetuleku vajaduse pensionile jäämise aasta esimesel aastal.\nSellised teadmised võivad aidata ka asjakohaste varade jaotamise kindlaksmääramisel ja eesmärkide saavutamiseks vajalike investeerimisfondide liikide leidmisel.\nAlustamine sissetulekute asendamise planeerimisega\nKuigi sellel on puudusi, võib palkade asendamise suhe olla hea planeerimise vahend vanaduspensioni vajaduste hindamiseks. Üldised "pöidla reeglid" ei tööta kõigile, kuid kui te plaanite ja teie eesmärk on 20 aasta pärast pensionile jääda, peate tegema mõningaid realistlikke eeldusi ja tegema natuke matemaatika enne, kui otsustate hoiuste määra, varade jaotamise ja investeeringute valik.\nTeine üldine suunis pensioni saamiseks on 4-protsendiline reegel , mis näitab, et esimese pensionilejäämise aasta alguse tagastamise määr on 4% kogu pensionile jäänud varast.\nNüüd olete valmis mõneks matemaatikaks. Asjade lihtsaks tegemiseks eeldame, et teil on nüüd pensionile jäämisega 20 aastat ja võite elada praeguse brutotuluga 50 000 dollarit. Kasutades 72-reegli , kus öeldakse, et võite jagada 72 eeldatava tootluse ja jõuate aastate hulka, et teie säästud kahekordistada, võite ka sellisel viisil välja selgitada vanaduspensioni.\nAsjaolu, et asjad on lihtsad, eeldame 3,5% -list inflatsiooni, mis on veidi kõrgem kui ajalooline keskmine. Kui jagate 72 punkti 3,5-ga, siis saate umbes 20. See annab teile teada, et teie 50 000 dollariline sissetulek tänapäevastes dollarites kahekordistub 20 000-ni 100 000-ni. Nüüd, eeldusel, et 20-aastane pensionile jäämise tähtaeg on 80-protsendilise palgaasenduse suhe ja jõuate esimese aasta pensionile, on vaja 80 000 dollarit.\nKasutades 4% reeglit, saate jagada oma sissetuleku vajaduse (80 000) poolt .04 ja jõuate 2 miljoni dollarini. Nüüd pead tegema vaid mõtlema, kuidas saada 2 miljonit dollarit sellest, kus te täna olete! See matemaatika on natuke keerulisem. Nüüd võin teile öelda, et kui te ei ole midagi üldse salvestanud ja 20 aasta jooksul vajate 2 miljonit dollarit, peate säästma umbes 3400 dollarit kuus ja teie investeeringud peavad keskmiselt olema 8,00% tulususest. Kuid kui teil on siiani salvestatud 200 000 dollarit, peaksite samade eelduste kohaselt säästa ainult umbes 1100 USD kuus.\nPidage meeles, et palgaasenduse suhtarv ja 4% reegel on lihtsad, kuid kasulikud hinnangud. Seetõttu on teie pensionile jäämise kuupäevast üldiselt teie hinnang tõenäoliselt vähem täpsustatud. Sellepärast on finantsplaneerimine pidev protsess.\nVõite teha kohandusi, kui lähete oma pensionile minekuks.


Kaspersky Hosted Security põlvkonna teenused | Kaspersky Lab | Antiviirus, viirustõrje ja Internet Security\nKaspersky Hosted Security põlvkonna teenused\nTäna põhinevad ettevõtte töö jaoks kriitiliselt tähtsad protsessid sageli interneti ja elektronposti kasutusel. Vastavalt sellele, kuidas kasvab iga eluliselt tähtsa ressursi tähendus, kasvab ka nende kasutamisega seotud ohtude ja riskide arv. Kannustatuna kasumi saamisest, kasutavad küberkurjategijad üha rafineeritumaid meetodeid rünnakute organiseerimiseks läbi interneti ja elektronposti teel. Seoses sellega, et kompanii töötajad veedavad üha rohkem aega internetis, pöördudes kasutajate poolt loodavate, dünaamiliselt muutuvate kontentide poole, muutuvad korporatiivvõrgud üha kaitsmatumateks küberatakkide eest. Selles situatsioonis on kompanii jaoks eluliselt tähis saada oma käsutusse maailmaklassi lahendused multiplatvormiliste korporatiivsete IT-infrastruktuuride kaitseks.\nKasperskyHosted Security teenuste eelised?\nKaspersky Hosted Security teenused tagavad maailmaklassi kindla ja majanduslikult efektiivse kaitse posti-, web- ja kombineeritud ohtude eest. Kaspersky Hosted Web Security võimaldab filtreerida soovimatut kontenti ning tagada töötajate poolt interneti kasutamise efektiivse ja ohutu poliitika rakendamine. Meie ooted integreeruvad loomupäraselt kompanii äriprotsessidega ning on varustatud mugavate juhtimisvahenditega. Kaspersky Hosted Security majanduslikult efektiivsete kaitselahendustega maksimaalset jõudlust, alandades samal ajal kulusid IT-ohutusele.\nMaailmaklassi kindel kaitse üha komplitseeruvate posti- ja web-ohtude eest:\nPaljutasemeline lähenemine IT-ohutusele – kahjutekitava kontendi filtreerimine „virtuaaltehnoloogiate“ kasutamisega enne selle sattumist korporatiivvõrku;\nLahenduse paindlikkus ja kõrge mastaabilisus;\nParendatud kaitse eemal töötavatele töötajatele ja rühmadele;\nIT-ohutusele minevate kulude efektiivsus, kulude alandamine kaitsesüsteemi hooldamiseks.\nKaspersky Hosted Email Security tagab spämmi kindla ja efektiivse filtreerimise. See on majanduslikult efektiivne ja kergesti lahtipakitav maailmaklassi lahendus, kaitseb korporatiivvõrku nii jooksvate, kui ka esialgu veel tundmatute postiohtude eest. Detailsemalt\nKaspersky Hosted Web Security— majanduslikult efektiivne maailmaklassi lahendus interneti kaudu levitatavate kahjutekitavate programmide eest. Teenus ühendab endas internet-trafiku kontrolli web-kontendi filtratsiooniga ning võimaldab minimiseerida korporatiivvõrgu ohutuse tagamisele mõeldud kulusid. Selle abil võite realiseerida töötajate internetis efektiivse ja ohutu töötamise, piirates selle kasutamist isiklikel eesmärkidel - näiteks sotsiaalvõrgus suhtlemine. Detailsemalt.\nKatsetada Kaspersky Hosted Security teenust\nLiikuge viidet mööda, et täita päring Kaspersky Hosted Security teenuse proovikasutuseks.


Apelsini Linnud 💡 Aiandus | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Aiandus Apelsini linnud\nLinnud on mõned loomakuningriigi kõige säravamalt värvilised liikmed ja neid võib leida kõigis vikerkaarevärvides. Apelsini-linde leitakse üle maailma paljudes erinevatesse linnuliikidesse, tuttavatest oriolitest, koljuvestest ja papagoidest, pistikudest, kuninglikest kaladest, duplikatest, pingviinidest ja paljudest eksootilistest liikidest kogu maailmas.\nKuidas linnud saavad oranžiks\nKuidas linnud saavad apelsini sülle erineb liikide vahel. Enamiku lindude puhul on oranži välimus karoteinoidpigmentide mõju nende toidule ning nende ainevahetusprotsessi käigus need pigmendid töötlevad suled. Lindude sulgede struktuur võib mõjutada ka üldist värvi ja oranži tooni, samuti võib see olla värske või korralikult sulepulber. Varjutatud apelsin võib kaotada värvi ja lindude poos võib mõjutada seda, kuidas valgus peegeldab üksikute suled, muutes erinevate värvide välimust. Mõnel linnuliigil on eri populatsioonide värvide geograafilised erinevused ning meeste ja naiste lindude värvus võib olla erinev.\nKlassikalistest puuviljadega apelsini toonidest kuni tumedamad põletatud oranžid või jäigad toonid ja isegi heledad fluorestseeruvad toonid võivad linnud olla paljud apelsini tooni. Allpool olev galerii sisaldab mõnda maailma kõige oranžimat lindu - kui palju olete näinud?\nSuvel suundub Ida- ja Kesk-Ameerika Ühendriigid ja Kanada, Talib rändavad Florida, Kariibi mere, Mehhiko ja Lõuna-Ameerikani, Baltimore oriole on üks kõige levinumaid ja tuttavamaid oranžikuid linnu. Nimetatud seetõttu, et linnu must-oranž plummund sarnanes Marylandi provintsi esimese varaliste kuberneriga Lord Baltimore'i hariliku vapi värvidega, kuid seda lindu tunnistati endiselt Marylandi ametlikuks riigilinnaks.\nBaltimore oriole läänepoolne vastasmõõt on härjavärviõli oma näol palju rohkem oranž kui idapoolne nõbu. Need kaks lindu on nii sarnased, et need koguti kokku 1973-1995 ühe liikina. Kui nende rühmad kattuvad, võivad need kaks liiki hübridiseerida üksteisega, põhjustades seeläbi teatavat segadust. Täna on suvises lääneosas kogu USA lääneosakest pärinev härjavärv, mis viib Mehhikosse talved.\nTänu lemmikloomade kasvatamisele ja selle populaarsusele puuri lindina on päikesekuivrik looduslikult leitud vaid väikeses piirkonnas Lõuna-Ameerikas. Selle apelsini apelsin leiab enamasti nägu, kuid oranž pesta ulatub ka rinnale ja kõhtule, kuigi oranži värvuse ulatus võib oluliselt erineda. Kahjuks peetakse neid uudseid ja arukaid linde ohustatud, ja salaküttimine kujutab endast tõsist ohtu nende ülejäänud elanikkonnale.\nPaljud sõpradel on oma apelsinas apelsini puudus, kuid meeste musta kibuvitsa ahvena oranž kõri on üks kõige särama. Suveperioodil leiavad need värvilised kobarad Ameerika Ühendriikide ja Lõuna-Kanada kirdeosas ja talvel lähevad nad Andese mägede põhjapiirkondadesse Põhja-Lõuna-Ameerikasse. Need on enamasti üksikud linnud, kuid neid võib migratsiooni ajal leida väikestest segarakkudest.\nÜks kõige agressiivsemaid kolblasi on kergesti äratuntav rumalate kolbampullide oranž apelsin, mis on pärit apelsini kehast või selle hõõguvast oranžist kõrist. Need koljumalad on leitud Lääne-Põhja-Ameerikas, nii kaugele põhja kui Vaikse ookeani loode ja isegi Alaska suvel, kuid nad sõidvad talve jooksul Mehhikosse. Võrreldes nende keha pikkusega, on see üks maailma kõige pikemaid rändlusi.\nTüüp Cotinga, Guianani kukk on täiuslikult oranž lind, mille särav värv eristab suurepäraselt vaigistatud džungli põrandaid, kus isased külastasid leksisid, et meelitada naisi kuradile. Naised on enam-vähem värvilised, et seostada kivide ja rahnudega, kus nad pesitsevad. Need karmid linnud leiavad Põhja-Lõuna-Ameerikas, ulatudes Prantsuse Guajaanasest ja Surinameist Guyanasse, Venetsueela, Colombia ja Brasiilia põhjaosa.\nNeed väikesed, kuid säravad laulinnud on hämmastavalt punakas-oranž rinnad ja kõhupiirkonnad, mis võivad tunduda särava päikesevalguse säraga, ehkki naised on palju rohkem värvilised. Austraalia kaguosas ja Tasmaania saarel on need territoriaalsed linnud, mis tavaliselt leiavad paari, kuid võivad talve jooksul moodustada väikseid karju. Koos nende suurepärase värviga muudavad need putuktoidulised dieedid ja muusikalise trillingi laulud teretulnud õu linde.\nNeid värvilisi linde leidub kogu Euroopas ja Aasias, sealhulgas Jaapanis, ja kui nad jäävad suurema osa oma piirkonnast aastaringselt, võivad põhjapopulatsioonid hooajaliselt migreeruda. Meesõrvitsa apelsini rinnus võib erinevates piirkondades varieeruda tooni ja intensiivsusega ning sellel linnuvahemikul on üheksa erinevat alamliiki. Naistel on palju pesemata värvusi, et pesemiseks paremini kamuflaažiks. Need on häbelik, vaikne lind, mis on tavaliselt üksildased.\nNeed julmalt värvilised kuningapüügilaevad on mustad oranžid värvid, mis sügavenevad sabaga kuklale ja põhjapunasele toonile ning nende arve, jalad ja jalad on oranžikaspruunid. Need eredad värvid aitavad lindudel Aasia metsadest hästi välja ulatuda, kus nad leiavad Lõuna-Koreast Filipiinidelt, sealhulgas Borneost, Hiinast ja lääne-Ida-Indiast. Need on rändlinnud ja paljudel heleoranžilindlatel on emastel loomulikult rohkem lehmavärvi.\nVenezuela troopiline näeb välja nagu Baltimore oriole, kuid tühi patarei sinakasrohelist nahka silma ümber paneb kollektiivi peale oma tuttava nõbu. See lind asub Lõuna-Ameerikas ja Lõuna-Kariibi mere piirkonna suuremates saartel, sealhulgas Arubas, Curacaos, Grenada ja Dominitsas. See on monogamiidsed ja territoriaalsed ning Venetsueela rahvuslinnana jõuliselt kaitstud ja austatud. Kahjuks esineb ikkagi mõni lemmikloomade kaubanduslik salaküttimine.\nSeda aktiivset linnu leidub Sahara kõrbest lõuna pool asuvates Ida- ja Kesk-Aafrika metsades, paksustes ja aedades, kuigi see on mandri edelaosas puudu. Selle tumedad oranžid alamartiklid on eristatavad, ja rämpspost on sama kaetud oranži värviga. Metsikarja tüüp, valge-punutud robin-chat on enamasti putuktoiduline linnu, ehkki mõnikord sööb ta mõnda puuvilja. Need on meloodilised lindud, kes on tihti vastuvõetavad laevatehastes ja aedades.\nIcterus on vale\nSee oriole on Põhja-Ameerikas kõige väiksem oriole, millel on tumedam oranž värvus koos sügava põletatud oranži tooniga. See lind asub Lõuna-Ameerika ja Kesk-Ameerika Ühendriikides nii läänes kui Texas ja Mehhikos ning see lind liigub talveperioodil Kesk-Ameerikasse ja Põhja-Lõuna-Ameerikasse. See on elujõuline, sõbralik liik, ja seda võib sageli leida seakarjaküladest, kus on põhjavärinad, Ameerika robinid ja muud oriole liigid.\nChrysoena võiduk (Ptilinopuse võitja)\nÜks maailma kõige säravamalt värvilisemaid dupli, selle helge keha tõttu on ka oranž puuviljapõld. Oliivaba roheline pea on palju lollam kui ülejäänud selle lindude apelsini apelsin ja nagu nimigi ütleb, sööb ta enamasti puuvilju. Fidži väikestest saartest leiti vaid seda väikest piiri, kuid selle vahemiku piires on suhteliselt tavaline ja seda ei peeta ohustatud või ohustatud.\nVaikse ookeani loodeosa aastaringne elanikkond laiendab oma vastserohke oma põhjaosa Lääne-Kanadas, kaugemal Põhja-Aaska. Talvel leitakse neid Californias lõunaosas. Need on jämedad linnud, mis on rohkem maismaal kui paljud põõsad, tihti sageli maastikul asuvad paksud, kui nad söödaks. Nad võivad olla agressiivsed väiksemate lindude suunas. Geograafiliselt ja väikeste suuruste ja lehestiku variatsioonide järgi on neli erinevat piiskade alamliiki.\nPenguinid on tuntud oma mustvalge ojaga, kuid kuningas pingviinidel on ka põsepunased ja ülemistel rinnal värvilised apelsinipudelid, samuti on arvele oranž plaaster. See on üks suurimaid pingviiniliike, teine ainult imperaatori pingviinile. Kuningas pingviine leidub subantikartistel saartel, sealhulgas Falklandi saartel ja Tierra del Fuego juures. Need linnud võivad sukelduda kuni 1000 jalga sügavale ja maal, kus nad sõidavad ja jalutuskäigud saavad ringi liikuda.\nMitte kõik linnud ei suuda kergesti avastada apelsini lehti. Kea on suur Uus-Meremaa lõuna saarel leiduv suur papp, ja selle apelsin on peidetud ääres paikneva äärepinna all. Mõnel vaigistatud oranžil värvil võib näha ka rümba. Need on uudishimulikud ja intelligentsed linnud, kuigi nende kõikjaliste isutena satub neile raskusi, kui nad ründavad mägironimiskohti ja valivad kummist bitsid autodest välja. Neid linde leitakse ka vangistuses loomaaedades ja lindudel üle kogu maailma.\nMõnikord võib lind, mis ei ole tavaliselt oranž, geneetilisest mutatsioonist tingitud oranžid suled. Need värvilised morfid on haruldased, kuid võivad ilmneda paljudel lindadel punaste või oranžide sulgedega, sh punakaspruunikas, majakeevik või Cassini lõuend. Punane tanager on tavaliselt punane ja must, ja seda võib leida suvel Ameerika Ühendriikide idapoolsetes ja Kesk-Ameerika riikides ning Lõuna-Kanadas. See lind rändab Lõuna-Ameerika põhjaosa, sealhulgas Peruust ja Boliiviatesse talvel.\nVideo Juhiseid: Kaidi Feldmann ja Ummamuudu - Linnud ja sead.\nEelmine Artikkel Kasvav graffied Ruby Ball Cactus\nJärgmine Artikkel Mason Jar Terraarium\nMis on vaba vormis bassein?\nMount Airy kääbus Fothergilla põõsad\nMärgala Taimed, Muud Hoiatusmärgid Ostes Maju\nMillal On Parim Hiilimise Aja?\nMesinduse Algajatele Samm-Sammult\nMuruniiduki Eemaldamine: Esimene Samm Välisprojektide Jaoks\nVene Sake-Rajatised - Pügamine Ja Istutamine Näpunäited\nWalkway Haljastus pildid\nPulmonaria - Springtime Charmers mitmeaastases lillepiirkonnas\nSuvepõõsaid sunnitakse talve värviks\nParimad kaktuserised kasvavad siseruumides\nBunchberry: maastiku maastikukujunduse varjualune kate\nLindude pesade liigid\nTricolor Sage Taimed: söödav, kuid ka armas\nKasvavad orhideed alustest\nViimistlege oma puidust tekk 7 lihtsat sammu\nHeuchera "Blondie": Coral Bells naaseb blondiiniks\nKollaseliikide loetelu (A-Z)


Süütuse ja süüdimatuse aeg, vol 3 – Petrone Print\n– Raamat on juba inglise keelde tõlgitud ja hakkan otsima Briti kirjastajat. (Kui vaid rohkem aega selleks oleks… Ja lisaks ajale peab olema õnne.) “Minu Ameerika” on ju ikka veel pooleli tõlkeprojektina, sellele hakkan kunagi otsima USA kosilast.\n– Kas tohib kirjutada teistest inimestest? Selle üle olen ikka südant muretsenud. Ja aru saanud, et vastus on minu jaoks selline: oleneb, kuidas sa neist kirjutad. Armastuse ja mõistatahtmisega võib kõigest ja kõigist kirjutada.\n– Kust tuli inspiratsioon? Paljuski “Lostist” :). Ausõna. Ma ei vaata palju telekat, peaaegu üldse mitte, aga selle seriaali vaatasin ma ära ja nautisin seda, mismoodi ajal ei ole tähendust. Ja kuidas on võimalik teemaliine kõrvale jätta, et nende juurde hiljem tagasi tulla. Kuidas publik talub selle ära, juhul kui uus teemaliin on sama põnev kui see, mis pooleli jäi.\nMa üldse mõtlen kirjutades enamasti filmina, ma näen tegelasi kaadris (väga sageli). Ei tea, kas see kõigil tänapäeva kirjutajatel on nii.\nJustin näiteks rääkis, et teda aitas kirjutades “Vicky Cristina Barcelona” film palju (jah, “Minu Eesti 1. osa kirjutades! See oli Woody Alleni kirjutatud irooniline kaadritagune tekst, mida ta mitu korda üle kuulas ja mingit omamoodi muusat sealt püüdis.)\n– Veel üks sari, nimelt “24” inspireeris mind kohati. Kuigi ma tegelikult olen seda sarja vaid korra näinud – olin kuulnus sellest, mismoodi seal tegevus toimub nö aegluubis ja tahtsin näha selle spetsiifikat. Ja “südame”-raamatus on mitu sellist peatükk, mis toimuvad tegelikult ühe päeva jooksul. Intensiivne päev, kus nii palju juhtub. Neid peatükke kirjutades vilkus mul sees see “24” osa, mida nägin.\n– Kui tekstil oli juba oma iseloom käes, siis lugesin Elizabeth Gilberti “Söö. Palveta. Armasta” raamatut (kunagi olin seda otsast alustanud ja nautinud; muide, ma arvan, et raamatu esimene kümendik ongi raamatu kõige tugevam osa). Kartsin seda uuesti kätte võtta, kartsin, et ma saan kas kadedaks või lähen krampi või tuleb hirm, et ongi nii minu moodi. Õnneks ei juhtunud mitte midagi sellist. Ma arvan, et Gilbert mõjutas mind kirjutama otse ja vahel ka robustselt (aga seda on teinud ka mitu teist autorit, näiteks Henry Miller :). Aga tema lugu on hoopis teistmoodi kui minu oma. Ta räägib asjadest selles perspektiivis, et need on möödas, ta heidab oma möödunud valu üle nalja. Mina olin valinud hetkes-olemise perspektiivi: kui ma kirjeldan toimunut näiteks aastas 1999, siis ma üritan sellesse sisse minna ja siis see ei ole vist naljakas. Igatahes on tema tekstis huumorit rohkem, mul on see subtiilsem. Minu arust on minul ka omamoodi huumorit: need karakterid, keda kohtasin, on ju nii imelised. 🙂\nSellega lõppeb minu postituste sari, mis on “Kas süda on ümmargune?” esimese osa kaasavara.


Vooremaa Kamari linnukasvandus ärkab taas ellu\nKamari linnukasvandus ärkab taas ellu\nOmal ajal oli Kamaris tegutsenud Sakala tõulinnukasvatussovhoos üle Eesti tuntud. Nüüd on kaks noort meest sealsele linnukasvandusele taas eluvaimu sisse puhumas ja juba järgmise aasta märtsis peaksid haudejaamahoones taas tibud munadest kooruma hakkama.\nViljandimaalt Saarepeedilt pärit firma Tomrent omanik Marek Tanvald tunnistas, et hoidis koos kolleegi Toomas Tarniga sellel nukrana seisval hoonetekompleksil juba ammu silma peal. Suvel võttis ta ühendust Põltsamaa valla maa- ja keskkonnanõuniku Ain Valuga, kes aitas Tomrendi omanikel end Kamaris asuva linnukasvatuskompleksi probleemidega kurssi viia.\nSelleks ajaks oli teada, et kompleksi eelmine omanik on pankrotistunud ja hooned lähevad pankrotivarana müüki. Mõistagi ei tekkinud Tanvaldil ja Tarnil huvi haudejaama ja lindlate ostmise vastu n-ö tühjalt kohalt, vaid nad tegelevad praegu tibude ja noorkanadega Viljandimaal Holstres. Sealsest haudejaamast tuleb praegu aastas 50-60 000 tibu, ettevõtlike meeste eesmärgid on aga suuremad.\nPaari kuu eest peeti oksjon, kus Kamari linnukasvatuskompleks tervikuna müügile pandi ning Tomrent sai selle enda valdusse 4. novembril. Olukord hoonetes oli esialgu masendav, kuid mitmenädalase tegutsemise tulemusena on haudejaam seest täiesti puhas ja selle katus remonditud. Kevadel on plaanis kõigepealt hoonete ümbrus korda teha.\nLoodavad pehmele talvele\nMarek Tanvaldi sõnul on haudejaama plaanitud 120 000 munakohta. Suurem osa tibudest müüakse Lätti, kus ettevõttel on koostööpartner. Osa jääb oma tegevuse arendamiseks. Kompleksi on kavas rajada sugulindude lindla, tavalindlad ja väike lihatööstus.\nJuba lähipäevil hakatakse haudejaamale uusi aknaid panema. Marek Tanvald avaldas lootust, et ilmad niipea väga külmaks ei lähe, sest aknaid saab paigaldada kuni 10 miinuskraadiga. Omanikud ei oska täpselt prognoosida, kui palju ehitus-remonditööd talve jooksul ära teha jõutakse. Niipea, kui aknad ette saavad, asutakse paigaldama küttesüsteemi. Katel tarnitakse Poolast ning haudemasinad Belgiast. Haudemasinaid tuleb üles panema ja häälestama firma esindaja. Seejärel tuleb taotleda tegutsemisluba veterinaarametilt. Kui kõik plaanipäraselt sujub, peaksid esimesed tibud juba märtsi lõpus kooruma.\nJärgmisteks jõuludeks pardi- või hanepraad\nEsimesed sugulindude tibud peaksid Kamarisse kohale jõudma Hollandist, firmast Novogen. Läti koostööpartnerid loodavad saada edaspidi Kamarist umbes 30 000 tibu kuus. Enne jõule peaksid need kogused suuremad olema ja aastaseks müügikoguseks kujuneb ilmselt ca 500 000 tibu.\nLisaks kanatibudele on firmal plaanis hakata kasvatama ka parte ja hanesid. Pardid tuuakse sisse munade või tibudena. Parditibusid saab tuua Tšehhist ja hanetibusid Saksamaalt. Hanesid ja parte hakatakse kasvatama eraldi hoonetes, kanatibudega nad kokku puutuma ei hakka.\nPlaanis on hakata müügiks pakkuma stressivabades tingimustes kasvatatud lindude liha — linde hakatakse ka hoonetest välja laskma. Marek Tanvald lubas, et järgmisteks jõuludeks saab juba praeks osta nende firmas kasvatatud hanesid ja parte. Mune Kamaris tootma ei hakata, ehkki vähesel määral on neid võimalik sealt osta, sest ebastandardsed haudemunad prakeeritakse välja.\nTööle võetakse eelkõige kohalikke\nKevadel pannakse suuremat rõhku tibude müümisele eraklientidele. Marek Tanvaldi sõnul on viimasel ajal huvi nii munakana- kui broileritibude ostmise vastu suurenenud. Koduaedadesse ehitatakse väikesi soojustatud kuute, kus oma pere tarbeks munakanu kasvatatakse.\nMarek Tanvaldi kinnitusel peaks tulevaks hilissuveks vähemalt pooltes kompleksi kuuluvatest hoonetest elu juba käima. Kui tootmine kavandatud mahus algab, leiab haudejaamas ja lindlates tööd üle kahekümne inimese. Päris mitmed kohalikud elanikud on juba huvi tundnud, mis teoksil, ja endised linnukasvatajad on rääkinud oma kunagistest töödest ja tegemistest. Ettevõtja usub, et Kamaris leidub veel mitmeid inimesi, kes on varasemas Sakala tõulinnukasvanduses töötanud, ja ka neid, kes niisugust tööd teha soovivad. Marek Tanvald kinnitas, et tööle võetakse eelkõige kohalikke inimesi. Kui näiteks talvel pakane ja kõrged hanged, on kaugelt kohale tulekuga raskusi, kohapealt tullakse aga ikka tööle . Ta lisas, et temal on kodunt Kamarisse kõigest 49 kilomeetrit ja ta loodab kuuel päeval nädalas kohale tulla. Samas ei välista ta võimalust, et asub edaspidi Põltsamaa kanti elama.\nLiiguvad edasi tasa ja targu\nKamari linnukasvatuskompleksi käivitamiseks firma laenu võtta ei kavatse. Tanvaldi sõnul püüavad nad oma tegevuses edasi liikuda tasa ja targu. Pole mõtet võtta suurt laenukoormat, nii et hiljem laenu tagasimaksmise tõttu töötajatele palkade maksmisel raskusi võib tekkida. Linnukasvatuskompleksis tööd soovijad peaksid olema valmis maikuu lõpus tööle asuma. Haudejaam alustab praeguse plaani kohaselt küll tegevust märtsis, kuid esialgu püüavad omanikud seal oma jõududega hakkama saada. Liiati pole inimestel terve tööpäeva jooksul midagi teha, sest sinna paigaldatavad seadmed töötavad automaatrežiimil. Kui seadmete töös peaks tõrge tulema, jõuab signaal selle kohta Marek Tanvaldi telefonile. Selleks puhuks, kui elekter kaduma peaks, on firmal olemas oma jõujaam.


Mesilaste haigused | Veterinaar- ja Toidulaboratoorium\nEuroopa Liidu referentlaboratoorium (EURL) mesilaste tervise alal on alates 2011. aastast Prantsusmaal Sophia Antipolis’es asuv Prantsuse toidu-, keskkonna- ja töötervishoiu agentuuri (ANSES) mesilaste patoloogia labor (https://eurl-bee.anses.fr/).\nEURLi referentvolitused hõlmavad kahte olulist patogeenset bakterit: Ameerika haudmemädaniku tekitajat Paenibacillus larvae, Euroopa haudmemädaniku tekitajat Melissococcus plutonius ning ühte sekundaarse nakkuse põhjustajat (Paenibacillus alvei); kolme liiki eksootilisi parasiite (kahte Tropilaelaps lestade liiki ning ühte mardikalist, Aethina tumida); kolme parasiitide liiki (Varroa destructor lestad ja kahte liiki seeni Nosema apis ja Nosema ceranae) ning viit viirust: kroonilise paralüüsi viirus (CBPV), ägeda paralüüsi viirus (ABPV), kotthaude viirus (SBV), deformeerunud tiiva viirus (DWV), musta emakupu viirus (BQCV).\nEuroopa Liidu referentlaborite roll ja kohustused on määratletud määruses (EL) 2017/625, mesilastervise referentlabori täiendavad ülesanded Komisjoni määrusega (EL) nr 415/2013.\nVeterinaar- ja Toidulaboratoorium (aadressil Kreutzwaldi 30, Tartu) on volitatud täitma riikliku referentlaboratooriumi ülesandeid Eestis alates 2011. aastast. Riiklike referentlaborite roll ja kohustused on määratletud määruses (EL) 2017/625.


PIHTIMUS: Raiskasin 10 aastat oma elust, kuni julgesin lõpuks endale tunnistada, et olen gei - Noorte hääl\nAnonüümne lugeja pihib Noorte Häälele, kuidas ta ennast leidis ja milliseid takistusi tuli tal selleks läbida.\nEi ole lihtne tunnistada, et raiskasin 10 aastat oma elust, kuni julgesin lõpuks endale tunnistada, et olen gei. Selle aja sisse mahtus mitu ebaõnnestunud suhet, mille suurimaks piduriks olin endale ise, lõputu salajane meeste ilu imetlemine, enese salgamine, teiste heakskiidu otsimine aktivistina, pidev mure ja rahutus. Õppisin hästi, isegi väga hästi, aga sellest ei piisanud positiivse minapildi säilitamiseks. Midagi fundamentaalset oli paigast ära ja see ei lasknud lõpuks üldse keskenduda, kusjuures sisemisel motivatsioonil tuginev kõrgkoolis õppimine jooksis mitmel korral ummikusse. Rõõm ja eduelamused pisenesid, läbipõlemine ja muremõtted tugevnesid.\nOluline on leida keegi, kellega rääkida\nEnesega leppimise tee oli pikk ja okkaline. Kui esmalt tundsin huvi pigem Montoni uue kollektsiooni kui vastassoo vastu, siis modellide vaatamisest sai harjumus ja eriti kõrged nõudmised enda vastu tekkisid pesumodellide kõhukuubikuid ihaledes. Piltide vaatamine asendus peagi telesarjadega ja stereotüüpidega tutvumisega. Ka varane kokkupuude pornograafia ja erootiliste videoklippidega ei jäänud vahele. Lugesin läbi eestikeelse geikirjanduse "Tantsivast linnast" ja "Sergost" kuni "Kosmose" ja "Päikseta paradiisini". Sarjad "Glee" ja "90210" olid toeks eneseleidmisel ja oma elurolli mõtestamisel. Leidsin endale inimesed, kellega avameelselt rääkida, esialgu gayromeo.com lehel hiljem juba sõprade seas. Rääkimata asjad kuhjuvad ja tekitavad rohkem pingeid, kui usaldusväärne avameelsus.\nTee tööd, siis tuleb armastus: 12 staarpaari, kes armusid võtteplatsil (2) 16.08.2016\nRõõmustavad uudised: Downi sündroomiga "Glee" staar kihlus oma kauaaegse poiss-sõbraga (8) 05.08.2016\n"Kui see ei tundu õige, siis pole seda ka vaja proovida."\nKõige määravamaks sai oma huviringist leitud sõprade toel enda vastu aus olemise tee algus, kui tuli välja, et geimaailm on mulle lähemal, kui arvata oleksin osanud. Sealt olen kõige rohkem mõistmist ja tuge leidnud. Ka sõpradel on olnud sarnane tee. Eriti olulisena mainin, et minu enamik minu geituttavaid pole naisterahvaga vahekorras olnud, seega kui see ei tundu õige, siis pole seda ka vaja proovida. Küll süda juba teab, sest näiteks Steve Jobsi elulooraamatust leidsin enda jaoks tabava võrdluse, mille alusel jõudsin järeldusele, et minu jaoks on naised nagu hobused - graatsilised, ilusad, väärikad, nõtked, isegi pühalikud, aga see ei tõmba mind nende poole ega sütita mind. Ka suudlus tüdrukuga jääb nõnda julguse taha või suisa sunnitult kiretuks.\nEnda vastu tuleb aus olla\nPole midagi häbeneda, kui eneserahuldamisest alguse saanud eneseavastamine viib depressiooni või kirikust tuge otsides maandud mõttevangi, mida hiljem uuesti mõtestama peab, kasvõi psühholoogi abiga. Karm hetk on olla kaitseväes ja rühmakaaslaste ees vastuste andmist tõrjuda väitega, et antud keskkonnas olen aseksuaalne. Või hoopis spordiklubi duširuumis ennast nurkmisse boksi peites kõrvale piiluda. Saunaski võivad mõtted liiga aktiivseks muutuda. Niikaua kui enda vastu mitte aus olla, on need hetked äärmiselt stressirohked, kuid hiljem juba humoorikad. Endast tuleb lihtsalt üle saada ja selgusele jõuda, enne kui toitvat kätt hammustada ja vanemaid tõega ehmatada.\nKuigi geimaailm on täis küünilisust, eneseimetlust ja täiuseihalust, ei jõua asjades iial selgusele, kui esimest sammu ei astu ja end proovile ei pane. Selgus võib tabada ootamatult. Nimetan seda enda puhul "augusti kohalejõudmiseks", sest just sellel kuul tutvusin raamatuga "Kapiuksed valla". Sealt edasi kulgesid asjad loomulikumalt ehk rohkete tõusude ja mõõnadega. Eneseavastamine pole valutu, sest teiste inimestega suhestudes saame haiget, kogeme vaimustust ja pettumusi, kerglust ja pühendumist, ent minu arvates tõmbab sarnane sarnast, seega võiks alustada sellest, et olla ise see kaaslane, keda tahaksid endale leida.\nKas tahad midagi Noorte Hääle lugejatele pihtida, midagi südamelt ära rääkida? Kirjuta oma lugu noortehaal@delfi.ee!\nGlee-abielu! Kaks teleseriaali staari abiellusid\nRegistreeritud (35) Anonüümne (136)


Tavaliselt Android või muud operatsioonisüsteemi ülesandeks on vaid kas alustas telefon automaatselt või taotluse esitamisega kui sa valisid käivitada see protsess. Ülesanded on tegelikult vaikselt töötab taustal, iga teine teie telefonile. Näiteks kui soovite avada mäng, see hõlmab ülesanne. Need toimingud toimuvad telefoni mällu, mistõttu mõnikord telefon hargile, kui proovite avada paljud taotlused samal ajal. Lihtne põhjus on telefoni mälu on täis ülesandeid ja ei saa midagi teha, kuni mõned neist on lõppenud. See on tegelikult tüütu ja aeganõudev probleeme, aga hea uudis on see, et paljud rakendused nimega task manager, tapja või Töötle Tegumihaldur, on seal turul ja nad tegelikult tappa taustal tarbetu tööülesannetega.\nOsa 1: kuidas eristada Tegumihaldur Android App ja Android To-do nimekirja halduri rakenduse Osa 2: Top 5 Tegumihaldur Android Apps\nOsa 1: Kuidas eristada Tegumihaldur Android App ja Android To-do nimekirja Manager App\nTavaliselt läheb Android kasutaja, kes soovib paigaldada uue taotluse tema nutikas telefon Google Play talletada ja alustage otsingut sisestades nime otsinguriba. Nii et kui tegemist on pühendatud tapmine ja toimingute haldamise rakenduste otsimine, tippige me "task manager". See näitab meile, mis on segu Haldusrakendused ülesanne ja ülesande ülesanne Haldusrakendused.\nNeed kaks tüüpi rakendusi on täiesti erinevad ja üks ei saa ajada nende vahel. Et aidata teil sel juhul let's lühidalt käsitleda mõningaid erinevusi siin, vaadake neid\nAndroid ülesande Tegumihaldur\n1. ülesanded operatsiooni süsteemi, Android, iOS ja jne. 1. mida teha inimestele ajakava\n2. teatisi 2. teated\n3. peamiselt kasutatakse peatumine rakendused 3. peamiselt kasutatakse meenutas\nTegumihalduri: task manager taotlus on midagi sarnast meie arvutid, üles Kuna me ühendame mis avaneb vajutage klaviatuuril klahvikombinatsiooni Ctrl + Alt + Del task manager. Task manager võimaldab teil käsitsi tappa mõnede ülesannete või protsesside taustal ei soovi või võivad põhjustada kõik mured. Android task Manager saame ka käsitsi jõu stop mõned rakendused nagu need, mis on eelnevalt paigaldatud Android älypuhelimia.\nÜlesande task manager, see rakendus on üks, mis aitab teil hallata oma elu ülesandeid nagu koosolekutel vastuvõtmine/tegemisel teatud nõuab teatud inimesi või lihtsalt meelde, et teil juua vett. Neid applications saab hoiatada teid alarmi helid ja näidata üles iga sõnumi te eelnevalt sisestatud meelde tuletada teatud toimingu sooritamiseks. Sisestatud ülesande Tegumihaldur ülesandeid saab kõike ja kõike, mida tahan. Lihtsad sõnad, ülesande Tegumihalduri abil saate korraldada oma elu õigesti peatada keskendunud ja organiseeritud.\nOsa 2: Parim Android Tegumihaldur Apps\nNüüd on aeg toob sulle parim android protsessi manager apps, mis on saadaval turul saab kontrollida. Mõni rakendus on tasuta ja mõned makstakse:\nAdvanced Task Manager-Killer Seadme puhul erinev 4.6/5 Tasuta\nVaadata koera Tegumihaldur 1.5 & üles 4.6/5 $3.49\nTask Manager Pro 4.0 & üles 4.4/5 Tasuta\nPuhtama ja Task Manager minna 2.0 & üles 4.4/5 Tasuta\nAndroid Task Manager Pro 2.0 & üles 4.4/5 $4.70\nAdvanced task manager-killer on väga populaarne ülesanne manager app Store mängida.\nKäsitsi tapab valitud ülesanded\nTapab apps ja mängud\nMemory cleaner hulka\nVäikesed vead ja vigade mõned telefonid\nKippus auto tappa widget\nLae Advanced task manager-killer Google mängida poest >>\n2. vaadata koera Tegumihaldur\nWatch Dog Task Manager on ka top parim rakendus mängida poest kategoorias task manager. See on tõhus ja toimib teistmoodi. Neile, kes on mures, et nad hävitavad oma telefoni task manager apps tuleks valida see rakendus. Rakendus hoiatab teid ainult siis, kui app hakkab sööma teie CPU tsükleid taustal.\nTapab ainult sööb CPU tsükleid apps\nSäästab aku energiat\nHoiatab teid, kui app hakkab põhjustab probleeme\nTappa kõik juhuslikult\nViga update, mis jookseb appi (lahus app lehel)\nExtra funktsioone ainult tasulise versiooni\nLae Watch Dog Tegumihaldur Google mängida poest >>\nAndroid task manager pro võimaldab jälgida ja tappa apps ja sa tahad oma telefoni ja mälu protsessid nagu ka akutoitel.\nVabastab mälu tõhusalt\nRich teatised ja pakendamata Valikud\nPalju vigu kindlaksmääratud\nMõnes telefonis jookseb\n4. Mine puhtama ja Task Manager:\nSee on must on task manager rakendus, mis kaasas palju lisavõimalusi nagu vahemälu puhastamine, süsteemimälu ja üks nuppu Suvandid. Samuti on saadaval pro versioon, milliseid lisavõimalusi tehakse kättesaadavaks.\nTapab ühe klõpsuga ülesanded\nSirvimise ajalugu kustutatakse app andmete, Otsi kirjeid, helistada palke\nPuhastab vahemälu ja APK prügi\nAeglustab mõned telefonid\nVõtab palju mälu\nVäiksemad vead mis teatud mudelite\nJuiceDefender alla laadida Google mängida pood >>\nAndroid Task Manager Pro on teine task manager rakendus teid tappa tarbetu ülesandeid ja tasuta telefoni mällu salvestada.\nAnnab sulle nimekirja teenuste ja rakenduste üksikasjad\nMulti valimise ja käsu tugi\nÜks touch, käivitatakse ning loksutatakse Lõpeta tegum\nVidinad, Rakendusehalduri ja seaded\nJust väiksemad vead ja probleemid, mida saab kinnitada Updates\nLae aku arst Google mängida poest >>\n> Ressursi > Android > Top 5 Android Task Manager: tappa ülesanded ja kiirendada Android


Idamaised helid vallutavad Tallinna - Sekretar\nIdamaised helid vallutavad Tallinna\nIdamaise muusika festival Orient 2011 toob Eestisse ulatusliku programmi Aasia mägialadelt, kirjutab Puhkepäev.\nAlapealkirja “Kõrged kultuurid” kandval festivalil esineb kuuest erinevast regioonist 16 esinejat.\nVähe tuntud paikadest tuuakse Eestisse segu müstilistest rituaalidest, maskitantsudest, suure ajalooga klassikalisest odissi-tantsust ning Himaalaja rahvalauludest.\nVeel kolm päeva vältaval festivalil on võimalik näha esinejaid sellistest eksootilistest paikadest nagu Chitrali vürstiriik, Arunachal Pradesh ja Ladakh (India osariigid, mis asuvad Himaalajal), Bhutani kuningriik ja Süüria.\nKõik esinejad on valitud Oriendi programmi festivali kunstiliste juhtide Peeter Vähi ja Tiina Jokineni isiklike retkede ajal Aasiasse.\n“Kindlasti on üks programmi koostamise eripärasid see, et me ei pane seda kokku laua taga kabinetis, vaid otsime ise üles huvitavad kooslused vahetult nende elukeskkonnas,” kommenteeris Peeter Vähi esinejate valimise protsessi.\n“See aitab meil tuua Eestisse igal aastal autentseid artiste, keda mänedžerid ja tuurigraafikud veel ära rikkunud pole,” lisas Vähi.\nKõik kontserdid toimuvad Tallinna loomaaeda püstitatavas eripärases telgis. Pärast iga etendust toimuvad ringkäigud loomaaia öiste eluviisidega loomade juurde koos Aleksei Turovskiga.\nIdamaise muusika festival Orient\n11.–15. mail Tallinna loomaaias\n13. mail kell 19: Himalaalaja rahvalaulud ja traditsiooniline tants (Ladakh, India). Budistlikud maskitantsud (Bhutan).\n14. mail kell 17: India vokaalkunst – Vishal Moghe Ensemble (India). Sufi muusika ja pöörlev derviš (Damaskus, Süüria).\n15. mail kell 17: Apatani hõimu šamanistlik rituaal (Arunachal Pradesh, India). Drukpa Kagyu rituaal (Bhutan). Himaalaja laulu- ja tantsuetendus (Ladakh, India). Kalashi eepilised laulud ja tants (Chitral, Pakistan).


E-pood - Fotokaamerad - Panasonic - Hübriidkaamerad - Panasonic Lumix DC-GH5S kere - Fotoluks - Tallinna ja Tartu parim fotospetsialist!\nVaatasin » Panasonic Lumix DC-GH5S kere\nPanasonic Lumix GH5S saavutab Lumix kaamerate ajaloo seni kõrgeima tundlikkuse ja parima pildikvaliteedi. Selle saavutamiseks ühendati vastselt väljatöötatud kõrge tundlikkusega sensor Dual Native ISO tehnoloogia ja uusima Venus Engine pilditöötlus protsessoriga. Dual Native ISO on murranguline tehnoloogia, mille leiab Panasonicu professionaalsetest videokaameratest. Dual Native ISO pakub väga kõrget tundlikkust, kuid hoiab samas mürataseme madalana. Tavaliselt tõuseb tavalise single native ISO puhul müratase koos tundlikkuse suurenemisega. Uue sensori puhul on kasutusele võetud aga kaks ahelat, mis suudavad enne võimendamise töötlemist kõrgele loomulikule tundlikkusele lülituda. See tähendab aga, et madala müratasemega kauneid videolõike on võimalik saavutada ka nõrga valguse korral.\nPiiramatu salvestusajaga Cinema 4K 60p/50p video\nEsimene Lumix GH5 muutis võimalikuks 4K 60p/50p video salvestamise hübriidkaameraga. Teie loominguliste võimaluste oluliselt laiendamiseks teeb Panasonic Lumix GH5S suure sammu edasi ja pakub esmakordselt Cinema 4K 4096 x 2160 60p/50p video salvestamist. Lisaks ei ole piirangut salvestuse kestusel, seda isegi FullHD või 4K lahutusvõimega salvestamisel.\nPanasonic Lumix GH5S võtab kasutusele sisemise 4:2:2 10-bitise C4K/4K videosalvestamise. 10-bitine video annab edasi taeva- ja loojanguvaadete nüansid ilma 8-bitisele omaste ribadeta. Samuti on teil võimalik salvestada 4:2:2 10-bitist videot mälukaardile, juhtides samal ajal reaalajas signaali läbi täissuuruses HDMI-pordi, mis on ühendatud kas välise monitori või salvestajaga. 4:2:2 10-bitine salvestamine tagab üle miljardi värvitooni ja 8-bitise videoga võrreldes neljakordse tonaalsuse.\nIntegreeritud V-Log ja HDR värviprofiilid\nNeutraalne V-Log värviprofiil jäädvustab ideaalse dünaamilise vahemikuga pilte. HDR on režiim nii pildi tumedate kui ka heledate osade reprodutseerimiseks, nii et see näeb välja just selline, nagu inimsilm seda näeks.\nMitu kuvasuhet — ainult üks Panasonic GH5S\nLumix GH5S sensor saab hakkama mitme kuvasuhtega: 4:3, 17:9, 16:9 ja 3:2. Tänu efektiivsete pikslite laiale marginaalile fookuskaugus nende kuvasuhete puhul ei muutu. Fotode, 4K ja C4K video ja anamorfse video režiimi puhul saada olev funktsioon võimaldab teil kasutada täielikult objektiivi vaatenurka ja luua tõeliselt rabavaid kujutisi.\nKuni 10× aegluubis video\nVideo väljendusrikkuse tõstmiseks on Lumix GH5S saadaval mitmeid efekte. Kaamera võimaldab teil jäädvustada aegluubis videosid C4K, 4K lahutusvõimega 60 kaadrit/sek või FullHD lahutusvõimega kuni 240 kaadrit/sek.\n4:2:2 10-bitine HDMI väljund\nPanasonic Lumix GH5S suudab HDMI kaabli kaudu välja anda 4:2:2-bitist reaalajas pilti välismonitori või salvestisse, tagades samaaegselt sisemise 4:2:2 10-bitise salvestamise. See sobib professionaalseks videosalvestamiseks, mis nõuab pildi korralikku jälgimist või kõrge kvaliteediga salvestamist välisesse salvestajasse.\nEfektiivseid megapiksleid: 10,28\nSensori tüüp: Live MOS\nSensori mõõt: 17,3 × 13,0 mm; Four Thirds\nKülgede suhe: 4:3, saab valida ka 3:2, 16:9, 1:1\nSuurim pildimõõt pikslites: 3680 × 2760\nPilditöötlusprotsessor: Venus Engine\nISO: 160 – 51 200 (laiendatav 80 – 204 800)\nKaamera bajonett: Micro Four Thirds\nSobivad objektiivid: Micro Four Thirds objektiivid; FourThirds süsteemi objektiivid (DMW-MA1 adapteriga)\nTeravustamissensori tööulatus: -5 – 18 EV\nKatik: Vertikaalsihis liikuv fokaaltasapinna katik; Elektroonilise esimese kardina ja mehaanilise teise kardinaga katik\nElektrooniline katik: Jah\nElektrooniline esimene kardin: Jah\nSäriajad1/8000 – 60 sek, 1/16 000 – 1 sek (elektrooniline katik)\nAegvõtte maksimaalne pikkus: 30 minutit\nFailitüüp: JPEG, RAW\nSarivõte: 12 kaadrit sekundis; 60 kaadrit sekundis (elektroonilise katikuga)\n(4K cin) 4096 × 2160 / 60p\n(4K UHD) 3840 × 2160 / 60p\n(FullHD) 1920 × 1080 / 240p\n(4K cin) 4096 × 2160 / 30p/25p\n(4K cin) 4096 × 2160 / 24p\n(4K UHD) 3840 × 2160 / 30p/25p\n(4K UHD) 3840 × 2160 / 24p\n(FullHD) 1920 × 1080 / 120p\n(FullHD) 1920 × 1080 / 60p/50p\n(FullHD) 1920 × 1080 / 30p/25p\n(FullHD) 1920 × 1080 / 24p\nLOG-pildiprofiilid: V-Log, HLG\nPildipunkte: 3 680 000\nEkraani mõõt: 3,2''\nPildipunkte: 1 620 000\nMälukaart: SDHC, SDXC (UHS-I ja UHS-II ühilduv)\nMälukaardipesade arv: 2\nIlmastiku- ja tolmukindlus: Jah\nKaal: 660g (koos aku ja mälukaardiga)\nKomplektis: GH5S kere, liitiumaku DMW-BLF19, akulaadija DMW-BTC10, kerekork, välgukinga kate, pildiotsija kate, sünkropesa kate, akutalla kontakti kate, USB kaabel, õlarihm, kaablihoidik.\n[url=https://www.fotoluks.ee/?op=body&id=1216&cid=15291] fotoluks.ee / Panasonic Lumix DC-GH5S kere [/url]


JAANIS PRII: Laevaseppade sepikoda ehk Jää hakkas jälle liikuma… - Arvamus - Saarte Hääl\nJAANIS PRII: Laevaseppade sepikoda ehk Jää hakkas jälle liikuma…\nSaarlane ja purjetaja Jaanis Prii.\n“Lennart Meri pealkirjastas 1976. aastal oma “Hõbevalge” ühe peatüki küsimusega “Kust leida laevaseppa?”. See küsimus on täna sama värske, nagu siis, kui Lennart selle ajas mitu tuhat aastat tagasi viis, ehk siis kaasaegse väikelaevaehituse põhiküsimus on, kust leida laevainseneri?” kirjutab Tallinna tehnikaülikooli meremajanduse keskuse meretehnika ja väikelaevaehituse programmijuht Jaanis Prii.\nUue väikelaeva- ja laevaehituse inseneride põlvkonna kasvatamine ja oskusteabe koondamine oli ja on sellel tegevusalal nii Saaremaa kui kogu Eesti peamine väljakutse.\nMerendus ja laevandus on väga lai valdkond, mis kätkeb endas majandust, kultuuri ja elulaadi. Üks osa sellest on väikelaevad. Paljude inimeste jaoks on just väikelaev see, mis ühendab neid merega. Hobilaev annab tuhandetele inimestele võimaluse kogeda, mis on olla reeder ja laevajuht, mida meri nõuab laevalt ja meresõitjalt, millised on sellega seotud rõõmud ja mured.\nLai ja väga erinevate huvidega tarbijaskond seab oma nõuded ka väikelaevade ehitajale. Hobikasutaja ei ole reeglina kutseline meremees. Tema oskused ja kogemused võivad olla väga erinevad. Samas tunnetab just väikelaeval merd kõige otsesemalt. Seal eeldab navigatsiooniolude ja ilmastiku muutus kiiret ja otsusekindlat tegutsemist.\nKerged laevad, nutikad lahendused\nTeised ellingud ja staaplid on töölaevade omad. Aga ka siin on kasutajamugavus ja ökonoomsus võtmeküsimused. Laev peab olema kodune, hästi käsitsetav ja turvaline. Seepärast on kaasaegne väikelaevaehitus seotud moodsate materjalide ja tehnoloogiate kasutamisega. Nõuded turvalisusele on hästi reguleeritud ja muutuvad iga kogemuse põhjal.\nMis puutuvad aga siia laevasepad?\nSöandan väita, et tänapäeva laevaehitaja väljakutsed ei erine nii väga nendest, mis olid Salme laevade ja Väinamere uiskude ehitajatel. Taas on au sees kerged, nutikad ja keskkonnasõbralikud laevad ja lahendused. Ja muidugi, ujuma peavad nad sama hästi nagu need toonased.\nNii et nutikat laevaseppa on väga vaja. Aga kust siis ikkagi leida laevainseneri?\nSajand meremehi hullutanud paneme-jõed-vastupidi-voolama ja võtame-looduselt-mida-tahame-stiilis raskete diislihaisuliste raudlaevade hurraa-vaimustus on õnneks läbi.\nTehnoloogiad on muidugi muutunud. Looduslikku komposiiti, puitu asendavad uued ja moodsad ning veelgi kergemad kiud ja vaigud. Needitud terase asemel keevitame alumiiniumi ja rästiku koha peal navigeerib GPS ning tõrvaköite asemel kulgeb kontrollerist kontrollerini vaskkaabel. Aga elektrimootorit käitab taas tuulest akudesse püütud energia.\nRaudlaevadega tuli aga uus mõtteviis selles, kuidas insenerid oma tööd teevad – sündisid kaasaegsed disainibürood.\nEesti laevaehituse inseneriõppe järjepidevusse jäi suur auk, kui 1975 lõpetati toonases TPI-s laevaehituseriala õpetamine. Taasiseseisvunud Eestis on seda auku osalt täitnud Aalto ülikool Helsingis, kuhu aastas mõned tudengid saavad õppima minna. Sealt põlvnevad ka iseseisvunud Eesti esimesed doktorikraadiga laevaehitusinsenerid.\nTallinna tehnikaülikooli Kuressaare keskus on väikelaevaehitusega tõsisemalt tegelenud viimased tosinkond aastat. Aasta 2008 oli selles mõttes murranguline, sest alus pandi nii tollase TTÜ Kuressaare kolledži ja Eesti mereakadeemia väikelaevaehituse ühisõppekava loomisele kui ka väikelaevadele suunatud regionaalse kompetentsikeskuse ideele.\nMida ja kuidas õpetada, see tuli aga esmalt koostöös ettevõtjatega välja mõelda ja kirja panna.\nNii näiteks valiti koos firmadega välja õppes kasutatavad tarkvarad, pandi paika vajalikud laboritööd ja praktikumid. Õppekava valmis ettevõtete vajadusi silmas pidades.\nVäga oluline oli otsus sessioonõppe kasuks, mis võimaldab õpingute kõrval ka töötada. Loengud toimuvad igal kuul ühe nädala jooksul.\nKoostöös rajatud taristu\nTudengeid oli, õppejõud sai leitud ning õpe toimus, aga häid õppetingimusi siiski veel ei olnud. Siin tuli appi uus projekt, mis pani aluse väikelaevaehituse kompetentsikeskusele. Selle südameks sai 60 meetrit pikk ja 3 meetrit sügav laevamudelite katsebassein.\nSellised asjad ei sünni ühe organisatsiooni ettevõtmisel. Kompetentsikeskuse rajamisel olid partnerid Tallinna tehnikaülikool, Kuressaare ametikool, Eesti mereakadeemia, MTÜ Kuressaare Campus, MTÜ Eesti Väikelaevaehituse Liit, Saaremaa omavalitsuste liit, Kuressaare linnavalitsus, SA Saaremaa Arenduskeskus. Rahaliselt panustas kõige enam Euroopa Liit, mille regionaalarengu fond oli peamine abikäsi.\nKatsebasseini loomine ühendas kogu Eesti sellealase oskusteabe ja kaasati eksperte ka piiri tagant. Esimesed luurerühmad käisid väljas juba 2009. aastal. Sellest sai alguse Kuressaare kolledži hea koostöö ja üliõpilasvahetus Kieli rakenduskõrgkooliga. Kielis kogeti küll samalaadset kompetentsikeskust, aga nende seisva mudeli ja voolava veega bassein ei olnud tee, mida meil vaja. Tõsisem koostöö paistis Zagrebi ülikooliga, kes plaanis rajada veidi väiksemat õppetööks kasutatavat basseini.\nKuuskümmend meetrit nuputamist\nVäga oluline oli rootsi inseneri Henrik Andreassoni kaasamine arendusprotsessi, sest tema kogemused hüdrodünaamikast ja mudelkatsetest olid asendamatud.\nKuigi teoreetiliselt oleks saanud kogu basseinitehnika ja oskusteabe ka piiri tagant sisse osta, oli oluline, et suudame ka ise asjadest üksipulgi aru saada ja vajadusel muudatusi teha. Ainult nii on asjal arenguvõimalusi.\nNõnda sai katsebasseinist peamiselt kodumaine arendusprojekt. Ideest kuni projekteerimiseni oli palju abi MEC Insenerilahendustest, kus Saaremaalt pärit laevaehitusinsener Kristjan Tabri hoidis n-ö suurt pilti. Lainemudelid koostas TTÜ küberneetika instituudi lainetuse dünaamika laboratoorium akadeemik Tarmo Soomere juhtimisel. Kontrollsüsteemid arendas TTÜ mehhatroonika instituut. Baltic Workboats AS ehitas selle kõik valmis ja Energiatehnika OÜ tegeles elektripoolega.\nKui Tarmo Soomere esimest korda Kuressaares basseini vaatamas käis, vangutas ta pead ja arvas oma kogemuse põhjal, et läheb vähemalt 6–8 aastat, enne kui selline keskus täismahus tööle saab ja oma tunnustuse leiab.\nKeskusest sai aga väike kiirendi ja aeg jooksis poole kiiremini.


Dopamiin: kasutusjuhised ja ülevaated\nToimeaine: dopamiin (dopamiin)\nDopamiin - vasokonstriktoriga ravim, kardiotooniline toime.\nDopamiin vabastatakse kontsentraadi kujul infusioonilahuse valmistamiseks (pappkarbis või -karbis 5 ml, 5, 10, 250 või 500 ampulli).\nToimeaine: dopamiinvesinikkloriid - 5, 10, 20, 40 mg;\nLisakomponendid: naatriumdisulfit, vesinikkloriidhape 0,1 M (kuni pH 3,5–5,0), süstevesi.\nDopamiini iseloomustavad kardiotoonilised, veresooni laiendavad, hüpertensioonilised ja diureetilised toimed. Väikestes ja keskmistes annustes ergastab see beeta-adrenergilisi retseptoreid ja märkimisväärsetes annustes - alfa-adrenergilisi retseptoreid. Diureetiline toime on tingitud süsteemse hemodünaamika paranemisest. Dopamiinil on spetsiifiline stimuleeriv toime neerudes ja veresoonte silelihastes paiknevatele postsünaptilistele dopamiini retseptoritele.\nVäikestes annustes (0,5–3 μg / kg / min) mõjutab ravim peamiselt dopamiini retseptoreid, põhjustades peaaju, neerude, koronaaride ja mesenteriaalsete veresoonte laienemist. Neerude veresoonte laienemine põhjustab neerude verevoolu intensiivistumist, naatriumi eritumist, suurenenud uriinieritust ja glomerulaaride filtratsiooni kiiruse suurenemist. Samuti toimub mesenteriaalsete veresoonte laienemine (see on dopamiini eripära, mille toime mesenteriaalsetele ja neeru veresoontele erineb teiste katehhoolamiinide toimest).\nVäikestes ja keskmistes annustes (2‒10 μg / kg / min) on dopamiin postsünaptilise β stimulaator1-adrenergilised retseptorid, mis põhjustab minuti veremahu suurenemist ja positiivset inotroopset toimet. Sel juhul võivad pulssirõhk ja süstoolne vererõhk tõusta, kuid diastoolne vererõhk püsib muutumatuna või tõuseb pisut. Perifeersete veresoonte kogutakistus (OPSS) püsib tavaliselt samal tasemel. Müokardi hapnikuvajadus ja pärgarteri verevool kipuvad suurenema.\nKui dopamiini manustatakse suurtes annustes (10 μg / kg / min või rohkem), α1-adrenoretseptorid, mis põhjustab südame löögisageduse suurenemist, OPSS-i ja neeruveresoonte valendiku ahenemist (viimane mõju võib põhjustada varem suurenenud diureesi ja neerude verevoolu langust). Kui OPSS ja minutiline veremaht suurenevad, tõuseb nii diastoolne kui ka süstoolne vererõhk.\nTerapeutiline toime ilmneb dopamiini intravenoosse manustamise taustal 5 minuti jooksul. Selle kestus on umbes 10 minutit.\nDopamiini manustatakse eranditult intravenoosselt. Ligikaudu 25% sissevõetud aine kogusest haaratakse neurosekretoorsetele vesiikulitele, milles toimub hüdroksüülimine ja moodustub norepinefriin. Dopamiinil on märkimisväärne jaotusruumala ja see ületab osaliselt hematoentsefaalbarjääri. Vastsündinutel on jaotusruumala 1,8 l / kg. Plasmavalkudega seondumise aste on 50%.\nDopamiin metaboliseerub kiiresti vereplasmas, neerudes ja maksas katehhool-O-metüültransferaasi ja monoamiini oksüdaasi osalusel, moodustades farmakoloogiliselt inaktiivseid metaboliite. Täiskasvanutel on ravimi poolväärtusaeg organismist 9 minutit, vereplasmast - 2 minutit. Vastsündinutel võrdub see indikaator tavaliselt 6,9 minutiga (varieerub vahemikus 5 kuni 11 minutit). Eritumine toimub neerude kaudu: 80% annusest eritub peamiselt metaboliitidena 24 tunni jooksul ja väikestes kontsentratsioonides - muutumatul kujul.\nErineva päritoluga šokk (kardiogeenne šokk; pärast ringleva veremahu taastamist - hüpovoleemiline, operatsioonijärgne, anafülaktiline ja nakkuslik toksiline šokk);\nSüdamehaigete madala südamevõimsuse sündroom;\nSamaaegne kasutamine monoaminooksüdaasi inhibiitorite, halogeeni sisaldavate anesteetikumide ja tsüklopropaaniga;\nVastavalt juhistele tuleb dopamiini kasutada ettevaatusega imetavatel ja rasedatel, alla 18-aastastel lastel, samuti hüpovoleemia, raske aordi aordi stenoosi, müokardi infarkti, südame rütmihäirete (vatsakeste rütmihäired, kodade virvendusarütmia), metaboolse atsidoosi, hüperkapnia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia, hüpoksia korral. hüpertensioon vereringe väikeses ringis, oklusiivsed vaskulaarsed haigused (sh trombemboolia, ateroskleroos, diabeetiline endarteriit, obliterans tromboangiit, obterioarteriit endarteritis, külmumine, Raynaud tõbi), suhkurtõbi, bronhiaalastma (kui esinenud ülitundlikkust).\nKasutusjuhend Dopamiin: meetod ja annus\nRavimi annus määratakse individuaalselt, sõltuvalt vererõhu suurusest, šoki raskusest ja patsiendi ravivastusest:\nVäikeste annuste vahemik: kiirusega 0,1–0,25 mg minutis (0,0015–0,0035 mg / kg minutis) - inotroopse efekti saavutamiseks (südamelihase suurenenud kontraktiilsus) ja suurenenud uriinieritus;\nKeskmine annuste vahemik: 0,3–0,7 mg minutis (0,004–0,01 mg / kg minutis) - intensiivse kirurgilise ravi korral;\nMaksimaalsete annuste vahemik: 0,75–1,5 mg minutis (0,0105–0,021 mg / kg minutis) - septiline šokk.\nVererõhu mõjutamiseks soovitatakse suurendada dopamiini annust 0,5 mg-ni minutis või rohkem või konstantse dopamiini annuse korral lisaks norepinefriini (norepinefriini) annusele 0,005 mg minutis, patsiendi kehakaaluga umbes 70 kg..\nOlenemata südame rütmihäirete tekkeks kasutatavast annusest, on edasine annuse suurendamine vastunäidustatud.\nLastele manustatakse dopamiini annuses 0,004–0,006 (maksimaalselt 0,01) mg / kg minutis. Lapsed, erinevalt täiskasvanutest, peavad annust suurendama järk-järgult, s.t. alustades minimaalsest annusest.\nDopamiini manustamise kiirus patsiendi optimaalse ravivastuse saavutamiseks tuleb valida individuaalselt. Enamikul juhtudel on patsiendi rahuldavat seisundit võimalik säilitada annustega alla 0,02 mg / kg minutis.\nInfusiooni kestus määratakse kindlaks patsiendi individuaalsete omaduste järgi. Kuni 28 päeva kestva ravi kogemus on positiivne. Ravimi ärajätmine pärast kliinilise olukorra stabiliseerumist peaks toimuma järk-järgult..\nDopamiini lahjendamiseks võite kasutada 5% dekstroosilahust Ringeri laktaadi lahuses, Ringeri laktaadi ja naatriumlaktaadi lahuses, 0,9% naatriumkloriidi lahuses, 5% dekstroosi lahuses (sealhulgas nende segud). Intravenoosseks infusiooniks mõeldud lahuse valmistamiseks tuleb 250 ml lahustisse lisada 400–800 mg dopamiini (dopamiini kontsentratsiooni saavutamiseks 1,6–3,2 mg / ml). Infusioonilahus tuleb valmistada vahetult enne kasutamist (lahuse stabiilsus säilib 24 tundi, välja arvatud segud Ringeri-laktaadi lahusega, maksimaalselt 6 tundi). Dopamiini lahus peaks olema värvitu ja läbipaistev..\nTeraapia ajal on mõnel kehasüsteemil võimalik tekkida häireid, mis avalduvad järgmiselt:\nSüdame-veresoonkonna süsteem: sagedamini - bradükardia või tahhükardia, stenokardia, südamepekslemine, valu rinnaku piirkonnas, vasaku vatsakese suurenenud diastoolne rõhk, halvenenud juhtivus, vererõhu langus või tõus, vasospasm, QRS-kompleksi laienemine (vatsakeste kompleksi esimene faas, mis kajastab protsessi vatsakeste depolarisatsioon); suurtes annustes kasutamisel supraventrikulaarsed või vatsakeste rütmihäired;\nKesknärvisüsteem: sagedamini - peavalu; harvem - motoorne ärevus, ärevus, müdriaas;\nSeedesüsteem: sagedamini - oksendamine, iiveldus;\nAllergilised reaktsioonid: bronhiaalastma põdevatel patsientidel - šokk, bronhospasm;\nKohalikud reaktsioonid: kui dopamiin satub naha alla - nahaaluse koe ja naha nekroos;\nMuu: harvem - asoteemia, õhupuudus, piloerektsioon; harva - polüuuria (väikeste annuste manustamisel).\nDopamiini üleannustamise sümptomiteks on: psühhomotoorne agitatsioon, vererõhu liigne tõus, stenokardia, perifeersete arterite spasm, vatsakeste ekstrasüstool, tahhükardia, peavalu, hingeldus.\nKuna dopamiin eritub organismist kiiresti, peatuvad ülalnimetatud nähtused manustamise lõpetamisel või annuse vähendamisel. Kui selline ravi on ebaefektiivne, määratakse beetablokaatorid (kõrvaldavad südame rütmihäired) ja lühitoimelised alfa-blokaatorid (aitab vererõhu liigsel tõusul).\nEnne dopamiini manustamist tuleb šokiseisundis hüpovoleemiaga patsiente kohandada vereplasma ja muude verd asendavate vedelike manustamisega..\nInfusioon tuleb läbi viia vererõhu, pulsi, diureesi, minuti veremahu, EKG kontrolli all. Diureesi langusega ilma samaaegse vererõhu languseta on vaja vähendada dopamiini annust.\nMonoamiini oksüdaasi inhibiitorid võivad põhjustada rütmihäireid, peavalu, oksendamist ja muid hüpertensiivse kriisi ilminguid, seetõttu määratakse patsientidele, kes on saanud monoamiini oksüdaasi inhibiitoreid viimase 2-3 nädala jooksul, dopamiini algannustena, mis ei ületa 10% tavalisest annusest..\nDopamiini kasutamise kohta alla 18-aastastel patsientidel ei ole rangelt kontrollitud uuringuid läbi viidud (eraldi on teateid selle patsientide rühma arütmiate ja gangreeni tekkest, mis on seotud selle ekstravasatsiooniga (ravim jaotatakse veeni kahjustuse tagajärjel nahka ja nahaalusesse koesse pärast intravenoosset manustamist). Ekstravasatsiooni ohu vähendamiseks soovitatakse dopamiini süstida võimaluse korral suurtesse veenidesse. Kudede nekroosi vältimiseks ekstravasaalse dopamiiniga on vaja viivitamatult infiltreeruda 0,9% naatriumkloriidi lahusega annuses 10-15 ml koos 5-10 mg fentolamiiniga..\nDopamiini määramine perifeersete veresoonte oklusioonhaiguste ja / või DIC-i (anamneesis desinimaalse intravaskulaarse koagulatsiooni) korral võib põhjustada veresoonte järsku ja väljendunud ahenemist lisaks naha nekroosile ja gangreenile (vajalik on hoolikas jälgimine ning kui avastatakse perifeerse isheemia tunnused, sissejuhatus) Dopamiini kasutamine tuleb viivitamatult lõpetada).\nRasedatel kasutatakse dopamiini ainult nendel juhtudel, kui ravi võimalik kasu emale ületab märkimisväärselt lootele võimaliku riski (katsed on tõestanud kahjulikku mõju lootele) ja / või lapsele.\nPuuduvad tõendid selle kohta, kas dopamiin eritub rinnapiima..\nDopamiini samaaegsel kasutamisel koos teatud ravimitega võivad ilmneda kõrvaltoimed:\nAdrenostimulandid, monoaminooksüdaasi inhibiitorid (sealhulgas furazolidoon, prokarbasiin, selegiliin), guanetidiin (suurenenud kestus ning tugevnenud kardiostimuleerivad ja survestavad toimed): suurenenud sümpatomimeetiline toime;\nDiureetikumid: suurenenud diureetiline toime;\nSissehingatavad ravimid üldanesteesias, süsivesinike derivaadid (isofluraan, kloroform, tsüklopropaan, halotaan, enfluraan, metoksüfluraan), tritsüklilised antidepressandid, sealhulgas maprotiliin, kokaiin, muud sümpatomimeetikumid: suurenenud kardiotoksiline toime;\nBeeta-blokaatorid (propranolool) ja butürofenoonid: nõrgestavad dopamiini toimet;\nGuanetidiin, guanadrel, metüüldopa, mekamüülamiin, rauwolfia alkaloidid (viimased pikendavad dopamiini toimet): nende hüpotensiivse toime nõrgenemine;\nLevodopa: suurenenud arütmia tekke tõenäosus;\nKilpnäärmehormoonid: nende toime vastastikune tugevdamine on võimalik;\nErgotamiin, ergometriin, oksütotsiin, metüülergometriin: vasokonstriktoriefekti suurenemine ja gangreeni tekke oht, isheemia ja raske arteriaalne hüpertensioon kuni koljusisese verejooksuni.\nDopamiin vähendab nitraatide antianginaalset toimet, mis omakorda võib vähendada sümpatomimeetikumide survestavat toimet ja suurendada hüpotensiooni riski (samaaegne kasutamine on võimalik sõltuvalt soovitud terapeutilise efekti saavutamisest).\nFenütoiin võib kaasa aidata bradükardia ja arteriaalse hüpotensiooni ilmnemisele (sõltuvalt manustamise kiirusest ja annusest), tungaltera alkaloididest gangreeni tekkeks ja vasokonstriktsiooni tekkeks.\nDopamiin on farmatseutiliselt kokkusobimatu oksüdeerivate ainete, aluseliste lahuste (inaktiveerida dopamiin), tiamiini (aitab kaasa vitamiini B1 hävitamisele), raudsooladega; ühildub südameglükosiididega (võimalik on aditiivne inotroopne toime, suureneb südame rütmihäirete oht - vajalik on EKG jälgimine).\nDopamiini analoogid on: Dopamine-Darnitsa, Dopamine, Dopamine Solway 200.\nHoida pimedas, lastele kättesaamatus kohas temperatuuril 8-25 ° C..\nLäbivaatuste kohaselt peetakse dopamiini üheks kõige tõhusamaks ja kohustuslikumaks ravimiks šokiseisundite ravis..\nDopamiini 0,5% ligikaudne hind apteekide kettides on 78–83 rubla ja 4% ravim on 195–272 rubla (pakendis on 10 ampulli).\nKõik on diabeedist kuulnud. Õnneks pole paljudel inimestel sellist haigust. Kuigi sageli juhtub, et haigus areneb väga vaikselt, märkamatult, ainult rutiinse läbivaatuse ajal või hädaolukorras, näidates oma nägu.\nII tüüpi suhkurtõbi on endokriinne patoloogia, mille põhjustab pankrease näärme enda insuliini ebapiisav tootmine ja koe tundlikkuse vähenemine selle suhtes. Haiguse diagnoosimisel hakkab patsiendi ravi viivitamatult vältima arvukate komplikatsioonide tekkimist.


Noortebänd 2011 võitja Sibyl Vane salvestab esimest plaati – Ajakiri KITARR\nKITARR.EE\t30. sept. 2012 883 Views\nPärnust pärit Sibyl Vane oli üks neist bändidest, mis otsustas möödunud aastal osaleda üle-eestilisel noorte muusikute konkursil Noortebänd 2011. Võit toodi koju.\nNüüd lõpetab Sibyl Vane oma esimest plaati, mis peaks ilmavalgust nägema novembris. Varsti algavad ka esimese muusikavideo võtted.\nTekst: Imre Kaas\nFotod: Sibyl Vane, Kris Moor\nHeiko Leesment: „Lindistame seda plaati otse ja ausalt, nagu me live’is kõlame. Me ei kasuta nipitamistehnikat ja loobume lisamast efekte või asju, mida meil muidu pole. Viimasel ajal on stuudios olnudki nii, et me küsime üksteiselt – kas oled ikka kindel, et seda kohta ka muidu nii mängid? Kõik peaks olema ehe ja aus. Nii nagu tavaliselt laval.”\nKas olete nüüd tagantjärele rahul, et läksite Noortebändile osalema?\nHelena Randlaht: „Muidugi oleme!”\nHeiko: „Vastupidist on vist raske väita. Kuigi meile tundus eelnevaid aastaid vaadates, et ehk oleme selle konkursi jaoks pisut vanad. Meil oli valida kahe vahel – kas salvestada midagi uut ja minna Eesti Laulule või minna „What’s My Name?”-iga Noortebändile. Kui sügiseks selgus, et midagi uut meil pole, läksime Noortebändile. Edasine on juba ajalugu.”\nKas sel aastal lähete siis Eesti Laulule?\nHeiko: „Me võtsime vastu otsuse, et me ei lähe. Me oleme lihtsalt liialt hõivatud plaadi esitlemisega ja ma ei saa lubada, et teeksime sellesse pausi. Eesti Laul nõuaks aega, mida meil pole.”\nMis teiega siis pärast Noortebändi võitu sündis? Uus plaat on tulekul, ilmselt on olnud ka rohkelt esinemisi?\nHelena: „Jah. Pärast seda võitu oligi meil esinemisi kohe igal nädalavahetusel ja olime paar-kolm päeva järjest sõidus. Mõnel päeval oli isegi mitu esinemist järjest.”\nKuidas sündis Sibyl Vane?\nHeiko: „Mina ja Helena mängisime sellises bändis nagu John Stuart Mill. Nõustusime millalgi esinema ühel kontserdil, kuid meie tavapärane laulja ei saanud Tartust koolist ära tulla. Otsustasime, et Helena võiks laulda ja kutsusime Margi trumme mängima. Põhimõtteliselt tegime bändi vaid üheks korraks. Helena siis arvaski, et oleks hea mõte panna meile eraldi nimi − Sibyl Vane − ta oli just Dorian Gray portreed lugenud. Tegime selle kontserdi ära ja rahvale meeldis. Järgnenud suvel tundus siiski, et meie teed viivad lahku – erinevatesse linnadesse. Kui aga sügisel avastasime, et oleme kõik endiselt Pärnus, otsustasimegi, et hakkame seda tegema. See oli üks esimesi proove, kui Helena tõi kaasa loo „Whats My Name?”. See muutis kogu arusaama, mida me peaksime tegema ja bändi stiil hakkas välja kujunema. Siis oli selge, et Helena peab veel lugusid kirjutama.”\nOlete bändis kolmekesi. Kas te pole kunagi tundnud, et peaksite mõne muusiku juurde võtma?\nHelena: „Mõtlesime küll selle peale.”\nHeiko: „Varasemalt tahtsid mõned inimesed juba ise bändi tulla. Üks tahtis sünti mängida ja tekkisid mõned kitarrikandidaadid. Aga meile meeldiski see inimeste reaktsioon – et me oleme just kolmekesi. Üldiselt tänapäeval keegi ju kolmekesi bändi ei tee.”\nTundub uskumatu küll − võluda kahest instrumendist ja trummidest välja mulje, et laval on rohkem muusikuid kui tegelikult.\nHeiko: „See ongi bänditegemise võlu, et kui kolm inimest üksteist täiendavad. Me nägime John Stuart Milliga, et kahe kitarristi puhul on keeruline mängida, kui puudub oma helimees. Tundmatus kohas ei tee suvaline helitehnik vahet, kumb kitarr on lead ja milline neist peaks rohkem esiplaanil olema. Siis tekkisidki probleemid. Kolmekesi olemine välistab sellised küsimused ja igaühel on kindel roll.”\nHelena, mis pillidega Sa mängid?\nHelena: „Mul on praegu Godin Progression. Ja Richmond, mis on samuti Godini all. Mingit sügavat ajalugu neil pole. Aga kõige esimene kitarr oli mul must Ibanez, nagu ikka (muigab).”\nKas oledki keskendunud elektrilistele pillidele või oli ka akustiline periood?\nHelena: „Eks koolis sai ikka akustilist kah mängitud. Oli selline nailonkeeltega mõnus juust. Pärast aastat läksin elektrikitarrile üle.”\nKas võib siis öelda, et oled pigem iseõppija?\nHelena: „Põhitõed sain selgeks, kui käisin õpetajate juures, aga edasi on kõik tulnud omal käel. Kogemused arendavad.”\nMillised on teie muusikalised eeskujud?\nHelena: „Pigem neid ei olegi.”\nHeiko: „Me oleme lihtsalt niivõrd erineva muusikalise taustaga, et ühist ja otsest eeskuju ei saa välja tuua.”\nHeiko, milline on siis Sinu muusikaline taust?\nHeiko: „Olen enne Sibyl Vane’i mänginud peamiselt erinevates punkbändides. John Stuart Mill oli juba rohkem mainstream. Aga pigem olen selline roki, metal’i ja pungi juurtega. Trummar Mark hakkas näiteks mängima hoopis Michael Jacksoni järgi ja Helena on hair-metal’i, bluusi ja kantri taustaga. See kompott on päris tugev – meil on erinevaid seisukohti ja lähenemisi, mida omavahel selgeks vaielda.”\nKuidas näeb üldse välja teie lugude kirjutamine?\nHelena: „Mõtlen mingi põhja välja ja lähen sellega kohale. See on hullult toores, lihtsalt akordid − mõtled, et ehk akustiliselt kõlab enam-vähem hästi. Kogu töö läheb edasi prooviruumis ja lõpuks ei pruugi see enam üldse samamoodi kõlada. Pigem on meie lugude kirjutamine ikka ühislooming.”\nHeiko: „On olnud lugusid, kus esialgsest versioonist jääb alles vaid refrään ja kogu muu osa kirjutatakse juurde. Piiranguid me üksteisele ei sea, aga üle sõita teistest ka ei tohi. Hääletus on demokraatlik.”\nMilline on teie hinnangul Eesti muusika hetkeseis?\nHeiko: „On päris huvitav aeg, kus avalikkuse huvi äratab muusika, millele varem tähelepanu ei pööratud. Kui oli kunagi Terminaatori hiigelaeg, siis tekkis igale poole väikeseid Terminaatoreid. Ja kui tuli Tanel Padar & The Sun, tekkis igale poole väikeseid The Sun’e. Praegu on tänu elektroonilisele muusikale ja ehk ka tänu netiajastule asjad muutunud. Tänased bändid ei kõla enam sellisena, mida keegi juba kusagil teeb.”\nKuula ka Noortebänd 2011 võidulugu:\nHeiko LeesmentHelena RandlahtMark KostrovNoortebänd 2011Sibyl Vane


Shotibaar Koobas, Pärnu maakond\nKoobas on Pärnus asuv shotibaar, mida võib kirjeldada ka kui keldribaari, vesipiibubaari või lounge'i. Keldribaarile omaselt tervitab Sind Koopasse sisenedes hämar ning hubane atmosfäär ja lisaks mugav sisustus. Kuigi baar on spetsialiseerunud shottidele mida meil on ligi 40, pakume ka kokteile, õlut ja siidrit ning palju muud.\nSoovid seltskonnaga maha istuda ning vesipiipu nautida? Koobas on selleks õige baar. Kui sulle meeldib aga oma õhtut lauamängudega sisustada, siis ka need on meil olemas!\nKoobas on Pärnus asuv shotibaar, mida võib kirjeldada ka kui keldribaari, vesipiibubaari või lounge'i. Keldribaarile omaselt tervitab Sind Koopasse sisenedes hämar ning hubane atmosfäär ja lisaks mugav sisustus. Kuigi baar on spetsialiseerun\nTeisipäev–neljapäev: 21:00 - 01:00\nReede–laupäev: 21:00 - 03:30\nPühavaimu tänav 12, Pärnu linn, Pärnu\n(+372) 556 39783\nPühavaimu tänav 12, Pärnu linn, Pärnu Vaata kaardil Vaata kaardil Pühavaimu tänav 12, Pärnu linn, Pärnu Vaata kaardil Vaata kaardil Pühavaimu tänav 12, Pärnu linn, Pärnu Vaata kaardil Vaata kaardil


26. juuni - põhiuskumus - Adventistid Eestis 1897-2017\nOma ristisurma läbi võidutses Jeesus kurjusejõudude üle. Tema, kes sidus kurjad vaimud oma maise teenistuse ajal, on murdnud nende väe ja kindlustanud nende lõpliku hävituse. Jeesuse võit annab meile võidu kurjusejõudude üle, kes ikka veel püüavad juhtida meid, kui me käime Temaga rahus, rõõmus ja Tema armastuse kindluses. Nüüd elab meis Püha Vaim, kes annab meile jõu ja väe. Olles pidevalt pühendunud Jeesusele kui meie Päästjale ja Issandale, oleme me vabastatud oma mineviku tegude koormast. Me ei ela enam oma endise eluviisi pimeduses, kurjusejõudude kartuses, teadmatuses ja mõttetuses. Selles uues vabaduses Jeesuses oleme me kutsutud kasvama Tema iseloomu sarnaduses, suheldes Temaga iga päev palves, toitudes Tema Sõnast, mõtiskledes selle üle ja Tema juhtimise üle, lauldes Talle kiitust, tulles kokku jumalateenistusteks ning osaledes koguduse misjonis. Pühendudes meid ümbritsevate inimeste armastuses teenimisele ning Tema Päästest tunnistamisele, muudab Tema pidev kohalolu Püha Vaimu läbi iga hetke ja iga töö vaimulikuks kogemuseks. (Ps 1:1,2; Ps 23:4; Ps 77:12,13; Kl 1:13,14; Kl 2:6,14,15; Lk 10:17-20; Ef 5:19,20; Ef 6:12-18; 1Ts 5:23; 2Pt 2:9; 2Pt 3:18; 2Kr 3:17,18; Fl 3:7-14; 1Ts 5:16-18; Mt 20:25-28; Jh 20:21; Gl 5:22-25; Rm 8:38,39; 1Jh 4:4; Hb 10:25)\nÜleskutse: Jaga mõnele koguduseliikmele oma lugu Kristuses kasvamisest koos selle rõõmude ja muredega. Loe läbi kõik Piibli kirjakohad, millele meie koguduse antud põhiuskumused toetuvad ning mõtiskle nende tähendusele oma elus.\nprevious post: 25. juuni – ajalugu\nnext post: 27. juuni – Ellen White


Tööpakkumise number #179234\nTrükiteenuste aktiivne müük, uute kliendisuhete loomine ja olemasolevate hoidmine Tartus ja Tallinnas.\nVähemalt keskharidusega aktiivne ja hea suhtleja, kasuks tuleb eelnev müügitöö kogemus.\nTöötasu protsendina müügitulemustest. Töötamine töövõtulepingu alusel.\nTartu Ülikooli Kirjastuse põhitegevuseks on raamatute kirjastamine ja müük. Laiendame oma tegevust trükiteenuste valdkonnas kaubamärgi Tartu Trükiteenused all. Seoses sellega otsime oma meeskonda säravat ja aktiivset müügiesindajat.


Nõmme Männimudila lasteaias avati moodulrühmad - Maaleht\nNõmme Männimudila lasteaias avati moodulrühmad\nNeljapäeval, 30. jaanuaril avati Männimudila lasteaias (Saha 19) uus kahekorruseline moodulmaja, millega sai lasteaed täiendavalt juurde kaks aiarühma.\nMoodullasteaed. Foto: Alar Rästa\nNõmme linnaosa vanema Tiit Teriku sõnul võis aasta tagasi Tallinna linna plaan lasteaedade juurde moodulrühmasid rajama hakata nii mõnelegi tunduda harjumatu, kuid tegelikkus on siiski teine. "Moodullasteaedade ehitamist kasutatakse väga edukalt Põhjamaades. See pakub mobiilse lähenemisena kiiret lahendust lasteaiakohtade probleemile. Nagu kõik ka ise veenduda võivad, pole Männimudila hoovis tegemist ehitussoojakutega, vaid moodsalt ja hubaselt sisustatud rühmaruumidega," rääkis Terik.\n"Nõmme piirkonda on lasteaiakohti hädasti juurde vaja ning moodulrühmade avamine leevendab lasteaiakohtade põuda," lisas linnaosavanem.\nTallinna linnapea Edgar Savisaar märkis avakõnes, et sel aastal on linn rajanud juba kokku neli moodulrühma kahe lasteasutuse juures, eelmisel nädalal Pirital ja täna Nõmmel. "Täna saame ametlikult avada kahe uue aiarühma jaoks uue hoone. Uus igas mõttes, sest see moodulmaja on Tallinnas alles kolmas, mis on ekstra lasteaedade jaoks tehtud ja eristub varasemast, olles kahekordne," märkis linnapea. "Uude moodulmajasse kolisid peamajast Päkapiku ja Mõmmi rühmad, kuid tänu moodulmajale sai lasteaeda juurde võtta 38 uut last. Soovin, et väikesed rüblikud hakkavad end nendes moodsates ja hubaselt sisustatud ruumides koduselt tundma."\nMännimudila lasteaias avatud kahekorruseline moodulmaja on sobitatud olemasoleva lasteaiahoone ja õuealaga. Sealsed rühmaruumid on sama mugavad ja hästi sisustatud, kui tavahoones ning need vastavad tervisekaitse normidele.\nMännimudila lasteaia mooduli rendiperioodiks on 1. jaanuar 2014 kuni 31. detsember 2018. Moodulmaja rentimine hõlmab selle projekteerimist, kommunikatsioonide väljaehitamist, transportimist, paigaldamist ja sisustamist, rentnikule üleandmist koos vajaliku dokumentatsiooniga ning kindlustamist rendiperioodil.\nPealinna esimesed moodulrühmad alustasid tööd möödunud aasta septembris Tallinna Lepistiku Lasteaias (Retke tee 4). Eelmisel nädalal avati uus moodulmaja ka Merivälja lasteaias (Haaviku 10), millega sai lasteaed täiendavalt juurde kaks aiarühma.