Taavi Libe | Eestimaa jõukate kliimaturistide sihtpunktiks | Õhtuleht\nTaavi Libe, "Vikerhommiku" saatejuht 29.07.2018, 20:04\n„On alles kuumus! Ei lasknud magadagi! Tegin küll kõik aknad lahti, aga õhk seisab ikka paigal nagu tujukas eesel.“ Sellised vestlused on sel suvel kohustuslikud. Kuumus on keelel ja meelel. Uudisteportaalide populaarseimate pealkirjade seast paiskuvad vastu: „Otsepilt Stroomi rannast", „Tervisenõu: kui sa selles kuumas ei higista, pöördu kohe arsti poole", „Kuidas jääkülmad joogid mõjuvad tervisele?". Kinnisvara firma reklaamib uusi kortereid lubadusega, et temperatuuri saad ise valida ning higistamine jääb minevikku.\nKeda ilm ei huvitaks\nViimase kuumalaine ajal on sotsiaalmeedias liikvele läinud Õhtulehe artikkel 3. juulist, mille pealkiri teatab, et kuu on valdavalt vihmane ja jahe ning puhkajatel tasub vihmavari lähedal hoida. Pealkiri annab hea võimaluse hambaid teritada, kuid kui artikkel läbi lugeda, siis pole võimalik erilisi etteheiteid teha. 30-kraadist lämbepalavust ei luba isehakanud ilmatargad ega sünoptikud.\nSamas tõdevad kõik, et kuu teises pooles on võimaldab ilmataat välimõnusid nautida, mis tagantjärele on ju igati täppi läinud. Ja isegi kui kõik oleks oma ennustusega totaalselt rukkisse põrutanud, siis poleks see ilmatarkadelt sugugi leiba ära võtnud. Eestlase huvi ilmauudiste vastu on täiesti fenomenaalne. Kui me ei räägiks hetkel suvesoojast, siis kiruksime ühiskondlikult vihma ja jahedust.\nSuures osas maailmast on ilmateade peamiseks funktsiooniks ekstreemsustest teavitamine. Kui orkaani eest oleks tarvis keldrisse peitu minna või lumetormi üleelamiseks küünlaid ja konserve hankida, siis on ennetav info elu hinnaga, kuid muul ajal on ilmateate näol tegemist puhtakujulise meelelahutusega, kus säravad isiksused viskavad nalja, hormoone stimuleerivate kehavormidega naisteletöötajad pahandavad feministe või koorivad inimesed end ilmateadet lugedes üleüldse paljaks, nagu vahepeal üle maailma erinevates telekanalis kombeks oli. Eesti televaataja tolereerib samuti naljamehi ja näitsikuid, aga katsugu nad oma kehaga Hiiumaad ära varjata või pikemat prognoosi lugemata jätta! Siis on kuri karjas.\nSamas on eestlase patoloogiline ilmahuvi igati mõistetav. Võime ju käega vihaselt rehmata, et meie armsa Maarjamaa kliima on ainult tosin kuud kesist suusailma, aga tegelikult oleme parasvöötme laiuskraadil ikka parajalt ära hellitatud. Just nimelt hellitatud! Sest mis saaks vaimu veel virgemana hoida, kui teadmatus selle ees, mis saab kuu või nädala pärast või lausa homme. Mañana-ühiskondades pole ju mingit vahet. Kui ei olnud tuju sel aastal maja soojustada, siis teed seda tuleval aastal. Või kui ei jõudnud täna päevitama, siis lähed homme. Meil käib pidev võidujooks ajaga, sest kunagi ei tea, kas tänane ilm järgmise aasta jooksul üleüldse kordub.\nLõunamaade kliimast kantud meelerahu võib eestlasele esmapilgul tunduda küll peibutav, kuid tegelikult oleme ilmselt pigem Tõnissoni arhetüüpi, kes hõikab „Mul loog lahti!“ ja pageb rehaga põllu poole. Ja eks oli Tõnisson oma ihnsusest ja kärsitusest põlistatud töökuses ju jõukas ka. Pole eestlastest kliimapagulasedki soojale maale jõudes pikemalt lebama jäänud. Ikka kukutakse kohe kuskil Austraalia istanduses puuvilju korjama või Ibiza ööklubis nõusid pesema. Tegema tööd, mida kodumaal relvaähvarduselgi ette ei võtaks.\nIlm on ajast aega olnud eestlase pereliige, kelle kapriise tuleb tunda ja kelle eiramine võib olla hävitavate tagajärgedega. Ilmselt on väheks jäänud neid, kes sünoptikute juttu seetõttu kuulavad, et neil tõesti heinamaal loog lahti on, kuid tänavune suvi tõestab ilmekalt, et meie seljaajju talletatud ilmanärv võib peagi hakata taas reaalset kasu tooma.\nKui kümnendi keskel Euroopat tabanud rändekriisil olid paljuski klimaatilised põhjused, siis nüüd hakkab vähemalt teatud perioodil elamiskõlbmatuks muutuma ka oluline osa niinimetatud Esimesest Maailmast. Mõistagi ei tähenda see põuast tingitud nälga ja veepuudust, mis paneks paadiga Vahemerd ületama, kuid kui tänaval pole võimalik kuumarabandust vältimata ringi liikuda, siis võib see panna kümned tuhanded vähemalt keskmisel elujärjel jaapanlased, ameeriklased, kanadalased või isegi kreeklased maailmakaardil näpuga järge ajama ja lennupileteid ostma.\nEesti on nende pelgupaigaks hiilgav paik. Paljasaarele lähedale kasiinosaari rajada lubanud Märt Sults võiks oma fookuse suunata hoopis mujale. Esiteks on kogu see Põhjamaade Las Vegase kontseptsioon nii eelmine sajand... No kes soovib tänapäeval siseruumides oma puhkust mööda saata. Naturaalne valgus võimaldab ju palju ägedamaid instagrami pilte teha!\nJa teiseks aitaks kliimaturistidele oma piirkondade rajamine anda uus elu nii mõnelegi inimestest tühjaks jooksnud omavalitsusele. Hindakruvivat eksootikat lisaks võimalus tegeleda põlluharimise või marjade korjamisega. Nii et imporditud ukrainlaste asemel leevendaksid hooajalist tööjõukriisi jaapanlastest turistid, kes organiseeritud huvitegevuse eest pealegi maksaksid.\nGALERII | Paksud turistid sandistavad eesleid


RATASTOOLIPADI, müük, kuulutus 82204737 - Kuldne Börs\nIlu- ja tervisekaubad (306)\nKosmeetika ja parfümeeria (29)\nID: 82204737, muudetud 12:49 30.03.2019\nKalli Visko ratastoolipadi (L=45 * S=43 cm) on anatoomilise kujuga ja valmistatud viskoelastsest polüuretaanvahust. Kehakuju järgiv ratastoolipadi tagab suurema vaagna stabiilsuse. Ühtlasem survejaotus padjale pakub mugavust õiges asendis istudes, ühtlasi on sel istmepadjal lamatiste vastane toime. Vähenenud liikumisaktiivsus ja pikaajaline istumine igapäevaselt suurendab lamatiste tekkimise riski ja seetõttu on padi vajalik nahakahjustuste ärahoidmisel. Padi on puhas, vähe kasutatud. Lisaks uus, pestav padjaümbris.


Vooremaa Aitame korraldada toreda isadepäeva!\nAitame korraldada toreda isadepäeva!\nViimastel aastatel mitmeid meeldejäävaid kogupereüritusi korraldanud MTÜ Pöörased Seiklused avas ühisrahastusplatvormis Hooandja projekti “Iga issi pühapäev”, mille eesmärgiks on koguda tuhat eurot 8. novembril Jõgeva kultuurikeskuses toimuva Eesti suurima isadepäevaürituse korralduskulude osaliseks katmiseks.\nMöödunud aastal korraldas MTÜ Pöörased Seiklused Virtuse spordihoones kogu pere isadepäeva, kus ligi viiskümmend Jõgeva kandi isa võtsid üksteiselt mõõtu kiirust, osavust ja taiplikkust nõudvatel aladel. Õnnestunud ürituse järel soovisid osalenud ka emadepäeva sarnast tähistamist ning nii sündis tänavu kevadel “Iga emme pidupäev”, mis tõi Virtusesse soojale kevadilmale vaatamata ligi seitsekümmend aktiivset ema, kes oma perede toetusel tegid läbi kuusteist lõbusat ülesannet. Mõlemal perepäeval viibis Virtuse spordihoones kokku umbes tuhatkond inimest.\nIsadepäev kolib kesklinna\nÜritustesari saab jätku juba 8. novembril, kui Jõgeval toimub tasuta kogupereüritus “Iga issi pühapäev”. Peakorraldaja Renee Köögi sõnul on üritusel tänavu uus toimumispaik ning mitmeid uuendusi on plaanis ka selle programmis. “Spordihoonest kolime kesklinna, Jõgeva kultuurikeskusse,” lausus Renee Köök, kelle sõnul on muudatuse põhjuseks eelkõige Virtuse spordihoone halb akustika. “Seal ei olnud võimalik korraldada kontserti ning osalejatel oli praktiliselt võimatu kuulda, mida räägib päevajuht.”\nKultuurikeskuses selliseid probleeme loomulikult ei ole ning seetõttu saab isadepäeva külalisi rõõmustada kontserdiga, kus esinevad superstaari-saate finalistid Gertu Pabbo ja Kristjan Kannukene ning Kaitseliidu Jõgeva maleva orkester. “Kontserdil esinevad ka maakonna rahvatantsurühmad, päeva juhib nukuteatrist tuntud inimene,” ütles Köök.\nIsadepäeva naelaks kujuneb aga kindlasti konkurss Tegija Isa 2015, kus tarmukad isad panevad oma võimed proovile kuueteistkümnel eripalgelisel alal. “Pooltel neist peab isa üksinda hakkama saama, ülejäänutel saab ta aga kasutada pereliikmete abi. Kõik alad saab läbi teha vabas järjekorras ning aega on selleks viis tundi. Lisaks siseruumidele, on kaasatud ka kultuurikeskuse ümbrus, kus näitavad oma relvi ja tehnikat USA sõjaväelased, Kaitseliit, päästeamet ja politsei. Ühe isadele mõeldud ülesande lubasid välja mõelda ka ameeriklased, kelle sõnul on see tehnikaga seotud ning isad peavad kindlasti näpud natuke mustaks tegema.”\nMidagi uut ka emadele\nKui pere kõige väiksematele oli mõeldud juba ka eelmistel üritustel, siis seekord on korraldajatel midagi uut plaanis ka emadele. “Lastele loome suure mängumaailma, kus nad saavad seigelda koos Pipi, printsessi ja kauboiga ning batuudil hüpata,” lubas Köök. “Emadele avame aga kultuurikeskuse teisel korrusel naiste paradiisi, kus on kohal ilueksperdid, riidedisainerid, massöörid, personaaltreenerid, kosmeetikatootjad ning ehtekunstnikud.”\nKuna ürituse eelarve on varasematest pidupäevadest suurem, kutsuvad korraldajad vahva pereürituse toetamiseks appi ka tulevasi osalejaid ja muidu lahkeid inimesi.\n“Mida suurem on annetatud summa, seda sisutihedama pidupäeva saame oma issidele teha,” lausus Renee Köök. “Hooandja kaudu kogutud raha võimaldab tasuda kultuurikeskuse ning üritusel vaja mineva tehnika rendisummad, pakkuda külalistele suppi ja teed ning teha muudki päeva õnnestumiseks vajalikku.”\nPalun aita korraldada isadepäev\n*Oktoobrikuus võib Jõgeva suurematest kauplustest leida annetuskasti\n*30. oktoobrini on aga võimalik anda oma panus ühisrahastusplatvormis Hooandja aadressil http://www.hooandja.ee/projekt/iga-issi-puhapaev\n*Annetuse miinimumsumma on kaks eurot, vastavalt summa suurenemisele lähevad väärtuslikumaks ka auhinnad.


4 KÕIGE TAVALISEMAT põhjust, miks mehed petavad | Buduaar\n2018. aasta 26. detsember 03:00\nKõrvalhüpetes ei ole alati süüdi lõtv püksikumm, vaid osad inimesed on juba oma loomu poolest sellised, et kipuvad truudust kergemini murdma. Suhtenõustajad panid pead kokku ning märkisid üles neli kõige tavalisemat põhjust, miks mehed oma kallimat petma kipuvad, kirjutab ajakiri Cosmopolitan.\nNad ei suuda ahvatlusele vastu panna\nErutus millegi uue ees tekitab mehes tunde, et teda jälle tahetakse. Ehk on ta just oma kallimaga tülitsenud või pole kodus juba pikemat aega seksi saanud ning siis satub mehe teele naine, kes pakub talle naudinguid ilma kohustusteta. Mehed on nõrgad ega suuda ahvatlusele vastu panna.\nMees tahab olla vajatud\nKui mees mõistab, et naine ei vaja teda enam ja saab suurepäraselt ka temata hakkama, otsitakse keegi teine, kes tekitab temas erilise tunde. Armukeselt saadav tähelepanu ja kiindumus võivad tema haavatud ego niivõrd paitada, et ta viskub pea ees uude ja põnevasse suhtesse.\nTa on suhtest tüdinud\nÜks olulisemaid põhjuseid, miks mehed petavad, on see, et nad on end suhtest või vähemalt selle seksuaalsest osast psühholoogiliselt välja lülitanud. Võib-olla on ta täielikult huvi kaotanud või tüdinud seksist, mis enam midagi huvitavat ei paku. Igavus on sama palju tema kui sinu süü, aga fakt on see, et ta on tüdinud ning vajab uut väljakutset.\nKui kodune elu meenutab aina enam lahinguvälja, otsitakse lohutust tihti mujalt. Kui mees otsustab afääri alustada, on see tema moodus koduste probleemide eest pageda. Nii kinnitab ta endale, et elu läheb edasi ja isegi paremaks, sest tal on keegi teine, kellelt tuge otsida.


Erinevus lehekülje "Susilo Bambang Yudhoyono" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Susilo Bambang Yudhoyono" redaktsioonide vahel\nSusilo Bambang Yudhoyono (muuda)\nRedaktsioon: 2. november 2010, kell 22:01\nRedaktsioon: 20. august 2010, kell 14:07 (redigeeri)\nP (robot lisas: ro:Susilo Bambang Yudhoyono)\nRedaktsioon: 2. november 2010, kell 22:01 (redigeeri) (eemalda)\n[[8. juuli]]l [] peetud [[2009. aasta Indoneesia presidendivalimised|presidendivalimistel]] valiti ta 60,80%-ga häältest juba esimeses valimisvoorus tagasi teiseks ametiajaks. Ta edestas Megawati Sukarnoputrit (26,79%) ja asepresidenti [[Jusuf Kalla]]t (12,41% häältest).\nIndoneeslased ei kasuta üldiselt perenimeperekonnanime. Ka Yudhoyono ei ole nimi, mille president oma vanematelt päris, vaid ta valis selle endale ise ajal, mil ta sõjaväes teenis. Selle nimega kutsutakse teda ka välismaal, aga siseriiklikult kasutab ta nime Susilo. Siiski kannavad ka tema lapsed nime Yudhoyono, nagu oleks see perenimiperekonnanimi.\nYudhoyono on abielus [[Ari Bambang Yudhoyono]]ga, kelle isa [[Sarwo Edhie Widowo]] ([]–[]) oli mõjukas poliitik ja kindral. Neil on kaks poega: [[kapten]] Agus Harimurti Yudhoyono (sündinud []) ja Edhie Baskoro Yudhoyono (sündinud []). Perekonda kuulub ka presidendi minia, vanema poja naine Annisa Larasati Pohan, kes töötab [[modell]]ina ja kelle isa oli [[Indoneesia Pank|Indoneesia Panga]] asepresident.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/2241975"


Eestlased ostavad tunduvalt rohkem riideid kui lätlased-leedukad - Ärileht\nEestlased ostavad tunduvalt rohkem riideid kui lätlased-leedukad\nKõikides Balti riikides on riiete ostmine viimastel aastatel kasvanud. Eestlased ostavad rõivaid võrreldes Balti naabritega tunduvalt rohkem. Samuti on eestlased suutnud korraldada paremini riiete taaskasutust, kirjutab ERR.\nNii uute kui ka kasutatud riiete tarbimine on kasvutrendis. Kui kaupa igapäevaselt juurde ei lisanduks, saaks keskmine Humana pood tühjaks umbes nädalaga. Sooduskampaaniate ajal isegi kiiremini.\nEestlased ostavad keskmiselt kolm kuni neli uut riideeset kuus, mida on ligi poole rohkem kui teistes Balti riikides.\n"Eesti uute rõivaste tarbimine oli ikka päris tükk maad ees Lätist-Leedust. Meie tarbime ligikaudu sama palju rõivaid kui meie rikkamad põhjanaabrid. Kuskil 16 000 tonni uusi rõivaid pannakse turule ehk me ostame kuskil inimese kohta 12,4 kilo rõivaid, kodutekstiile igal aastal," rääkis SEI Tallinna programmijuht Harri Moora.\nVõrreldes teiste Balti riikidega on Eestis aga kasutatud rõivaste ja tekstiilide kogumissüsteem paremini korraldatud. 30 protsenti turule jõudnud rõivastest kogutakse kokku. Sellest pool on kandmiskõlbmatud ja lähevad jäätmeteks, kuid teine pool liigub korduskasutusse.\nKoroonaaeg on pannud inimesed rohkem riideid annetama\n"Lisaks sellele 12,4 kilole inimese kohta on eestlased viimastel aastatel üha usinamalt hakanud ka külastama selliseid korduskasutus poode. 2,4 kilo ehk 15 protsenti meie rõivaste, kodutekstiilide tarbimisest tuleb juba sellistest korduskasutuspoodidest," lausus Moora.


Vooremaa Viivi Lani: Ajalugu ei lase enam lahti\nViivi Lani: Ajalugu ei lase enam lahti\nHiljutise Eesti Vabariigi 97. aastapäeva eel tunnustati tervet rida tublisid inimesi Jõgevamaa aumärkidega. Üks neist, kellele maavanem Viktor Svjatõšev ja Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimees Enn Kurg oma vastuvõtul Jõgevamaa Kuldristi üle andsid, oli kauaaegne Saare kooli õpetaja, kodu-uurija ja Kalevipoja muuseumi esimene juhataja Viivi Lani.\nViivi Lani õpetas Saare kooli lastele 37 aastat ajalugu. Seesama ajalugu varjutas mitme äreva sündmusega tema lapsepõlve. Ilmale tuli ta 1940. aasta jaanuaris Tartumaal Vara vallas Matjama külas. Peatselt kolis pere sealt ära Tähemaa külla. Isa, kes oli Eesti Vabariigi ajal kakskümmend aastat vallasekretäri ametit pidanud, ostis sinna talu. 1944. aastal osutus see talu, Mango talu, ühtäkki rindejoonel olevaks.\n“Valmistusime koos perega lahingu eest metsa pagema. Klaver ja raamaturiiulid olid juba keldrisse varjule viidud ja hobune rehe all sõiduvalmis, aga siis selgus, et põgeneda pole võimalik, sest majast mööda viivat teed pidi sõitsid sakslaste autod Koosa suunas, teisel pool maja, heinamaal olid aga juba ees Vene sõdurid. Olin siis vaid nelja-aastane, aga mäletan seda aega,” jutustas Viivi Lani. “Õnneks tookord siiski lahinguks ei läinud, sest sakslased kartsid kotti jääda ja põgenesid tohutu kiirusega ning venelased liikusid neile järele. Nii jäi maja alles ja me võisime oma kodus edasi elada.”\nViis aastat hiljem, 1949. aasta märtsis tuli perel aga ikkagi Mango talust lahkuda. Viivi tädi oli vallasekretär ja andis neile teada, et küüditamine tuleb ja et nemadki on küüditatavate nimekirjas. “Läksime vanaema juurde Varale pakku. Seal nägime aknast, kuidas vanaema naabrid ära viidi, ja jälgisime ärevusega, kas auto keerab ka vanaema juurde sisse, aga ei keeranud. Ju siis ikka ei teatud, et me ennast seal varjame,” ütles Viivi Lani.\nErinevalt paljudest saatusekaaslastest, otsustas Viivi isa end alusetutest süüdistustest vabastada ning pöördus selleks kohtu poole. Et isa oli kirjaoskaja ja asjaajamises kogenud inimene, õnnestuski tal tõestada, et ta pole kulak, ja küüditamise aluseks olnud süüdistusest vabaks saada.\nJärgnesid isa tööotsingud ja pere sellest tulenevad kolimised. Kõigepealt sai isa tööd Mustametsa metskonnas, siis Varbevere meiereis ja lõpuks Torma sovhoosis. Seal pidas ta mesiniku ametit, kusjuures nii hästi, et teda saadeti isegi Moskvasse rahvamajanduse saavutuste näitusele. Ema aitas isa mesilas, aga pidas kodus ka lehma ja siga ning haris aiamaad: isa mesinikupalk oli üsna väike ja sellele tuli koduse loomapidamisega lisa teenida.\nVaeselt, aga muusikaga\n“Elasime tollal üsna vaeselt, aga samas oli meil muusika alati majas. Isa oli nooruses ühe saksa tante käest klaveri- ja viiuliõpetust saanud ning mängis meile pühapäevahommikuti klaveril kirikukoraale, aga ka Chopini, Schuberti jt klassikapalu. Sellised ilusad pidulikud pühapäevahommikud olid meie peres,” meenutas Viivi Lani. “Ja jõule peeti meie kodus ka nõukogude ajal. Kui vennaga juba Jõgeval keskkoolis õppisime, laenas isa jõululaupäeva õhtul sovhoosi tallist hobuse, tuli meile Mustvee maantee internaati järele ja viis meid läbi kuuvalge talveõhtu koju, kus ema juba kaetud jõululauaga ootas. Esimesel jõulupühal mängis isa viiulit, vend klaverit ning mina, ema ja õde laulsime jõululaule. Aknad olid kinni kaetud, aga oli tõeline jõulumeeleolu.”\nKui keskkool läbi sai, tahtis Viivi kaubandust õppima minna. Selleks oli vaja aga suunamiskirja. Kui Viivi Jõgeva Tarbijate Kooperatiivist seda küsima läks, ütles sealne töötaja: “Aga kas te teate, et see amet nõuab ausat inimest?” Viivi, kes on pärit üdini ausast perest, solvus sellise küsimuse peale nii põhjalikult, et tuli kooperatiivi kontorist tulema ja tõmbas kaubandusala oma tulevikuplaanidest maha. Selle asemel õppis ta Tartu pedagoogilises koolis algklassiõpetajaks. Kolm aastat töötas ta Noarootsi poolsaarel Pürksi kaheksaklassilises koolis ja kui kohustuslik suunamisaeg läbi sai, tuli õpetajaks kodule tunduvalt lähemasse Saare kooli.\nPürksis oli Viivi Lani muude tundide kõrval ajalootunde andma hakanud, Saare kooli tuligi ta aga 1964. aastal just ajalooõpetajaks. Ja 1981. aastal lõpetas kaugõppes Tartu ülikooli ajaloo-osakonna. Töö kõrvalt õppida polnud muidugi lihtne, eriti kui arvestada, et poeg oli siis üsna väike ja koduses laudas ootasid talitamist nuumpullid. Aga kui aega hästi planeerida, jõuab kõike. Viivi Lanil on alati olnud märkmik, kuhu ta paneb kirja, mida järgmisel päeval teha tuleb. Pärast vaatab ta nimekirja üle ja kui mõni asi tegemata on jäänud, läheb see järgmise päeva peale uuesti kirja.\n“Ülikool sai mul tegelikult lausa ludinal läbi,” ütles ta.\nNõukogude ajal koolis ajalugu õpetada polnud aga sugugi lihtne, sest õpikutes kirjas olev erines tegelikult toimunust tükati nagu öö päevast. Juba lapsepõlves elas Viivi teatud mõttes justkui paralleelmaailmas. Isa juttude järgi teadis ta nii mõndagi Stalini režiimi kuritegudest, ent ta teadis ka hästi, et kodus räägitav tuleb enda teada jätta, sest kunagi ei tea, kes su peale keelt võib kanda. Isa oli ka see, kes värskelt Saarele ajalooõpetajaks tulnud Viivile südamele pani: “Jäta mõned asjad kasvõi rääkimata, aga ära valeta.”\nÜksnes õigust rääkides polnud nõukogude ajal siiski võimalik ajalooõpetaja olla. Veel paar aastat tagasi tuletas üks Viivi Lani endine õpilane meelde ammust konflikti, mis neil tunnis eesti ajaloo pinnal oli tekkinud. Õpetaja sõna jäi tookord peale ja leidis direktori suust veel kinnitustki, aga tegelikult oli õigus õpilasel.\n“Tunnistasin talle nüüd, et tal õigus oli, aga seletasin ka seda, et toona ma ei saanud tõtt rääkida, sest siis oleks mind õpetaja kohalt lahti lastud,” ütles Viivi Lani.\nAjaloos oli siiski ka selliseid teemasid, mida sai ausalt käsitleda ja huviga uurida. Viivi Lani juhendamisel tegutses Saare koolis aastaid ajalooring.\n“Reede õhtul, kui koolinädal läbi ja teised õpilased koju läinud, alustasime meie ajaloohuvilistega ringitundi. Õpilased tegid rohkesti uurimistöid. Ajaloo-olümpiaadidel oli kool ka alati hästi esindatud. Paljud selles ringis tegutsenud, praegune Saare vallavanem Hannes Soosaar sealhulgas, läksid pärast ülikooli ajalugu õppima,” meenutas Viivi Lani.\n1990. aastate keskel rajas ta koos õpilastega Saare kooli juurde kodulootoa. Lapsed olid hakanud ilma palumata vanu esemeid kooli tooma ja algul paigutas ajalooõpetaja need ühte väikesesse riiulitega ruumi koolimajas. Kui see kitsaks jäi, palus ta direktorilt luba asjad kooli käsutuses olevasse vanasse vallamajja viia. Direktor oli nõus ja nii saidki kaks sealset tuba kodulooalast materjali täis. Väljapanekut aitasid kujundada ajalooringi noored. Eelkõige olid kodulootoad mõeldud oma kooli ajalootundide elavamaks muutmiseks, ent kuuldus levis ja varsti tuli väljapanekut kaema ka kaugem rahvas. Ükskord ütles vallavanem Jüri Morozov Viivi Lanile, et kui too ükskord koolitööst priiks saab, siis peaks ta hakkama muuseumi rajama. “Millal see veel juhtub!” lõi Viivi tookord käega. Aga see aeg jõudis kätte varem, kui ta arvata oskas.\n2001. aastal otsustati nimelt Saare kool sulgeda. Sama aasta septembri algul kutsus Jüri Morozov Viivi Lani koosolekule, kus oli vallavolikogu liikmeid ja teisi asjast huvitatud inimesi, ning kus otsustati, et Saare kooli tuleb Kalevipoja muuseum. Viivi Lani oli küll juba Voore kooli tööle asunud, aga kui pakuti võimalust kodule lähedal muuseumi üles ehitama hakata, valis ta mõistagi viimase.\n“Küsisin vallavanemalt, et millal siis muuseum avamiskõlbulik peab olema. Tema ütles, et 2002. aasta kevadel. See pani tõsiselt mõtlema, sest maja oli ju jumala tühi. Kogu meie mööbel oli teistele koolidele laiali jagatud.”\nNagu kõrgkoolis õppideski, tuli talle ka muuseumi rajades appi oskus töid planeerida. Esimese asjana pani ta kirja, millised teematoad muuseumis olema peaksid. Kuna tegemist oli Kalevipoja muuseumiga, siis pidi kindlasti olema Kalevipoja tuba. Et koduloolist materjali oli rohkesti olemas, siis tuli loomulikult teha kodulootuba. Ühte tuppa sai koondada vanad õppevahendid — neidki oli palju säilinud. Ja nõukogudeaegset materjali pakuti tollal igalt poolt. Nii sündis nn punane tuba.\n“Muuseumi rajamisel ulatasid abikäe paljud kohalikud ja kaugemalgi elavad inimesed, kes lahkesti materjali annetasid. Üks raplamaalane saatis meile näiteks ingliskeelse “Kalevipoja”. Kapid, lauad ja riiulid tegi meile Voore aktiviseerimiskeskuses tegutsenud Endel Ant. Vallavanem Jüri Morozov aitas omalt poolt muuseumi sünnile igati kaasa. Ükskõik, mida ma küsisin, ikka tuli talt jaatav vastus,” sõnas Viivi Lani.\nEttenähtud ajaks, 2002. aasta märtsiks oli muuseum tõesti avamiskõlbulik, ent selle ekspositsioon täienes jõudsasti ka pärast avamist. Nii et kes paariaastase vahe järel uuesti muuseumi tuli, tegi suured silmad: vaadata oli jälle küll ja küll. Kui üldiselt on külastajad Kalevipoja muuseumi hästi vastu võtnud, siis väliseestlaste jaoks on punane tuba tihti vastuvõetamatu.\n“Olen neile seletanud, et me ei saa seda tükki oma ajaloost välja lõigata,” ütles Viivi Lani.\nNeli aastat tagasi tuli ta muuseumitöölt ära. Vald otsustas rahapuudusel muuseumi alles jätta vaid juhataja ametikoha ning Viivi Lani otsustas taanduda ja jätta selle koha muuseumis giidina tegutsenud Ulvi Tammele. Tema ise oli ju selles eas, et võis pensionile minna. See ei tähenda, et ta praegu kodus telekast seebiseriaale vahiks. Juba muuseumis töötamise päevil jõudis ta trükiküpseks vormida mitu raamatut: näiteks pildialbumi Saare valla elust-olust 20. sajandil, Saare koolimaja ajaloo ning Saare vallast küüditatute mälestuste kogumiku.\nTerve rida uurimistöid on tal praegugi käsil. Kääpa piimaühistu meierei ajalugu on tal tegelikult juba valmis, aga ootab trükiraha. Praegu kogub teenekas kodu-uurija andmeid Saare valla mitmesuguste asutuste ja organisatsioonide, (tuletõrjeühing, apteek, raamatukogu, arstipunkt, ühispank, külanõukogu jne) kohta. Küllap saab osa tema uurimistöödest kunagi jälle raamatuks, ent vallarahvas saab tema sisukaid ajalooalaseid kirjutisi lugeda ka oma valla lehest. Kui vald 2012. aastal omavalitsusliku staatuse kahekümnendat aastapäeva tähistas, jooksis Viivi Lani sellekohane kirjutis suisa läbi kolme lehenumbri. Ent Viivi Lani algatusel on püstitatud Kääpale ka kommunismiohvrite mälestusmärk ning peetud küüditatute kokkutulekuid. Kodupaiga ajalugu on Viivi Lani jaoks justkui elav kaaslane, kes tema südamele koputab ja tegutsema sunnib.\n“Kui sa korra ajaloo “sisse” oled läinud, ega sa siis välja enam saa,” sõnas vastne Jõgevamaa Kuldristi kavaler.\nEvi Lepiksoo, endine Leedimäe/Voore kooli õpetaja ja kodu-uurija:\nTunnen Viivi Lanit juba pikki aastaid. Ta on alati tegutseda tahtnud ja selle tegevusega midagi paremaks muuta. Mille ta ette võtab, selle viib ka lõpuni. Samas on ta tore ja sõbralik inimene.\nViivi on käivitanud unikaalse Kalevipoja muuseumi ja kodukandi ajaloo kohta palju huvitavat välja uurinud. Kui läheneb mõni kodupaiga kultuuri- või ajaloos oluline tähtpäev, ilmub valla lehes ikka sellekohane kirjutis. Vaatamata vanusele pakatab Viivi endiselt eluenergiast. Ei kujuta ettegi, milline oleks meie valla vaimuelu, kui Viivit poleks.\nViivi Lani elukäik\n* Sündinud 24. jaanuaril 1940 Tartumaal Vara vallas Matjama külas.\n* Lõpetanud 1955 Leedimäe 7-kl kooli, 1959 Jõgeva keskkooli, 1961 Tartu pedagoogilise kooli ja 1981 kaugõppes Tartu ülikooli ajaloo-osakonna.\n* 1961-1964 Pürksi 8-kl kooli algklassi-, hiljem ka ajaloo- ja matemaatikaõpetaja.\n* 1964-2001 Saare põhikooli ajalooõpetaja, 1975-2001 samas ka õppealajuhataja.\n* 2001-2011 Kalevipoja muuseumi juhataja.\n* Viivi Lanit on tunnustatud kodanikupäeva aumärgi (2003) ja Jõgevamaa Kuldristiga (2015). 2006 kuulutati ta Saare valla aukodanikuks.


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Eesti teadusest\nOktoobrikuu Scientific Americani eriväljaande pealkirjaks oli "Maailma teaduse olukord aastal 2013". Eriti huvipakkuvateks artiklid teaduse efektiivsuse ja rahastuse koha pealt, kus võrreldi enamust maailma riike. Ja ilmselt nii mõnegi eestlasest kurtja kurvastuseks leiame Eesti maailma tasemel edukate riikide hulgast. Järgnev pilt-graafik kannab pealkirja "Globaalne Innovatsiooni Indeks", mis näitab nii teadustegevuse mahtu kui ka selle efektiivsust, Eesti leiame ainsa Ida-Euroopa riigina liidrite hulgast.\nEi tohiks olla ka põhjust kurta teaduse rahastuse koha pealt, nimelt on Eesti maailmas kaheteistkümnendal kohal oma 2.41% GDP teadusele kulutamise alal ja seda isegi "masu" aastal 2010. Lähinaabritest on eespool muidugi kogu Skandinaavia (v.a. Norra), Aasia tehnoriigid, USA ja Austria, ülejäänud maailm kaasa arvatud Lääne-Euroopa jääb tahapoole. Mõningad huvitavad trendid, mis märgitud ära: maavarade ja eriti nafta olemasolu muudab riigid "laisaks", milleks pingutada ajuga (innovatsiooniga) kui pappi niisama pritsitakse. Domineerivateks osutuvad kõrge sissetulekuga riigid, kuid leidub ka üllatavaid erandeid nagu Costa-Rica, Moldaavia ja Uganda, kus tillukest ressurssi üliefektiivselt kasutatakse.\nLabels: eesti, teadus


Anda üürile korter, 1 tuba, Mõisavahe 43, Annelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nAnda üürile korter, 1 tuba - Mõisavahe 43, Annelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nLisainfo: lift, mööbel, pakettaknad, parkett\nÜürile anda möbleeritud 1-toaline korter. Korter vabaneb alates märtsikuust. Lemmikloomad pole lubatud. Üürihinnale lisanduvad igakuised kommunaalteenused.\nLepingu sõlmimisel: ühe kuu üür, tagatisraha ning teenustasu.\nLähim lasteaed ~ 280 m Tartu Lasteaed Mõmmik\n~ 430 m Lasteaed Puhhi\n~ 460 m Tartu Lasteaed Triinu ja Taavi\n~ 610 m Tartu Lasteaed Sipsik\n~ 650 m Tartu Lasteaed Kelluke\n~ 940 m Tupsiku Eralasteaed\n~ 1 km Tartu Lasteaed Poku\n~ 1 km Tartu Lasteaed Krõll\n~ 1.1 km Lohkva Lasteaed\nLähim kool ~ 430 m Eesti EKB Liit Kõrgem Usuteaduslik Seminar\n~ 430 m Tartu Annelinna Gümnaasium\n~ 440 m Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasium\n~ 710 m Tartu Kivilinna Kool\n~ 2 km Tartu Aleksander Puškini Kool\n~ 2.6 km Tartu Karlova Kool\n~ 2.7 km Tartu Raatuse Kool\nLähim peatus ~ 430 m Aiandi tee 207 219 311 722 802 804 806 807 810 812\n~ 700 m Kaunase puiestee 10 12 16A 21 26 3 5\n240 € 7.92 €/m2 Eluaseme väikelaen\nAlevi 24, HEA PAKKUMINE VAIKSES KARLOVA LINNAOSAS!\nJ. Kuperjanovi 54A\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3213389 Kommentaar:


Ericssoni Tallinna tehase uus juht: see on mu unistuste töö - Tööstusuudised\nEricssoni Tallinna tehasel on uus juht.\nEesti eksportööride esirinnas olev Ericssoni Tallinna tehas on saanud uue juhi ning uued tuuled puhuvad ka selles Peterburi maanteel asuvas hiigelkompleksis endas – tootekomplekteerimise ja logistika kõrval on selgelt võetud suund tehnoloogiaarendusele.\nLars Ottoson (54) tuli kümnendikku Eesti ekspordist andvat Tallinna tehast juhtima oktoobris, kuid see ei ole talle kaugeltki esimene kokkupuude Eesti ja siinse tootmisega, kirjutab Postimees.\n«Olin siin esimest korda juba 15 aastat tagasi, kui praeguse Peterburi tee Ericssoni tehase asemel laius Elcoteqi tootmine. Tõsi, siis tulin Stockholmist siia mõned korrad aastas, tegin töö ära, ööbisin hotellis ja kohe tagasi. Ma ei olnud osa kogukonnast, ma nägin siinseid arenguid kõrvaltvaataja pilguga,» ütles Lars Ottoson.


Kass, kes enam nii väga omapäi ei kõnni | tehnikamaailm.ee\nNeed ajad on möödas, mil Jaguari mudelivalikust võis nimetada ehk kaht mudelit. Koos uue F-Pace'ga on Jaguaril nüüd tootmises olevaid mudeleid koguni 6 ning kuulsa briti automargi tulevik paistab helgem kui ei kunagi varem.\nÜha džiibistuvas maailmas pole pääsu ka kõige kibedamatel sellele trendile vastuhakkajatel. Kuid Jaguar nägi täbaras olukorras hoopis võimalust ning tulemus on teie ees – uus ja võrratu Jaguar F-Pace.\nF-Pace baseerub Jaguari uuel alumiiniumist moodulplatvormil, tänu millele on olnud võimalik ehitada uus auto antud pikkuse (4731 mm) juures võimalikult suure teljevahega (2874 mm). Ehkki Jaguari enda väitel on F-Pace´i maastikuomadused väheolulised, annavad väike esi- ning tagaülend koos 213 mm kliirensiga sellekski suurepärased eeldused. Seda enam, et F-Pace on varustatud nii mõnegi sõsarmargilt Land Rover pärineva nupuka vidinaga keerulistes oludes hakkama saamiseks – näiteks on kasutusel mägipidur koos aeglustit imiteeriva süsteemiga.\nKuid nagu öeldud, ei ole F-Pace maastikusõiduk ning ei püüagi seda olla. Jaguari suunitlus on pigem pakkuda sportsedaanist praktilisema kerega sõidukit, mille sõiduomadused nendega samas sarnaneksid. Ja siin on Jaguar tabanud naelapea pihta.\nVäike ja tubli diisel\nJaguar ei tee saladust, et F-Pace´i peamise konkurendina on ikka nähtud Porsche Macani. Ja ärme tee meiegi saladust, et need kaks autot ongi kontseptsioonilt üpris sarnased. Alustades mõlema puhul ilmakuulsast brändist ning lõpetades napakalt pikaks veniva lisavarustuse nimekirjaga. Muuseas, vahetult pärast Macani turuletulekut viidi esimeste F-Pace'i prototüüpide juures sisse väga olulisel määral muudatusi.\nMeie turul algab F-Pace'i mudelivalik 2liitrisest 6käigulise manuaal- või 8käigulise automaatkastiga diislist, mida on võimalik soetada kas taga- või nelikveolisena. Valikus järgneb 3liitrine V6-diisel ning valiku tipus troonib samuti 6silindriline ja 3liitrine kompressori abil ülelaetud bensiinimootor.\n2liitrine diisel täidab ilma kõhklusteta kõiksugu igapäeva vajadused. Moodsale diislile omaselt jagub sel rohkem pöördemomenti ning kiirust, kui mõistlik kasutada on. 100 km/h tuleb kätte 8,7 sekundiga, keskmine kütusekulu on tootja andmeil vaid 5,2 l/100 km. Ilmselt saabki just 2liitrisest diislist F-Pace'i müüduim versioon.\nF-Pace'i kandevkonstruktsioon on koostatud 80% ulatuses alumiiniumist, samuti veermikudetailid ning mootorikate. Tagaluuk on aga valmistatud plastikust. Baasmudeli tühimass on seeläbi suudetud hoida 1600 kg piirimail, mis teeb ta võrreldavalt varustatud konkurentide kõrval kohati isegi kuni mõnisada kilogrammi kergemaks.\nBensiin versus diisel?\nÜtleme kohe ära, et 3liitrine diisel on F-Pace'i mudelivalikust igapäevakasutusse parim mootor. Tummise ja üldse mitte diislile omase tämbriga jõuallika kaks turbot panevad F-Pace'i spurtima sportauto kombel, pakkudes samal ajal madalatel linnaliikluseks sobivatel pööretel tohutul hulgal pöördemomenti (700 Nm).\nSportrežiimis 8käigulise automaatkasti käike roolilt vahetades tunneb juht end kui tänapäeva F1-auto roolis. Madala tonaalsuse saatel tuleb sõrmedega kiiret tööd teha, et võimalikult kärmelt saaks rauda lükatud järjekordne doos otsekui otsalõpmatut pöördemomenti. 100 km/h tuleb kätte vaid 6,2 sekundiga ja tuntavalt jätkub seda jõudu palju kauemaks.\nBensiinimootor pakub see-eest F-Type'lt tuttavat elamust kompressori kriiskava häälest ning kompromissitust suutlikkusest. Juba vähem kui 2000 p/min juures huilgab väljalase laulda tänaval pead pöörama panevaid noote. Sportrežiimis rumala järjekindlusega juhil käike valida ning hoida lastes pakub tippmudel erakordseid kiirusomadusi, mis tagasillale orienteeritud nelikveosüsteemi abil püsivad libedal teel mänguliselt kontrolli all. 0-100 km/h teeb metslane aga vaid 5,5 sekundiga.\nF-Pace ei tundu ka tippvarustuses liialt raske. Mõistagi mingi sportautoga siin tegemist pole, kuid võrdlus sportliku sedaaniga kannatab välja küll. Ideaalset 50:50 kaalujaotust ning topeltõõtshoobadel esi- ning sarnast mitmikhoobvedrustust tagasillal kasutav F-Pace annab juhile alati selge pildi sellest, mis asendis keeravad rattad parasjagu on. Koostöös muutuva ülekandega rooliga muudab F-Pace vilkalt suunda ning keerab kurvi sisse suurima innuga. Muuseas, alajuhitavuse vähendamiseks kurvis pidurdatakse pisut sisemist ratast.\nF-Pace'i tohutu teljevahe tähendab ühtlasi, et teineteise taga võivad istuda väga pikad inimesed. Tagaistme seljatugi on ühtlasi elektriliselt kallutatav. Pakiruum mahutab suurepärased 650 liitrit, mis teeb F-Pace'i omasuguste seas konkurentsitult ruumikaimaks.\nSalongi koostematerjalid on mõistagi esmaklassilised, ehkki nagu tänapäeval ikka, tehakse tobedaid järeleandmisi kohati väga kentsakates kohtades. Nõnda on F-Pace'i tagaukse ava kaetud ilmetu musta plastikuga. Kuid see ei sega üldpilti.\nÜheks huvipakkuvamaks lisavarustuseks on nn randmevõti (Activity Key). Tegemist on eeskätt aktiivset eluviisi armastavale inimesele mõeldud käekella meenutava veekindla "võtmega", mille näiteks surfamist harrastav inimene merele minnes rahumeeli kaasa võtta saab. Samuti saab nutitelefoni abil autot avada või sulgeda, kontrollida, kui palju paagis kütust on või sisse lülitada soojenduse-jahutuse.\nKõiksugu lisavarustust on F-Pace'l veelgi ning Jaguarile omaselt kipub konkreetse auto varustatus jääma pigem kliendi ükskõik millest põhjustatud piiratuse taha. Igaüks saab uue Jaguariga tutvuda juba üsna pea, sest esimesed proovisõidu F-Pace'd on nüüdseks ka Eestisse jõudnud.


Eesti LR MV 2013! – Yess\nEesti LR MV 2013!\ndetsember 22, 2013 /Kategoorias: Uudised /Autor: ujumisklubi\n19.-21. detsembril toimusid Tallinnas Eesti meistrivõistlused lühiraja ujumises. Tartu Ujumisklubi sportlased võitsid kokku 30 medalit. Absoluutarvestuses võideti 8 medalit (3 hõbedat ja 5 pronksi). Kolm absoluutarvestuse hõbedat võitis Andri Aedma (50m vab, 100m vab ja 200m vab), kaks pronski võitis Marko Tiidla (100m vab ja 50m lib), ühe individuaalse pronksi võitsid Cevin Anders Siim (400 m kompleksi) ja Karl Johann Luht (200m sel). Tartu Ujumisklubi juuniorite teatenelik võitis pronksi absoluutarvestuses 4* 100 m kompleksujumises koosseisuga Karl Johann Luht, Robert Roose, Rudolf Roose ja Cevin Anders Siim.\nJuuniorite arvestuses tulid Eesti meitriteks Karl Johann Luht 2* (50 m sel, ja 200m sel) ja Rudolf Roose (100 m rin). Juuniorite teatenelik võitis kõik neli teateujumist kooseisudega Karl Johann Luht, Robert Roose, Cevin Anders Siim, kolmel korral Rudolf Roose ja ühel korral Janno Jaal.\nEesti meitriks noorte arvestuses krooniti individuaalarvestuses kuuel korral Karel Seli (50 m rin, 100m rin, 200m rin, 100 m vab, 100 m kompl, 200 m kompl). Noorte teatekuld võideti 4* 100 m vabaltujumises koosseisuga Ergo Paulson, Markus Milk, Hendrik Ütt ja Karel Seli.\nJuuniorite hõbedad võitsid:\nCevin Anders Siim 2 * (200 m kompl ja 400 m kompl)\nKarl Johann Luht (100 m sel)\nRudolf Roose ( 200 m rin)\nJuuniorite pronksi võitsid:\nCevin Anders Siim 2* ( 200 m lib ja 100 m vab)\nRudolf Roose (50 m rin)\nNoorte teatevõistkond võitis hõbedase medali 4*50 m vabalt teateujumises koosseisuga Markus Milk, Hendrik Ütt, Alkesander Sandrigailo ja Karel Seli.\nhttps://yess.ee/wp-content/uploads/2013/12/eestikad2.jpg 640 960 ujumisklubi https://yess.ee/wp-content/uploads/2020/07/logo_yess_lilla_transparent-300x167.png ujumisklubi2013-12-22 13:55:402017-10-15 17:12:46Eesti LR MV 2013!\nJÃ¤rvamaa seeriavÃµistluse III etapp 2013! Kuremaa ujumisvÃµistlus 2013


IISRAEL - Medinat Yisrael\n> RAAMATUD eesti keeles>Teaberaamatud>IISRAEL - Medinat Yisrael\nIISRAEL- Medinat Yisrael\nKas tead, kui vana on Iisraeli riik ja millises maailmajaos ta asub? Millise kolme religiooni juured siin asuvad? Miks kannab Surnumeri sellist nime ja mis juhtub, kui selles ujuda? Mida tähistab nutumüür, kes ja miks nutab ning miks on elu Iisraelis tihti rahutu?\nIisraeli iseloomustavad kõikvõimalikud kontrastid nii ühiskonnas kui ka geograafias: päevateekonna jooksul võib nautida mägede rohelust, merede sina, kõrbete vaikust ja valgust, suurlinnade tulesid, idamaiseid turge ning kõrgtehnoloogilisi ahvatlusi. Siia jäävad maakera madalaim paik ja mägikoopad, kus tegutses juba ürginimene. Iisraeli rahvastikki on uskumatult kirju nii oma päritolu, maitse-eelistuste kui ka emakeelte poolest. Iidne kultuur ja traditsioonid segunevad Iisraelis moodsa ja edasipürgiva ellusuhtumisega ning e-kirju vahetatakse siin keeles, milles kirjutasid juba vanaaja prohvetid. Seda keerulise saatusega maad tutvustab sulle Kristel Karu-Kletter, psühholoog, kes on elanud perega aastaid Iisraelis ja räägib kodus heebrea keelt.\nRaamat „Iisrael“ kuulub 10–14-aastastele noortele mõeldud teabesarja „Colourful World“, mis tutvustab maailma riike, nende loodust ja kultuuri, ajalugu ja poliitilist süsteemi, eluviisi, tähtsamaid linnu ning vaatamisväärsusi.


Mees Extra on loomulik meessoost parandamiseks täiendada pälvinud märkimisväärset populaarsust ja positiivset tagasisidet online mees tervise ringid. See toidulisandit võib anda uue tõuke oma tulemuslikkust ning aitab teil hoida oma seksuaalelu vibreeriv energia ja kirg.\nEsmane kasutamine Mees Extra on suurendada erektsioon suurus ja jõudu mehed, kes saavad nõrk või väiksema kui-ideaalne erektsiooni. Koostisosade pill tööd, et aidata keha parandamisel verevoolu sees ja ümber peenise loomulikul viisil, et saavutada suurem ja täielikum erektsiooni. Nagu öeldud, see toode ei tee oma peenist kasvama, samuti ei ole veel mingeid pille või varjatud Jook, mis võivad põhjustada püsiva peenise kasvu. Parim, mida saab vaadata nii kaugele kui “laienemine” on mures on ajutine kasv pikkuse ja paksuse tõttu suurenenud verevool seksuaalvahekorra ajal põnevust.\nKui näed veebilehel, mis lubab sul “X” tolli püsiva kasvu pärast pildistamist Mees Extra teadma, et see oleks Paha kelmuse katse. Kahjuks sellise turundajad on olemas, kuid nende ekslik väited ei ole mingil moel toetanud tootja poolt.\nMees Extra eesmärk on aidata meessoost keha paremini toimida seksuaalvahekorra ajal. Koostisosad töötavad loomulikul viisil parandada verevoolu peenisesse ja ingver kuni reproduktiivse ja seksuaalse funktsiooni. Kas te norgus üle oma seksuaalset puudusi või lihtsalt otsin elavnemist teie tegevusele, mida saab sellest kasu loomulik täiendus. Mees Extra saab edendada järgmisi toimeid mehed:\nMärkus : Effects võib varieeruda tugevus ühelt kasutajalt teisele sõltuvalt varieeruv füsioloogilised ja elustiiliteguritega.\nCordyceps: Traditsiooniliselt kasutatakse, et parandada jõudu ja libiido.\nL-arginiini HCL: aminohape, mis toodab lämmastikoksiidi organismis. Efekt on sarnane sellega, mida Viagra nagu lämmastikoksiidi lõõgastab ja veresoonte laienemist põhjustab suuremat verevoolu peenisesse. Rohkem verd moodustab rohkem erektsiooni tugevuse ja suurusega.\nL-metioniini: See aminohape on kasutatud parandada meeleolu. Seega võib tõsta libiidot, erektsioonivõime ja rõõmu.\nMetüülsulfonüülrühm Metaan: MSM aitab säilitada terve peenise koe ja veresooned. Vigastatud veresooned on üks peamisi põhjusi, erektsioonihäired.\nNiatsiin: Tuntud ka vitamiin B3, see looduslik ühend on kasutatud, et aidata meeste erektsioonihäirete. Samuti on oluline, et säilitada terve keha.\nGranaatõuna 40% ellaaghape: Kasutatud alternatiivmeditsiini stimuleerida vereringet ja parandab erektsiooni funktsiooni.\nMõistetavalt on üks esimesi küsimusi, mida tarbijad küsida tervis täiendab seda, kas tal on tõsiseid kõrvaltoimeid või terviseriske. Olles täiesti looduslik toode, Mees Extra on ohutu võetakse iga inimene, kes ei ole veel ühtegi südamehaigused, vererõhu probleemid või probleemid neerudega. Mees Extra peaks ka ei võeta enne otsib arsti poole, kui kasutaja juba võetakse koos teiste ravimitega. Muud kui, et seda täiendust on täiesti ohutu nii kaua, kui sa ei üledoosi päev teenindavad.\nMees Extra ei ole teatatud kõrvaltoimed, ja tavaliselt ei peaks keegi kogenud, kui hoida soovitatud päevane annus (3 pillid päevas max.). Harvadel juhtudel ei pruugi organism kiiresti kohaneda uue toitained ja see võib tekitada teatud kerged kõrvaltoimed, mida tavaliselt ei kesta – need võivad olla järgmised: peavalu, kõhulahtisus, seedehäired, kõhuvalu ja / või madal vererõhk.\nPuuduvad ametlikud enne / pärast pilte Mees Extra tootja poolt ettenähtud. Aga kui otsida internetist võid leida mõned amatöör pilte, mis väidavad, et näidata tulemusi (kasv) saavutada pillide võtmise. Kehtivust palju selliseid visuaalseid tõestus on küsitav ja nad on enamasti ringiga petlik Internet turundajad, kes ütleks, ja luban midagi, mis muudab need müüki.\nTulemused Mees Extra võib tunda ja märgata kasutaja ja tema partner, kuid see ei ole midagi, mida saab kergesti näidanud teisi, foto. Niipalju kui peenise suurus on mures, paranemine on peamiselt erektsiooni tugevust ja täius (paksus). Pikkus peenise võib suurendada korrapäraste kasutada tablette, kuid erinevus on tavaliselt vähem kui tolli ja oleks teistel raske teha läbi.\nAinult sisaldab looduslikke koostisosi ei teatatud kõrvaltoimed.\nMõistliku hinnaga allahindlustega ja preemiaid suurem pakette.


Tervitades KÕIK´i Võhandu maratoni tegelasi! | the driimer püüab selgustele jõuda…\n← šokk, see parema jala oma.\nLäksin korraks poodi … →\nTervitades KÕIK´i Võhandu maratoni tegelasi!\nThe Driimer, 5. mai 2011\nTervitused lähevad kõikidele, kes selle üritusega näpuotsagagi seotud said: idee autoritele, korraldajatele, söögitüdrukutele, osavõtjaile ja kaasaelajatele. Selle kevade üks tippsündmustest igatahes.\nKahju, et türidega kohtumine nõnda pealiskaudseks jäi, aga Aita, Tom, Tiina, Margus ja Aira – ükskord me kaevame jälle ka koos!\nKui mul ükskord mahti on, panen oma värvikad emotsioonid siia kirja ja need on teadagi – vaid positiivsed. Enne aga väisan mõned päevad Peterburi.\n*special tänud Roosilehele loo leidmisele kaasa aitamise eest 😀\nJa kaldalt paistis asi nii:


Sõbrannaga kinno - Viiskümmend vabastatud varjundit - Suvel on Saaremaal mönus\nlocation_on Apollo Kino , Kategooria: Kino\nApollo Kino ja Sõbranna.ee esitlevad: Sõbrannaga kinno!\nOotame teid kõiki reedel 9.veebruaril algusega kl 19.00 Apollo Kino Saaremaale. Sel korral vaatame provokatiivset, sensuaalset ning üle maailma kirgi kütnud romantikadraamat „VIISKÜMMEND VABASTATUD VARJUNDIT“\nKohe kindlasti tasub kohale tulla varem, sest lisaks vingele filmielamusele saab enne seansi algust tutvuda uute ja huvitavate naiselike toodetega.\nPiletid müügil Apollo Kino kodulehel ja mobiilirakenduses.\nSõbrannaga kinno on kinoõhtu, kuhu on oodatud kõik, kes väärtustavad eksklusiivsust, head seltskonda ning vinget meelelahutust! Õhtu jooksul pakume maitsvaid jooke, mõnusat filmi-ja muusikaelamust ning naiselikke kingitusi meie koostööpartneritelt. Kohal on ka fotograaf!


Ühtne pangandusjärelevalve (SSM) | Finantsinspektsioon\nEuroopa Keskpanga ühtse pangandusjärelevalve juhend\nEuroopa Komisjon tegi septembris 2012 ettepaneku luua ühtne euroala pankade järelevalve, millega anti Euroopa Keskpangale õigus teha järelevalvet euroalas tegutsevate pankade usaldatavusnõuete täitmise üle ja lõplik vastutus kõigi euroala pankade finantsstabiilsusega seotud järelevalveülesannete eest. Septembris 2013 andsid Euroopa Parlamendi saadikud heakskiidu Euroopa Liidu uuele pangandusjärelevalve süsteemile, mis tõi 120 Euroopa Liidu suurimat panka alates 4. novembrist 2014 Euroopa Keskpanga järelevalve alla.\nÜhtsest pangandusjärelevalvest (Single Supervisory Mechanism, SSM) võtavad osa kõik euroala riigid ning sellega saavad lepingu alusel liituda ka euroalavälised riigid.\nÜhtses pangandusjärelevalves tagab Euroopa Keskpank euroala pankade kapitali- ja likviidsusnõuete täitmise ning annab välja ja tühistab tegevuslubasid, lisaks annab nõusoleku pankades olulise osaluse omandamiseks.\nÜhtse järelevalvemehhanismi eesmärk on tagada pankade ühtne tugev kapitalijärelevalve Euoopa Keskpanga ja riikide järelevalveasutuste koostöös. Eestis tegutsevatest pankadest kuuluvad Euroopa Keskpanga otsese järelevalve alla Swedbank, SEB Pank ja Luminor Bank. Teiste pankade puhul teeb üldjuhul otsuseid Finantsinspektsioon, järgides vajaduse korral Euroopa Keskpanga juhtnööre.\nÜhtse pangandusjärelevalve pädevuses on:\nseirata kõigi kapitalijärelevalve õigusaktide järgimist,\njuhtida otsese järelevalve alla kuuluvates pankades kohapealseid ja kaugkontrolle,\nrakendada sanktsioone jm.\nLisaks võib ühtse järelevalvemehhanismi raames kehtestada otsese järelevalve alla kuuluvatele pankadele lisanõudeid, sealhulgas võib nõuda suuremaid kapitalipuhvreid, kui on nõudnud riigi järelevalveasutus. Erandolukorras, kui seda on vaja euroala finantsstabiilsuse huvides, võib ühtne järelevalvemehhanism võtta üle ka vähemolulise panga järelevalve.\nEuroopa Liidus loodava pangandusliidu alustalad on lisaks ühtsele järelevalvele ja kapitalinõuetele ka ühtne kriisilahenduskord (SRM) pankade maksevõime taastamiseks ja pangakriiside lahendamiseks ning tulevikus ka ühine hoiuste tagamise skeem. Pangandusliidu loomise üks põhieesmärk on pankade maksevõime taastamise puhul vältida ja vähendada maksumaksjate raha kasutamist.\nÜhtne järelevalvemehhanism ei hõlma muu hulgas järelevalvet muude finantsasutuste kapitalinõuete täitmise üle, finantsteenuste järelevalvet ega järelevalvet rahapesu tõkestamise valdkonna normide rakendamise üle.\nViimati muudetud 30.11.2020 Teavita mind, kui sisu muutub


orkaani südames on vaikus: ANDREI MAKINE "Ühe elu muusika"\nÕhuke raamatuke, mis sai ruttu läbi, kuid jättis jälje hinge.\nTõlkija Triinu Tamm on teinud tublit tööd, sest tekst voolas hästi loomulikult ja kaunilt.\nKummalisel kombel oli lugu väga haarav, kuigi siin raamatus ei olnud draamat ega põnevust. Peategelane Aleksei Berg on noor pianist, kelle pere saadetakse Siberisse. Teda ennast hoiatab koju minemast tuttav vanamees. Nii sõidab ta tädi juurde Ukrainasse pakku. Seal varastab hukkunud vene sõduri identiteedi ja elab sealtpeale selle külapoisist sõdurina, hoidudes muidugi 'koju' minemast. Temast saab ülemuse autojuht, ülemuse tütar vist veidi armub temasse ja 'õpetab' teda klaverit toksima. Paraku reedab noormees end lõpuks, unustades klaveriklahve puudutades kõik ja mängib 'kogu hingest'.\n* Ta ei saanud ise arugi, et ta mängib. Ta liikus läbi pimeduse, hingas sisse selle habrast puhtust, milles oli lõpmatu hulk jää, puulehtede, tuule sädelust. Valu oli kadunud. Ta ei kartnud seda, mis pidi tulema. Ta ei tundnud ängistust ega süümepiinu. Pimedus, milles ta liikus, kõneles valust ja hirmust, mineviku parandamatust kuristikust, kuid kõik see oli juba muutunud muusikaks ja oli olemas ainult läbi oma ilu.\nJa kuidagimoodi jääb mulje, et kogu see raamat räägibki ilust. Kuigi 'homo soveticuse' elu on tema vaesuse ja leplikkuse tõttu eemalt vaadatuna masendav, lohutu ja uskumatu, võib seda kõike vaadata nähes vaid ilu.\nVäga kaunis lugu!\nPosted by karikate emand at 09:41\nTriinu Tamm on tõesti väga-väga hea tõlkija!\n3. juuni 2010 10:35\nNäed, ma ju ka tavaliselt tõlgi nime juurde ei pane raamatule (tegelikult kogu aeg mõtlen, et peaks seda tegema, aga unustan), aga seekord tundus nimi väga oluline. Tore, et Sa ka teda märganud oled :)\n3. juuni 2010 10:51


Jätkusid maakonna korvpallimeistrivõistlused\nReedel kohtusid Orissaare spordihoones Orissaare ja Saare Erek. Võõrustajad kaotasid 60:72. Võitjate resultatiivseim oli Ats Pildre 17 punktiga, Orissaare kasuks viskasid Johannes Johanson ja Gert Kaldmäe 11 punkti. Nädalavahetusel mängiti […]\nLäinud aasta lõpus juhtusin Helsingin Sanomatest lugema kolumni, kus autor arutles selle üle, kuidas peaks soome lapsi kasvatama. Tema mõttekäigud olid mõneti üllatavad ja ka inspireerivad: autori selge seisukoht oli, […]\nKanteri ja Tustiti koostöö jätkub veel vähemalt aasta\nGerd Kanter võib selgi hooajal loota saarlasest füsioterapeudi Indrek Tustiti tundlikele kätele. Kettaheite olümpiavõitja Gerd Kanter ja füsioterapeut Indrek Tustit on jõudnud kokkuleppele, et jätkavad koostööd vähemalt käimasoleva aasta lõpuni, […]


Naistearst: günekoloogiliste vähivormide ravi võti on varajane avastamine - Tervisegeenius\n4. märts 2021 kell&nbsp09:11\nKui ohtlik on üks või teine vähivorm naisele, sõltub sellest, millises staadiumis on haigus diagnoositud.Foto: Shutterstock\nIgal aastal diagnoositakse Eestis ligikaudu 150 munasarjavähi ja 170 emakakaelavähi esmajuhtu. Kui ohtlik on üks või teine vähivorm naisele, sõltub sellest, millises staadiumis on haigus diagnoositud. Varase avastamise korral on väga suur tõenäosus, et naine raviga täielikult paraneb.\nQvalitas Arstikeskuse günekoloog dr Katrin Seidelberg tuletab meelde, et kuna kõik günekoloogilised vähid kulgevad algstaadiumides ilma kaebusteta, siis on oluline käia regulaarselt günekoloogi juures läbivaatusel.\nNaistearsti on soovitatav külastada kord aastas ja kaebuste puhul pöörduda esimesel võimalusel.\nSõeluuringud aitavad emakakaelavähki varakult avastada\nEmakakaelavähist, selle sõeluuringust ja ka HPV vastasest vaktsineerimisest on räägitud seoses vaktsineerimisega viimastel aastatel rohkem.\nDr Seidelbergi sõnul on naiste teadlikkus sellel teemal suurem, kuna günekoloogilise läbivaatuse käigus tehakse regulaarselt ka PAP testi. PAP testiga hinnatakse emakakaela rakke ja nii on võimalik juba varakult avastada vähieelseid muutusi emakakaelas.\nKui PAP test on olnud korras, siis toimub edasine testimine 3 aasta intervalliga. Patoloogilise PAP testi korral selgitatakse välja, milline on emakakaela vähieelne muutus ehk düsplaasia.\nSõltuvalt düsplaasia raskusastmest toimub edasine jälgimis- ja ravitaktika. Raske emakakaela düsplaasia korral, kui risk emakakaelavähi tekkeks on suur, tehakse konisatsioon. Selle operatsiooni käigus eemaldatakse emakakaelalt düsplaasiast haaratud piirkond ja tänu sellele hoitakse ära edasine emakakaelavähi areng.\nKui siiani on emakakaelavähi sõeluuringu testina kasutatud eelnevalt mainitud PAP testi, siis alates sellest aastast on sõeluuringu testiks suure riski HPV test. Inimese papilloomiviiruse (HPV) suure riski tüved põhjustavad emakakaela vähki ja seega on viirus kõige olulisem riskifaktor emakakaela vähi tekkes. Ilma suure riski HPV tüvede esinemiseta ei saa tekkida emakakaelavähk.\nNakatumine HPV-ga toimub suguliselt teel, kui üks partneritest kannab viirust. Enamik inimestest nakatub elu jooksul korduvalt mõne suure riski HPV-ga, kuid tänu immuunsüsteemile saab organism ise viirusest vabaks.\nKui naine jääb aga pikkadeks aastateks viirusekandjaks, on võimalik emakakaela vähieelsete muutuste ja vähi teke.\nEmakakelavähi sõeluuring ei välista teisi vähivorme\nDr Seidelberg toonitab, et meeles tuleb pidada, et emakakaelavähi sõeluuring ei saa välistada teisi vähivorme ega ka teisi günekoloogilisi haigusi, mistõttu regulaarne günekoloogiline läbivaatus kord aastas on vajalik.\nLäbivaatuse käigus, mille juurde kuulub ka ultraheli uuring, on võimalik avastada teisi günekoloogilisi haigusi, vähieelseid muutusi ja vähki.\nTeise levinud vähivormi – rinnavähki haigestumise vältimiseks on oluline regulaarne enesekontroll ja vähimagi kahtluse puhul pöördumine spetsialisti poole. Võib pöörduda otse rinna tervise kabinetti konsultatsiooniks ja uuringuks. Kuid pöörduda saab ka oma naistearsti või perearsti kaudu, kes suunab juba edasi uuringule.\nEriti hoolsalt peavad naistearsti sõnul ennast jälgima ja uuringutel käima need naised, kelle suguvõsas on esinenud rinnavähki, sest üheks peamiseks vähi riskifaktoriks on pärilik eelsoodumus.\nHPV vaktsiin kaitseb ka vähiriski vastu\nOsa günekoloogiliste vähkide puhul pakub tänapäeval kaitset vaktsineerimine. Võimalus on vaktsineerida HPV vastu.\nSuure riski HPV tüved ei põhjusta ainult emakakaelavähki, vaid günekoloogilistest vähkidest ka tupe- ja häbemevähki. Tänapäeval on võimalik vaktsineerida suure riski HPV tüvede ja kondüloome ehk genitaaltüükaid põhjustavate HPV tüvede vastu.\nEsimesed vaktsineerimised Eestis tehti 2007. aastal. Nüüd on HPV vastu vaktsineerimine riiklikus immuniseerimiskavas ja koolides on võimalik vaktsineerida 12-aastaseid tüdrukuid.\nVaktsineerimine on kõige tõhusam enne suguelu algust, kui pole veel toimunud HPV-ga nakatumist.\nDr Seidelbergi sõnul on väga soovitatav vaktsineerida ka kõikidel noortel naistel, kes ei ole vaktsineeritud riikliku programmi kaudu.\n“Millise vanuseni võib vaktsineerida, selleks kindalt piiri ei ole, kuid mida varem vaktsineerida, seda parem on immuunvastus. Mida varem naine vaktsineerib, seda varem on tal kaitse HPV vastu,” selgitas ta.\nKui on juba diagnoositud mõni HPV suure riski tüüp, on vaktsineerimine samuti väga soovitatav, sest alati on võimalus uuesti nakatuda, kui partner kannab viirust. Ka need naised, kellel on düsplaasia ravitud, saavad vaktsineerides kaitse uuesti HPV-ga nakatumise ja võimaliku düsplaasia kordumise eest.\nSagedasim vähk naistel on rinnavähk\nGünekoloogiliste vähivormide hulka kuuluvad emaka-, emakakaela-, munasarja-, munajuha-, tupe- ja häbeme- ehk vulvavähk. Kõige sagedasem naistel esinevatest vähkidest on rinnavähk.\nAastas diagnoositakse sama palju rinnavähki kui kõiki günekoloogilisi vähke kokku. Günekoloogilistest vähivormidest esineb kõige sagedamini emakakaela- ja munasarjavähki.\nEmakakaelavähi ja rinnavähi sõeluuringutel on oluline roll haigestumisse ennetamisel. Sõeluuringu eesmärk on võimalikult palju naisi testida ja Eesti Haigekassa korraldatud sõeluuringusse.\nEmakakaelavähi sõeluuringusse kutsutakse 30-65 aastaseid naisi viieaastase intervalliga sünniaastate kaupa.\nSellel aastal kutsutakse sõeluuringusse 1956, 1961, 1966, 1971, 1976, 1981, 1986 ja 1991 aastal sündinud naised. Mammograafiasse kutsutakse sellel aastal naisi sünniaastatega 1955, 1957, 1959, 1961, 1963, 1965, 1967, 1969 ja 1971.\nMärksõnad: günekoloog, naine, naistearst, rinnavähk, vähiravi, vähk


Majast – Promenaadi\nKorterelamu rajatakse vaivundamendile. Välisseinad on õõnesplokkseinad, mis on soojustatud efektiivsete soojusisolatsioonimaterjalidega ning viimistletud õhekrohvsüsteemiga. Korterite vahelised seinad on pahteldatud ja värvitud õõnesplokkseinad, mis tagavad väga hea heliisolatsiooni.\nKorterite kütte- ja ventilatsioonisüsteemid on kaugjuhitavad, nutilahendusena mobiiltelefoni kaudu. Korterite kütte eest tasumine toimub vastavalt tarbimisele. Minimaalne korterite temperatuur kehtestatakse korteriühistu põhikirjas.\nRõdudele paigaldatakse tumehalli tooni metallist piirded. Rõdu seinad kaetakse vertikaalse mahagoni tooni laudisega. Samuti rajatakse osaliselt prantsuse tüüpi rõdusid põrandast laeni avatavate akende näol, mille ette paigaldatakse tumehalli tooni metallist piirded mahagoni tooni puidust raamiga.


El Muro Tango ja Õhtusöök | Pädaste Mõis, väike luksuslik puhkekeskus ja Spa El Muro Tango ja Õhtusöök -\nArgentiina tangoõhtu koos imelise toiduga\nÜhinege meiega sel imelisel õhtul, kus kohtuvad Põhjala saarte köök ja Argentiina tango! Õhtu, mis ei unune kunagi!\nÕhtu algab El Muro Tango kontserdiga, millele järgneb kolmekäiguline õhtusöök valmistatud Chef de Cuisine Stefan Berwanger ja Chef Pâtissier Achim Braitsch poolt just seda õhtut silmas pidades.\nEl Muro Tango ja Õhtusöök – 109 eur külalise kohta, hinnas sisaldub tervitusjook, kontsert ja 3-käiguline õhtusöök\nÕhtu algab tervitusjoogiga 18:30\nEl Muro Tango on Argentiina tango bänd, mis on rekord ajaga vallutanud rahvusvahelise tango maailma südame. Nende energilise lavaloleku ja unikaalse väljendusviisiga on El Muro Tango üllatanud tango tansijaid ja muusika armastajaid üle terve Euroopa ja Lõuna-Ameerika. Alates bändi loomisest 2016. aastal on nad tuuritanud üle terve maailma ning esinenud täis saalidele prestiižetel festivalidel ja kontsertsaalides nagu Oslo Chamber Music Festival, Innsbruck Tango Festival, The Royal Concertgebouw ja Usina del Arte. Nad teevad tihedat koostööd tuntud Argentiina tango lauljatega nagu Juan Villarreal, Chino Laborde ja Negro Falótico.\nEl Muro Tango debüütalbum «Nostálgico» ilmus 2018. aasta novembris (Galileo Music, Saksamaa) ja on saanud suurepäraseid arvustusi rahvuvaheliselt pressilt. Nende muusika sisaldab traditsionaalset Argentiina tangot, mis on kombineeritud värske ja modernse harmoonilise keele, lisades jazzi ja Lõuna-Ameerika rütmid.\nJuan Villarreal – hääl


Agility foorum • Vaata teemat - Tunnelite karikasarja III võistlus\nViimati külastasid: Tänane kuupäev Reede Jaan 21, 2022 23:39\nTunnelite karikasarja III võistlus\nTeema pealkiri: Tunnelite karikasarja III võistlus\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 00:02\nAvastasin täna üllatusega , et 3 tunnelivõistlusele on registreeritud 55 algajat ja 39 edasijõudnut (üle 3 korra rohkem kui esimesel osavõistlusel), võistkondlikus arvestuses osaleb 36 meeskonda. Kokku seega peaaegu 100 koera, rohkem kui tavalistel võistlustelgi!\nKuidas arvate, kas 55 koera saavad tõesti tunniga joostud või venib võistlus pikemaks kui ajakavas plaanitud?\nIgatahes tundub, et pühapäeval läheb tihedaks rebimiseks\nTeema pealkiri: Re: Tunnelite karikasarja III võistlus\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 00:23\nJah Ja minul kui korraldajal on suur palve osalejatele - palun tuleme stardile u. 3 koera korraga (ootame järjekorras), kui üks koer jookseb ja lõpetab, et saaks kohe järgmine minna. Kõige suurem ajakadu on just stardil/finišil, mida sellel võistlusel ei tahaks keegi endale lubada ))\nKonkurents see kord on väga tihe, ja Lätist tuleb välja palju häid koeri kah!!!\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 00:39\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 09:48\nLiitunud: Reede Aug 14, 2009 09:39\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 11:09\nKa minule tundub see võimatu, et 55 koera jõuavad tunni ajaga raja läbi joosta. Kui arvestada, et raja õppimiseks kulub kokku 20 minutit, siis jääb igale koerale aega rajal olla 0,7 minutit\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 11:33\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 11:37\nAjakava on orienteeruv ja mõeldud kõige pealt selleks, et osalejad oleksid õigeks ajaks kohal.\nAga mulle ka hakkab tunduma, et ajakavas jäi arvestamata rajaga tutvumisaeg.\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 12:32\n"Koeruselt" tulejatele on see hea uudis. Osalejate arv on küll müstiline.\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 16:01\nMa ei võta seda osalejate arvu küll traagiliselt . Peaasi on see, et meil on väga lühikese ajaga (no kaua meil siin eestis siis ikka seda va agilityt on harrastatud) tekkinud nii palju huvilisi, kes soovivad kasvõi mitteametlikul tasemel kaasa lüüa. See on ju puhas rõõm! Ja ma ei rikuks seda osalemisrõõmu disklafiga selle eest, et kogenematul koeral ja koerajuhil läheb rajal suts kauem aega. Sellisele üritusele tullakse siiski koguma positiivseid emotsioone. Mõisa ja hobusetallide peale jõuab joosta mõni teine kord...\nJa kui üritus ei püsigi graafikus... no ja siis... laulupeo rongkäik ja sellega seoses ka ajakava lendas kahe tunni jagu vastu taevast ja rahvusringhäälingu genossed arvasid, et lahti pole miskit ja peaasi on piduliste meeleolu, mitte televiisori taga passijate meelepaha.\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 16:15\nLoomulikult tuleb jällegi kindlasti väga tore võistlus ja usun, et see disklafi jutt oli nüüd küll naljaga mõeldud Lihtsalt Dagris esitas teemapüstituses küsimuse, et mis arvate, kas 55 koera mahuvad oma jooksmistega tunni aja sisse ära. Ja ilmselge vastus on, et ei mahu kohe kuidagi, kuid ega sellest pole midagi. Saabki kauem koos hea seltskonnaga aega veeta\nPostitatud: Reede Aug 14, 2009 16:24\nNonoh, ideaalaega ju niikuinii pole, nii et mis aegadest tulenevatest disklahvidest me üldsegi räägime? Arvan, et Ragne vastus oli pigem naljaga mõeldud.\nPostitatud: Pühapäev Aug 16, 2009 11:37\nMännikul ilm on s--t, vihma sajab vahetpidamata. Platsil on kindlasti "uputus". Olge valmis, et väga libe on, olge täna ettevaatlikud!\nPostitatud: Pühapäev Aug 16, 2009 20:10\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 00:01\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 00:32\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 10:02\nVäga tore ning meeleolukas üritus oli, aitäh korraldajad ja väga arvukad osavõtjad! Lahe emotsionaalne show! Meie pilte võitjatest - ilma nimedeta - ning näituse meeleoludest:http://fotoalbum.ee/photos/essi/sets/833597/?page=1&seek=0\nVideosid igavene ports, kui mahti saan, hakkan üles riputama, siis näete, kui ilusad ja kiired või aeglased te olite. Ilma tulemusi nägemata võin kinnitada, et raja läbimise kestvusrekord kuulub kindlalt Aresele...\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 10:55\nNõustun täiesti Alice'i arvamusega. Agilitys võidab alati osavam JA kiirem. Kui tunnelite võistluse vahepealsed kohad ka õrnas nihkes on - mis siis sellest.\nTahaksin samuti tänada Svetat selle tunnelite vankri vedamise eest. Meie Trinyga oleme sellelt võistlustesarjalt ainult ja ainult võite koju toonud (ikka neid endale teadaolevaid ) - palju enesekindlamaks ja lustlikumaks on Triinu rajal muutunud. Kui sai siin Ülenurmel sekka üks ametlik võistlus joostud, siis jäime lausa ideaalaja raamidesse, mida avaliku ülesastumise puhul meil tihti ei juhtu.\nP.S. Ester, rega ennast ikka kasutajaks ka .\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 10:59\nNo nüüd peaksin isikustatud olema ja veelkord link, ehk on seegi aktiivseks muutunud vahepeal. Ja muidugist tänud sulle, Lea, Arese liigutamise eest! http://fotoalbum.ee/photos/essi/sets/83 ... e=1&seek=0\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 14:50\ntulemused TAKO kodulehel nüüd ka üleval\nÜritus oli lahe ja ilmaga isegi vedas, võrreldes sellega mis toimus 10:00 kuni alguseni.\nSeltskond oli mõnus ja kõik oli tore. Tänud nendele, kes korraldasid. ise olin see kord ainult osaleja ja nautisin osaleja rolli\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 17:04\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 18:18\nTahaks tänada rohkearvulist osalejaskonda, kes aitasid ilma ilusaks joosta ning oma osalustasu ja hea isuga puhvetis andsid korraliku panuse MM teami eelarvesse.\nPaar aastat tagasi ei oleks küll uskunud, et mitteametlikul agility võistlusel tuleb kokku peaaegu sadakond osalejat\nJa paljuks ei pea tulla naaberriigi esindajad, rääkimata tartukatest ja pärnakatest.\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 20:17\nEsimesed Dagrise (enamus ikka tema tehtud) ja minu klõpsitud videod - no küll võtab aega üleslaadimine.... nii et paluks kannatust. Alustame loomulikult tartukatega - oma särk ikka ihule lähemal. Teisi kah näpuga ja küll ükskord saavad kõik olemasolevad üles riputatud. http://toru.ee/videos/essi\nValmisid ka esimesed youtube videod, 7 tk, - paluks kuni lumise Areseni... (vabandust, ma lihtsalt ei oska seal eraldi albumit teha ja targalt Dagriselt pole kah mahti küsida...) Küll teised tegelased kah tulevad tasapisi. http://www.youtube.com/my_videos?pi=0&p ... 0&sq=&dm=1\nPalume lahkelt vaadata ja kui kõlbavad, kasutada. Ühisloomingu autorid Dagris Punder ja Ester Must\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 21:08\nEster, viimane link ei vii vidoteni..\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 21:24\nPostitatud: Esmaspäev Aug 17, 2009 23:20


💄 Hangi nägu: böhhi tüdruk - 2020\nsiin on särav, kuid kanda, kuum roosa pilk. Ma loodan, et sulle meeldib see. Siin saate seda uuesti luua:\nKasutatud tooted: - liiga varjukindlustus - Sleek Meik Curious Eyeshadow Palette - Sleek Makeup Hea tüdruk I-Divine silmade varje palett - Sleek Meik I-Divine Bohemian Eyeshadow Palette - Mememe silmaümbrus silmapliiats kivisüsi - Senna Voluptulashi ripsmetušš - Senna Lasting Illusion Satin Matte Fond - Bobbi pruun kreemjas varjualuste komplekt Milani Minerals Blush - hõõglot Prodigy Lipgloss on Heroine'is\nEYES 1. Kandke silmaharu praimerit, mis takistab värvide hõõrumist ja kortsust. 2. Kandke tume purpurne pruun (ma kasutasin särava meikuga uudishimulike silmade varjualuste paletti) kortsul ja välimisel V. Punutise harjaga kandke alumises esiosa välisosas sama varjund. 3. Pange õrna kuum roosa varjund (ma kasutasin kooki Sleek Makeup Good Girl Eyeshadow Palette) kaane välisküljel. Segu 4. Pühkige läikivat taupe varjundit (ma kasutasin nn Sleek Makeup Curious Eyeshadow Palette), mis asetseb purpuri peal. Segu Kandke see ka alumise silmalaugu sisemisele osale. Segage jälle 5. Pühkige musta nude varjund, mis sarnaneb teie skintooni värviga (ma kasutasin seda kaunistunud meik Boheemian eyeshadow palette). 6. Pane kaela sisemusse katmata pärlmutteravi (ma kasutasin särava meikiku uudishimuliste lauvärvi palette). Segu 7. Liigutage oma ülemine silmapliiats musta pliiatsi silindriga (ma kasutasin Mememe silmaümbrust silmaümbrust söel). 8. Rakenda ripsmetušš.\nFACE & LIPS 1. Vajaduse korral kandke vundamenti ja kortseermeid. 2. Pühkige õrnalt roosat päikese käes kollase värviga (ma kasutasin Milani Minerals Blush Luminous'is). 3. Asetage huultele pehme ja helekollane roosat lipilossi varjund (ma kasutasin heroiinil Hourglass Prodigy Lipgloss).


Eesti Vabaõhumuuseum - Uudised - KEELEKILD - HAOKUBU\nAvaleht > Meist > Uudised > KEELEKILD - HAOKUBU\n3. juuni 2020 14:54\nKEELEKILD - HAOKUBU\nVanasti oli peamiseks küttematerjaliks hagu. Sellega köeti suures talumajas reheahju ning ka kogu igapäevane toidukeetmine käis hagudega. Halupuid selleks ei raisatud, neid kasutati vaid leivateoks.\nHagudeks raiuti heina- ja karjamaalt ning põlluservadelt võsa, sobisid ka peened puud ning suuremate puude ladvad ja laasitud oksad. Need löödi kiiniga umbes mehepikkuseks ja seoti kaseväädist väänatud vitsaga kokku paraja sületäie suuruseks kimbuks ehk haokubuks. Haokood veeti koju ja laoti õueserval asuvale pinumaale kuivama.\nHagude tegemisel oli tähtis toored oksad võimalikult tugevalt kokku suruda ja alles siis kokku siduda. See oli päris ebamugav töö. Lõdvalt seotud haokubu seisis küll toorelt koos, kuid teiste kubude all kuhjas kuivades jäi side nõrgaks ja haod hakkasid selle vahelt välja kukkuma. Paraku sageli just nii kippuski juhtuma, egas muidu poleks mõnd sassis ja turritavat asja haokubuga võrreldud – „karvane kui haokubu“.\nAhjukütjaks oli tavaliselt mõni vanem pereliige, kel oli aega tuld valvata ja kiirelt põlevatele hagudele lisa anda. Kuivad haod annavad valusat tuld, sellest ka väljend „HAGU ANDMA“, mis tähendab millegi tagant õhutamist ja hoo andmist, aga ka kellelegi säru tegemist.\nÜks majapidamine tarvitas aastas kütmiseks mitusada haokubu. Talude pinumaal seisis alati vähemalt paariaastane küttevaru. Omal ajal kulus hagusid arutul hulgal ka mõisas viinapõletamisel. Uuemal ajal tuli külameestel varuda hagu kooli- ja vallamaja kütteks.\n19. sajandi lõpus hakati taludes moodsamate ahjude kütmiseks halupuid kasutama. Igapäevasel pliidikütmisel tarvitati aga edaspidigi peenemaid hagusid, sest pärisperemehed hoidsid oma metsa hoolega. Veel Eesti ajalgi oli hagude tegemine talus üsna tavaline asi ning korralikult köidetud haokubud olid teatud mõttes ka kokkuhoidliku ja säästliku majapidamise sümboliks.


4. juunil kell 09.11 said päästjad väljakutse Lääne-Harju valda Veskikülasse, kus põles kümne ruutmeetri ulatuses metsaalust. Põleng likvideeriti.\n4. juunil kell 09.36 vajati päästjaid appi Kuusalu valda, kus Kolga alevikus süttis ehitusjärgus olevas korteris põlema saepurujäätmetega kott.\n4. juunil kell 15.54 tuli väljakutse Kuusalu valda, kus talumaja köögis oli põleng. Kuumakahjustusi said ka kõrvaltoad. Tulekahju likvideeriti kell 16.32, kõik ruumid tuulutati. Inimesi hoones ei olnud.\n4. juunil kell 18.07 said päästjad väljakutse Maardusse, kus viiekorruselise maja ühes korteris kõrbes toit. Oht likvideeriti.\nMöödunud ööpäeval käisid lõuna regiooni päästjad kolmel korral kustutamas lõkkeid, milles põletati keskkonnaohtlikke jäätmeid.\n4. juunil kell 14.32 vajati päästjaid appi kustutama lõket Tartu vallas Lähte alevikus Kuuse tänaval. Lõkkes põletati lehti ja oksi ning ka prügi. Lõke ei vastanud kehtivatele ohutusnõuetele ja suits läks naabermaja peale. Päästjad kustutasid lõkke ning tegid majaomanikule selgitustööd.\n4. juunil kell 21.17 teatati päästjatele lõkkest Kastre vallas Võnnu alevikus. Lõkkes põletati taas prügi ja lisaks oli lõkkesse heidetud diivan. Võnnu vabatahtlikud päästjad likvideerisid keskkonnaohtliku lõkke.\n4. juunil kell 19.01 said päästjad teate lõkkest Viljandi vallas Aindu külas. Päästjate saabudes põles pooleteise meetri suuruse läbimõõduga lõke, milles põletati plastmassi, plekktaarati ning pappi. Lõkke läheduses puudusid tulekustutusvahendid. Päästjad kustutasid lõkke.\n4. juunil tehti kahjutuks Ida-Viru maakonnast Narva-Jõesuu linnast Auvere küla lähedalt leitud 13 erinevat miini ning Ida-Viru maakonnast Narva-Jõesuu linnast Mustanina külast leitud kümme 150 mm mürsku.\n4. juunil kell 17.57 teatati häirekeskusele tulekahjust Järva vallas Käravete alevikus, kus lõkke tegemisest oli põlema süttinud puupakkude hunnik. Päästjad kustutasid tulekahju kell 18.47.\n5. juunil kell 01.22 teatati häirekeskusele tulekahjust Paide linnas Laial tänaval, kus põles kõrvalhoone (suurusega 150 m²) lahtise leegiga. Päästjad kaitsesid lähedal asuvat hoonet ning tule levikut suudeti takistada. Kustutustööd lõpetati kell 03.21. Süttimise põhjuse selgitab välja menetlus.


Toimetulekukoolide teabepäev Pärnu toimetulekukoolis : Õpetajate Leht\nToimetulekukoolide teabepäev Pärnu toimetulekukoolis\n18. nov. 2013 Marju Trumsi Pärnu Toimetulekukooli direktor - Kommenteeri artiklit\nIgal õppeaastal toimub toimetulekukoolidele suunatud teabepäev, mille eesmärgiks on oma valdkonna aktuaalsete teemade käsitlemine, info ja kogemuste jagamine ning kohalike olude tutvustamine. Teabepäeva korraldamise traditsioon sai alguse 1999. aastal, ettevõtmise algatajaks oli Kosejõe kool. Tänavu 1. novembril peeti Pärnu toimetulekukoolis neljateistkümnendat teabepäeva.\nKokku oli tulnud üle 80 pedagoogi 13 koolist. Teabepäeva juhatas sisse moderaator Kaidor Kahar. Avasõnad ütlesid Pärnu linnavalitsuse esindajalt Katrin Uutsalu ja direktor Marju Trumsi. Külalisi tervitasid lõbusa etteastega kooli õpilased muusikaõpetaja Kairi Kuuse juhendamisel.\nEsimese ettekande tegi Pärnu toimetulekukooli õppealajuhataja Helen Luik, kes rääkis lisa-aastate ja lisaõppe tõlgendamise küsimustest 9. klassis. Eelnevalt oli vastavasisuline küsimustik edastatud teabepäeval osalevatele koolidele. Oma ettekandes tegi Luik kokkuvõtte laekunud arvamustest, millele olid lisatud HTM-i esindaja kommentaarid.\nFüsioteraapia tegevustest ja toimimisest Pärnu toimetulekukoolis andis põhjaliku ülevaate kooli füsioterapeut Ester Lebedeva. Päevakeskuse Käo Pae keskuse eripedagoogilise töö juht Kati Kiiver tõi välja PCS piltide olulise rolli õppetööd toetava osana.\nÕppimisvõimalustest ja kooli igapäevategemistest Vana-Vigala tehnika- ja teeninduskoolis rääkisid eripedagoogikatalituse juhataja Helgi Nööp ja eripedagoogika talitluse mentor Liina Kikas.\nPärnu toimetulekukooli õpetaja Marika Heindla tegi ettekande teemal: „Õppematerjal aastaringi paremaks mõistmiseks intellektipuudega I–II arengutasemega õpilastele”. Tegemist on magistritöö käigus koostatud õppematerjaliga: temaatilised luuletused, luuletuste sisu toetavad värvilised teemapildid ning töölehed õpilasele aastaringi paremaks mõistmiseks.\nModeraator Kaidor Kahar võttis sisutiheda ja toreda päeva kokku ning teabepäeva lõpus anti maskott Mihkel üle järgmise õppeaasta teabepäeva korraldajatele Tartu Kroonuaia koolist.


Väiksed ja suured soovid\nUmbes nii nädala aja pärast, täpsemalt järgmisel neljapäeval, on niisugune päev, kus ma kunagi siia ilma sündisin. Kakskümmend neli aastat tagasi. Kui minult küsitakse, mida ma sünnipäevaks soovin, hakkan ma ikka mökutama. Ei, muidugi mõista on palju asju, mida mul veel ei ole ja mida ma endale tahaks, aga paraku on need asjad ka piisavalt kallid ja seega ebasobilikud kingiks lunida. Ja sellises väärtuses asjad, mida tavaliselt kingitakse.. selliseid jaksan ma endale ise osta, kui vaja on või siis on neid lihtsalt niisama kentsakas paluda. Nõnda ongi parem, kui kingitakse hoopis raha või siis mõni üllatuskingitus, ehk siis midagi mida ma ise ei oska soovida ja mis võiks kellegi äranägemise järgi mulle kuuluda.\nNäited asjadest, millest ma viimasel ajal unistan. Alustades soodsamast siis näiteks tahan ma endale ükskord ometi mineraalpuudri osta. Selle jaoks on vaja teada, mis toon minu nahaga sobib. Tellisin Lucy Mineralsi e-poest värvitestrid (sest ainult 3 euri koos postikuluga), sain need juba järgmisel päeval kätte ja avastasin, et mul pole ühtegi sobilikku pintslit, millega neid näkku möksida. Seega on mul vaja ka mineraalpuudripintslit, aga mul on natuke kahju oma rahast pea 20 euri ühe pintslikese eest maksta.\nSellisesse pudipadi kategooriasse, mille jaoks ma kunagi raha leida üritan, kuulub ka ihaldatud theBalmi särapuuder, millesse ma seda poes proovides armusin.\nKeio arvas aga, et ma võiksin kingiks tahta midagi praktilist, mitte niisama nänni ja iluasju, mida annab ka igapäevaste tegevuste käigus osta. Olin temaga nõus, aga ikkagi ei osanud talt midagi nagu kingiks küsida. Epilaatorit tahaks endale näiteks, sest imekombel mul ei ole seda. Kunagi oli, aga kuna ma pidasin selle kasutamist valusaks, jäi ta kuskile seisma ja nüüd on ta kadunud. Nii et oleks aeg uue jaoks ja epilleerimisele ka uus võimalus anda. :D\nKuna mul on tihti päris mitme arvuti vahel tegelemist (lauaarvuti, minu läpakas, ema käes olev läpakas, Keio arvuti), siis olen mõelnud, et peaks oma piltidekogu jaoks muretsema välise kõvaketta ja kõike sellele talletama. Näiteks praegu olen uue läpakaga Viljandis ja kõik pildid, mida tahaks kellelegi näidata või blogisse lisada, on hoopis Tallinnas olevas lauaarvutis. Kui kõik vajalikud asjad saaks välisel kõvakettal hoida, siis ei peakski teinekord isegi arvutit kaasas tassima, vaid piisaks väikese ketta kotti toppimisest ja saan oma vajalikele failidele kõikjal kergelt ligi. :)\nNagu ennegi maininud olen, siis tahaks kaamerale ka statiivi. Nende valik aga on nii suur ja keeruline, et ma ei oska sealt midagi välja valida, seega ei anna sellist asja kelleltki ka kingiks paluda. Teine inimene teab ju veel vähem, millist ma tahan või milline mu kaamerale sobib? Samas on see statiiv ka selline asi, et.. saab ka ilma selleta. Asi, mida tahaks, aga mida nii ilmtingimata vaja pole.\nSama asi on ka objektiiviga. Tahaks midagi sellist, aga vaadates hinda, siis jääb selle endale saamine vist kuhugi väga kaugesse tulevikku ja kindlasti mitte sünnipäevakingiks, vaid aastatepikkuse rahakogumise korraga ärakulutamiseks. :D Canon Speedlite 430 välklamp teeks mind ka mõne võrra õnnelikumaks inimeseks, aga seni kuni ma sedagi endale saanud pole, väldin lihtsalt hämaras pildistamist.\nÜhesõnaga ma olen vist liiga leplik? Unistan asjadest, ent olen nõus ka nukralt ilma nendeta elama. :D Rohkem ma siin nimetatutest ei oskagi midagi endale tahta ja nii on alati olnud. Kuigi mul ei ole sugugi kõike, mida ma tahan, tunnen ma tihti ikkagi, et asju, mida ma tahan, pole nii ilmtingimata VAJA ja seega jäävadki need praegusel hetkel saamata ja lisanduvad lihtsalt unistuste nimekirja, mille jaoks pean ma ise ka mingit vaeva nägema.\nSeepärast sünnipäevad imevadki. Vähemalt ihaldatud kingituste osas. Kuidas teil on? Kas oskate sünnipäevakingiks alati midagi konkreetset (ja teisele poolele parajas hinnaklassis) tahta või on soovide nimekirjas ka midagi sellist, mille saamiseks peate ise panustama?\nPrevious PostSarjad #1: hetke lemmikud\nNext PostOlen ikka tõeliselt saamatu sünnipäevaline\n8. august 2014, 15:12\nNohh, et kuna sünnipäeva wishlist, siis ma ei nori. Ma tahtsin hoopis öelda, et see on naljakas, kuidas ma ajaga (vanusega?) muutunud olen. Kui ma olin 18, tahtsin ma kingiks alati midagi väga glämmi. Gucci prille, kuldkette, Iceberg teksasid… Kui ma sain natuke vanemaks, nii umbes 20-25 ootasin ma lihtsamaid kinke, no ma ei tea lõhnaõlid, kreemid, riided. Kink oli nii oluline.\nJa nüüd, mida vanemaks ma saan, seda vähem ma kinke ootan. Ma ootan küll ALATI lilli ja neid ei saa kunagi liiga palju olla. Aina rohkem väärtustan ma tillukesi ja südamega tehtud asju, head õhtusööki, kontserti… Kui midagi asjadest, siis midagi kodule. Näiteks oleks ma kõige õnnelikum naine kui pulma-aastapäevaks saaks ma värvitud maja koos kõikide puuduolevate liistudega ja tänavakividega kaetud tee. Suurematest soovidest tahaks ma valget lippaeda, uut aiamööblit… Koristajat tahaks ka. Kahjuks liiga suured soovid, et isegi vihjata. Rahakott on liiga kleenuke.\nAsju kui selliseid on niikuinii liiga palju. Ja naisena ma niikuinii soetan aegajalt ikka, isegi siis kui võimalusi pole, endale mõne liiga kalli koti või ebavajaliku kulmupliiatsi (sest ma ei oska seda niikuinii kasutada. 23 euri maha visatud raha;))\nSee muidugi ei tähenda, et kingitused mind ei rõõmustaks. Mis naine ma oleks kui ma ei rõõmustaks.\n8. august 2014, 15:18\nMa tahaks ka maja ja aeda ja basseini ja saunamaja ja fotostuudiot ja helistuudiot ja väga paljusid asju, mida ei tasu väga mainidagi, sest nende saamise nimel töötan ilmselt surmani. :D\nLilledega aga mul selline lugu, et.. ilusad on nad küll, aga eriti ei vaimusta. Kodus vaasipandud lilled on mul tavaliselt juba järgmiseks päevaks nukralt longu vajunud, seega ilmselt ei meeldi lilledele mina ka. :(\n8. august 2014, 15:29\nMul on nii, et väikesed asjad on sellised, milleta saan hakkama või kui enam ei saa, siis ostan (nagu telefon. Kui keegi oleks eelmisel nädalal 5s-i kinkinud, oleksin õnnelik olnud ikka küll). Aga suurte asjade poole püüdlen, kasvõi surmani ja olen nõus pingutama, et isegi kui feilin, siis olen vähemalt proovinud.\nJa olgem ausad, nats toimib ka see suhtumine. Sest nii viis aastat tagasi ma vaid unistasin, et ohhh oleks mul ka oma restoran;)\n8. august 2014, 17:18\nKas te ei ole mõelnud, et mis imelik asi see on, et inimene koguaeg ihkab midagi saada? Näiteks tahad kaamerat.. lõpuks saad, tunned rõõmu ja siis tekib nimekirja uus asi asemele, mida jälle nagu tahaks :D see on ju tegelikult üks lõputu õudus. Aga oleks siis nii palju raha ka, et koguaeg midagi osta, mida hing ihaldab :D\n8. august 2014, 19:12\nOlen ka selline, et väiksemad ja vajalikud asjad ostan ise ära (tavaliselt puhtalt sellepärast, et ei kannata oodata, eriti mingite meigiasjadega) ja suuri on kuidagi tobe küsida. Kuna ma ei pea sünnipäevi üldiselt, siis kingitused tulevadki rohkem täiesti ootamatutelt inimestelt(saadetakse tavaliselt kellegi kaudu) ja pigem üllatuskingina. Keegi ei saada kontole raha, et läheks ise ostaks. :D Peresiseselt on üldiselt nii, et sünnipäeval lähme poodi ja kui juhtub midagi mis vaja on, siis ostetakse. Täiesti tavalised asjad on mu sünnipäevakingitudte nimekirjas juuksevärvid, šampoonid, ripsemtuššid(??????) ja muu taoline igapäevane pudipadi :D\n8. august 2014, 20:29\nMa alles murdsin oma sünnipäeva kingi pärast pead. Mul kuu lõpus tulemas aga osad sõbrannad hakkasid juba juuli keskel küsima, et miiiiida sulllleee kinkida. Alguses polnud plaanis pidadagi aga mul sellised toredad sõbrannad, keda see ei huvita. Ehk nemad tuleksid kohale nagunii. Ja kuna 25. juubel tulemas, mõtlesin et oleks aeg oma viimase aja väike unistus täita. Ehk siis tahvelarvuti. Liigun palju ringi ja telefoni aku selle pärast kogu aeg tühi, et ikka vaja netist jälle midagi otsida või vaadata. Rääkimata sellest, et oleks mugav e-raamatuid lugeda. Vahepeal mõtlesin E-lugeri peale aga kuna see on vaid natuke odavam mu soovitud tahvlist, mõtlesin ümber. Seega ongi külalistele teada antud, et kingitust ootan ümbrikus. :)\nMinu arust on ka raha kõige parem kingitus, sest siis saab muretseda just seda, millest ammu unistanud aga raha hetkel napib. Ja see on kasulikum, kui magusahunnikud või kujukesed riiulil nt. Üks aasta lasin mitme peale vesipiibu kinkida. Oli ka ammu mõttes mõlkunud ja vähemalt selline kingitus, mis teeb tõesti rõõmsaks ja mis ei jää seisma. :)\nMul on ka sünnipäev tulemas, saan 19, kingiks saan koerakutsika. Kutsa enda saame tasuta, aga raha läheb kuudi ehitamisele ja muudele koeratarvetele. Natuke raha saan ka oma arvuti ostmise fondi jaoks, sest eelmine on kaasastassimiseks liiga raske ja veidi ära lagunenud. Eelmine aasta, kui 18 sain, siis sain rula. Muidu väiksemana oli alati nii, et ootasin midagi suurt, nagu nukumaja või suurem mänguasjakomplekt. Nüüd meeldivad raamatud, lauamängud. Tihti kingitakse komme, aga neid ma väga ei armasta. Söön küll, aga mulle ei meeldi, kui kommihunnik kodus on, sest siis ikka kipub järjest põske pistma neid.\nHästi armas on minu meelest, kui tuuakse ise küpsetatud kook või õhupalle :)\n10. august 2014, 10:31\nMina ei oska viimastel aastatel enam üldse midagi kingiks tahta. Asju, mida tahaks, kindlasti oleks, aga siis on need ka liiga kallid, et julgeks kingiks paluda. Eelistan endale selle asemel ise kingituse teha, sest siis tean täpselt, mida tahan või siis üllatuskingitust.\nPaar aastat tagasi, kui 20 sain, ütlesin kõigile, kes küsisid, mida kinkida, et tahaks jubedalt endale ilusat linnajalgratast. Ise mõtlesin seda naljaga, sest kes see ikka hakkab nii suurt raha kulutama, et mulle ratas osta. Aga võta näpust :P Sõbrad panid rahad kokku ja kinkisid mulle täitsa arvestatava summa, millele panin ise natuke juurde ja sain osta kasutatud, aga korraliku ratta. See on kindlasti üks meeldejäävamaid kingitusi olnud.


Martin Tikk: Narva on ärganud - Tänane leht\n20. oktoober 2021, 0:03\nMartin Tikk, kolumnist FOTO: Erakogu\nSelle aasta kohaliku omavalitsuse valimised on Narvale lõppenud revolutsiooniliselt. Räägitakse isegi, et linna madalpunkt on möödas ning areng taas tõusuteel. Demokraatia võidukäik on linna raputanud ja selle tulemusi või tagajärgi näeme järgneva nelja aasta jooksul, kirjutab kolumnist Martin Tikk.\nNarva hääletas end vabaks ja valis muutuse. Siiski oli valimisaktiivsus Ida-Virumaal kõige väiksem: maakonnas tervikuna 47,3 ja Narvas 46,6 protsenti. Vastupidi loodetule ei toimunud selles positiivset muutust. Narva valimisaktiivsus on viimastel kohaliku omavalitsuse valimistel olnud stabiilselt nõrk: 2013. aastal 46,71 ja 2017. aastal 44,4 protsenti.\nSellest hoolimata on Narva lõvilegi selge, et linnakodanikud pole senise kohaliku tasandi juhtimisega rahul ning soovivad näha muutusi. Kuidas muidu seletada seda, et 31-liikmelises linnavolikogus jäi seekord Keskerakonnale vaid kümme kohta, kui eelmises koosseisus oli neil volikogus ainuvõim lausa 23 kohaga.


Fotogalerii: Olen loomade poolt - Eesti Ekspress\nFotogalerii: Olen loomade poolt\nMARIA AVDJUSHKO, näitleja, filmitootja\nVabastage vangistatud loomad!\nTÕNU TRUBETSKY, muusik ja kirjanik\nKarusloomafarmid on näide sellest, kuidas lapsepõlvest kaasa antud õpetus ümbritsevast hoolida on justkui unustusse vajunud.\nMARGIT KEERDO, stsenarist\nKarusloomafarmide puhul pole tegemist eetilise ettevõtlusega.\nInimkonna vaieldamatult vastikumaid omadusi on barbaarsus, mis laseb teisi olendeid käsitleda toorainena.\nLOORE MARTMA, muusik ja näitleja\nOma järeltulevatele põlvedele ei päranda me edasi mitte ainult seda maailma, sellisena nagu see meist siis maha jääb, vaid ka suhtumisi ning väärtushinnanguid. Seepärast loodan, et oleme ümber hindamas oma väärtushinnanguid karusloomapidamise suhtes.\nNERO URKE, näitleja\nKui meil inimestena puudub eetika, siis pole meil ka inimväärikust. Kui meil eestlastena puudub kaastunne kannatavate loomade suhtes, siis pole meil ka sidet loodusega. Ja kui meil pole neid kahte, siis pole meid samahästi kui olemas.\nMina olen ebaõigluse ja väärkohtlemise vastu!\nMADIS NESTOR, plaadipoe BIIT omanik\nÜhe inimese moeröögatuse rahuldamiseks tuleb tappa 40 Kostjat.\nKAROLIN KUUSIK, stilist, moekunstnik\nIga karusnahast ese on kunagi olnud osa loomast, kes on pidanud veetma oma elu puuris...\nKRISTJAN SARV, näitleja\nLoomadesse suhtumine näitab ühiskonna kultuuritaset.\nKADI TOOM, laulja\nMetsloomade pidamine väikestes traatpuurides selleks, et keegi end nende nahkadega ehtida saaks, tundub praegusel ajastul täiesti julm ja kohatu.\nKa loomadel on hing.\nELINA BORN, laulja\nLoomad kuuluvad loodusesse, mitte karusloomafarmi!\nKALLE KURG, kirjanik, tõlkija\nRõõm elust: endastmõistetav, imeline. Ta ilmub sinna, kus on hea. Ja kaob, kui nii ei ole. Kas rõõm elu üle püsib või jääb keegi sellest ilma, sõltub nii kirjutamata kui ka kirjutatud seadustest. Sinust ja minust. Sellest, kes me tegelikult oleme ja milline on meie konkreetne poliitiline tahe.\nKAIDO PÕLDMA, muusik\nMiks peavad väikesed metsloomad kannatama ja surema meie edevuse pärast? Näidakem üheskoos, et sellel julmal äril pole Eestimaal kohta. Karusloomafarmid Eestist välja!\nJIM ASHILEVI, kirjanik ja lavastaja\nSa ei sure karusnahata külma kätte!\nÜkski elusolevus, olgu inimene, kass või rebane, ei tohiks meile olla ainult tooraine, keda peetakse kitsas puuris. Ei taha häbeneda, et olen inimene.\nIVO UUKKIVI, näitleja\nKujutle, et oled puuris, kuhu vaevu ära mahud. Nüüd kujutle, et pead seal olema kogu oma elu. Nüüd kujutle, et oled seal selle pärast, et keegi tahab sinu nahast ja karvadest rikastumise nimel teha mingeid vidinaid. Kuidas tundub?\nHASSO KRULL, poliitiline mõtleja\nIga karusnahkne asi oli kunagi elus loom. Tema veetis oma lühikese elu põrgus – inimese tehtud puuris. Ometi on inimesel ka ilma karusnahata soe. Miks siis loomi niimoodi kannatama panna? Mida tähendab kasu? Mis on õnn?\nKasse või koeri karusnahana me ei kasuta. Miks on rebaste või naaritsate puurielu karusloomafarmides rohkem õigustatud?


Diklofenaki salv Fenoolne geel liigeste jaoks\nSee tutvustab põletikukoha lähedal asuvaid meditsiinilisi komponente. Sapipõie haigused. Lisage klaas mett, g hakitud kreeka pähkli tuuma, segage. Vabandame võimalike ebamugavuste pärast.. Naha töötlemine Naha raviks kasutatakse kuldsete vurride antimikroobseid omadusi.\nÄrge kasutage pärast pakendil märgitud kõlblikkusaja lõppu. Millal ja kuidas diklofenaki salvi kantakse Diklofenaki salv on ravim välispidiseks ja kohalikuks kasutamiseks, ei kuulu hormonaalsete ravimite kategooriasse, kuid on põletikuvastane mittesteroidne ravim.\nSeda kasutatakse lihaste, pehmete kudede ja liigeste valu kõrvaldamiseks, turse leevendamiseks patoloogilise fookuse kohal asuvates kohtades, punetust. Hormoonide puudumine kompositsioonis võimaldab kasutada Diclofenaci salvi lapsepõlves, kuid ainult alates 6. Vastunäidustusi on vähe, kõrvaltoimeid registreeritakse äärmiselt harva ja ainult päevase annuse ületamise taustal. Diclofenaci salvi hind on varieeruv, sõltuvalt tootjast ja väljalaskeavast, alumine lävi on 21 rubla. Diklofenaki salvi peamised omadused Diklofenaki salv on mittesteroidne põletikuvastane ravim, mis leevendab kiiresti valu ja millel pole väljendunud terapeutilisi omadusi.\nKompositsioon sisaldab ka: Nendel komponentidel puudub ravitoime ja neid on vaja ainult sideainetena.\nJa siin on rohkem sellest, kuidas valida liigeste salvi, sõltuvalt Valuvalu valutab. Narkogrupp Diklofenaki salv kuulub mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite rühma, mis ei ole hormoonid, seetõttu saab seda kasutada peaaegu igas vanuses patsientide raviks. Määratud rühma preparaate kasutatakse kõige sagedamini luu- ja lihaskonna haiguste, põletikuliste pehmete kudede haiguste ravimisel, mis leevendavad patsiendi seisundit vigastustega.\nToimemehhanism Salv vähendab märkimisväärselt valu põletikulise liigese või kahjustatud pehmete kudede piirkonnas. Patsiendile antakse abi kiiresti, ta saab võimaluse liikuda ilma valudeta, jätkata aktiivset eluviisi, vähendab märkimisväärselt turset ravimi kasutamisvaldkonnas. Diklofenaki salvil või geelil on väidetav toime, olenemata kasutamise kohast: emakakaela osteokondroosiga taastatakse pea vaba pöörlemise võime, tavalised peavalud ei häiri; alaseljaprobleemidega pöörduge patsiendi püstisesse asendisse; pahkluu liiges hakkab kvalitatiivselt liikuma, inimene saab kõndimist jätkata.\nTasub teada, et Diclofenaci salv leevendab suurepäraselt valu, põletikku ja turset, kuid sellel puudub täielik terapeutiline toime. Seetõttu ei kasutata ravimit kunagi ainsa raviainena, vaid seda kasutatakse aktiivselt sümptomite leevendamiseks. Diklofenaki geel ja salv: pealekandmisviis Diklofenaki geeli, nagu salvi, kantakse eelnevalt puhastatud nahale põletiku või vigastuse fookuse kohas.\nArvatakse, et ravimit tuleb kergelt nahka hõõruda, masseerida, kuid see soovitus kehtib ainult salvide kohta, kuna geeli iseloomustab kiire imendumine.\nDiklofenaki salv lahendab seljaosa kogu selgroo kogu pikkuse valu, turse ja põletiku probleemi. Kuid on oluline mõista, et see ravim leevendab ainult obsessiivseid, ebameeldivaid sümptomeid, seetõttu tuleb Folk oiguskaitsevahendid haigete liigeste jaoks terapeutiline kuur läbi viia eraldi.\nKasutamis- ja annustamisreeglid Diklofenaki salvi kasutatakse ainult väliselt ja lokaalselt - see kohtleb patoloogia progresseerumise kohta või tugeva valu punkti. Tavaliselt kantakse umbes 2—4 g hernes või väike kirsisuurus 2—3 korda päevas, sõltuvalt probleemist.\nNärvid ja radikuliit 3 korda päevas tuleb probleemsele alale kanda õhuke kiht salvi. Ühe rakenduse jaoks vajate ravimi kogust, mis on võrdne väikese kirsimarjaga - umbes 4 g.\nRavim peaks olema epidermise pinnale hästi jaotunud, seda saab teha massaažiliigutustega ringikujuline, hõõrudes. Radikuliidiga on soovitatav pärast Fenoolne geel liigeste jaoks pealekandmist katta patoloogiline fookus sooja materjali sidemega. Sellisel juhul soojenemine ainult kiirendab liikuvuse taastamise protsessi. Mis tahes selgroo osteokondroos Valu lokaliseerimise kohale tuleb kanda väike kogus salvi ja jaotada õhuke kiht epidermise kohale.\nIsegi kui osteokondroosiga kaasneb progresseeruv osteoporoos, võib kasutada Diclofenaci salvi - see ei aita kaasa luude hapruse edasisele suurenemisele. Verevalumid, pehmete kudede vigastused, verevalumid Salvi kantakse probleemsele alale 3 korda päevas õhukese kihiga. Ühekordseks kasutamiseks piisab hernese suurusega ravimikogusest.\nTe ei saa sideme peale panna - see võib provotseerida põletiku aktiivset levikut ja tursete piirkonna suurenemist.\nRavimi kestus on 14 päeva, kuid soovitatav on see tühistada kohe pärast leevenduse tekkimist, tugeva valu kadumist. Ravimi kasutamine on rangelt keelatud, kui nahal on kahjustusi väidetava rakenduse kohtades. Kõrvalmõjud Kui Diclofenaci salvi kasutatakse rangelt ettenähtud otstarbel ja soovitatud annuste piires, siis kõrvaltoimeid ei täheldata. Kuid juhiste rikkumise korral on võimalik: patsiendi liigne ärrituvus, närviline ärrituvus; püsiv iiveldus, mis tingimata lõpeb oksendamisega; tugevad peavalud, millega kaasneb pearinglus; soolehäire - kõhulahtisus; valu kõhus, mao anatoomilise asukoha piirkonnas epigastriline ; kahjustatud maksa- ja neerufunktsioon.\nEnne ravimi asendamist selle analoogiga peab patsient konsulteerima raviarstiga. Ravimit tuleb hoida jahedas, pimedas kohas, lastele kättesaamatus kohas. Pärast iga kasutamist tuleb salviga kork tihedalt kinni keerata. Ravimi aegumiskuupäev on märgitud pakendile, selle lõpus tuleb salv ära visata.\nVäga harva väljendub kõrvaltoime seedetrakti sisemise verejooksu tekkes. Mis ravimitega kombineeritakse Diklofenaki salvi ja geeli kujul kombineeritakse kõigi teiste ravimitega. Kuid kui samaaegselt välise aine kasutamisega kasutatakse ravis ka muid mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite rühma kuuluvaid ravimeid, suureneb märkimisväärselt kõrvaltoimete tekkimise tõenäosus. Diklofenaki salv Diklofenaki salv või geel - mis on parem? Sõltuvalt sellest, millist terviseprobleemi peate lahendama, määratakse kindlaks, mida konkreetsel juhul kõige paremini kasutada - salvi või Diclofenaci geeli.\nDiclofenaci geeli on soovitatav kasutada mitte luu-lihaskonna haiguste raviks, vaid lihasvalude kiireks leevendamiseks. Näidustused ravimi: lihaskiudude valu, olenemata põhjusest; nikastus - näiteks hüppeliigese pööramisel või raskuse tõstmise protsessi ebaõigel läbiviimisel; ishias, artriit, lumbago ja artroos.\nDiklofenaki geel Kas Diclofenac on võimalik lastele Lapsepõlves võib Diklofenaki kasutada lihasluukonna ja lihaskiudude haiguste ravis, kuid mitte enne, kui patsient saab 6-aastaseks.\nSeejärel võib laps kuni Kas see sobib raseduse ja imetamise ajal? Imiku kandmisel ja rinnaga toitmisel on rangelt keelatud kasutada Diclofenaci salvi.\nSelle mittesteroidse põletikuvastase ravimi mõju loote ja juba sündinud lapse arengule ei ole läbi viidud. Arstid võivad teha erandi, kuid ainult siis, kui ema tervise halvenemise oht on suurem kui loote kahjustatud arengu oht. Kas see on võimalik neerude, maksa probleemidega? Neeru- ja maksahaigused anamneesis võivad olla vastunäidustused Diclofenaci salvi kasutamisele ravis, kuid ainult juhul, kui patoloogiad esinevad Fenoolne geel liigeste jaoks kujul, iseloomustavad neid sagedased ägenemised.\nDiklofenaki salv: analoogid ja maksumus Diklofenaki salvi analoogid: Seetõttu on Ortofenil ka ravitoime, seetõttu saab seda kasutada mitte ainult valuvaigistina, vaid ka põletikuvastaseks.\nRavimi hind on rubla Voltarenil on võimsam valuvaigistav toime, kuid see sisaldab koostises suurt hulka säilitusaineid - need on potentsiaalsed allergilise reaktsiooni provokaatorid. Need on ette nähtud neile patsientidele, kellel on vastunäidustused mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kasutamisele.\nDiclofenaci salvi maksumus algab 21 rublast pakendi kohta. Ja siin on rohkem salvi Meloksikaami kasutamise näidustuste kohta.\nDiklofenak salvi ja geeli kujul on väline preparaat, mis võib valu kiiresti leevendada ja põletikulist protsessi peatada, kuid mitte peatada.\nMenovatsiini kasutamise näidustused, millest ka ravim aitab, mida juhistes pole märgitud. Vabastamise koostis ja vorm, hind. Kuidas lihvimist seljavalu raviks kasutada külmetushaiguste, neuralgia, akne korral. Kas see on võimalik temperatuuril?. Kuidas valida Fenoolne geel liigeste jaoks salvi, võttes arvesse olemasolevat probleemi. Mis aitab liigeste ja kõhre taastamisel, anesteesimisel. Milline on põletiku ravi, valuvaigistavad ravimid.\nTõhusad pipra salvid. Kuidas kasutada põletikuvastast salvi Nise. Mis aitab, ravimi koostis. Kas ma saan geeli kasutada raseduse, imetamise ajal, lastele.\nMillised kõrvaltoimed võivad rakendusest ilmneda. Kuidas kasutada lapsele verevalumite jaoks mõeldud salvi, mis sobib raseduse ajal. Kas on võimalik kasutada hepariini, soojendades.\nMida valida verevalumite ja verevalumite hulgast kiiretoimeline ja valuvaigistav aine. Meloksikaami salvi kasutamise näidustused.\nKuidas see liigestele aitab, kas nad tuimastavad? Kas on võimalik ravimit kasutada lastele. Vastunäidustused Meloksikaamiga salvide nimetused, ravimite analoogid. Ravimi Panthenol peamine koostis.


Jumpstart 7 paeva kaalulangus,\nTee imede kohta lisateabe saamiseks ja kuni 10 naela sulava 7-päevase kava alustamiseks ostke 7-päevane lameda kõhuga tee puhastamine kohe! This article explains how to follow a 1,calorie diet, including foods to eat, foods to avoid and tips for healthy, long-term weight loss. Kuid kui teoreetilise teaduse maailmast välja astute ja reaalsesse maailma, on tõendeid lihtsalt raske eitada.\nKefirna tvorozhnaya dieet\nKategooriateta 26 tervisliku hommikusöögi harjumust hüppelise kehakaalu langetamiseks Arutelu selle üle, kas süüa hommikusööki või mitte, on lahendatud.\nPostitage motiveerivaid meeldetuletusi oma tervise- ja treeningueesmärkide kohta kohtadesse, kus neid hommikul näete, näiteks oma vannitoa peegel. Ajakirjas avaldatud uuringu järgi PLOS ONEinimestel, kellel oli enamasti igapäevane kokkupuude ereda valgusega hommikul, oli kehamassiindeks KMI oluliselt madalam kui neil, kellel oli suurem osa valguse kokkupuutest hilja päeval Teadlaste sõnul piisab KMI mõjutamiseks 20—30 minutist hommikuvalgusest ja sobib ka hämar valgus, mis on pilves päeval vaid poole päikesevalguse intensiivsusest.\nPäev retseptid inglise dieedi\nUuringu autorite sõnul aitavad hommikukiired sünkroniseerida ööpäeva rütme ja ainevahetust reguleerivat keha sisemist kella. Pange kõigepealt lihtsalt riided selga. Ta soovitab teil harjumuseks juua vähemalt üks klaas enne tööle lahkumist. Nad avastasid, et inimesed, kes iga päev kaalule jõudsid, aitasid inimestel mitte ainult kaalust alla võtta, vaid ka hoida seda eemal.\nEeldus: kehakaalu jälgimine hoiab teie meelt tervislikus seisundis ja hoiab ära kehakaalu eitamise. Tegelikult võib kaalust liiga kauaks astumine olla üks neist 27 kaalulangetamisreeglit, mis tegelikult kaalu tõstavad. Püsige sellest kaks kuud ja saate oma aju tegelikult ümber ühendada!\nKui Dawn Jackson Blatner, RD, ajakirja The Flexitarian Diet autor, toidupoes välja tuleb, on tema ostukorv poolenisti täis tooteid - strateegia, mis on hästi rakendatav nii pikaajaliselt kui ka lühiajaliselt. Köögiviljade söömise põhjuseid on palju: Köögiviljades on umbes 20 kalorit portsjoni kohta. Muud toidud sisaldavad 3 või 4 korda rohkem kaloreid.\nNeil on kõrge veeprotsent, nii et võite neid süües tunda end täielikult. Neis on palju kaaliumi, mis võib aidata reguleerida kehas vererõhku ja vedelikku. Tõlgi kirjeldus tagasi inglise Ameerika Ühendriigid keelde Tõlgi Application with didactic purposes that contains a list of articles with the options of offline mode, reading mode, text to speech, bookmark of favorites, reading history and search engine.\nThis post lists what you need to know plus a 7-day meal plan. Puhta ja puhta vee joomine hoiab süsteemi terve, optimeerituna ja kenana.\n25 tervislikku hommikusöögiharjumust hüppeliselt kaalulangetamiseks - Tervisliku Toitumise\nSee on kriitiline ka teie aju ja elutähtsate organite jaoks. Lisaks veele on mul kõigil klientidel kookosvett juua. Kookosvesi on imeeliksiir, mis on laetud oluliste mikrotoitainetega.\nSee on kergelt magus ja väga rahul! See ohjeldab magusat hammast, kütab keha, on üsna täidlane ja madala kalorsusega!\nHakka liikuma. Keha pandi liikuma!\nMeid ei kavandatud istuma arvuti taga toolil, autosõidu ajal ega diivanil telekat vaatama. Treeningut on nii palju lihtsam kui inimesed arvavad.\nAstuge arvutist eemal viieminutiseks jalutuskäiguks või treppide ronimiseks. See väike paus tehnoloogiast avab teie meele uutele ideedele ja suurendab teie keskendumis- ja keskendumisvõimet.\nVõtke ärikõned välja, mitte laua taga ja laske värskes õhus energiat anda mitte ainult teie kehale, vaid kogu teie vestlusele lähenemisele!\nIsegi lihtne jalutuskäik naabruses pärast parkimist ja enne majja minekut annab kehale võimaluse end lihtsalt välja sirutada. Saage terve öö magada.\nMa ei saa piisavalt rõhutada kvaliteetse une saamise olulisust.