opentrack.tqhq.ee foorum - OT32 online-registreerimine on lõppenud\nopentrack.tqhq.ee foorum : Eelseisvad üritused : OT32 online-registreerimine on lõppenud\nOT32 online-registreerimine on lõppenud\n32 Open Track saab toimuma 4. septembril, registreerumine sellel lehel alates esmaspäevast 23.08.2010.\n4. septembri Open Track ürituse juhend on sarnane eelmistega ja avaldatakse õige pea. Jätkuvalt kehtivad uuendused võrreldes 2009. aastaga:\n- osalejate aru 50 autot, osavõtutasu on 500.-\n- kõik rajal olijad, nii sõitjad kui kaassõitjad peavad kandma käepaela, mille nad saavad kui on isiklikult allkirjastanud üritusel osaleja kinnituskirja. Kõik juhid/kaassõitjad peavad tulema korraldaja juurde ja käe alla panema. Me peame olema võimelised kõik osalejad tuvastama ehk need keda registreerimisega tegelev isik ei tunne, peavad näitama juhiluba, ID kaarti vms.\n- osalustasu sisaldab kahte käepaela, kui neid on rohkem vaja, siis lisapael 25.-\n- kaassõitja min vanus 16 a.\n- nõuded osaleja riietuse suhtes, peavad olema pikad püksid, pikkade varukatega särk/pusa vms., kinnised jalanõud. Vt p. 3.6\n- nõuded auto tehnilisele seisukorrale p. 4. Ilma pukseerimissilmuseta enam peale ei saa, üleminekuaeg, mis kestis terve eelmise hooaja on läbi.\n- möödasõidu reegite muudatused. Kes soovib mööda sõita peab vasakut suunda kasutama aga ei tohi manöövrit enne sooritada kui möödasõidetav on parema suunaga loa andnud. Ehk kui taganttulija suunda ei kasuta, siis võib eessõitja eeldada, et soovitakse lihtsalt talle järgi sõita. Reeglitepäraselt toimuva möödasõidu korral on vastutus ohutuse eest solidaarne ehk igaüks lakub oma haavad.\n- kiires kurvis möödasõidu keeld.\n22.08.2010 at 20:39 2 edits. Last edited 03.09.2010 at 21:39 by rustang\nJuhend ripub siin.\n23.08.2010 at 11:52\nKuiva ilma korral tahaks ka osa võtta üritusest, kuid mu autole ei ole võimalik suunakaid organiseerida. Kas käemärguannetega ei ajaks asja ära?\n30.08.2010 at 11:06\nuzzac: Kuiva ilma korral tahaks ka osa võtta üritusest, kuid mu autole ei ole võimalik suunakaid organiseerida. Kas käemärguannetega ei ajaks asja ära?\nSee pole võimalik, et pole võimalik\nKõige lihtsam lahendus on see, et paned nii ette kui taha vastavad pirnid ning vilgutad vastavalt lülititega käsitsi ilma releeta.\n30.08.2010 at 11:32\nMul oleks aega neid ehitada vaid reede õhtul. Seepärast ei ole väga võimalik. Ei oska peast mäletada kas ja mis mul kodus olemas on. Ootan korraldaja seisukoha ära ja siis vaatab edasi mis saama hakkab\nedit. Varjant mis pähe turgatas oli, et võtan vasaku gabariidi pirni välja ja vilgutan tulelülitut. Siis on parem gabariit nagu suunakas Ise mööda siis sõita ei saa, sest ette suunakaid ei tekita.\n30.08.2010 at 11:48 1 edit. Last edited 30.08.2010 at 11:50 by uzzac\nKui sa sõidad minuti algust, siis ilmselt pole seal palju neid, kes sinust mööda tahaksid minna.\nS1600 Golf2 tuunis omale suunad külge, kui OT-l käis..\n30.08.2010 at 12:40\nuzzac: Ootan korraldaja seisukoha ära ja siis vaatab edasi mis saama hakkab\nSa sead korraldaja keerulisse olukorda!\nLoomulikult ei taha me osalejaid kiusata aga teisalt on EAL-ga kokku lepitud konkreetne diil mis formaadis OT-sid korraldada ja juhendki kinnitatud. Kui tõesti muudmoodi ei saa siis ma olen valmis sõitjate koosolekul kõigi käest küsima kas nad on nõus kui Sina saad selleks korraks erivabastuse ja näitad käega kui kedagi mööda lased....\n30.08.2010 at 12:41\nSamas kas see gabariittule vilgutamise varjant oleks ka sobiv? Ise siis kellegist mööda sõitma ei hakkaks. Aga kui vaja keegi mööda lasta, siis vilgutan suunatule laadselt paremat gabariittuld?\n30.08.2010 at 12:53\nKunagi sai kellelegi poole sõnga lubatud, et võin OT-l algajaid veidi juhendada. Nüüd katsun siis kohal olla ja soovijatele oma kogemusi jagada, ehk on kellelgi veidi kasu. Kui huvi on, tule astu ligi.\n30.08.2010 at 18:07\nserõi: Kunagi sai kellelegi poole sõnga lubatud, et võin OT-l algajaid veidi juhendada. Nüüd katsun siis kohal olla ja soovijatele oma kogemusi jagada, ehk on kellelgi veidi kasu. Kui huvi on, tule astu ligi.\nKuidas ma su ära tunnen?\n30.08.2010 at 19:01\nVt http://www.racing.b3.ee lehel meeskonna jaotuses pealiku pilti ning proovi sarnane inimene kohapeal üles leida\n30.08.2010 at 19:15 1 edit. Last edited 30.08.2010 at 19:16 by serõi\nära jama, pane pirnid külge - kes su vasaku esijäseme tükke pärast raja äärest korjab...\n31.08.2010 at 08:33\nuzzac: Mul oleks aega neid ehitada vaid reede õhtul. Seepärast ei ole väga võimalik. Ei oska peast mäletada kas ja mis mul kodus olemas on. Ootan korraldaja seisukoha ära ja siis vaatab edasi mis saama hakkab\nMidagi sellist võiks toimida. Meil oli sama seis selle eelisega, et tagatules oli pirnipesa ja kollane tuleklaas olemas.\nSamas ei tohiks sul olla üle mõistuse keeruline ka leida üks 01 kollane tagatule klaas, 2m juhet, 21w pirn ja suunatulerelee. Topeltkiirusega vilkumine ei häirinud üldiselt kedagi ja kõik, kellel oli vaja mööda sõita, said oma möödasõidu tehtud.\nKogu paigaldus võtaks aega ca 10 minutit, kui teha sõidueelse rapsimise tempos ja rahulikult tehes ca pool tundi.\n31.08.2010 at 09:47\nkas kollane vilkur tagaaknal ei aitaks probleemi lehendada ...\n31.08.2010 at 11:17\nKõige lihtsam on osta selliseid vidinaid kaks komplekti: http://krossbikes.ee/avsk/?action=Products/details&productID=793&lng=est , üks on-off-on tumbler armatuurile, suunarelee ja wiring. Ma pakuks ka, et see kõik on ühe õhtupooliku töö.\nPS. pange tähele, et juhendi järgi on vaja nelja suunda, mitte ainult tagumist parempoolset.\n31.08.2010 at 13:48 1 edit. Last edited 31.08.2010 at 13:51 by Jesper\nTuleb vist märg OT ilmateate järgi.\n31.08.2010 at 22:37\nMina ei usalda eesti prognoose juba ammu.\n01.09.2010 at 08:41\nMinu ilmateade ennustab juba terve nädala, et laupäev tuleb kuiv.\n01.09.2010 at 08:50 1 edit. Last edited 01.09.2010 at 08:50 by uzzac\nuzzac: Minu ilmateade ennustab juba terve nädala, et laupäev tuleb kuiv.\nEhk avaldad siis teistele ka oma allikad?\n01.09.2010 at 09:33\n01.09.2010 at 09:55 1 edit. Last edited 01.09.2010 at 09:56 by uzzac\nVenelased arvavad ka, et kuiv tuleb http://www.gismeteo.ru/city/hourly/4095/2/#wdaily2\n01.09.2010 at 12:54\ncharger: Venelased arvavad ka, et kuiv tuleb http://www.gismeteo.ru/city/hourly/4095/2/#wdaily2\n01.09.2010 at 12:56\nEmhi ütles, et väike hoovihma võimalus on.\nWindguru arvab, et hommikul võib sadada.\nTemperatuur on 11-13C.\n03.09.2010 at 17:07\nEi jõudnud täna ülekannet teha, kas homme saab kohapeal ka tasuda`?\n03.09.2010 at 19:20\nSaab kohapeal ka.\n03.09.2010 at 21:15


teadlane - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVähiravimi arendaja Tambet Teesalu: «Teadlased on nagu lambakari – lähevad kõik sinna, kus keegi on juba käinud.» 2\nMillist informatsiooni annavad meile 23 Leedu hauakabelis lebanud muumiat?\nTänu enam kui kahekümnele hästi säilinud muumiale, mis on pärit Vilniuses asuva kiriku krüptist, on teadlastel võimalik teha järeldusi selle kohta, milliste haiguste käes kannatasid inimesed kaks-kolm sajandit tagasi.\nMaismaad praktiliselt ei ole: suur osa kivise pinnaga planeetidest on kaetud veega\nTeadlane arvutas statistikamudeli abil välja, et suur osa universumi kivise pinnaga planeetidest on kaetud enam kui 90 protsendi ulatuses veega, vahendab ERR Novaator.\nNASA leidis Marsi atmosfäärist aurustunud metalle\nMarsi atmosfääris leiduvad elektriliselt laetud metalliaatomid ehk ioonid näitavad palju uut planeedi ionosfääri kohta.\nLäbimurdeni jõudnud vähiuurija jäi ise kasvaja küüsi\nKogu elu vähki uurinud tippteadlane dr Tom Marsilje võitleb nüüd kaugelearenenud käärsoolevähiga.\nVideo: Siberi igikeltsa tekkinud kummaline kraater laieneb 2\nIda-Siberis Sahha Vabariigis tekkis taigasse kummaline kraater, mis järkjärgult laieneb, pakkudes teadlastele suurepärast võimalust seda uurida.\nTeadlastel vastus olemas: miks on koerad omanike moodi?\nAustria uurijad on avastanud, et koerad peegeldavad omanike negatiivseid jooni, näiteks ärevust või negatiivsust. Samas koerad, kes on lõõgastunud ja rahulikud, kannavad need omadused ka inimestele edasi.\nCIA arvates on lusikaväänajal Uri Kelleril paranormaalseid võimeid 1\nUSA Luure Keskagentuur (CIA) arvates on Iisraeli illusionistil ja mustkunstnikul Uri Kelleril paranormaalseid võimeid, kuigi on üsna palju neid, kes seda ei usu. CIA avalikustas sel nädalal 13 miljonit lehekülge saladokumente, mis nüüdseks on aegunud.\nVideo: uus koiliik sai nimetuse Donald Trumpi järgi\nUSA putukateadlased andsid uuele koiliigile nimetuse sel reedel USA 45. presidendiks saava vabariiklase Donald Trumpi järgi, kuna neil koidel on Trumpi heledat lopsakat soengut meenutav «soeng».\nJaapani tüdruku munasarjast leiti miniaju\nJaapanis leidsid arstid teismelise tüdruku munasarjast miniaju, mis operatsiooni käigus eemaldati.\nKoduaia Saturni fotod, Eesti suurim idupettus – lugejaid enim köitnud teaduse ja tehnika lood\nIga aasta möödudes tutvustame oma lugejatele taas uudiseid, mis osutusid terve aasta lõikes kõige populaarsemaks.\nTeadlased fännavad: vastavastatud ämblikuliik sai nime Harry Potteri sõõlamiskübara järgi\nVastavastatud ämblikuliik meenutab Harry Potteri sõõlamiskübarat niivõrd, et sai nime Gryffindori järgi.\nEesti põllumees väetab targalt\nEesti Maaülikooli emeriitprofessori Hugo Roostalu sõnul on jutt väetamise kahjulikkusest müüt. Vastupidi – et meie muld ka mõnekümne aasta pärast vilja kannaks, on väetamine lausa hädavajalik.\nRiigikogu enamus toetas Rail Balticut 15


Millised on nelja veergu hüdraulilise pressi kasutused? - Parfit Electronic Technology (Jiangsu) Co., Ltd.\nMillised on nelja veergu hüdraulilise pressi kasutused?\nKuigi robootika ja automaatika tehnoloogiaid pole varem palju kasutatud, on nende eelised hästi mõistetavad ja nende võime toetada null-defektiga logistilisi protsesse ja saavutada uusi tootlikkuse tasemeid. Koostöö robotite ja automaatika lahenduste uus põlvkond pakuvad tõelist alternatiivi käsitööle, millel on märkimisväärselt parem jõudlus ja täiustatud tundlikkus. On selge, et meie maatükkide sorteerimiskeskustes, jaotuskeskustes ja transpordivahendites töötavad robotid ei ole enam „kui & quot; probleem, kuid & quot; probleem. Robotlahendused võetakse järgneva viie aasta jooksul laialdasemalt kasutusele, kuna kulutasuvus suureneb. Tulevased ärijuhid peavad seda tehnoloogiat mõistma, nägema pigem võimalust kui ohtu ning alustama elujõuliste lahenduste kavandamist tänapäeva tarneahelate kasvavale survele.\nMe vaatame erinevaid viise, kuidas robotid tarneahelasse integreerida. Kuigi me ei ole kaugeltki avastanud robotite täielikku potentsiaali, on profiili painutusmasinad suutnud näidata, et robotid saavad töötajatega kõrvuti töötada, et toetada korduvaid, füüsiliselt nõudlikke ülesandeid logistikatoimingutes. Ettevõte võib olla masinaõppe algoritme ja kunstlikku intelligentsust omav füüsiline robot, näiteks tugitarkvara, automaatse tehnoloogia parima kasutuse kombinatsioon uute andmete loomiseks, kuid näeme robotitehnoloogia potentsiaali ise autode või automaatjuhtimisega sõidukite abil kasutada laos, võimaldab masinal robotit automaatselt ümber paigutada ilma konveieri või suurte sõidukite vajaduseta.\nTulevikku vaadates peaks tarneahela juhtidel olema uued tehnoloogiad ja suutlikkus hallata rohkem neid andmeid kasutavaid tehnoloogiaid ja infrastruktuuri. Kuigi oleme selles valdkonnas teinud suuri edusamme, kuid töökohal ja "avalikus ruumis", (mitte) robotite arendamise regulatiivse raamistiku kulisside taga, otsustatakse robotite ja automaatika integreerimisel peamiste logistika kiiruse ja astme teguritesse ettevõtte tulevase edu seisukohalt, peab olema võimeline, võimeline kohaneda me näeme tänapäeval kiirenduse muutuse hankimist, tootmist ja müüki ning kasutame uut tehnoloogiat paindlikuks ja paindlikuks.\nProfiili painutusmasina põhisõlme koost, peate mõistma oh!\nViis põhimõtet tembeldavate osade projekteerimiseks


#koduvägivald – Triinu raamatublogi\nmai 31, 2018 mai 31, 2018 Triinu raamatublogi1 kommentaar\nVahelduseks graafilistele romaanidele nüüd üks tõsisem romaan ka. Ma aasta alguses vaatasin selle raamatu põhjal valminud seriaali ja nüüd jõudsin ka raamatu lugemiseni. Mulle seriaal meeldis ning õnneks ei valmistanud ka raamat pettumust. Romaani lõpplahendus oli minu meelest parem kui seriaali oma.\nTegelasteks on kolm pereema, kelle lapsed lähevad koos kooli. Madeline on äsja 40-aastaseks saanud kolme lapse ema, Celeste on ilus ja elab pealtnäha idüllilist elu oma rikka abikaasa ja kaksikutega, Jane on alles äsja sinna kolinud.\nEsimesel koolipäeval juhtub üks kahetsusväärne kiusamisjuhtum, milles süüdistatakse Jane’i poega Ziggyt. Jane ei suuda seda uskuda ning loomulikult kaitseb oma poega. Madeline asub ka tema poolele ja nii tekib koolis kaks vastasleeri. Ühelt poolt kiusatu ema Renata ja teiselt poolt Jane. Tekivad pinged koolis ning teiste emadega.\nLoomulikult ei ole nende naiste elud nii ilusad nagu pealtnäha paistab. Madeline’l on probleem oma eksabikaasa ning tema uue naisega. Celeste kannatab koduvägivalla all ning Jane on väga noorelt emaks saanud ja jäänud üksikemaks.\nVäga hästi kirja pandud lugu koduvägivallast ning kuidas see mõjutab lapsi. Lisaks veel nii hästi edasi antud klatšihimuliste naiste jutuvada ja suhtumine. Oli põnev lugemine, kuigi seriaali vaadanuna juba teadsin, mida oodata.\nPosted in RaamatudSildistatud #austraalia, #biglittlelies, #healugu, #helshinrikson, #ilukirjandus, #inglise, #koduvägivald, #lianemoriarty, #newyorktimesibestseller, #newyorktimesimenuautor, #romaan, #suuredväikesedvaled


Eemaldage Orgasm@india.com viirus (Eemaldamise juhised)\nOrgasm@india.com viiruse eemaldamise juhend\nOrgasm@india.com lunavaraviirus tahab su raha\nKuidas see lunavara levib?\nMu arvuti on nakatunud, mida nüüd teha?\nMis on Orgasm@india.com lunavaraviirus?\nVälja on ilmunud veel üks naeruväärse nimega lunavaraviirus – seekord on selleks Orgasm@india.com viirus. Meil ei ole õrna aimugi, mis oli viiruse loojatel mõttes, kui nad lõid sellise e-posti aadressi ohvritega suhtlemiseks, ent tundub, et see petuskeem pakub neile palju mõnu. Meie uuringu põhjal on Orgasm@india.com lunavaraviirus uus XTBL lunavaraprojekti liige – sinna kuulub mitmeid seni võitmatuid lunavaraviiruseid, mis märgivad faile teatud spetsiifilise faililaiendusega. Viirus, millest räägime täna, lisab failidele sellise laienduse: <victim’s ID>.Orgasm@india.com.xtbl. Lisaks sellele krüpteerib viirus faile tugeva krüpteeringuga, mistõttu ei ole võimalik failidele enam ligi pääseda. Pahavara muudab faile struktuurtasemel, seega saab faile taastada originaalsesse seisundisse üksnes unikaalse dekrüpteerimisvõtme abil, mille viirus eemaldab ohvri arvutist kohe pärast krüpteerimisprotsessi lõpetamist (saates võtme kriminaalidele Command & Control serverite vahendusel).\nOrgasm@india.com pahavara ei anna palju infot; see asendab kõigest töölaua taustapildi, asetades sinna pildi mõne lause pikkuse infoga, mis käseb ohvril kirjutada Orgasm@india.com e-posti aadressile lisainfo saamise jaoks. Me oletame, et kurjategijad soovivad rääkida iga ohvriga eraldi, et välja pressida võimalikult suur summa. Kriminaalid paluvad lunarahamakset saata nendeni Bitcoini maksesüsteemi kaudu, et jääda anonüümseks. Soovitame südamest MITTE maksta seda, sest sa ei tea, kas sulle antakse dekrüpteerija või mitte. Saates kurjategijatele raha võid jääda ilma nii rahast kui ka failidest, kuna nad ei pruugi sulle võtit anda. Seetõttu soovitame Orgasm@india.com viiruse eemaldada ja taastada oma faile koopiate abil (kui sul on koopiad tehtud). Orgasm@india.com viirus tuleks eemaldada pahavaratõrje nagu ReimageIntego või SpyHunter 5Combo Cleaner abil, kuna need programmid suudavad pahavaralisi programme ja faile eemaldada tõhusalt ning teha su arvuti sellistest kirjetest puhtaks.\nOrgasm@india.com tungib arvutisse Troojana. Teisisõnu teeskleb viirus end olevat keegi teine, näiteks sa võid saada kurjategijatelt e-kirja, mis sisaldab pahavaralist manust nimega “Invoice” või “Phone bill”. Sellised manused võivad esmapilgul tunduda turvalised, ent isegi, kui tegemist on pealtnäha tavalise dokumendiga, võib see dokument käivitada pahavaralise kirje või on sellel hoopis peidetud faililaiendus (.exe). Nii pea, kui sa sellise faili avad, laaditakse pahavara su arvutisse, rünnatakse su faile ning saad väga koleda üllatuse osaliseks: kõik failid on krüpteeritud ning sinult nõutakse lunaraha. Kuigi selline levimisviis on ajast ja arust, on see endiselt väga efektiivne. On ka teisi levimisviise nagu reklaamvara või ründevara, ent nende kasutamine on pisut keerulisem. Siiski kasutatakse ka neid meetodeid, seda eriti kogenud pahavaraloojate poolt, kes levitavad oma kahjulikke programme isegi muidu turvalistel lehtedel. Selliseid rünnakuid saab peatada ainult uuendatud pahavaratõrje.\nKui su failid on krüpteeritud, on arusaadav, et soovid neid tagasi saada. Kahjuks peame tõdema, et see ei pruugi olla võimalik, eriti kui sa ei ole teinud failidest koopiaid. Kui sul ei ole koopiaid ning sa ei kavatse tasuda lunaraha, eemalda Orgasm@india.com viirus koheselt. Seda saad sa teha hõlpsasti pahavaratõrje abil, ent vahel võib pahavara blokeerida turvaprogrammi. Seetõttu peaksid sa järgima allolevaid Orgasm@india.com eemaldamise juhiseid, mis võimaldavad viirusest vabaneda.\nOrgasm@india.com viiruse manuaalse eemaldamise juhend\nEemalda Orgasm@india.com kasutades Safe Mode with Networking\nSamm 2: Eemaldage Orgasm@india.com\nLogige sisse oma nakatunud kontosse ja käivitage brauser. Laadige alla ReimageIntego või muu legitiimne nuhkvara-vastane programm. Uuendage seda enne täielikku süsteemi skanneerimist ja eemaldage pahatahtlikud failid, mis kuuluvad Teie väljapressimiseks kasutatava tarkvara juurde ja viige Orgasm@india.com eemaldamine lõpule\nEemalda Orgasm@india.com kasutades System Restore\nKui ilmub uus aken, siis klikkake Next ja valige taastamishetk enne seda, kui süsteemi infiltreerus Orgasm@india.com. Selle tegemise järel klikkake Next.\nOlles taastanud oma süsteemi seaded varasema kuupäevani, laadige alla ja skanneerige oma arvutit programmiga ReimageIntego ja veenduge, et Orgasm@india.com eemaldamine on olnud edukas.\nÜlalnähtav juhend on mõeldud selleks, et aidata Teil oma arvutist eemaldada programm Orgasm@india.com. Taastamaks oma krüpteeritud faile, soovitame me kasutada detailset juhendit, mille on koostanud viirused.ee turvaeksperdid.\nKui Teie failid on krüpteeritud Orgasm@india.com poolt, siis võite Te nende taastamiseks kasutada mitmeid meetodeid.\nPäästa oma failid Data Recovery Pro abil\nKahjuks ei ole sellele lunavarale veel loodud dekrüpteerijat. Usume, et hetkel on parim alternatiiv dekrüpteerijale Data Recovery Pro, mis võib päästa mõned su failid. Kasuta allolevaid juhiseid ja vaata, kas see suudab su faile dekrüpteerida:\nKäivitage see ja skanneerige oma arvutit, et tuvastada Orgasm@india.com lunavara poolt krüpteeritud failid;\nLõpetuseks, peaksite alati mõtlema Teie väljapressimiseks kasutatava krüpteeritud tarkvara vastasele kaitsele. Selleks, et kaitsta oma arvutit Orgasm@india.com ja teiste väljapressimiseks kasutatavate tarkvaralahenduste eest, kasutage tuntud nuhkvara-vastast programmi, nagu ReimageIntego, SpyHunter 5Combo Cleaner või Malwarebytes\nSiin on nimekiri Viirused, mis on seotud Orgasm@india.com ransomware virus.


Kommentaarid: Kohus mõistis Assar Pauluse seitsmeks aastaks vangi\nKohus mõistis Assar Pauluse seitsmeks aastaks vangi\nToimetas Piret Pappel, 7. september 2016 13:54\nKALLAS/ 8. september 2016 14:10\nKas saadeti suitsupeale tuld võtma.\nmaeitea/ 8. september 2016 11:35\nkeegi sai surma?pool aega loeb raamatuid !\nAdvokaat Näm Näm/ 8. september 2016 08:03\nJõuluks on vähemalt Paulus kodus.\nNiino/ 7. september 2016 23:14\nEesti riigis toimuvad kõik nn. politseioperatsioonid kampaania korras. Otsesed juhised ja raha selleks saadakse Merkeli käest ja Brüsselist. Tuletame meelde Sony Playstationite skandaali, kus mingi paari kuu vältel püüti müüjaid, kes olid PS modifitseerinud. Need playstationid läksid aga politseinike enda kodudesse või nad realiseerisid need. Osa playstatineid leiti hiljem läbiotsimise käigus ühe Tartu politseiniku kodust, kes kuulus Otsalti grupeeringusse.\nVõi vaatame natuke hilisemat aega, Brüssel andis raha organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks. Politseinikud ise tööd teha ei viitsi, kuid oli vaja tulemusi näidata, nii hakati otsitud põhjsutega lihtsatele inimestele organiseeritud kuritegevuse & peale määrima, tulemust on ju vaja.\nSamamoodi käib antud kampaania, kus politsei oma peaga ei mõtle, ta istub kabinetis ja võtab kõige lihtsamad ülesanded vastu. Väga lihtne on ju kaitsetule naisele peale lennata, pakkuda kokkuleppemenetlust ja linnuke kirja saada. Ma ei soovita kellegile kokkuleppemenetlust, alati tuleb ennast kaitsta kohtus, isegi siis kui raha ei ole ja sa pead seda tegema riigi poolt määratud advokaadiga. Kui teatad prokurörile, et sa ei sõlmi kokkuleppemenetlust, siis tihti loobub prokurör ise kohtuasjast ja lõpetab asja. Politsei võiks oma jalad tagumiku alt välja võtta ja hakata tõsiste kuritegudega tegelema, näiteks reformierakonna kaitse all olevate inimeste kohtupinki toomisega.\nsiis peame Brüsselist luba küsima.\nlaulja/ 7. september 2016 22:57\nKahju et Eestis surmanuhtlust ei ole,kuluks ära küll sellistele jobudele.\n7. september 2016 18:29\nJust õiglane. Kahju et vähe see mörtsukpunt sai. Selle pundi koht on Venemaal kus laiub avar tegutsemis ruum just nende meele päraselt.Mitte Eestis.\nA/ 7. september 2016 18:25\nKuidas saab ühe vangi teise sisse mõista?\nstalingrad/ 7. september 2016 17:01\nneetud nimi see paulus\nkahju küll/ 7. september 2016 14:58\nkui pannakse ausaid vangi ning ärmatajad , rollotajad , kuldsadama laevakerjused ning lennumaffia aga vabaduses.\nHyvitav/ 7. september 2016 18:29\nKes siin miinuseid laovad? Miskit sorti talla- jne lakkujad?\nmaxs/ 7. september 2016 14:40\nKas Dikajev läheb kokkuleppele nagu Paulus eks ole näha kumb jääb peale.\nNo vaata, misuke ebaõiglus?/ 7. september 2016 14:33\nAga Tallinna Sadamale, Eesti Õhule, Eesti Energiale, Ärma talule ei tee kohus midagi\n7. september 2016 15:24\nEbaoiglane/ 7. september 2016 14:14\nKull nad veel vahendavad


Bigbank andis Põltsamaa piimatootjale investeeringuteks mahuka laenu\nBlogi | Bigbank andis Põltsamaa piimatootjale investeeringuteks mahuka laenu\nSuur Põltsamaa piimatootja Viraito OÜ investeerib loomade heaolu tõstmisse ning tootmise uuendamisse, milleks kasutatakse Bigbankist võetud laenu.\nViraito finantsjuhi Ingrid Luige sõnul pöörab ettevõte investeerides tähelepanu loomade tervisele ning rohelisele mõtteviisile ja tehnoloogiale. „Ühe suure investeeringuna on plaanis soetada sõnnikueemaldussüsteemile vajalik uus automaatne separaator ning põhupurustaja, mille tulemusel muutub loomade jalgealune kuivemaks ja vähenevad sõrahaigused,“ ütles Luik.\n„Kuna Viraito toodang on järjepidevalt kasvanud, siis teine oluline investeering on olemasolevale 12-tonnisele piimatangile lisaks uue 10-tonnise piimatangi soetamine koos selle juurde kuuluva jahutussüsteemiga. Oluline osa investeeringutest läheb ka olemasoleva silotehnoloogia uuendamiseks,“ selgitas Luik.\n„Kvaliteedinõuded toodangule kasvavad pidevalt ja tahame seda hoida, sest lisaks Eestile turustatakse toorpiimast toodangut ka maailmaturgudel. Seda aitab meil teha piimatootjate ühistu Epiim, mille liikmed ja ühed rajajad me oleme. Võttis aastaid, et sisse seada spetsiaalse juustupiima tootmine, mis saab alguse erisöödast ja söödaratsioonist, ülitäpsest protsessist ning kaasaegsest tehnoloogiast, mida me nüüd ka investeeringutega uuendame,“ lisas Luik.\nViraito finantsjuhi sõnul avas Bigbank ettevõttele ka liisingu- ja krediidiliini, mida saab vastavalt vajadusele kasutada. „Näiteks kui mõni omanik pakub põllumaad müüa, siis on meil selleks vahendid kohe kiirelt olemas,“ sõnas Luik.\n„Rahastamise juures takistab valdkonna arengut tihtipeale see, et pangad on koos oma töötajatega linnas ega mõista põllumajanduse ja loomakasvatuse tsüklilisust ning eripärasid. Bigbankis on valdkonna teadmistega inimesed olemas, mistõttu tõstsime ka olemasolevad laenud sinna ümber,“ lisas Ingrid Luik.\nBigbanki ettevõtete panganduse valdkonna juhi Ingo Põderi sõnul on Eesti piima tootmiseks väga heade eelduste ja pika ajalooga riik. „Viraito on edukas ning 30-aastase kogemusega pereettevõte, mis kasvas talust suurtootjaks ning üks väheseid kohalikul kapitalil tegutsevaid piimatootjaid piirkonnas. Ehkki tänapäeval on nii põllumajandus tervikuna kui ka piimatootmine tugevasti automatiseeritud, sõltub edukus endiselt palju inimestest, majanduslikust keskkonnast, loomadest ja ka ilmast,“ ütles Põder.\nEhkki tänapäeval on nii põllumajandus tervikuna kui ka piimatootmine tugevasti automatiseeritud, sõltub edukus endiselt palju inimestest, majanduslikust keskkonnast, loomadest ja ka ilmast.\n„Pankade vaade kliendi finantstulemustele on tihtipeale põhjendamatult lühiajaline ja jäik. Pangad on harjunud hindama laenusaaja hetkeseisu kvartalitulemuste põhjal, kuid põllumajanduses ei ole rangete laenutingimuste täitmine aastaringselt alati võimalik. Põllumajandusettevõtete ja piimatootmise finantseerimisel ei pruugi isegi aastane finantstulemuste vaatlusperiood olla piisav, et hinnata ettevõtmise elujõulisust. Tuleb arvestada tootmise ja kliendi omapära – kulud tekivad ka ajal kui tulusid ei ole või on tulud planeeritust madalamad ega sõltu tootjast,“ kirjeldas Põder valdkonda.\n„Loomade eest hoolitsemine ja põlluharimine on vajalik ka siis kui laenulepingus kokkulepitud tingimusi ei õnnestu täita. Alati ei ole mõistlik ega võimalik luua ka suuri rahalisi puhvreid näiteks piimahindade madalseisu või ikalduse korral, sest see raha võetakse välja tootmisest ja sellel on pikaajalised mõjud nii toodangule kui ka selle kvaliteedile. Seetõttu on finantssuhtes eriti oluline paindlikkus ja valdkonna mõistmine,“ lisas Põder.\nE-piima ühistu liikmel Viraitol on kokku üle 1 000 veise (sh. 530 lüpsilehma), kellele vajalikud söödad kasvatatakse ise 870 hektaril Põltsamaa valla põldudel. 2020. aastal oli pereettevõtte Viraito väljalüps lehma kohta 10 080 liitrit ja piimatootja andis tööd 21 inimesele.\nMajandustulemused: Bigbanki varade maht ületas esmakordselt miljardi piiri\nBigbank näeb kinnisvaraturul keskmise laenutaotluse summa olulist kasvu.


Soome turistide arv kukkus 13 protsendi võrra - ÄRILEHT\nSoome turistide arv kukkus 13 protsendi võrra\n06.detsember 2017 10:08\nEesti majutusettevõtetes peatus 2017. aasta oktoobris 271 000 sise- ja välisturisti, mis on praktiliselt sama tase mis mullu, teatas statistikaamet. Välisturiste peatus majutusettevõtetes vähem kui 2016. aasta oktoobris, siseturiste oli 5% enam. Välisturistide arvu mõjutas enim Soome turistide arvu 13% vähenemine.\nVähem turiste saabus ka Rootsist (-16%), Taanist (-14%) ja Norrast (-11%). Samal ajal paljudest Euroopa Liidu riikidest, samuti Venemaalt ja Aasia riikidest tulnud turistide arv suurenes.\n120 000 turisti ehk 73% majutusteenuseid kasutanud välisturistidest peatus Tallinna majutusettevõtetes. Populaarsuselt järgmised sihtkohad olid Pärnu ja Tartu, kus peatus vastavalt 8% ja 6% majutusettevõtete teenuseid kasutanud välisturistidest. Ida-Viru maakonna majutusettevõtetes peatus 4% välisturistidest. 65% välisturistidest oli puhkusereisil ja 27% tööreisil, ülejäänutel oli Eesti külastamiseks muu põhjus.\nOktoobris pakkus teenust 1014 majutusettevõtet. Külastajate käsutuses oli 20 000 tuba ja 47 000 voodikohta. Täidetud oli 46% tubadest ja 35% voodikohtadest. Ööpäev majutusettevõttes maksis oktoobris keskmiselt 38 eurot – kolm eurot rohkem kui aasta varem samal kuul. Harju maakonnas maksis ööpäev majutusettevõttes 45, Tartu maakonnas 35,\nMÄRKSÕNAD alkoturism Soome\nVene turistide arv suureneb, soomlasi tuleb aga aina vähem (12) 06.02.2018


Hiiumaa Spordikool, Leigri väljak 11, Kärdla (2020)\nHome > Estonia > Kärdla > Hiiumaa Spordikool\nkool on loodud selleks, et arendada süsteemselt ja organiseeritult Hiiumaa spordielu\n[05/17/20] Esmaspäeviti ja neljapäeviti on 18:15-19:15 jõusaalis naiste ringtreening. Soovitame oma jõusaalikülastus planeerida varasemale või hilisemale ajale.\nPARIMAD UUDISEID TÄNASESSE PÄEVA\nRiigihalduse minister Jaak Aab kinnitas oma 15.05 saadetud kirjas Hiiumaa vallavalitsusele, et Hiiumaa spordikeskuse II etapi töödeks on riik eraldamas 1,2 miljonit eurot🤸♂🤸♂🤸♂!\n18. mail 2020 lõppeb pakkumuste esitamine spordikeskuse I etappi, ootame neid tulemusi ka pikisilmi!\nHiiumaa spordihoone finantseerimine\nAustatud härra Rõhu\nHiiumaa spordihoone teise etapi rahastamiseks on Hiiumaa Vallavalitsusel võimalik kasutada riigi lisaeelarvest kohalikele omavalitsustele eraldatavat investeeringutoetust. Valitsus on kiitnud heaks 2020. aasta lisaeelarvega 70 miljoni euro eraldamise omavalitsustele uuteks investeeringuteks, millest Hiiumaale eraldatakse 1,2 miljonit eurot. Täpsustusena tuleb lisada, et investeeringutoetust on võimalik kasutada ainult nende spordihoone osade jaoks, mis ei ole 2020 eelarves või hankeplaanis.\nLisaks on Hiiumaa Vallavalitsusel võimalik endale sobival moel kasutada tulubaasi stabiliseerimiseks antud täiendavat toetust, mis oli kõigi omavalitsuste peale kokku 30 miljonit eurot ja millest Hiiumaale eraldatakse 450 785 eurot.\nVajadusel soovitame kaasata ka täiendavaid laenuvahendeid. Valitsus on suurendanud omavalitsuste laenukoormuse piirmäära 80 protsendile selleks ja järgnevaks aastaks. Pärast seda taastub endine regulatsioon.\nLoodame, et need täiendavad rahalised vahendid aitavad leevendada majanduslanguse negatiivseid mõjusid ning annavad võimaluse vajalike investeeringute tegemiseks ja majanduse elavdamiseks.\nLoe lähemalt: http://atp.amphora.ee/hiiumaavv/?o=914&o2=-1&u=-1&hdr=hp&tbs=all&dt=&itm=185171&clr=history&pageSize=20&page=1\nHiiumaa Spordikool's cover photo\nKüsimused-vastused HTMilt huvitegevuse kohta.\n🔎Millal on lubatud taas huviringid, huvihariduse andmine ja huvitegevus?\n15. maini toimub noorsootöö, sh huviharidus ja -tegevus distantsilt. Distantsõppe ajal ei tohi toimuda huviharidus sellises vormis, mis eeldab isikute füüsilist kontakti. Juhendajad saavad anda õpilastele ülesandeid iseseisvaks täitmiseks. Samuti on võimalik juhendada noori digivahendite abil.\nAlates 15.05 on lubatud individuaalne või kuni 10 õpilasega rühmades toimuv tegevus. Kontaktõpe on lubatud vaid siis, kui see on turvaline ja tervisele ohutu nii töötajatele kui õppijatele. Iga huvikooli ja huviringi otsustada on, kas jätkatakse distantsõppega või minnakse üle kontaktõppele.\n🔎Kui suurtes rühmades võib pärast 15. maid õppetööd või -tegevust läbi viia?\n🔎Kas võin lapse 15. mail saata huvikooli või huviringi?\n🔎Kas õppetegevus võib jätkuda ka distantsilt kuni õppeaasta lõpuni?\n🔎Kas õppetöö huvikoolides ja huviringides võib toimuda siseruumides?\n🔎Millised nõuded on kontaktõppe taastumisel õppevahendite kasutamisele?\n🔎Mida teha, kui huvikool ei soovi õpilast vastu võtta?\n🔎Kas lasteaedades võib toimuda huvitegevus?\nJah, kui see on oma lasteaia lastele. Majaväliseid osalejaid ei tohi huviringidesse lubada.\n🔎Kas huvikoolil on õigus lapsevanemalt distantsõppe perioodil tasu küsida?\nVanematega suheldes võiks otsida mõistlikku kompromissi osalustasude maksmise jätkumiseks kasvõi mingis ulatuses, mis tagaks selle, et huvikooli tegevus saaks jätkuda ka pärast eriolukorra lõppemist. Nt ettemakstud teenuse eest tasaarveldamise võimaldamine, teatud soodustused pikema aja vältel vms\n🔎Minu lapse huvikoolis jätkub õppetöö, kuid eriolukorrast tingituna (palga vähenemine, töö kaotus, muud asjaolud) ei ole mul võimalik selle eest enam maksta. Mida teha?\nhm.ee 16. märtsist viidi kõik Eesti haridusasutused (välja arvatud lasteaiad) ja huvitegevus, huviharidus ning avatud noortekeskuste tegevus üle distantsõppele. 15. maist võib toimuda osaline üleminek kontaktõppele. Lasteaia ja lastehoiu ...\nHiljemalt alates 01.09.2020 saab SA Hiiumaa Spordikoolist 2 asutust:\nSA Hiiumaa sport, kuhu alla läheb kogu spordikooli taristu+uus ehitatav spordihoone\nHiiumaa spordikool valla allasutusena, kuhu alla läheb spordikooli sisuline õppetegevus.\nHergo Tasuja kirjutas Hiiu Lehes spordikooli hetkeseisust ja arengutest 🏀⚽\nHiiumaa vallavolikogu võttis mullu 17. oktoobril vastu uue valla allasutuse Hiiumaa Sport põhimääruse. Selle äsjaloodud asutuse tegevuse eesmärkideks seati sportlike ja tervislike eluviiside kohta teabe levitamine ning Hiiumaal toimuvate liikumis-ja spordiürituste kureerimine.\nÜlesannete täitmiseks Hiiumaa Sport haldab, hoiab korras, arendab ja turundab asutuse valdusesse antavat sporditaristut.\nEhk edaspidi saab nende kahe asutuse näol olema kaks tegevussuunda.\nÜks asutus, Hiiumaa Sport tegeleb suuresti taristu haldamise ja arendamisega, oluline etapp on siin Hiiumaa spordikeskuse valmimine. Lisaks annab panuse maakonna spordisündmuste jätkusuutlikkuse tagamisse.\nTeine asutus ehk spordikool tegeleb peaasjalikult inimeste ja sisulise spordialase õppetööga.\nSelliselt spetsialiseerudes tagame tõhusama töö ja kvaliteetsema lõpptulemuse, kuna mõlemad asutused saavad oma sihikut täpsemalt seada.\nLihtsustatult – huvikool ei pea muretsema selle pärast, kuidas tagada, et hoone katus läbi ei tilgu. Nende fookus peab olema lastel ja arendavatel treeningutel.\nAprillikuus jõudis vallavalitsus praegu veel sihtasutusena tegutseva Hiiumaa spordikooli aruteludega sinna, et mõistlik on erinevate väljakutsetega tegelemiseks juba praegu ressursse jagada.\nTeine tasand on pigem juriidiline. Näiteks lepingute ümber vormistamine. Sihtasutuse\nlikvideerimisprotsessi ette valmistamine. Munitsipaalhuvikoolina alustamine.\nJa kolmas tasand, mis kõige otsesemalt tulevikku vaatab, asutuse Hiiumaa Sport käivitamine ja sporditaristu haldamine, sh spordikeskusega seonduv.\nEri tasanditega tegelemiseks otsustas vallavalitsus muuta SA Hiiumaa Spordikool nõukogu, mille rolliks lähikuudel jääb kahe esimese väljakutsega tegelemine.\nSamal ajal tuleb alustada uue allasutuse, Hiiumaa Sport nõukogu moodustamisega, mille rolliks jääb kolmanda väljakutsega tegelemine.\nSeega jäid praegusesse nõukogusse valla ametnikud-töötajad. Hiiumaa Spordi juurde soovime kaasata spetsialiste ja visionääre kaugemalt.\nKui mõtleme saarele, kus on 300 lasteaia ja 700 põhikoolilast, siis spordimeisterlikkusega seonduv on mõistlik koondada ühte kohta.\nOlen seda meelt, et huvitegevus ja ringid peavad igasse piirkonda jääma. Samas, kui mõtleme võistkonnaaladele või kui soovime sportlikult kõrgel tasemel teiste maakondadega konkureerida, on vaja vallaülest koostööd.\nSeda ei saa kindlasti teha jõuga, aga läbi spordikooli, piirkondade ning spordiklubide kohtumiste koos intensiivse aruteluga, et õnnestuks leida ühisosa.\nLoodan, et kui eriolukord on möödas, saame sellega edasi minna.\nAitäh, ema, et mind trenni tõid.\nAitäh, ema, et võimalused lõid.\nAitäh, ema, et lohutad, kui kaotan,\nAitäh, ema, et oma südame paotad.\nIlusat emadepäeva spordikooli pere poolt🌹!\nTeretulemast Hiiumaale tagasi Egle Hiius🏇!\nRõõmustame koos meie uue ratsutamise treeneri üle, kes lisaks Teele Taltsile treenib noori ratsutajaid Soo Oru Tallides!\nPildil hobusega Cella.\n📸 Häli-Herta Haavapuu\nMeie meistrid Hillar ja Janno on ettevalmistanud rannas 3 väljakut rannavolle- ja rannatennise huvilistele.\nKasutajatel palume hoida korda, aga muidu- head kasutamist🏐!\nMeie kauaoodatud riietusruumid Kärdla staadionile saabusid ning meie treenerid Georg ja Mario ning meistrid Janno ja Hillar aitasid need juba Solar Projekt OÜ poolt ettevalmistatud kivisillutisele paika panna!\nMeie uue spordikeskuse I etapi hange on välja kuulutatud. Tähtaeg: 08.05.2020.\nSeekord peab asja saama!\nriigihanked.riik.ee Riigihangete register\n🎉🎉Auhinnad on komplekteeritud ja medalid on valmis pandud. Juba homme saab osaleda Kärdla linna virtuaalsel jooksul ja tähistada ohutul viisil Kärdla sünnipäeva. Tähistage meiega!\nHea meel on teada anda, et Hiiumaa spordikool sai positiivse rahastusotsuse Hiidlaste Koostöökogu hindamiskomisjonilt Kärdla staadionile riietusruumide ja treeneritele-kohtunikele ning teenindavale personalile parkimiskohtade rajamiseks. Nüüd ei pea sportlased riideid vahetama kohtunike ruumis, pinkidel või nagu kombeks oli- murutraktori ümber kuuris. Programmiks Leader meede ning kivitööd tegi Hiiumaa firma Solar Projekt OÜ ning riietusruumid tulevad Ramirendilt- aitäh Kaspar Kibuspuu ja Meelis Ganson!\nProjetki kogumaksumus: 20 640€, millest omaosalus 8 256€. Hiiumaa vallavalitsus toetas projekti omaosaluse katmist summas 6 672€ ning ülejäänud osa kaeti meie tublide toetajate kaasabil, kelleks on aastaid olnud Coop Hiiumaa, Jalajälg AS ja Sportland Eesti AS.\nAitäh, Kaja Antons ja Anti Kalle!\nTäna saab aastakese vanemaks meie poiste võrkpallitreener, Ülari Kaibald🏐🏐🏐🎈🎈!\nPalju õnne selle toreda päeva puhul!\nKallid õpilased ja vanemad!\nKuna valitsus on lubatud välitingimustes grupitreeningud alates 02.05, siis alustame nendega juba järgmisel nädalal⚽🏀🏐🥅⛵🏄♂🏄♀🏇🤸♀🤸♂!\nLisainfo tuleb eraldi gruppide kaupa kas koolilt või treenerilt otse!\nAlates 2. maist saame gruppides kuni 10 inimest välitingimustes spordi- ja liikumisüritusi läbi viia ning vabaõhumuuseume ja muuseumide õuealal olevaid eksponaate külastada kui:\n☑ osalejad peavad kinni 2+2 reeglist;\n☑ korraldaja või teenuseosutaja on taganud desinfitseerimisvahendite kasutamise.\nHead inimesed, kellel võimalik aidata meie purjetajaid⚓⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵⛵\n🤔 Kas kellelgi on pakkuda (kasutatud) tänavakive? 🙏\nMilleks purjetajatele kivid? Asi pole selles, et peaksime tugevate tuulte seljatamiseks ballasti lisama.\nMure on üsna maine...\nJahtklubi Dago kasutab treeningpaatide hoiustamiseks Kärdla sadama punast kuuri. Kuuri põrandaks on olnud aastaid kruus, mille peal on paatide ja paadikärudega liikumine üpris tülikas, eriti väikestele trennilastele.\nKäesoleval kevadel otsustasime koostöös Kärdla sadamaga, et paigaldame põrandale tänavakivi. Aluskihi jaoks ostsime kruusa, mille aitas sisse vedada Andrus Padu.\nLisaks tuli appi Kaspar Kibuspuu ja Solar Projekt OÜ, kes annetas meile tervelt 4 alusetäit kasutatud tänavakive. Kahjuks nendest kividest aga terve põranda katmiseks ei jagunud. Juurde on vaja veel umbes kuus alusetäit (ca 50 ruutmeetrit) kive.\nKas sinul on seismas kasutatud tänavakive, mida oleksid nõus noorte purjetajate heaks annetada?\nPildil Einar Aru ja Sven Kriggulson veel viimaseid kive lappimas, millele oleks hädasti lisa vaja.\nNovot! Kohe trenni!\ntervis.postimees.ee Teadlased leidsid, et regulaarne trenn vähendab koroonaviiruse patsientidel organismi kahjustuste riski, vahendab Neuroscience News. Teadlased soovitavad organismi tugevdamiseks ja viiruse tõttu tekkinud tüsistuste vältimiseks tegeleda regulaarselt trenniga.\nHiiumaa vald on välja kuulutanud hanke Hiiumaa helikopteriplatsi ja spordikeskuse esimese etapi ehitamiseks. 🤓\nHelikopterite maandumisplats ja juurdepääsutee on eelkõige vajalik Hiiumaa haigla teenindamiseks. 🚑\nHanke tulemusel sõlmitava hankelepingu eeldatav lõpptähtaeg on september 2020 ja pakkumuste esitamise tähtaeg on 11. mai 2020. ✍\nLink hankele: https://riigihanked.riik.ee/rhr-web/#/procurement/1627325/general-info ℹ\nHiiumaa spordikeskuse esimese etapi ehitustööde uue hanke avaldas vallavalitsus 30. märtsil, pakkumuste esitamise tähtaeg on 11. mail 2020. 🏀🤸♀\nLink hankele https://riigihanked.riik.ee/rhr-web/#/procurement/1651894/general-info ℹ\nTäna täitub uus aastaring meie kabetreeneril, Raivo Ristil! Palju palju õnne ja toredaid kabehetki uueks eluaastaks!\n🎯Meie hea toetaja, Sportland Eesti, kutsub kõiki üles aprillis osalema 100km väljakutses💪. Miks mitte?\n🏃♀ 100KM VÄLJAKUTSE 🏃♀\nAprillikuus jookseme vähemalt 100km - kõlab nagu aprillinali või hoopis mõnus väljakutse? 😝 Nike Run Club treener Keiu avas jooksuhooaja ja esitas kõigile väljakutse joosta aprillikuus vähemalt 100km. Võta väljakutse vastu ja leia oma salajane üksildane jooksurada, sest väljakutse lõppedes premeerime ühte jooksusõpra uute jooksutossudega! 🙌 Lenda jooksusammul tema Instagrami kontole ja vaata, kuidas osaleda 👉 https://instagram.com/keiup/\nHiiumaal lund on. Suusamehed ka. #terviserajad #paluküla #suusatalv #hiiumaa\nTäna on sünnipäev meie jalgpallitreeneril Tanel Kleel. Tanel on küll veel koolis targemaks saamas, kuid igal vabal momendil on ta meil abiks⚽! Palju õnne sünnipäevaks🎈\n📸 Argo Nurs\nTäna tähistab juubelit meie jalgpallitreener⚽⚽⚽- Mario Degtjov🎈🎈🎈Sel ilusal päeval soovime palju toredaid väravaid, häid tulemusi ning särasilmseid õpilasi uueks eluaastaks👏!\nKuna treeningsaalid on kinni ja kuidagi peab end liigutama, siis LesMills on teinud osad oma tasulised treeningud vabalt kasutatavaks. Seal on huvipakkuvaid trenne kõigile, ka noortele (vaadake stiili sh'bam): https://watch.lesmillsondemand.com/at-home-workouts?fbclid=IwAR2VZ8M2Xtr6mt9nwCx2AxH4Qjo_ACMtiEjnqvaDwxYNtdItBsVEf8HSV4A.\nwatch.lesmillsondemand.com Thanks to your fitness club, this temporary site allows free access to 100+ workouts during the COVID-19 disruptions. Talk to your club if you'd like a special offer to subscribe to 800+ streaming workouts available wherever and whenever you want to work out. There is something for everyone from...\n📌OLULINE INFO SEOSES ERIOLUKORRAGA📌\nSpordikoolituse- ja teabe sihtasutusest Toomas Tõnise kirjutab nii:\n-mitte korraldada ühistreeninguid, -koolitusi ega muid kokkusaamisi;\n-spordivõistlustel osalemine ja võistluste korraldamine välistatud;\n-korraldada ja juhendada individuaalseid treeninguid ohututes tingimustes;\n-koostada ja saata individuaalse treenimise soovitused ja plaanid e-sidevahendite teel.\nSellega seonduvalt on Hiiumaa spordikoolis õppetöö peatatud kuniks vabariigi valitsuselt tuleb uut informatsiooni. Ei toimu võistlused, laagrid, üritused, treeningud. Suletud on kõik spordikooli hooned alates 14.03.2020.\nHiiumaa Spordikool SA\nHiiumaa spordikool sai HTM-i tegevusloa 27.03.2015. 2018/2019a hooajal on avatud 8 eriala 9 distsipliiniga: jalgpall, korvpall, võrkpall, ratsutamine, orienteerumine, kergejõustik, kabe purjetamine (sverdpaadipurjetamine ja purjelaua sõit). Hetkel töötab 16 treenerit ja õpib 289 õpilast. Sihtasutuse hallata on 2 spordihoonet- nn Mängude Maja ja Polgu võimla. Lisaks kasutab treeningute läbiviimiseks Kärdla Põhikooli võimlat. Hallata on veel 3 rannavolle väljakut Kärdla rannas, Kärdla staadion ja kunstmuru väljak Mängude Maja juures.\nSpordikooli tööd juhib juhatus ja 5-liikmeline nõukogu.\nKoduleht on: www.hiiumaaspordikool.ee\nLeigri Väljak 11\nOther Schools in Kärdla (show all)


Ettevõtlikud naised kogunesid taas messile – Kuulutaja\nRakveres toimus järjekorras teine Ettevõtlike Naiste Mess, kus seekord kõlas keskse sõnumina vajadus end suures infotulvas nähtavaks teha.\nÜks korraldajaist, Lääne-Viru Rakenduskõrgkooli õppetooli juhataja Virve Transtok selgitas, et messi idee tekkis seoses MTÜ ETNA Eestimaal ja Lääne-Viru Rakenduskõrgkooli vahelise koostööleppe sõlmimisega eelmise aasta sügisel.\n„Koostöö sisu on naisettevõtlusalase teabe vastastikune vahetus, ühiste uuringute läbi viimine, ühisürituste korraldamine, tudengite praktika ning õppejõudude stažeerimise võimaluste laiendamine. Koostööleppe järgi loodi naisettevõtluse teabekeskus RAK-NET, mis on suunatud naisettevõtjatele, aidates luua ja arendada oma ettevõtet. RAK-NETi avaüritusena toimus eelmisel aastal esimene Ettevõtlike Naiste Mess,“ täpsustas ta, lisades, et ettevalmistustesse oli eelpoolnimetatute kõrval kaasatud ka Lääne-Viru Arenduskeskus ning sellel aastal ettevõte Techlike.\nTranstok rääkis, et kuna eelmise aasta avaüritus läks igati korda ja tagasiside oli positiivne, siis otsustati sarnane üritus ka tänavu korraldada. „Parim viis uusi teadmisi saada on kogemusest õppimine ja seda võimalust oleme me ka messil osalejatele pakkunud,“ ütles korraldaja.\nEttevõtluse võlusid ja valusid jagasid naised väga erinevatelt elualadelt. Anne Põldmaa rääkis kuivkülmutustehasest Simunas, Nele Rogenbaum tööst MTÜ Arkna Tervisekülas, Heidi Jakobson oma lastehoiu loomisest, Rebecca Liis Armus oma teekonnast raamatupidamisteenuseid pakkuva ettevõtte rajamisel ning Heli Preismann Lauli Loovstuudio väljundeist. Osalejatele saatis videotervituse ka Jobbattical juht Karoli Hindriks.\nMõlemal messil on osalenud ka Riigikogu liige ja ETNA patroon Urve Tiidus. Tänavu kõneles ta koomiliste lugude ning huvitavate faktide kaudu inforohkusest ja tarvidusest sellest tulevast vajalik üles leida ning ühtlasi ettevõtjana end selles nähtavaks teha.\n„Kui inimesel on rohkem infot, siis see ei tee teda alati targemaks,“ sõnas ta. „Infotulv on nii suur, et me ei saa enam hästi aru, mis on oluline ja mis mitte,“ jätkas ta. „Taustast rääkides, arvatakse, et viie aasta pärast on maailmas 50 miljardit nutiseadet, mis koguaeg koguvad, analüüsivad ja jagavad andmeid.“\nTiidus toonitas, et ettevõtluses on oluline oma infot peale suruda. „Andmeid on nimetatud uueks kullaks. Ükski ettevõtja ei saa hakkama kliendibaasita, et ta teaks, mida nad vajavad ja kus on potentsiaalne turg,“ rääkis patroon, toonitades samas, et seejuures tuleb pöörata tähelepanu ka küsimusele – palju sa võid rikkuda inimese privaatsust.\nKa oma eduloo jutustanud Rebecca Liis Armus märkis, et äärmiselt oluline on tugevas konkurentsis silma paista ja eristuda. „Meie oleme nüüdseks üritanud ka spetsialiseeruda, tuleb teha midagi veidi teisiti – väikese vimkaga. See on igas valdkonnas olema ja tuleb üles leida.“\nJust enda nähtavaks tegemisele keskendus ka üks messi töötubadest, kus räägiti kodulehekülje loomisest ja internetiturundusest. Lisaks toimus praktikult praktikule töötuba ning kätt sai proovida jõulukaartide valmistamises.\nLisaks jäi messil kuuldud lugudes kõlama tugivõrgustiku ning suhete ja suhtluse olulisus oma ettevõtte rajamisel. Aga ka sõnum, et kohatine ebaõnnestumine kuulub ettevõtluse juurde. „Läbikukkumine on loomulik osa. Ja kui see toimub, siis sellepärast, et me oleme inimesed, mitte seepärast, et oleme naised,“ innustas video vahendusel Karoli Hindriks.\nMessil toimus ka toodete tutvustus ja müük, kus oli oma kaubaga väljas umbes kolmkümmend ettevõtjat. „Üldjoontes võib osalejate hulgaga rahule jääda, ruumi jagus kõigile, töötubades oleks võinud rohkemgi osalejaid olla. Ka lastehoiu teenust kasutati päris aktiivselt,“ märkis Virve Transtok.\nTulevikku vaadates lisas korraldaja, et kui on huvi ja osalejaid, siis tuleb kindlasti ka Ettevõtlike Naiste Mess 2018.\nRiigikogu liige ja ETNA patroon Urve Tiidus kõneles inforohkusest ja ettevõtja vajadusest end selles tulvas nähtavaks teha. Fotod: Liisi Kanna\nKaubalaudadega oli väljas ettevõtlikke naisi ka väljastpoolt Virumaad, näiteks Järvamaal tegutsevad Piret Hansman PISI kohvimajast (pildil) ja Piret Kreitsman Nõgese Käsitöötalust.\nNaised nentisid, et teadsid messi toimumisest juba möödunud aastal, kuid ei jõudnud siis osalema. Mõlemad toonitasid, et üritusele ei tuldud mitte üksnes selleks, et oma tooteid müüa. „Seminari osa on ka väga oluline,“ sõnas Hansman. „Ikka selleks, et saada kogemusi ja innustust.“


Silja, Food & Paris: Astelpaju - valge šokolaadi mousse\nNo ei ole võimalik, mina vaaritasin ka just nädalavahetusel valge šokolaadi mousse´i :). Astelpaju asemel oli rabarber. Kasutasin Julia Childi retsepti, aga see sisaldas suhteliselt palju võid!!! ja nüüd prooviksin mõnda, mis seda ei sisalda. Näiteks Sinu oma :).\n26. aprill 2012 17:26\nUskumatu, kollektiivne alateadvus töötab isegi erinevates riikides :):):) Ma ise teen mousse'isid hästi tihti (varem rohkem tumeda šokolaadi omi, nüüd aga katsetan valge šokolaadiga), sest mousse'idel on tõsine fännklubi välja kujunenud:)\nSee Julia Childi retsept on inspireeritud ilmselt tema kokakoolist:D, sest meil seal tehti samuti šokolaadimousse'i võiga. See oli hästi hea, aga ma ei olegi kodus veel kooli varianti teha proovinud. Igal juhul ootan huviga Julia retsepti Sinu blogis, mis kindlasti hapuka rabarberiga on tõeliselt hea:)\nJa loodan, et Mann on ilusti terveks saanud!\n27. aprill 2012 11:01\nJu see Julia C retsept on tõesti tema võimaiast Prantsuse köögi taustast mõjutatud :). Aitäh ka Manni tervise pärast muretsemast, õnneks lapse nahk paraneb tõesti kiiresti ja homseks suureks tantsuesinemiseks on nägu täitsa inimlik juba :)!\n27. aprill 2012 13:03


Kolm asja, mis tuleb teha enne ja pärast iga trenni - Tervis - sõbranna.ee\n12. aprill 2017, 12:55\nMaga korralikult. Paljud algajad ei saa sellest aru, sest nende jaoks kõlab vastuoluliselt soovitus rohkem puhata. Tegelikult on just puhkus see, mis aitab treeningust maksimaalselt kasu saada. Taastumine on äärmiselt oluline ja enda pidev takka sundimine teeb pigem kahju. Pärast väga rasket trenni peab taastumiseks olema 24-72-tunnine paus, et lihased saaksid regenereeruda ja tugevamaks muutuda. Kui sa oled pidevalt kurnatud, ei jõua sa oma tõelise potentsiaalini. Väsinuna hakkab ka tehnika lonkama ja sa võid suure tõenäosusega endale viga teha. Puhkuse peamine alus on sügav ja pikk ööuni, kirjutab Verily Mag.\nSöö valke ja süsivesikuid. Pärast trenni ei tohi end nälga jätta. Paljud kiidavad trennijärgse vahepalana šokolaadipiima (sobib ka valgujook), mis kustutab janu ja sisaldab nii valke kui süsivesikuid. See sobib hästi taastumiseks vastupidavust nõudvatest treeningutest nagu rattasõit, jooksmine, jalgpall või ujumine. Joo see ära 20-30 minuti jooksul pärast trenni.\nRohkem kontrollitud jõu- ja painduvustreeningute (nagu HIITi, jooga või Pilatese) puhul taastub keha kauem ja trennijärgse einega võiks oodata. Umbes 15 minutit pärast treeningut võid juua midagi antioksüdantide rikast, 30 minuti pärast trenni tasub süüa toitu, kus on palju valke ja süsivesikuid, kuid vähe suhkrut. Selleks sobivad hästi näiteks Kreeka jogurt, munavalged, kanafilee, maguskartul ja spargel.\nOluline on ka toit, mida süüa enne trenni. Isegi enne varahommikust trenni võiks süüa natuke röstsaia või kaerahelbeputru, päris tühja kõhuga treenides võib hakata paha.\nJoo vett. Hoia trenni ajal veepudel ikka ligi, et sul ei tekiks liiga suurt vedelikupuudust. Kuigi see on normaalne, et trenniga kaob higi näol vedelikke umbes 6-10 protsenti inimese kehakaalust, siis on juba 2 protsendi vedeliku kaoga tunda soorituse vähenemist. Trenn läheb raskemaks ja kui sa ei joo vett, ei suuda sa enam piisavalt pingutada. Selleks, et vedelikupuudust vältida, tuleb hakata vett jooma juba enne trenni ja jätkata sellega päeva lõpuni.\nTrennis pingutades tahad ju sellest maksimumkasu saada, mistõttu pead hoolitsema oma keha vajaduste eest ka ülejäänud ajal. Trenn on tervisliku elustiili juures vaid üks väike, kuid väga oluline element. Hoia seda tasakaalus ka oma söömise, veejoomise ja magamisega.


Seadusemuudatusega saab ravikindlustust rohkem inimesi - Tervis\nSeadusemuudatusega saab ravikindlustust rohkem inimesi\n10. märts 2016, 16:49\nAasta algusest jõustus ravikindlustuse seaduse muudatus, millega muutusid juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikme ning lepingu alusel töö- ja teenustasusid saava inimese ravikindlustuskaitse saamise tingimused.\nRavikindlustus tekib peale deklaratsiooni esitamist ja peatub, kui järgmise deklaratsiooni esitamise tähtpäevale järgneval päeval ei ole sotsiaalmaksu maksmise miinimumkohustus täidetud.\nNüüdsest on võimalik saada ravikindlustus ka neil inimestel, kes töötavad ühe või mitme võlaõigusliku lepingu alusel või on ühe või mitme juriidilise isiku juhtimis- ja kontrollorgani liikmed.\nVõlaõigusliku lepinguga töötajatele on kindlustuse saamise eelduseks, et kõigilt lepingutelt kokku arvestatuna on nende eest tasutav sotsiaalmaksu miinimummäär (käesoleval aastal 128,70 eurot) kuus täidetud, see tähendab, et töötaja brutokuutasu on kõigilt lepingutelt kokku vähemalt 390 eurot.\nVarasem summeerimise võimalus puudus ning mitme lepinguga töötajal, kelle ükski leping ei taganud 390 euro suurust töötasu ning sellelt deklareeritud makse, kindlustust ei saanud.\nKui varem oli töölepingu puhul ning enne käesolevat aastat ka võlaõigusliku lepingu puhul ravikindlustuse algus ja lõpp seotud lepingu alguse- ja lõpukuupäevaga ning vastava kandega töötamise registris, siis nüüdsest on võlaõigusliku lepingu puhul ravikindlustuse algus ja peatumine seotud maksudeklaratsiooni esitamisega Maksu- ja Tolliametile. Kindlustus tekib peale deklaratsiooni esitamist ja peatub, kui järgmise deklaratsiooni esitamise tähtpäevale järgneval päeval ei ole sotsiaalmaksu maksmise miinimumkohustus täidetud.\nLepingu puhul on pooltel võimalus kokku leppida väljamakse tingimustes, haigekassa soovitab need jaotada võimalusel kuude peale ja deklareerida iga kuu sotsiaalmaksu vähemalt miinimummääralt, mitte teha ühekordseid suuri väljamakseid. Iga kuu miinimummääralt sotsiaalmaksu deklareerides saab inimene ravikindlustuse pikemaks perioodiks.\nTööandjal on sotsiaalmaksu seadusest tulenev kohustus deklareerida sotsiaalmaks väljamaksele järgneva kuu 10. kuupäevaks. Oma ravikindlustuse olemasolu saab kontrollida riigiportaalis, saates digiallkirjastatud päringu info@haigekassa.ee või helistades haigekassa infotelefonil.


Pärandkultuuri inventuur Hanila valla metsades | Virtsu\nRMK koos Keskkonnaministeeriumi ja Soome poolse projektipartneri Metsamajanduse Arenduskeskus Tapioga algatas septembris 2005 projekt “Metsandusliku pärandkultuuri kaitse ja rakendamine”.\nTäna on veel meie hulgas inimesi, kes oskavad neid kohtasid kätte juhatada ja teavad ka nendega seotud lugusid. Paljalt kaardimaterjalide alusel jäävad paljud kohad lihtsalt leidmata. “Metsanduslik” ei tähenda kindlasti mitte kitsalt metsandusliku tegevusega seotud pärandkultuuri, vaid eelkõige metsamaal paiknevat pärandkultuuri. Ja ka metsamaa piiri käsitlevad inventuuri läbiviijad ikka perspektiivitundega, st tänane söötis põllumaa on homme võsa ja ülehomme juba mets.\nJa “pärandkultuuri kaitse” projekti pealkirjas ei tähenda seda, et leitud objektid võetakse kaitse alla ja hakatakse omanikule järjekordseid piiranguid seadma, vaid ikka seda, et iga metsaomanik teaks ja tunneks oma metsa ka kultuuripärandist lähtudes ja oskaks metsa majandamisel neid väärtusi ka hoida ja huvi korral teistelegi näidata.\nVastavalt rahastamisotsusele kaetakse projekti “Metsandusliku pärandkultuuri kaitse ja rakendamine” Eesti poole kuludest 75% EL struktuurifondidest (Interreg IIIA), 10% Siseministeeriumi, 7,5% Keskkonnaministeeriumi, 7,5% RMK rahadega ja Soome poole kulud 50% ulatuses EL rahadega. Interreg IIIA on piireületava koostöö, st kahepoolse koostöö programm, kus soositud koostööpiirkondadeks on Lõuna-Soome ja Põhja-Eesti. Inventuur viiakse läbi Harjumaal, Läänemaal ja Raplamaal ja seda sõltumata maa omandivormist.\nProjekti tegevustega alustati juba möödunud aasta septembris, mil anti välja trükis “Pärandkultuur Eesti metsades”. Oktoobris toimusid Harjumaal, Läänemaal ja Raplamaal teabepäevad kõigile metsandusliku pärandkultuuri huvilistele. Teavituskampaania käigus leiti piisavalt huvilisi pärandkultuuri inventuuri läbiviimiseks. Neile korraldati 7.-8. detsembril koolitus Mahtra Rahvakoolis. Õpetati, mis on pärandkultuur, miks me seda tundma ja teadma peaks ning kuidas inventeerija oma tööd metoodiliselt peaks tegema. Praktiline õppus looduses viidi läbi tänavu aprillis. Projekti juhtpartner on RMK ja projekti veab Vaike Pommer, seda muidugi koos paljude teistega.


Nõuded kemikaali hoiukohale, peale-, maha- ja ümberlaadimiskohale ning teistele kemikaali käitlemiseks vajalikele ehitistele sadamas, autoterminalis, raudteejaamas ja lennujaamas ning erinõuded ammooniumnitraadi käitlemisele - sisukord\n§ 2 Nõuded kemikaali käitlemiskohale sadamas, autoterminalis, raudteejaamas ja lennujaamas\n§ 3 Põhjavee kaitsmine käitlemiskohas\n§ 4 Ohutsoonide määramise nõue\n§ 5 Üldnõuded hoiukohale\n§ 6 Tervistkahjustava või keskkonnaohtliku kemikaali kinnine hoidla\n§ 7 Veega reageeriva kemikaali hoidla\n§ 8 Isesüttiva materjali hoidla\n§ 9 Mahutite kogum\n§ 10 Ohutuskuja\n§ 11 Päästevahendite ligipääs mahutile\n§ 12 Nõuded hoidlana kasutatavale ujuvvahendile\n§ 13 Üldnõuded laadimiskohale\n§ 14 Laevade laadimiseks kasutatavate voolikute katsetamine\n§ 15 Maandamine tankeri laadimisel\n§ 16 Auru tagasijuhtimine\n§ 17 Ohutsoonid tankeri laadimisel\n§ 18 Ohtliku kemikaali laadimiskoht merel\n31 ERINÕUDED AMMOONIUMNITRAADI KÄITLEMISELE\n§ 181 Peatüki kohaldamisala\n§ 182 Käitlemise üldnõuded\n§ 183 Hoidmine\n§ 184 Nõuded hoidlaehitisele\n§ 185 Ammooniumnitraadi käitlemisel kasutatavad seadmed ja paigaldised\n§ 186 Ammooniumnitraadi teisaldamine ja laadimine hoidlas, tootmis- ja töötlemiskohal\n§ 187 Hoiatusmärgid\n[RTL 2005, 106, 1629 - jõust. 28.10.2005]\n03.04.2003 RTL 2003, 47, 687 17.04.2003\n13.10.2005 RTL 2005, 106, 1629 28.10.2005\nMäärus kehtestatakse «Kemikaaliseaduse» § 11 lõike 2 punkti 2 alusel.\n[RTL 2003, 47, 687 - jõust. 17.04.2003]\n(1) Kemikaali hoiukoht, peale-, maha- ja ümberlaadimiskoht (üldnimetusena käitlemiskoht) ning teised kemikaali käitlemiseks vajalikud ehitised sadamas, autoterminalis, raudteejaamas ja lennujaamas peavad vastama käesolevatele nõuetele.\n(2) Sadama, autoterminali, raudteejaama ja lennujaama käitlemiskohas on keelatud kemikaali käitlemine viisil, mille tulemusena kemikaal teise kemikaali toimel soojeneb, jahtub või reageerib või on vajalik kemikaali soojendamine, jahutamine või reageerimine teise kemikaaliga, mis ei ole seotud kemikaali laadimise või hoidmisega.\n(3) Käitlemiskoha projekteerimisel, ehitamisel ja vajalikul katsetamisel tuleb juhinduda Eesti Vabariigi standarditest ja normidest, nende puudumisel eelistatult Eesti Standardikeskuse poolt tunnustatud rahvusvahelistest ning teiste riikide standarditest ja normidest. Vastavalt rahvusvaheliselt välja kujunenud veopraktikale tuleb tuleohtlike vedelkemikaalide klassifitseerimisel leekpunkti piirtemperatuuri 21 ºC asemel lugeda 23 ºC ja piirtemperatuuri 55 ºC asemel tankeriga veol 60 ºC ning pakendis veol 61 ºC.\n§ 2. Nõuded kemikaali käitlemiskohale sadamas, autoterminalis, raudteejaamas ja lennujaamas\n(1) Asustatud ala, inimeste kogunemise koht ja muu kaitstav objekt peab olema käitlemiskohast eraldatud viisil, mis tagab inimeste, vara ja keskkonna ohutuse isegi kemikaaliga seotud õnnetuse korral käitlemiskohas.\n(2) Kemikaali käitlemiskoht peab olema liikurpäästevahenditele ligipääsetav ja kõrvaliste isikute juurdepääs sinna peab olema takistatud.\n(3) Ehitiste ja maapinna kaitseks kasutatavad pinnakatte-, tõkke- ja isolatsioonimaterjalid peavad olema käideldavate kemikaalide ning nendest eralduvate aurude ja gaaside suhtes keemiliselt püsivad ja ei tohi kogu kasutusaja jooksul kaotada oma kaitsvat toimet.\n(4) Tuleohtlikku või tervistkahjustavat auru eraldava kemikaali korral tuleb kaitsevalliga piiratud alal võimalikult vähendada vedeliku vaba auramise pinda.\n(5) Katusega ja vähemalt 3/4 perimeetri ulatuses avadeta seinaga suletud või neljast küljest suletud katuseta ruumi (kinnine ruum) ei ole lubatud kasutada laadimiseks, kui kemikaal, kemikaali sisaldav toode või materjal:\n1) on väga tuleohtlik;\n2) on käitlemistemperatuuril, mis on võrdne leekpunkti temperatuuriga või on sellest kõrgem;\n3) tekitab plahvatusohtlikku tolmu.\n(6) Kemikaali käitlemiskohas, kui kemikaali ohtlikkus seda nõuab, peab olema aastaringselt kasutatav avariidušš.\n(7) Veekogu peab olema kaitstud ka ülekulgeva torujuhtme lekke või purunemise korral.\n§ 3. Põhjavee kaitsmine käitlemiskohas\n(1) Käitlemiskoht peab olema põhjaveest eraldatud kemikaali- ja veekindla tõkkekihiga ja pinnalt, kuhu kemikaal võib sattuda, peab olema seda lihtne kokku koguda.\n(2) Väga mürgise, mürgise, kantserogeense, mutageense, teratogeense või reproduktiivset funktsiooni kahjustava, keskkonnaohtliku või pinnases püsiva ja kiiresti imenduva kemikaali kohtkindel mahuti, teisaldatav mahuti, konteiner või mõni muu veoseüksus peab olema paigutatud nii, et kemikaali leke oleks avastatav hiljemalt kemikaali jõudmisel tõkkekihini.\n(3) Sademevee kogumissüsteem peab olema isoleeritud või seda peab olema võimalik kiiresti üldkanalisatsioonist või üldkasutatavast veekogust isoleerida.\n(4) Laadimiskohas peab olema alusvann, mille põhja kalle peab juhtima vedelkemikaali inimeste viibimise kohast eemale. Alusvanni äär peab olema vähemalt 0,15 m kõrge või on alusvanni põhi ümbritsevast maapinnast 0,15 m madalam ja alusvann koos kogumissüsteemiga või ilma peab mahutama vähemalt:\n1) laadimisele võetava kõige suurema raudtee paakvaguni veomahu;\n2) 10% samaaegselt laadimisele võetavast paakautode veomahust;\n3) vedeliku hulga, mis laadimiskail voolab välja suurimal laadimiskiirusel laadimisvooliku, laadimisvarre või mõne muu vedeliku pidevaks laadimiseks kasutatava seadme (laadimisseade) või torujuhtme täieliku purunemise hetkest kuni juurdevoolu täieliku peatamiseni.\n(5) Mahuti peab asuma kaitsevalliga piiratud alal, mille:\n1) kaitsevalli kõrgus peab olema vähemalt 0,5 m, kui hoitavate kemikaalide kogumaht ületab 200 m3;\n2) mahutavus üksiku mahuti korral peab vastama mahuti kogu mahule ja ühise kaitsevalliga ümbritsetud mahutite korral 110% suurima mahuti mahule;\n3) aluspõhi peab olema käideldava kemikaali suhtes vastupidava tõkkekihiga, mis peab mahutite aluse geotehnilistes tingimustes jääma läbilaskmatuks mahutite täieliku kõrvaldamiseni kaitsevalliga piiratud alalt;\n4) kaitsevall peab takistama kõige suurema imendumiskiirusega kemikaali kaitsevallist läbiimendumist vähemalt seitse ööpäeva;\n5) kaitsevalli tihedus peab enne kasutuselevõtmist olema veega kontrollitud ja selle kohta koostatud katsetuste akt.\n(6) Ohtliku kemikaali torujuhe peab olema paigaldatud kaitstult ja ka lumikatte esinemisel kogu ulatuses vaatlusega kontrollitav, millele lisaks:\n1) maa-aluse läbiviigu ehitus peab võimaldama lekke korral selle kiiret avastamist ja välistama kemikaali tungimise pinnasesse;\n2) torujuhtme kanal peab olema veetihe ja kemikaali toimele vastupidav ja kanalisse kogunevat sademevett võib juhtida üldkanalisatsiooni või avalikku veekogusse ainult siis, kui õnnetuse korral on võimalik katkestada vee äravool suublasse.\n(7) Ületäidetud või lekkiv raudtee paakvagun tuleb esimesel võimalusel maha või ümber laadida või paigutada kohta, kus on võimalik vältida paakvagunist väljuva kemikaali tungimist pinnasesse.\n§ 4. Ohutsoonide määramise nõue\n(1) Paragrahvi 2 lõikes 5 nimetatud kemikaali käitlemiskohas tuleb kindlaks määrata ruumiliselt piiritletud alad, kus tule- ja plahvatusohtu põhjustav gaasi(auru)-õhu segu:\n1) esineb vahetpidamata või püsib pikemat aega (ohutsoon 0);\n2) võib tekkida seadmete sihipärase kasutamise ajal (ohutsoon 1);\n3) tekib lühikeseks ajaks või selle tekkimine on vähetõenäoline (ohutsoon 2).\n(2) Mis tahes ohutsoonis on lubatud kasutada ainult neid seadmeid ja paigaldisi, mis töökorras olekus välistavad plahvatusohtliku segu süütamise või isesüttimise ja vastavalt sellele:\n1) elektripaigaldis, eletriseade või seadme elektriosa peab vastama «Elektriohutusseaduse» (RT I 2002, 49, 310; 110, 659) ja sellest tulenevate õigusaktide nõuetele;\n2) ohutsoonides 0 ja 1 on lubatud kasutada ainult tulekindlaid ehitus- ja abimaterjale, seadmed ei tohi tekitada sädemeid või kuumeneda kemikaali aurude isesüttimistemperatuurini.\n(5) Ohutsoonide leidmisel tuleb arvesse võtta igast kemikaali käitlemise seadmest tulenevat ohtu ja nende ohtude liitumise võimalust, kui tule- või plahvatusohtu põhjustav kemikaal võib keskkonda eralduda:\n1) seadme käitamisel tööparameetritega lubatud piirides või seade ise on valmistatud kergestipurunevast materjalist;\n2) seadme tööparameetri väljumisel lubatud piiridest või seadme rikke korral (sekundaarse ohu allikas).\n(6) Paakautode ja raudtee paakvagunite laadimiskohas tuleb ohutsoonide leidmisel lähtuda laadimisseadmetest ja alt- või pealtlaadimisest tingitud iseärasustest.\n(7) Sekundaarse ohu allika korral tuleb ohutsooni 2 ulatuseks võtta 5 m tekkiva loigu välispiirist ja kõrguseks vähemalt 1 m.\n(8) Ohutsoonide leidmisel tuleb aluseks võtta lisas 1 toodud tüüpolukorrad.\n2. peatükk HOIUKOHT\n§ 5. Üldnõuded hoiukohale\n(1) Hoiukoht peab tagama kemikaalide ohutu hoidmise viisil, mis ei kahjusta inimest, keskkonda ja vara.\n(2) Hoiukoht peab olema varustatud selgelt nähtavate ning ohu liigist teavitavate hoiatussiltide või -tahvlitega.\n(3) Kemikaali, mille pakend ei ole ilmastikukindel, tuleb hoida tihedalt suletavate avadega suletud ruumis, mis on tehniliselt kohandatud kemikaalide hoidmiseks ja milles kemikaalide hoidmine on lubatud õigusaktidega kehtestatud korras (kinnine hoidla).\n(4) Omavahel reageerivaid kemikaale peab olema võimalik hoiukohas eraldada viisil, mis välistab nende reaktsiooni astumise ka pakendite või mahutite purunemisel.\n(5) Kinnises hoidlas tuleb oksüdeeriv kemikaal eraldada põlevatest kemikaalidest või materjalidest tulemüüriga, mille puhul standardne tulekahju 120 minuti möödumisel ei põhjusta müüri vastaskülje mis tahes punktis temperatuuri tõusu üle 140 ºC.\n(6) Mürgiseid, tuleohtlikke ja/või sööbivaid aure eraldava või isesüttiva kemikaali kinnise hoidla tuulutusseadmed peavad tagama tõhusa tuulutuse kogu ruumi ulatuses, selle mis tahes täituvuse korral, arvestatult tühja hoidla mahule mitte vähem kui neljakordse õhuvahetuse tunnis, kui töökeskkonna normidest kinnipidamine suuremat õhuvahetuse kordsust ei nõua.\n(7) Plahvatusohtliku, eriti tuleohtliku, väga tuleohtliku või tuleohtliku kemikaali hoidlas kasutatavad tuulutusseadmed ja nende liikuvad osad ei tohi tekitada sädemeid.\n§ 6. Tervistkahjustava või keskkonnaohtliku kemikaali kinnine hoidla\nVäikepakendis väljaspool veoseüksust olevat väga mürgist, mürgist, kantserogeenset, mutageenset, teratogeenset või reproduktiivset funktsiooni kahjustavat või keskkonnaohtlikku kemikaali on lubatud hoida kinnises hoidlas, mille põrand peab moodustama vettpidava vanni kas omaette või koos vettpidava kogumissüsteemiga, mis suudab mahutada tule kustutamiseks kasutatud vee ja on üldkanalisatsioonist või üldkasutatavasse veekogusse viivast suublast isoleeritav. Olemasolevas kiviseintega kinnises hoidlas võib piirduda ka piisavate läve kõrgendustega, mis ei tohi takistada ühest ruumist teise liikumist.\n§ 7. Veega reageeriva kemikaali hoidla\nVeega reageerimisel mürgiseid, tule- ja/või keskkonnaohtlikke aineid eraldavate ainete hoidla peab olema hästi tuulutatav, pööninguta ühekorruseline hoone, mille põrand peab olema ümbruskonnast kõrgem nii, et naaberaladele sattunud vesi ei saaks tungida hoidla põrandale.\n§ 8. Isesüttiva materjali hoidla\n(1) Isesüttivat ainet või materjali, mille pakend ei ole ilmastikukindel, tuleb hoida hästituulutatavas kuivas ühekorruselises hoones.\n(2) Isesüttiva aine või materjali hoidlas peavad olema vahendid hoitava aine või materjali temperatuuri vahetuks ja pidevaks jälgimiseks.\n§ 9. Mahutite kogum\n(1) Maapealsed mahutid katuseta alal, kus õhust raskemad gaasid ja aurud ei saa koguneda, vaid hajuvad õhu loomuliku liikumise tõttu kiiresti (avatud asukoht), välja arvatud kraav, süvend, müüriga piiratud ala, kui mahutites hoitakse paragrahvi 2 lõikes 5 nimetatud vedelkemikaali, peavad olema omavahel eraldatud vahemaaga, mis moodustab suurima mahuti diameetrist (D):\n1) fikseeritud kaanega mahutite korral vähemalt 0,5 D;\n2) ujuva kaanega mahutite korral vähemalt 0,3 D;\n3) mõlemat tüüpi mahutite korral valitakse suurim väärtustest, mille annavad käesoleva lõike punktid 1 ja 2.\n(2) Käesoleva paragrahvi eelmises lõikes sätestatud mahutite vahelist vahemaad on lubatud vähendada kuni 50%, kuid mitte alla 3 m, tulemüüri ehitamisega, mille kõrgus on vähemalt 80% kõrgeima mahuti kõrgusest ja pikkus vähemalt võrdne suurima diameetriga mahuti läbimõõduga või moodustab tulemüür mahuti kaitsevalli.\n(3) Paragrahvi 5 lõike 4 kohast eraldamist nõudvate kemikaalide mahutid tuleb paigutada eri mahutite kogumitesse või paigutada nende vahele kummagi kemikaali suhtes taolist eraldamist mittenõudva kemikaali mahuti nii, et eraldamist nõudvate kemikaalide mahutite vahele jääks vähemalt kaks kaitsevalli.\n(4) Mahutite kogumit võib käsitleda ühe mahutina, kui nende summaarne maht ei ületa 8000 m3 ja ühegi mahuti diameeter ei ületa 10 m ja kõrgus 15 m ning siis võib mahutite vahelisi vahemaid vähendada kuni teenindamiseks vajalike ja tehnoloogiliselt lubatavate vähimate mõõtmeteni.\n§ 10. Ohutuskuja\n(1) Ohtliku kemikaali käitlemise seade peab olema ümbritsetud vööndiga või seadmete vahel peab olema eraldusriba (ohutuskuja), et takistada seadmega juhtunud õnnetuse ülekandumist naaberalale või naaberseadmele.\n(2) Ala, kus kõrvalised isikud saavad takistamatult viibida, on ohutuskujana lubamatu.\n(3) Ohutuskuja mõõtme leidmiseks tuleb lähtuda kemikaali omadustest ja kogusest ning selleks võib kasutada riskide hindamise meetodeid.\n(4) Maapealse mahuti, kus hoitakse paragrahvi 2 lõikes 5 nimetatud kemikaali, ohutuskuja peab sõltuvalt projekteeritud mahuti kasulikust mahust ulatuma mahuti välispinnast vähemalt:\n1) kuni 15 m3 – 5 m;\n2) 15 m3 kuni 50 m3 – 10 m;\n3) 50 m3 kuni mahuni 10 000 m3 – 15 m;\n4) 10 000 m3 kuni 30 000 m3 – 25 m;\n5) mahtudel üle 30 000 m3 – 30 m.\n(5) Kaitsevalliga piiratud ala tuleb alati käsitleda ohutuskujana, kui käesoleva paragrahvi lõige 4 ei sätesta ohutuskujale suuremat ulatust.\n(6) Tule- ja plahvatusohtlike kemikaalide mahutite kogumid tuleb eraldada ohutuskujaga omavahel, kaitsevalliga ümbritsetud üksikust mahutist, laadimiskohast, käitlemiskohast, administratiiv- ja abihoonest ning üldkasutatavast maast.\n(7) Mahuti ohutuskuja mõõde mingi teise mahutite kogumisse kuuluva mahuti või paragrahvi 2 lõikes 5 nimetatud pakitud kemikaali hoidla suhtes:\n1) peab olema vähemalt 10 m, kui D on kuni 5 m (kaasa arvatud) ja (5 + D) m, kui D on suurem kui 5 m;\n2) võib olla 10 m kuni D väärtusteni 20 m, suuremate D väärtuste korral peab ohutuskuja mõõde olema vähemalt (0,33 × (D – 20) + 10) m, kui mahuti välispinda on võimalik kohtkindlalt paigaldatud seadmega tõhusalt veega kasta.\n(8) Lähimast laadimiskohast või hoonest, millest otsest tuleohtu ei lähtu, peab fikseeritud kaanega mahuti asuma vähemalt 15 m ja ujuva kaanega mahuti vähemalt 10 m kaugusel.\n§ 11. Päästevahendite ligipääs mahutile\n(1) Kui paragrahvi 2 lõikes 5 nimetatud kemikaali mahuti ei ole varustatud kohtkindla tulekustutussüsteemiga, siis peab sellele mahutile olema tagatud liikurpäästevahendite vaba juurdepääs.\n(2) Kaitsevalli kaugus mahutist peab võimaldama selle tagant tule kustutamist ja mahuti jahutamist.\n§ 12. Nõuded hoidlana kasutatavale ujuvvahendile\n(1) Kemikaalide hoidmiseks kasutatav ujuvvahend peab olema merel meresõidukõlblik ja siseveekogul sõidukõlblik.\n(2) Ohtliku veose hoidmisel pakitult või puistlastina peab ujuvvahendi A-kategooria masinaruumi ja lastiruumi vaheliste piirete tulekindlus, lastiruumis tagatud õhuvahetuse kordsus, varustatus tuletõrje veega, tulekustutusvahendid, individuaalsed kaitsevahendid ja tulekahju signalisatsioon vastama nõudmistele, mis sellele ohtlikule veosele ei ole nõrgemad SOLAS 74 peatüki II-2 reegli 54 nõudmistest või sama peatüki reegel 19 nõudmistest, kui laev on ehitatud 1. juulil 2002 või hiljem.\n(3) Naftatanker, mis on vanem kui 15 aastat, peab olema kahekordse põhjaga.\n(4) Ujuvvahendil tuleb pidada vahiteenistust.\n(5) Hoidlana kasutataval ujuvvahendil ei ole lubatud hoida lisa loetelus olevaid A- ja B-kategooria keskkonnaohtlikke kemikaale (lisa 2).\n(6) Ujuvvahendit on lubatud lastida laadungimärgiga lubatud piirini.\n3. peatükk LAADIMISKOHT\n§ 13. Üldnõuded laadimiskohale\n(1) Laadimiskohas peavad olema kättesaadavad vahendid pisireostuse kõrvaldamiseks ja kemikaalijäätmete ohutuks kogumiseks. Kasutatav adsorbent ei tohi kemikaaliga ohtu tekitavalt reageerida.\n(2) Ohtliku kemikaali laadimiseks tuleb laadimisvoolikule eelistada laadimisvart.\n(3) Laadimisseadme purunemise korral peab olema võimalik kiiresti ja kindlalt sulgeda kemikaali juurdevool. Selleks ette nähtud avariisulgemisventiili ei ole lubatud kasutada tavaolukorras.\n(4) Torujuhe ja laadimisseade peavad purunemiseta taluma laadimissüsteemis oleva avariisulgemisventiili rakendumisel tekkiva hüdraulilise löögi.\n(5) Laadimisvoolik peab olema vastupidav kemikaali toimele, enne kasutuselevõtmist ja vähem kui 12 kuu eest surve all katsetatud, tehniliselt korras ja suurim lubatud töötemperatuur peab olema kõrgem laaditava kemikaali temperatuurist.\n(6) Paragrahvi 2 lõikes 5 nimetatud kemikaali laadimisel peab laadimisseade ja veomahuti olema maandatud.\n(7) Kaldatorustikuga ühendatud ohtliku kemikaali laadimiskailt peab olema kaldale turvaline evakueerimistee, mis ei tohi lõikuda kemikaali laadimiseks kasutatava torujuhtme või laadimisseadmega.\n(8) Kui laadimiskail kasutatakse laeva kinnitusotste kiirvabastamisseadet, siis peab ka kasutataval laadimisseadmel olema kiirvabastussõlm.\n(9) Kui laaditav kemikaal jääb vette sattudes ujuma, ei lahustu ega aurustu täielikult, siis peab laadimiskohas olema kasutusvalmis kemikaalile vastupidavast materjalist tehniliselt korras reostustõke.\n(10) Laadimiskai peab olema ehitusega, mis takistab vette sattunud kemikaali valgumist kai alla.\n(11) Paragrahvi 2 lõike 5 alla käiva või tuleohtliku vedelkemikaali laadimiskail peab olema rahvusvaheliselt kasutatav ühendus laeva ja kalda tuletõrje veetorustiku ühendamiseks. Vajalike kinnitusvahendite, poltide ja mutrite asukoht kail peab olema tähistatud ja varustatud nii eesti- kui ka ingliskeelse sildiga.\n(12) Pärast laadimistööde lõppu tuleb torujuhe ja laadimisseade tühjendada, kui korrosioonioht ei nõua nende täidetuks jätmist, kuid:\n1) laadimisvoolikut ei ole lubatud jätta täidetuks;\n2) täidetud torujuhe või laadimisseade tuleb tähistada ja sulgeda viisil, mis välistab nende kontrollimatu tühjenemise.\n§ 14. Laevade laadimiseks kasutatavate voolikute katsetamine\n(1) Survekatse tehakse veega rõhul, mis 1,5 korda ületab vooliku valmistaja poolt antud töörõhu, kuid mitte vähem kui 0,9 MPa.\n(2) Katsetamise temperatuuril tuleb voolikut survestada vähemalt kümme minutit.\n(3) Survekatsel ilmneva lekke korral tuleb voolik kasutuselt kõrvaldada, pundumise ja tugispiraali deformatsiooni korral langetatakse otsus sõltuvalt konkreetsest olukorrast. Kasutusel olnud laadimisvooliku survestamiseks kasutatud vett tuleb käidelda kui kemikaaliga saastatud vett.\n(4) Laadimisvoolikut, mida kasutatakse temperatuuril üle 40 ºC, tuleb:\n1) katsetada laaditava vedeliku suurimal lubatud temperatuuril või\n2) lühendada laadimisvooliku katsetuste vahelist perioodi, et ennetada kõrgemal temperatuuril töötava laadimisvooliku materjali kiiremast vananemisest tingitud purunemist.\n(5) Laadimisvooliku survekatse kohta vormistatakse protokoll, milles näidatakse:\n1) laadimisvooliku tunnus;\n2) valmistaja antud põhilised parameetrid;\n3) valmistamise või esmakordsele kasutusele võtmise aeg ja viimase katsetamise aeg.\n(6) Eelmises lõikes mainitud protokolli kinnitab katsetuste eest vastutavaks määratud isik oma allkirjaga ja protokoll tuleb säilitada kuni järgmise survekatseni.\n(7) Laadimisvoolikule märgitakse viimase katsetamise aeg, suurim lubatud töötemperatuur, kui see on üle 40 ºC, ja suurim lubatud töörõhk.\n(8) Mitteloetava märgistusega laadimisvooliku kasutamine ohtliku kemikaali laadimiseks on keelatud.\n§ 15. Maandamine tankeri laadimisel\n(1) Leekpunkti mitte üle 60 ºC omava kemikaali laadimisel peab tanker olema kaldast elektriliselt isoleeritud, kui kemikaal on saadud nafta destilleerimisel või mõnel muul viisil ja koosneb põhiliselt süsinikust ja vesinikust ning kemikaali elektrijuhtivus on alla 50 pS/m. Kui kemikaali elektrijuhtivus ei ole teada, siis tuleb eeldada, et see on alla 50 pS/m.\n(2) Laadimisseade peab olema elektrit juhtiv, kuid varustatud vähemalt 1000-oomist takistust omava isoleeriva ketta või vahetükiga.\n(3) Kui tanker ühendatakse kaldaga maandusjuhtmega, siis tuleb seda teha maanduslüliti abil, mida on lubatud kasutada ohutsoonis 1 ja laadimisseadmes ei ole lubatud kasutada isoleerivat ketast või vahetükki.\n§ 16. Auru tagasijuhtimine\n(1) Laetava kemikaali aurude tagasijuhtimisel tühjendatavasse mahutisse või erilisse aurude kogujasse tuleb kasutada laadimisseadet, mille ehitus välistab kemikaali- ja aurutorustike valesti ühendamist.\n(2) Tule- ja plahvatusohtliku auru tagasijuhtimine tankerile on kategooriliselt keelatud.\n(3) Ainult kaldast elektriliselt isoleeritud tankerilt on lubatud tule- ja plahvatusohtliku auru tagasijuhtimine kaldal asuvasse mahutisse või kogumisseadmesse, kui:\n1) auru tagasijuhtimise torustik on elektrit juhtivast materjalist, kuid on isoleeriva ketta või vahetükiga elektriliselt katkestatud;\n2) tagasijuhitava auru torustiku kaldapoolne osa on maandatud.\n(4) Kaldal asuva auru tagasivõtmise seade peab suutma:\n1) tõrgeteta vastu võtta tagasijuhitavat auru laadimiskiirustel, mis kuni 1,25 korda ületavad seadme suurima projekteeritud laadimiskiiruse;\n2) mis tahes laadimiskiirustel kuni suurima projekteeritud laadimiskiiruseni vältida täidetava tanki ülerõhu-vaakumklappide töölerakendumist.\n(5) Kui laadimisseadmes on kiirvabastussõlm, siis peab see olema ka aurude tagasijuhtimise torustikul.\n§ 17. Ohutsoonid tankeri laadimisel\n(1) Ohutsoonid tankeri laadimisel kemikaaliga, mille leekpunkt ei ole üle 60 ºC või mille laadimistemperatuur on vähem kui 10 ºC allpool tegelikku leekpunkti, tuleb määrata järgmiselt:\n1) pealelaadimisel määrab ohutsooni 1 piirid veepinnalt piiritlematult ülespoole ulatuv vertikaalpind, mis asub tankeri horisontaalsest perimeetrist 20 m kaugusel;\n2) mahalaadimisel määrab ohutsooni 2 tankeri laadimispoolses horisontaalperimeetrist igas suunas 20 m kaugusele ulatuv ruumiosa, mis algab veepinnalt ja ulatub kai pinnalt 10 m ülespoole;\n3) punkti 1 või 2 alusel leitud ohutsoonile tuleb liita kail asuvate laadimisseadmetest tulenevad ohutsoonid.\n(2) Laadimiskiirustel alla 600 m3 tunnis või tankeri dedveidi korral alla 3000 tonni on lubatud käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 toodud ohutsooni mõõtmeid võtta koefitsiendiga 1,0 kuni 0,5.\n§ 18. Ohtliku kemikaali laadimiskoht merel\n(1) Merel laevalt laevale laadimiskoht peab asuma üldkasutatavatest laevateedest eemal nii, et mööduva laeva tekitatud lainetus ei ohustaks turvalist laadimist.\n(2) Laadimisvoolik peab olema katsetatud vastavalt paragrahvis 14 sätestatud nõuetele vähemalt 1,4 MPa rõhul.\n(3) Laadimisest tuleb eelnevalt teavitada Veeteede Ameti koordinatsioonikeskust järgmises:\n1) osalevate laevade nimed ja lipuriigid;\n2) laadimiskoha koordinaadid;\n3) laadimise alguse kellaaeg;\n4) laaditav kemikaal;\n5) eeldatav laadimise kestus.\n(4) Paragrahvi 15 lõikes 1 nimetatud kemikaali laadimisel tuleb laevad omavahel elektriliselt isoleerida ja täita paragrahvi 15 lõike 2 nõudmisi.\n(5) Merel ei ole lubatud laadida:\n1) puistlastina veetavat kemikaali;\n2) lisa 2 loetelus toodud A- või B-kategooria keskkonnaohtlikku kemikaali;\n3) ohtlikku kemikaali, mille viskoossus 20 ºC juures on üle 25 mPa või laadimistemperatuur on alla 15 ºC jäävast sulamistemperatuurist kõrgem vähem kui 5 ºC või üle 15 ºC jäävast sulamistemperatuuri kõrgem vähem kui 10 ºC;\n4) toornaftat või valitsevalt süsivesinike segu, millest destilleerub 340 ºC juures vähem kui 50% ja 370 ºC vähem kui 95%.\n5) orimulsiooni ja teisi õliemulsioone.\n31. peatükk ERINÕUDED AMMOONIUMNITRAADI KÄITLEMISELE\n§ 181. Peatüki kohaldamisala\n(1) Käesoleva peatüki nõudeid kohaldatakse ammooniumnitraadi käitlemisele.\n(2) Ammooniumnitraat käesoleva määruse tähenduses on ammooniumnitraat, ammooniumnitraadi valmistis ja ammooniumnitraatväetis EL nõukogu direktiivi (EÜ) nr 96/82 «Suurõnnetuseohuga ettevõtete ja ohtlike ainete kontrolli kohta» (ELT L 10, 14.01.1997, lk 13–33) lisa 1 osa 1 tähenduses.\n(3) Käesoleva peatüki nõudeid kohaldatakse ka kaaliumnitraatväetise käitlemisele EL nõukogu direktiivi (EÜ) nr 2003/105 lisa 1 osa 1 tähenduses.\n(4) Käesoleva peatüki nõudeid ei kohaldata:\n1) ammooniumnitraadile, mis on klassifitseeritud lõhkematerjaliks ÜRO ohtlike kaupade veoks antud soovitustes (United NationsCommittee of Experts on the Transport of Dangerous Goods), mis on esitatud «Ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppes» (ADR), ning mis kuuluvad nimetatud soovituste kohaselt esimesse ohuklassi, samuti ammooniumnitraati sisaldavate lõhkematerjalide valmistamisele ja käitlemisele;\n3) ammooniumnitraadi käitlemisele Kaitseväe, Piirivalveameti, Päästeameti, Politseiameti, haridus-, teadus- või vastavushindamisasutuse poolt;\n4) ammooniumnitraadi hoidmisele ja käitlemisele kaevanduses.\n§ 182. Käitlemise üldnõuded\n(1) Käitleja peab omama teavet ammooniumnitraadi ohtlike omaduste kohta ja järgima kemikaalide ohutu käitlemise nõudeid.\n(2) Kõrvaliste isikute juurdepääs ammooniumnitraadile peab olema välistatud.\n(3) Üle 100 tonni ammooniumnitraadi käitlemiseks kavandatud ehitise või rajatise projekteerimisel tuleb selle keskkonnamõjude kindlakstegemiseks läbi viia keskkonnamõjude hindamine «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduses» sätestatud korras.\n(4) Suitsetamine ja lahtise tule kasutamine käitlemisel on keelatud.\n(5) Ohtlikus ja suurõnnetuse ohuga ettevõttes tuleb ammooniumnitraadile, mille hoiustamisaeg antud hoiukohas ületab 0,5 aastat, teostada täiendav detonatsioonikindluse test.\n§ 183. Hoidmine\n(1) Ammooniumnitraati tuleb hoida muudest kemikaalidest eraldatult, ühekorruselises pööninguta ja keldrita, sademetekindlas, lukustatavas, tulekindla hoone nõuetele vastavas ehitises, mis vastab Vabariigi Valitsuse 27. oktoobri 2004. a määruse nr 315 «Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded» VI kasutusviisi ehitisele esitatud nõuetele.\n(2) Ammooniumnitraadi koguseid, mis jäävad alla ohtliku ettevõtte ohtlikkuse alammäära vastavalt EL nõukogu direktiivile (EÜ) nr 2003/105, võib hoida ka ühekorruselises üldhoidlas tingimusel, et ammooniumnitraadi hoiuruum moodustab omaette tuletõkkesektsiooni ja üldhoidla ülejäänud osa kuulub vähemalt tulepüsivusklassi TP2.\n(3) Ühte virna võib maksimaalselt ladustada 300 tonni pakitud ammooniumnitraati. Pakitud ammooniumnitraadi virnade omavaheline kaugus ja kaugus seintest ja laest peab olema vähemalt üks meeter.\n(4) Pakitud ammooniumnitraati on lubatud kuni 6 kuud hoida väljas, päikesevalguse eest varjatult, tingimusel, et oleks välistatud vee kogunemine hoiualale.\n2) kasutada hoidlas valvevalgustust;\n3) elektriõhuliinide paiknemine hoidla kohal;\n(6) Ammooniumnitraati tuleb hoida nii, et sellega ei puutuks kokku:\n2) sööbivad kemikaalid (happed, alused jne);\n3) kloriidid, kloritid, kloraadid, perkloraadid ja hüpokloritid;\n4) permanganaadid ja kromaadid;\n5) kokkusurutud, veeldatud või rõhu all gaasid;\n6) põlevad vedelikud ja kütused;\n7) orgaanilised ja põlevad materjalid (hein, õled, turvas, kivisüsi, paber, peenestatud puit, saepuru jne);\n8) õlid, rasvad, määrdeained ja vahad;\n10) metallid pulbrilisel kujul (näiteks kroom, vask, koobalt, nikkel, tsink, alumiinium, plii);\n(7) Purunenud pakend ja sellest väljavalgunud ammooniumnitraat tuleb kohe kahjutustada, kui on põhjust arvata, et ammooniumnitraat on saastunud kõrvaliste ainetega.\n(8) Tühjad laadimisalused tuleb hoidlast kõrvaldada.\n§ 184. Nõuded hoidlaehitisele\n(1) Ammooniumnitraadi hoidlaehitise kaugus elurajoonidest, hotellidest, ravi- ja lasteasutustest, staadionitest ning muudest üldkasutatavatest hoonetest, samuti üldkasutatavast raud- ja maanteest peab olema vähemalt 500 meetrit. Ammooniumnitraadi hoidlaehitise kaugus kütusetanklatest ja -hoidlatest, gaasitrassidest, tehastest ja muudest tööstusrajatistest peab olema vähemalt 50 meetrit, välja arvatud juhul, kui ettevõtte riskianalüüs võimaldab kõrvalekaldeid nimetatud kaugusest.\n(2) Hoidlaehitise põrand peab olema betoonist või muust mittepõlevast materjalist ja selles ei tohi olla süvendeid või kanaleid, välja arvatud altlaadimisluukide jaoks ettenähtud süvendid. Pääsud kanalisatsiooni tuleb isoleerida mittepõleva materjaliga.\n(3) Hoidlaehitis peab võimaldama tulekahjus tekkivatel gaasidel kergesti väljuda seina-, lae-, ukse- või aknakonstruktsioonide kaudu või spetsiaalsete rõhualandusluukide kaudu. Rõhualandusluuke peab olema minimaalselt 1 ruutmeeteriga 5 tonni ammooniumnitraadi kohta.\n(4) Lõiget 3 ei kohaldata juhul, kui on tegemist spetsiaalse konstruktsiooniga hoidlaehitisega, milles plahvatusenergia suunamine toimub muul viisil.\n§ 185. Ammooniumnitraadi käitlemisel kasutatavad seadmed ja paigaldised\n(1) Ammooniumnitraadi käitlemisel kasutatavad elektriseadmed peavad olema tolmu- ja niiskuskindlad. Elektriseadme kaitseaste peab olema vähemalt IP 54. Lühisrootoriga mootor tohib olla kaitseastmega IP 44, juhul kui selle pistikupesa on vähemalt kaitseastmega IP 54 ning seadme pinnatemperatuur ei ületa 150 ºC. Sisevalgustitel peab olema tolmu- ja korrosioonikindel väliskate ning metallist kaitsevõrk, juhtmetel happekindel isolatsioon.\n(2) Hoidlaehitisse tohib paigaldada vaid ladustamise seisukohalt vajalikke elektriseadmeid. Elektriseadmed tuleb hoida puhtad ja nende pinnale ei tohi koguneda ammooniumnitraat.\n(3) Hoidlaehitist peab olema vajadusel võimalik piisavalt ventileerida.\n(4) Kui seadmete valmistamisel on kasutatud tsinki, vaske või pliid, tuleb korrosiooni vältimiseks isoleerida nende kokkupuude ammooniumnitraadiga.\n(5) Liiklusvahendid, kaasa arvatud mootorkärud ja tõstukid, tuleb laadimise lõppedes hoidlaehitisest eemaldada või parkida hoidlas selleks ettenähtud kohta, mis on hoidla muust osast eraldatud tule levikut takistava tõkkega.\n(6) Hoidlaehitises peavad olema tulekustutus- ja esmaabivahendid.\n(7) Kui hoidlaehitises elektrit ei vajata, tuleb elektriseadmed välja lülida. Vajadusel tuleb lüliti lukustada väljalülitatud asendis ja pingevaba olekut näidata signaallambiga.\n(8) Tule tõrjeks tuleb kindlustada piisav vee hulk. Hoidla sissepääsude juures peab olema transpordivahendite ja seadmete põlengute kustutamiseks piisav hulk sobivat tüüpi käsikustuteid.\n(9) Hoidla töötajatele tuleb anda kirjalikud juhised, kuidas käituda tulekahju korral.\n(10) Hoidlaehitises tohib kasutada sädemeid tekitavaid seadmeid, teha keevitustöid ja muud sarnast vaid siis, kui töökoht ja selle ümbrus on ammooniumnitraadist tühjendatud ja korralikult puhastatud. Tuletööde teostamine toimub vastavalt siseministri 18. juuli 1998. a määruse nr 15 «Tuletööde tuleohutusnõuded» nõuetele.\n(11) Hoidlaehitises, kus hoiustatakse üle 3000 tonni ammooniumnitraati, tuleb vähemalt 2 korda ööpäevas, kasutades kalibreeritud temperatuuri- või gaasiandureid, mõõta kuhja sisetemperatuuri ja lämmastikoksiidide sisaldust õhus.\n§ 186. Ammooniumnitraadi teisaldamine ja laadimine hoidlas, tootmis- ja töötlemiskohal\n(1) Sisepõlemismootoriga transpordi- või laadimismasinad peavad olema varustatud sädemepüüdjaga.\n(2) Mis tahes veokiga tuleb vältida sõitu üle ladustatava ammooniumnitraadi, välja arvatud juhud, kui see on laadimise seisukohalt vältimatu.\n(3) Ammooniumnitraadi teisaldamiseks kasutatavad seadmed peavad olema töökorras ja laagrite määrimiseks kasutatav õli ei tohi sattuda ammooniumnitraadile või põrandale. Teisaldamiseks ei tohi kasutada pneumaatilisi seadmeid. Teisaldamiseks kasutatava seadme ammooniumnitraadiga kokkupuutuvate osade pinnatemperatuur ei või olla üle 60 ºC.\n(4) Seadmed ja töövahendid ei tohi olla valmistatud materjalist, mis löögi tagajärjel või hõõrdumisel võivad tekitada sädemeid.\n(5) Laadimise või teisaldamise lõpetamisel peab kõik seadmed vooluvõrgust välja lülitama.\n§ 187. Hoiatusmärgid\n(1) Ammooniumnitraadi käitlemiseks kasutatavast hoonest väljaspool tuleb nähtavale kohale, seinale või uksele paigaldada valgel põhjal minimaalselt 10 cm kõrguste mustade tähtedega silt «Ammooniumnitraat».\n(2) Käitlemiseks kasutatavas hoones peab olema ukse lähedal nähtaval kohal tahvel, millelt selgub selles hoones ammooniumnitraadi käitlemise suurim kogus.\n(3) Hoidlaehitise igale sissepääsule peab olema kinnitatud suitsetamist ja lahtise tule kasutamist keelustav silt.\n4. peatükk RAKENDUMINE\nKäesolev määrus jõustub 1. veebruaril 2001. a.\nEnne käesoleva määruse jõustumist ammooniumnitraadi käitlemiseks kasutusele võetud ehitised, rajatised, seadmed ja paigaldised tuleb viia peatükis 31 sätestatud nõuetega kooskõlla ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.\nLisa 1 Ohutsoonide skeemid käitlemiskohtades esinevates tüüpolukordades\nLisa 2 A- ja B-kategooria keskkonnaohtlikud kemikaalid, mida paragrahvi 18 lõike 5 punkt 2 ei luba merel laadida