Ligipääsetavus | Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet\nAvaleht Ettevõttele, organisatsioonile Ehitised ja ehitamine Ligipääsetavus\nMiks on ligipääsetavus oluline\nParema ligipääsetavuse tagamine ühiskondlikele hoonetele ja avalikele teenustele on oluline, et tagada kõigile ühiskonnagruppidele võrdsed võimalused ühiskonnaelus osalemisel ja avalike teenuste tarbimisel. Kõige vahetumalt puudutab see erivajadusega inimesi, kellel on liikumis-, nägemis- või kuulmispuue. Kuid mitte ainult. Täna keskendutakse ruumiplaneerimisel keskmisele täiskasvanud inimesele, unustades sealjuures lapsed, vanurid, aga ka näiteks väikelaste emad.\nÜha enam hakkavad meie keelepruuki jõudma sellised mõisted nagu „universaalne ligipääs“, „kaasav disain“ või „universaalne disain“. Tegemist on viimastel aastatel aset leidnud paradigma muutusega suhtumises puudega inimeste vajadustesse, aga ka meid ümbritsevasse elukeskkonda laiemalt. Arhitektid ja insenerid lähtuvad oma loomingus üha enam võimalikult laia kasutajagrupi vajadustele sobiva avaliku ruumi kujundamisest ehk niiöelda universaalsest ruumidisainist. On mõistetav, et ratastooli jaoks kohandatud kaldtee ja madala lävepakuga sissepääs on mugavad kasutada ka lapsevankrit lükkavale emale või reisikohvriga turistile. Kõiki arvestavast ruumidisainist võidavad seega kõik hoone kasutajad, mitte ainult erivajadustega inimesed.\nMillised õigusaktid reguleerivad hoonete ligipääsetavust\n21. märtsil 2012. aastal võttis Riigikogu vastu seaduse, millega ratifitseeris Puuetega inimeste õiguste konventsiooni. Konventsioon on ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud 2006. aasta 13. detsembril New Yorgis ja Eesti Vabariik kirjutas sellele esmakordselt alla juba 2007. aasta 25. septembril. Konventsiooni eesmärgiks on edendada, kaitsta ja tagada kõigi inimõiguste ja põhivabaduste täielikku ja võrdset teostamist kõigi puuetega inimeste poolt ning edendada austust nende loomupärase väärikuse vastu. Konventsiooni kohaselt hõlmab puuetega inimeste mõiste isikuid, kellel on pikaajaline füüsiline, vaimne, intellektuaalne või meeleline kahjustus, mis võib koostoimel erinevate takistustega tõkestada nende täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel. Juurdepääsetavust hoonetele, sealhulgas osalusriigi kohustust kehtestada miinimumnõuded ja kontrollida nende täitmist, reguleerib konventsiooni artikkel 9.\nSiseriiklikult reguleeris kuni 01.07.2015 ligipääsetavuse valdkonda ehitusseaduse § 3 lõike 10 alusel kehtestatud majandus- ja kommunikatsiooniministri 28.11.2002 määrus nr 14 „Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes“ (edaspidi määrus nr 14).\n1. juulist 2015 jõustus uus ehitusseadustik, mistõttu muutusid kehtetuks kõik vana ehitusseaduse alusel kehtestatud rakendusaktid. Kuid kõik hooned, mille ehitusluba on antud välja ajavahemikus 01.01.2003 kuni 01.07.2015, peavad vastama tollel ajahetkel kehtinud määruse nr 14 nõuetele, mistõttu juhindub Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet (TTJA) vanemate objektide üle järelevalvet tehes just nendest nõuetest.\nUute hoonete puhul reguleerib valdkonda ettevõtlus- ja tehnoloogiaministri poolt 29.05.2018 vastu võetud ja 03.06.2018 jõustunud määrus nr 28 „Puudega inimeste erivajadustest tulenevad nõuded ehitisele“ (edaspidi määrus nr 28). Määrus nr 28 on kehtestatud ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel ning kehtib kõigile uutele hoonetele, kus osutatakse avalikkusele suunatud teenust ja mis on saanud ehitusloa peale 03.06.2018.\nVanemad hooned on lubatud viia vastavusse uuema määruse (määruse nr 28) nõuetega, kuid lubamatu on selline olukord, kus hoone ei täida ei ehitus- ja kasutusloa väljastamisel kehtinud ega ka hiljem kehtestatud nõudeid.\nEhitusseadustiku § 7 ütleb ka seda, et ehitis tuleb projekteerida ja ehitada ning korras hoida hea tava kohaselt. Head tava tuleb järgida ka muus seadustikuga reguleeritud tegevuses. Seega kohustab ehitusseadustik ehitamisega seotud tegevustes arvestama puudega inimeste erivajadustega isegi siis, kui asjakohast määrust ei ole kehtestatud. Seega peavad kõik objektid, mis on saanud ehitusloa ajavahemikus, mil vana ehitusseadus ja selle alusel välja antud rakendusaktid enam ei kehtinud ja uue ehitusseadustliku ligipääsetavust reguleerivat rakendusakti veel ei olnud vastu võetud (01.07.2015 kuni 02.06.2018), lähtuma heast tavast, mis üldjuhul arvestab varem kokkulepitud põhimõtteid ja praktikaid.\nSeega tuleb hoonete ligipääsetavuse nõuete kontrollimisel esmalt välja selgitada, millise õigusakti kehtimise ajal on väljastatud hoone ehitusluba. Õigusakti kehtetuks muutumine ei vabasta hoone omanikku vastutusest, kui projekteerimise ja ehitamise käigus on nõudeid eiratud või kui ehitusloa või kasutusloa väljastamisel ei ole teostatud kohaliku omavalitsuse poolt piisavat kontrolli nende nõuete täitmise üle.\nKeda puudutavad nõuded hoonete ligipääsetavusele\nKehtiva määruse (määrus nr 28) kohaselt on nõuded kehtestatud järgmisele ehitisele või selle osale:\nkus osutatakse avalikkusele suunatud teenust;\nasulasisene avalikult kasutatav tee ja avalikkusele ligipääsetav eratee;\nehitis või selle osa, mis planeeringu või projekteerimistingimuste kohaselt peab vastama puudega inimeste erivajadustest tulenevatele nõuetele.\nEhitusseadustiku § 130 lg 3 punkti 7 kohaselt teostab TTJA riiklikku järelevalvet kasutuses oleva ehitise või selle osa, kus osutatakse avalikkusele suunatud teenust, puudega inimeste erivajadustest tulenevatele nõuetele vastavuse üle. TTJA põhimääruse § 10 kohaselt vastutab selle järelevalve teostamise eest TTJA ehitusosakond.\nKuni 01.07.2015 kehtinud määruse (määrus nr 14) sõnastuse kohaselt kehtestati nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes, et tagada neile ehituslike takistusteta liikumine avalikes kohtades ja üldkasutatavates hoonetes.\nÜldkasutatav ehitis määruse nr 14 tähenduses on:\nhoone, kus osutatakse avalikkusele administratiivseid, juriidilisi, sotsiaalseid või muid samaväärseid teenuseid või viiakse läbi vaimulikke talitusi; osutatakse side-, liiklus- või parkimisteenuseid või kunsti- või teisi kultuuriteenuseid või spordi-, liikumis-, hobi-, puhkuse- või muid samaväärseid teenuseid või kaubandusteenuseid või panga-, majutus- või toitlustusteenust;\nhaiglad, tervishoiu- või hooldeasutused või sarnaste asutuste oote-, vastuvõtu- ja külastusruumid;\nõpilastele mõeldud õppeasutus;\nhoone, kus paikneb kogunemiskohti või -ruume;\nüldkasutatavad rajatised, mille kaudu üldkasutatavad hooned on avalikkusele kättesaadavad;\ntänavad, väljakud, haljasalad ja mänguväljakud.\nSeega tuleb vaadata, kas pakutav teenus oma olemuselt vastab mõnele eespool loetletud kriteeriumile ning kahtluse korral on võimalik konsulteerida kohaliku omavalitsuse või TTJA-ga. Rusikareegel on siiski see, et kõik teenused, mida pakutakse väljaspool suletud kasutajatele mõeldud gruppi või millele ei ole sätestatud seadusest tulenevaid piiranguid (näiteks vanusepiirang), peavad olema võrdselt kättesaadavad kõigile, sealhulgas liikumis-, nägemis- või kuulmispuuet omavatele inimestele.\nMillised on nõuded hoonete ligipääsetavusele\nTäpsemad nõuded hoonete ligipääsetavusele on toodud määruse nr 28 kolmandas peatükis. Selles on kirjeldatud hoone üldnõuded (§ 17), nõuded hoonesisesele liikumisteele (§ 18), uksele (§ 19) ja ukse avanemisele (§ 20), hoone avalikult kasutatava ruumi sisustusele ja seadmetele (§ 21), puudega inimesele kohandatud ruumile majutushoones (§ 22), avalikult kasutatava ruumi valgustusele (§ 23), erivajadust arvestavale tualettruumile (§ 24) ja pesemisruumile (§ 25). Lisaks eeltoodule on vaja jälgida kõigile ehitistele laienevaid ligipääsetavuse üldnõudeid, sealhulgas nõuded liftile (§ 13), pandusele (§ 14), trepile (§ 15) ja käsipuule (§ 16). Eeltoodust tulenevalt kontrollib TTJA teenuse iseloomust ja hoonetüübist lähtuvalt kuni u. 120 nõude täitmist avalikku teenust osutavas hoones. Ligilähedaselt sarnane nõuete klassifikatsioon on toodud ka määruses nr 14. Kuna nõuete loetelu ja kirjeldused nendes kahes õigusaktis mõnevõrra erinevad, tuleb iga juhtumi puhul võtta aluseks määrus, mis kehtis ehitusloa väljastamise ajal.\nParema ettekujutuse nõuete loetelust saab TTJA poolt koostatud enesekontrolli lehelt, eraldi määruse nr 14 nõuete ja määruse nr 28 nõuete täitmise jälgimiseks. Ligilähedaselt sarnane kontroll-leht on kasutusel ka TTJA ametnikul, kes viib kohapeal läbi paikvaatlust.\nMääruse nr 14 enesekontrolli leht » (322.38 KB, PDF)\nMääruse nr 28 enesekontrolli leht » (413.09 KB, PDF)\nEnesekontrolli lehe täitmisel tuleks fikseerida kõik puudused sellisena nagu nad on, ning koostada tegevuskava ja planeerida vahendid puuduste likvideerimiseks enne, kui sellele juhib tähelepanu riiklikku järelevalvet teostav ametiasutus.\nÜlevaade 2019. aastal läbiviidud paikvaatluste tulemustest (2.46 MB, PDF)»\nMida teha, kui TTJA on avastanud paikvaatluse käigus puudused\nVastavalt Haldusmenetluse seaduse § 40 lg 1 ja lg 2 peab haldusorgan andma menetlusosalisele võimaluse sobivas vormis asja kohta oma arvamuse ja vastuväidete esitamiseks. Seetõttu vormistab objektikülastusel osalenud TTJA ametnik peale paikvaatluse läbiviimist paikvaatlusprotokolli ja saadab selle tutvumiseks hoone kasutajale, omanikule või haldusettevõttele sõltuvalt sellest, kelle pädevuses on hoone või hooneosa vastavusseviimine seadusega. Paikvaatlusprotokollile palutakse esitada oma arvamus, vajadusel vastuväide ning tegevuskava koos tähtaegadega tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks.\nJärelevalvemenetluse algatamise ja paikvaatlusprotokolli esitamisega ei tee TTJA kohe ettekirjutust. Kuna hoonete omanikud on enamasti huvitatud puuduste kõrvaldamisest, siis ei ole sunni rakendamine alati põhjendatud. Kui järelevalveametniku ja hoone omaniku või haldaja vahel saavutatakse kokkulepe puuduste likvideerimiseks mõistliku aja jooksul ning kui sellest kokkuleppest kinni peetakse, siis lõpetatakse järelevalvemementlus peale vajalike tööde elluviimist, mille kohta saadetakse menetlusosalisele ka vastav teade. Kui kokkulepet mõistliku aja jooksul puuduste likvideerimise osas ei saavutata või ei peeta sellest kokkuleppest kinni, on TTJA-l Korrakaitseseaduse § 28 lõike 1 kohaselt õigus ettekirjutuse tegemiseks või haldussunnivahendite kohaldamiseks.\nKorrakaitseseaduse § 28 lg 2 ja ehitusseadustiku § 133 kohaselt on ettekirjutuse määratud tähtajaks täitmata jätmise eest ette nähtud sunniraha igakordse kohaldamise ülemmäär füüsilisele isikule 6400 ja juriidilisele isikule 64 000 eurot.\nMillised on valdkonna tulevikuväljavaated\nViimasel paaril aastakümnel on ligipääsetavuse osas ühiskonna suhtumine tervikuna muutunud. Täna ei räägi me ainult vajadusest tagada ligipääs puudega inimestele, vaid üha enam lähtume põhimõttest, et hooned peavad olema ligipääsetavad ja mugavalt kasutatavad absoluutselt kõigi ühiskonnaliikmete jaoks. Laste, vanurite ja erivajadustega inimeste osakaal moodustab meie elanikkonnast märkimisväärse osa. Üle 65-aastaste inimeste seas on ligikaudu 62% neid, kelle igapäevased tegevused on mingil määral piiratud. Kuid elukeskkonna kujundamisel on pikka aega lähtutud üksnes „keskmisest“ inimesest, kes on täies elujõus, suudab avalikus ruumis olevate takistuste vahel kergesti orienteeruda ega vaja kõrvalist abistamist.\nMeie rahvastik vananeb tänu elukvaliteedi paranemisele ja madalale sündivusele mitte ainult Eestis, vaid kõikjal maailmas. Aastaks 2050 on prognoositud, et üle 65-aastaseid on 105 tuhat inimest tänasest rohkem. Eluea pikenemine tingib vajaduse korrigeerida igapäevast elukeskkonda ja lihtsustada teenuste kättesaadavust. Kui me täna ei loo paremini ligipääsetavat avalikku ruumi, peame olema tulevikus valmis maksma suuremat lõivu sotsiaaltoetuste ja kättesaamatuks jäävatelt teenustelt laekumata maksude näol.\nInimeste võimekus ja toimetulek võivad ajas väga kiiresti muutuda. Väiksema trauma tagajärjel võib meist igaühel tekkida kasvõi ajutine vajadus kasutada liikumiseks karkusid või ratastooli. Lisaks ratastoolile peab saama hoonesse ka lapsevankri, reisikohvri, ostukäru või kergliikuriga. Käsipuust leiab tuge nii laps kui eakas inimene. Lifti ei kasuta korruste vahel liikumiseks mitte ainult ratastoolikasutaja, vaid kõik, kellel on raske treppidest liikuda. Seetõttu on avaliku ruumi kujundamisel üha enam lähtutud universaalse, kõiki kaasava disaini põhimõttest. Me kõik soovime, et meid ümbritsevas keskkonnas esineks võimalikult vähe takistusi meie igapäevatoimetuste elluviimisel.\n26. septembril 2019 otsustas Vabariigi Valitsus luua ligipääsetavuse rakkerühma, kelle ülesanne on esitada 2021. aasta suveks valitsusele oma ettepanekud. Suurem eesmärk on luua ligipääsetav Eesti aastaks 2035. Rakkerühma töös osalevad väga paljude riigiasutuste (sh TTJA), mittetulundusühingute ja avaliku ruumi kujundamise eest vastutavate asutuste ja organisatsioonide esindajad. Üldine suund lähtub maailmas levinud trendidest, et avalik ruum kuulub kõigile ning kõigil ühiskonnaliikmetel on õigus tunda ennast seal mugavalt.


Salevere-Puise nina — panipaik\nPüüan hommikul köögis veidi korda luua, a pagan seda teab, kus kõik asjad käivad.\nNässu arvab, et ma peaks talle süüa andma ja sisiseb mu peale vihaselt. Ilmselt on tema meelest kõik inimesed ühte nägu.\nTore oli siin olla ja imearmas, et Kairi ja Andrus viitsisid minu peale nii palju aega kulutada. Neile saab igaüks külla minna, www.kodade.ee.\nSõidan hakatuseks Metsküla ja Meelva kaudu Tuudile. Päike koorub välja ja õhk on linnulaulust paks. Mõnedel lauludel on nüüd minu jaoks nimed küljes. Muidugi ei jäänud eilsest infotulvast meelde kaugeltki kõik, aga midagi ikka. Kaks kitse kalpsab üle tee ja kraavid on orhideesid täis. Metskülas on Eesti kõige väiksem algkool 15 õpilasega. Kui see 1987. aastal kohalike entusiasmist taasavati, oli õpilasi kolm. Metskülas tuleb ka ümber viinamäetigude slaalomit sõita.\nTuudil on pood ja poest saab teadagi jäätist. Õnnetuseks toetan ratta seina najale hooletult ja see räntsatab minu eemaldumisel külili. Tuleb kõik kotid üksteise küljest lahti harutada ja taaspaigaldada. Alles siis saab minna jäätist sööma. Mulle läheneb jalgrattaga naisterahvas, küsib, kuhu lähen, ja soovib toredat reisi. Teadetetahvel ütleb, et tonn sõnnikut maksab 15 eurot.\nEdasi kulgen Alaküla ja Kirikuküla kaudu Penijõele. Penijõel on külastuskeskus ja siin pidi toredat filmi näidatama. Näidataksegi. Seintel on „Vereta jahi“ fotod. RMK inimene leiab ka aega veidi lindudest lobiseda ja mulle piknikuks majataguseid laudu juhatada. Siit algab Penijõe-Kauksi matkarada, mille esimesed paar kilomeetrit nüüd ära näen.\nPüsin edasi asfaldil, kuigi oleks veidi kruusatee võimalust. Täna on pikk päev nagunii. Tuul on meeldivalt tagant ja maa lame.\nKirbla lähistel on käskivas kõneviisis koht Seira!\nÜmber Matsalu lahe sõitmiseks tuleb mingil hetkel nina läände pöörata ja tuul on nüüd mõistagi vastu. Võtab tunnikiirusest kohe viis kilomeetrit maha ja hiljem veel viis. Aga pilved on see tuul laiali puhunud. Rõude poe ees tuleb järgmine jäätisepaus. Vastu tuleb 2+2 jalgrattamatkajat.\nVastutuult venib tee väga vaevaliselt. Keeran sisse Rannamõisa vaatetorni juurde. Vaadata on seal tuult ja ääretut muruvälja, aga torni ja selle juurde kuuluva piknikulaua arhitektuurne lahendus on kena. Traktor toob kärutäie lehmi.\nPõikan sisse ka Haeska torni juurde, mis on ometi Põhjamaade kõige vingem torn, sest siin on kõige rohkem linde korraga nähtud. Haeskal toimetab Miranda, kes püüab juhtida ametnike tähelepanu sellele, et meil kaitstakse Natura 2000 alasid viisil, mis vähendavad liigirikkust ja muudavad maastiku monotoonseks. Pärast alade kaitse alla võtmist on maakasutus intensiivistunud ja niidetakse rohkem. Kaovad taimed, linnud ja putukad. Põllumehed saavad selle eest toetust. Jabur.\nHaeskast saab lõigata Pangale. Tee on rahvusvahelise linnunduse auks asfaltkatte saanud. Pangal on tunne nagu oleksin sellist kohta juba näinud. Muidugi! Ma olen seal olnud. Tee äärde jäävad imposantsed varemed. Vahin neid ja kavatsen pildistamiseks peatuda ja sõidan kraavi. Nagu päriselt. Ratas heidab külili, ise jään püsti, aga jalad on teineteisest väga kaugel ja kõrvenõgestega teen lähemat tutvust kui mulle meeldiks. Itsitamine ei aita jalgade kokku korjamisele ja ratta teele tagasi ubimisele just kaasa. Pärast intsidenti on minu küljes mõned satikad, mida seal enne ei olnud. Uni on nüüd vähemalt läinud. Veel kaks kitse tormavad üle tee.\nPuise ninale jõudes olen üsna pehme ja valmis kasutama siin kuuldavasti asuva külalistemaja teenuseid. Sellele ei viita aga miski. See-eest märkan ametlikku randa. Seal ometi võib telkida. Üle tee on kemmerg ja puha. Keeran sisse kalasadamasse, leian kraani ja saan vett. Kuna põõsaste taga on tee, tuleb telk panna tuule kätte. Sees on õnneks soe ja tuuletu. Sääski pole.\nIlmneb, et küljekoti kinnitus on katki. Ilmselt poe juures aset leidnud kukkumise tulemus. See pole just väga hästi. Oleks vaja teravaid tange kinnitus“kruvi“ katkihammustamiseks ja selle asemele uut väikest polti ja mutrit. Vast on varustusekipaažil sellised tarvikud Muhusse jõudes varude hulgas.\nPüüan jalutada poolsaare tippu, aga kui eramaad annab trotsida, siis ärevaid linde pigem mitte. Seega tagasi. Piilun telgist päikeseloojangut. Päike vajub tseremoonitsemata horisondi taha.\nLäbisõit 103 km.


19. septembril toimus Kadrioru pargis festival Valgus kõnnib Kadriorus 2013, mis lõpetas terve suve kestnud pargi sünnipäevapidustused. Ürituse jaoks oli tervesse parki puistatud laiali küünlaid ja tulukesi, esinemiskohti valgustasid prožektorid. Kõikjal kõndisid ringi pisikeste põnnidega perekonnad, sõprade kambad ja armunud paarikesed.\nKuna läksin Tallinnasse bussiga ja pärast koolipäeva lõppu, ei jõudnud ma kahjuks kell 17 toimunud Corelli kuningliku Barokkorkestri kontserdile, kuid juba kell kaheksa patseerisin vägevas eredalt valgustatud pargis ringi.\nTee Russalka monumendist Kadrioru lossini oli ääristatud suurte õueküünaldega. Minule kui pimedas väikese nägemisulatusega inimesele oli taoline promenaad väga teretulnud - kõrvale kaldumise võimalust ei olnud. Mõlemat pidi rada mööda kõndides avanes kaunis vaade - kord säravale Kadrioru lossile, kord Amandus Adamsoni loodud helendavale mälestusmärgile.\nKa lossiesine oli küünlaid täis tikitud. Väikesed lapsed jooksid tulelabürindis ringi, käes helendavad mänguasjad - pallid, pulgakesed - mida sissepääsu juures asuvatel lettidel müüdi. Üllatavalt palju oli pargis koeraomanikke, kes igas suuruses lemmikutega jalutasid.\nKadrioru lossi taga asuva lilleaia laval oli end paika seadnud ansambel Külalised, kes suurt hulka rahvast muusikaga kostitas. Tunnike hiljem esines Kontserdiväljakul Iiri tantsutrupp Solas, kes ka publiku jalga keerutama pani. Kuna see mind eriti ei paelunud, sättisime kaaslasega sammud Pillapalu platsi poole, kus pidi toimuma õhtu tippsündmus - muusikaline etendus "Barokist tänapäeva".\nKuna see algas alles kell 22.00, veetsime aega Eesti Vabariigi presidendi ametiresidentsi esisel platsil, kus mu kaaslane X mõnd tuttavat kohtas, kellega veidikeseks vestlema jäi. Mina jälgisin samal ajal Vahipataljoni noormehi, kes kahekesi hoone trepil liikumatult valves seisid. Nende tunnipikkuse vahetuse ülesanne on sissepääsu valvata. Süsteem tehti ka mulle selgeks - esimesele astmele astudes kõlab hüüe "Stopp, tagasi!", teisel "Stopp, sihikul!", kolmandal "Stopp, lasen!". Tekkis dilemma, mis saab siis, kui ma hüppan koheselt üles, astmeid vahele jättes, või jooksen kiiresti üles? Kunagi tuleks see temp kasvõi uudishimust ära proovida.\nEt võimalikult etteritta saada, venisime lõpuks ikkagi Pillapalu platsile. Meil läks isegi üsna hästi - lõpetasime teises reas, venelaste taga, paarikeste vahel. Tõkete taga väljakul oli kolm eri kõrguses lava, millele show algul ilmusid kolm laiades seelikutes kuju, keda tagant prožektoritega valgustati. Kuna kleite kannavad enamasti naised, oli publiku üllatus suur, kui eestpoolt valgustatuna kujud hoopiski paljaste ülakehadega noormeesteks osutusid.\nSensuaalselt vääneldes ja keereldes nägid nood üsnagi homoseksuaalsed välja, kuid kas mitte kõik meesballetitantsijad ei ole kellegi arust normist kõrvale kalduvad? Õnneks liitusid peagi ka naised, kes kavale kabereelikult pisut vürtsi lisasid. Koos rännati läbi aja barokist tänaseni, taustaks eri sajandite kuulsaimad muusikapalad, millest nii mõnigi tuttavalt kõlas, kuid mille pealkirjad või autorid kuidagi meenuda ei tahtnud.\nSellal kui tantsijad keerlesid, pöörlesid ja väänlesid, käisid üle publiku laserkiired ja valgusjoad prožektoritest. Nägin esimest korda mingisuguseid erilisi lasereid, mis ei tee mitte üht valguskiirt, vaid on hajutatud, nii et tekib laine- või siidlinaefekt. Kui sellised pea kohal särasid, tekkis tunne, et vajun merepõhja.\nEtendus kulmineerus vägeva ilutulestikuga, mida vaadates käis peast läbi vaid üks mõte: "Näe, maksumaksja raha lastakse õhku!". Kuna ma piilusin eesolijate peade vahelt pigem lavastuse tantsulist poolt, nägin ilutulestiku pompoossust alles hiljem videost.\nKõige kaunim valgustaja oli tol õhtul ikkagi täiskuu, mis heledana keset taevast säras ja hõõguvat parki silmitses.\nInformatsiooni, pilte ja videoid üritusest:\nKadrioru Park - Valgus kõnnib Kadriorus 2013


Kultuur Archives - Page 37 of 37 - Läänlane.ee\nAvaleht»Arhiiv»Kultuur (Page 37)\nAprillikuus on Iloni Imedemaa täis nalja, tantsu ja kunsti\nBy Ivar Soopan on 31. märts 2016 Kõik uudised, Kultuur\nAprillikuus on Haapsalus Iloni Imedemaal peredele palju vahvaid sündmusi. Tähistatakse naljapäeva, rahvusvahelist tantsupäeva, toimub kogupere kunstipäev ja tondituurid. Iloni Imedemaa juhataja Anne Andrejevi sõnul on pered Imedemaale oodatud koos vahvalt ja sisukalt aega veetma. „Nalja ja naeru ning mängimise saatel saadakse muuseumist alati märkamatult kaasa ka mõni tarkusetera,“ lisas ta. 1.- 3. aprillil on Imedemaal tembutamine. Sel ajal […]\nEesti naiste tantsupeo ülevaatuste maraton saab avapaugu Pärnumaal\nBy Ivar Soopan on 28. märts 2016 Kõik uudised, Kultuur\nEesti naiste tantsupeo ülevaatuste maraton saab avapaugu Pärnumaal Laupäeval, 2. aprillil algab kogu aprillikuu ülevaatus-kontsertide maraton, mis annab ülevaate enam kui 400 rühma valmisolekust II Eesti Naiste Tantsupeoks MeheLugu. Esimesed ülevaatused toimuvad Pärnu Mai Koolis ja Are Huvikeskuses, kus peoks omandatud repertuaari tutvustab kokku 30 rühma ligi 350 tantsijaga. Pärnumaale järgnevad sel nädalavahetusel ülevaatused veel […]\nKirjanike liit kuulutas välja romaanivõistluse\nBy Ivar Soopan on 24. märts 2016 Kõik uudised, Kultuur\nEesti Kirjanike Liit kuulutas Tammsaare muuseumis välja romaanivõistluse, mis saab teoks tänu Eesti ettevõtete Liviko, Penosil Eesti ja Tark Grunte Sutkiene toetusele. Eesti Kirjanike Liidu 2016. a romaanivõistluse väljamakstav auhinnafond on 10 000 eurot, lisaks tõlgitakse üks käsikirjadest inglise keelde. Romaanivõistluse toetajad teevad Kirjanike liidule võistluse läbiviimiseks 24 000 euro suuruse sihtannetuse, millest auhinnafondi väljamakse on 10 000 eurot. […]\n24.-27. märtsini toimuvad New Yorgi Eesti majas Eesti kultuuripäevad. Nelja päeva jooksul annavad kontserte ja teatrietendusi ning peavad loenguid nii kohalikud eestlased kui ka külalised Kodu-Eestist. „On rõõm, et meie rahvuskaaslased New Yorgis väärtustavad Eesti kultuuritraditsioone maailma suurlinnas. Oleme saanud tegijatele abiks olla ning toetada just neid kultuuriprojekte, mida Eesti kultuuripäevade korraldajad New Yorgis ootavad […]\nBy Ivar Soopan on 24. märts 2016 Eesti, Kõik uudised, Kultuur\nNii nagu Maaleht on Eesti armastatuim leht, küllap nii saab ka Maalehe uuest digilehest Eesti armastatuim digileht. Maalehe digilehest on võimalik lugeda kõiki Maalehe paberlehes ja selle lisades ilmunud lugusid. Needsamad pikad ja põhjalikud ja muhedad ja praktilised lood, millega olete tuttavad meie paberlehe kaudu. Lisaks pakume digilehes liikuvat pilti, fotogaleriisid, interaktiivseid graafikuid, videoid, heli […]\nLahkus Haapsalu kunstnik ja luuletaja Silvia Hanson\nBy Ivar Soopan on 13. märts 2016 Eesti, Kõik uudised, Kultuur, Läänemaa\nÜleeile suri 92 aasta vanusena luuletaja, keraamik ja akvarellist Silvia Hanson. Silvia Hanson sündis 13. augustil 1923. aastal Võõpsus. Pärast sõda suundus ta Läänemaale koolmeistriks ja sealt algas tee kunsti poole. 1953. aastal lõpetas ta Kunstiinstituudi keraamikaosakonna. Koolis oli Silvia Hanson joonistamise, skulptuuri, kunstiajaloo ja kunstimetoodika õpetaja. Ta on tööstuskunstnikuna olnud ametis “Lindas” ja kunstnik-konsultandina Tallinna […]\n« Eelmine 1 … 35 36 37


Vesipiip on tervisele ohtlik\nTurism kui kiirelt arenev majandusharu on endaga kaasa toonud Põhja-Aafrikast ja Aasiast pärineva vesipiibu suitsetamise ehk kõnekeeles piibutamise kultuse globaalse leviku. Eesti turismifirmade tähelepanekute kohaselt toob iga kümnes Egiptusest naasnud turist peale suveniiride kaasa ka vesipiibu.\nPiibutamine arvatakse olevat süütu seltskondlik ajaviide, mida toetab petlik arvamus, et läbi vesipiibus oleva veefiltri tulev tubakasuits ei saa olla tervisele nii kahjulik kui sigaretisuitsetamine. Peale selle, et vesipiibu tubakas on maitsestatud ja lõhnastatud erinevate ainetega, mis kõrvaldavad tubakale omase kibeda maitse, on mitmed vesipiibu tubaka pakendid märgistatud teabega, et see tubakas sisaldab „vaid” 0,5% nikotiini ja 0% tõrva, mis omakorda lisab veendumust piibutamise terviseriski puudumisest. Ka eksitav reklaam internetis julgustab piibutamist kui kõige ohutumat suitsetamisviisi.\nIga piibutaja peaks arvestama, et:\n* piibutamine ei ole sigaretisuitsetamise ohutu alternatiiv;\n* tavaline ühetunnine piibutamisseanss sisaldab 100 – 200 korda suurema suitsukoguse sissehingamist võrreldes sigaretiga;\n* vesipiibu suits, isegi pärast veefiltri läbimist, sisaldab suurel hulgal toksilisi aineosakesi, sh vingugaasi, raskemetalli soolasid ja vähkitekitavaid keemilisi ühendeid;\n* vesipiibu veefilter ja muud lisakaitsevahendid ei taga piibutamise terviseohutust ega väldi sõltuvuse tekkimist;\n* vesipiibu suulise jagamine mitme suitsetaja vahel sisaldab riski haigestuda mõnda raskesse nakkushaigusesse, sh tuberkuloosi ja maksapõletikku;\n* nii nagu sigaretisuitsuses ruumis viibimine ohustab mittesuitsetaja tervist, on see samaväärne passiivse suitsetamisega ka piibutajate seltskonnas. Seejuures lisanduvad vesipiibu tubaka põletisainena kasutatava püüsöe enda põlemisproduktid vingugaasi ja teiste keemiliste ühendite näol.\nToetudes viimasel viiel aastal avaldatud teadusuuringutele, on tõenduspõhised andmed piibutamise kohta järgnevad. Ükskõik milline tubakas sisaldab sõltuvusttekitavat närvimürki nikotiini, mis on tubaka tarbimishulga oluline regulaator. Sigaretisuitsetaja suitsetab seni, kuni ta saab küllaldaselt nikotiini, et rahuldada organismi harjumuspärast sõltuvusvajadust, kuid mitte niipalju, et tekiks pearinglust. Sellega on seletatav piibutamise ajaline pikkus, mis kestab 20 – 80 minutit, et rahuldada organismi nikotiininälga.\nHarjumuspärane piibutamine tähendab aga palju suuremate suitsukoguste sissehingamist, kui see toimub sigaretisuitsetamisel. Kui viimased tõmbavad 5 – 7 minuti jooksul tavaliselt 8 – 12 mahvi ja hingavad sisse 0,5 – 0,6 liitrit suitsu, siis piibutamise tavaseansil tehakse 50 – 200 mahvi, millest igaüks sisaldab 0,15 – 1,0 liitrit suitsu. Seega piibutaja võib ühel piibutamise seansil sisse hingata mahuliselt rohkem kui 100 sigareti suitsu.\nEhkki vesipiibu veefilter neelab osa nikotiinist, võib ka algaja suitsetaja vesipiibuga eksperimenteerides saada piisava nikotiinidoosi, et tekitada organismi sõltuvust. Piibutamise ohud ei piirdu ainult nikotiiniga, sest nii suure koguse tubakasuitsu sissehingamine tähendab ühtlasi ka vingugaasi, raskemetalli soolade, vähkitekitavate jt keemiliste ühendite sattumist organismi koguses, mis toimib tervist kahjustavalt, sest vesi „suitsukeemiat” täies ulatuses kinni ei pea. Seda teavad ka vesipiibu valmistajad ja nendega kaubitsejad, kes siis täiesti ohutut suitsetamist reklaamides pakuvad aktiveeritud söe või puuvillaga täidetud huulikuga varustatud vesipiipu või siis lisakaitsevahenditena vesipiibu veele lisatavaid kemikaale ja spetsiaalseid plastikust söefiltreid väiksemate õhumullide tekitamiseks. Mingit ohutuse garantiid need aga ei anna. Sissehingatavad suitsu kogused muidugi varieeruvad, olenevalt vesipiibu mudelist ja suitsetamisviisist, kuid ükski vesipiibu liik suitsetamise vahendina pole tervisele ohutu, olles krooniliste kopsu ja südame-veresoonkonna haiguste ja vähkkasvajate tekke peamiseks riskifaktoriks.\nPikemaajaline viibimine piibutajate seltskonnas ohustab ka mittesuitsetajat kõigi passiivse suitsetamise tagajärgedega samaväärselt sigaretisuitsetamisega. Eriti ohtlik on piibutajate seltsis viibimine lastele ja rasedatele. Ohtu suurendavad lisaks piibusuitsule veel ka tubaka põletisaine produktid, sealhulgas vingugaas.\nPiibutamine oma meeldiva aroomi ja maheda maitse tõttu on peamiseks ahvatluseks just noortele, kes pole kunagi varem suitsu proovinud ega suitsetanud. Just see on tõeline suitsulõks, sõltuvuse tekitamine, ilma et nad ise sellest aru saaksid. Esialgne põnevus asendub tasapisi ja märkamatult harjumusega, mis avab tee juba sigarettide suitsetamisele ja sealt pole ka pikk tee narkootikumide tarbimiseni. Pealegi pole ju harvad ka noorte piibutamispeod, kus vesipiibus vee asemel kasutatakse alkohoolseid jooke (peamiselt veini) või siis asendatakse suitsetamistubakas kanepiga.\nOn tähelepanuväärne, et müütiline uskumus piibutamise ohutusest on levinud koos piibutamishullusega nii Euroopas kui Ameerikas, kuid samal ajal hakanud kaduma mitmetes islamiriikides. Nii on järjest rohkemates islamiriikides vaba aja veetmise kohtades piibutamine siseruumides seadusega keelatud. Meie tubakaseaduse sätted suitsetamise keelustamisest kohvikutes, baarides, ööklubides jt toitlustamisega seotud ettevõtetes jõustuvad 2007. aasta juunis. Nimetatud vaba aja veetmise kohtades on siseruumides lubatud suitsetada ainult spetsiaalselt selleks ettenähtud ruumis, mille sisseseadmine sh nõuetekohase vestilatsiooniga ei ole ettevõttele kohustuslik.\nRahvatervise osakonna peaspetsialist


Falck registreeris Tallinna randades 3307 korrarikkumist (08.08.2006 15:44)\nFalcki rannavalve on käesoleval hooajal Tallinna viies supelrannas registreerinud 3307 avaliku korra rikkumise juhtumit.\n15. maist kuni 31. juulini registreeriti kõige rohkem korrarikkumisi – 1467 –Pirita rannas. Stroomi rannas pandi samal ajal avaliku korra rikkumisi toime 899, Harkus 617, Kakumäel 202 ja Pikakari rannas 122 korral.\nRohkem kui kolmandik korrarikkumisi (38%) oli seotud ohtliku klaastaara kasutamisega randades. Ligemale viiendikul rikkumistest (18%) pidid rannavalvurid korrale kutsuma oma lemmikutega keelupiirkonda tulnud koeraomanikke. 14 protsenti rikkumistest oli seotud keelatud ujuvahendite kasutamisega suplusakvatooriumis. 38 korral vajasid rannavalvurid rikkujate korralekutsumiseks politseinike abi.\nEsmaabi osutasid Falcki rannavalvurid sel perioodil Tallinnas 383 korral, neist 218 juhul tuli seda Stroomi rannas. Kergesti puruneva klaastaara rannas kasutamise ohtlikkust näitab see, et kolmandikul (34%) esmaabi andmise juhtumitest tuli rannavalvel tegeleda lõike- või torkehaavadega. Kiirabi abi vajasid rannalised 15 korral.\nJuulikuu külastajaterekordid registreeris Falck Stroomis 8. kuupäeval, kui rannas oli tipphetkel 9700 inimest, ja Pirital päev hiljem, kui tipphetkel viibis rannas 9000 inimest.\nJuulikuu keskmiseks päevaseks veetemperatuuriks mõõtis Falcki rannavalve Harku järves +21,5, Kakumäel +20, Stroomis +19,5, Pirital +18,2 ja Pikakaril +18 kraadi. Päevaseks keskmiseks õhusoojaks mõõtis rannavalve Stroomis, Harkus ja Kakumäel +22 kraadi ning Pirital ja Pikakaril + 21 kraadi.\nFalcki rannavalve hoiatab, et vesi Tallinna mererandades on viimastel päevadel väga külm ja suplemine seetõttu ohtlik. Teisipäeval kell 15 oli veesoojus Pirital +8, Stroomis ja Pikakaril +9 ning Kakumäel +10 kraadi.


Taavi Libe | Saja erakonnaga riigikogu valimistele | Õhtuleht\nTaavi Libe | Saja erakonnaga riigikogu valimistele (7)\nTaavi Libe, "Vikerhommiku" saatejuht, 26. august 2018, 19:09\nHakkabki tänavune kuum suvi otsa saama. Aeg näitab, kas jääme seda plaažidel pikutaja unelmat siis aastateks taga nutma, nagu ähvardavad ilmataadid, või saime esimese põhjaliku märguande, et meie turvaline üleminekulise parasvöötme kliimakookon hakkab auklikuks kuluma ning kaugena tunduvad uudised kliimakatastroofidest muutuvad Maarjamaalgi aktuaalseks.\nLoodetavasti on augustivihmad jõudnud igasse Eesti otsa ja suve jooksul igas mõttes kõvasti higistanud põllumehed saavad pisut leevendust. Muidu terendab olukord, kus peale igapäevaseks saanud viinaosturalli ähvardab Lätit Eesti põllumeeste dessant, kes soovivad loomadele talveks sööta hankida.\nIgaühest võib saada festivalikorraldaja\nAga ka kõige viletsamatel aegadel leidub kultuure, mis õilmitsevad. Kui sissetoodud termin veidi teistpidi käänata, siis kultuuriga oli sel suvel ju väga hästi. Ajakirjanikuna on mul privileeg selleks midagi tegemata viibida pidevas ürituste infovoos. Aastaid olen suutnud peas kokku panna mõttelise kaardi, kus suuremad suvised festivalid, üritused ja spektaaklid reas, kuid tänavu kukkusin rattalt suure hooga maha. Toimuvat oli lihtsalt nii palju, et uue nädala alguses uudisteportaalidest ürituste galeriisid sirvides jäi üle ainult kukalt kratsida ja imestada, et kust need inimestehordid on kohale kupatatud. Loomulikult ei tohi fotodel lasta end hanitada. Tänapäeval kuulub hea üritusefotograafi põhioskuste hulka võime leida just see õige vaatenurk, kus keskmise suurusega rahvahulk mõjuks tõelise massina.\nMuidugi võib diskuteerida, kas suur kultuuriürituste küllus on nagu põuast räsitud põld – eemalt vaadates paistab lainetav viljaväli, kuid lähemalt uurides on kõrs lühike ja viljapead tühjad. Kuid kas sellel ongi tähtsust? Kui publik on rahul, siis on ju kõik hästi. Läinud nädalal ERRi kultuuriportaalis ilmunud artiklit sellest, kuidas festivalid elavad enamasti peost suhu, ei pea samuti eriti traagiliselt võtma. Tundub, et festivalikorraldamisest on teatud ettevõtliku seltskonna jaoks saanud elustiil. Ja miks ka mitte? Korraldad täpselt sellise peo, nagu sulle meeldib ja kutsud sinna sellised esinejad, keda sa armastad ning võõrad inimesed tulevad ja maksavad selle kõik veel kinni ka. Selle kõige pealt kasumit loota olekski juba liigne luksus.\nVõrdleksin seda mõne aasta taguse suundumusega, kui iga teine kesvamärjukese limpsija avastas järsku, et on hingelt õlleantropoloog ja kukkus käsitööõlut villima ja turustama. Ju on festivalikorraldamine uus õlletegu.\nÜhe saaduse poolest on tänavune suvi veel viljakas. Erakondi paistab kerkivat nagu seeni pärast vihma. Eriti tore on see, et kliimakatastroofi esimestest taktidest kantud põuasuvel on vähemalt parteiloojad mõistnud, kui oluline on ressursisäästlik suhtumine. Erakonnavõrsed on ju enamasti puhtakujuline taaskasutus – mugandatud on olemasolevad ideed ja läikima on löödud olemasolevad poliitikud. Pisut uut seltskonda värvi lisamiseks sekka ja jätab juba igati värske mulje. Tänavuse aasta Keskkonnateo konkursil teevad Artur Talvik ja Margus Tsahkna konkurentidele ilmselt kõvasti säru.\nAga liigseks irooniaks polegi vist põhjust. Ütles ju president Kersti Kaljulaidki: „Kui liiga vähe Eesti inimesi tahab teha Eesti poliitikat, siis on me riigi tulevik tõepoolest tõsiselt ohus.“ Seega peaksime iga erakonda luua püüdvat inimest ainult takka kiitma, et ta valitud okkalisel teel põnnama ei lööks ja ikka lõpuni läheks.\nEnamgi veel! Eesti vabariigi juubeliaasta vaimus võiksime välja kuulutada aktsiooni „100 erakonda riigikogu valimistele!“. Kuna erakonna registreerimiseks läheb tarvis 500 inimest, siis saja erakonna tegemisel saaks kaasa lüüa peaaegu kõik, kes Eesti põhiseaduse järgi riigikogu valimiste kandidaadiks üleüldse kvalifitseeruvad. ERRi valimisdebatid toimuks Saku Suurhallis ja kestaks kolm päeva. Nagu üks korralik suvefestival!\nTõsiasi oleks muidugi see, et kõige suurem erakond moodustuks neist, kes poliitika vastu mingit huvi ei tunne. Samas saaks see partei kõige vähem hääli, sest keegi nende toetajatest ei viitsiks valima minna. Lõpptulemusena ükski uus erakond valimiskünnist ilmselt ei ületaks, aga Eesti poliitikute jaoks oleks see tõeline puhastustuli. Vaevalt rahvas nende kallal nii palju iriseks, kui saaks omal nahal poliitikuelu järele proovida.\nAgu Sihvka 29. august 2018, 15:29\nÕige Taavi, hakkab juba Sullegi poliittarkus koju jõudma.\nMart 27. august 2018, 19:53\nVäga vahvad Piret ja Taavi! Edu teile!


MIS ON UHF EHK KÕRGSAGEDUS RAADIOSAATJA?\nKui soovite odavat ja usaldusväärset raadiosaatjat, siis tasub pilgub pöörata seadmete poole, mis kasutavad UHF ( Ultra high frequency ) tehnoloogiat. Eriti kasulik on see näiteks, kui olete metsas ning soovite kontakti saada inimestega, kes teiega koos metsa tulid. Töötamiseks ei ole vajalik võrk, mida näiteks eeldab mobiiltelefon. Teine koht, mida ilmselt paljud meist on ka kasutanud on väikeste laste jälgimine. Kui laps läheb magama, siis saate jätta aktiivse raadiosaatja tema lähedusse ning kuulete, kui laps on ülesse ärganud. Albrecht Bambini beebimonitor on raadiosaatja, mis näeb välja nagu tavaline raadiosaatja, ning seda kindlal põhjusel. Ilmselgelt kasvavad lapsed suureks ning vajadus nende jälgimisele jääb ära - oma erilise välimuse tõttu saab neid aga kasutada ka tavalistes olukordades. Puuduvad igasugused märgid, et tegemist oleks beebimonitoriga. Aga mis täpsemalt on UHF sagedus ja mille poolest on need raadiosaatjad erilised?\nKui asjale läheneda tehnilise külje alt, siis tegemist on raadisagedustega, mille ulatus jääb 300 MHz ja 3 GHz vahele. Võrdluseks võime tuua meile kõigile tuttava tavalise raadio, mille sagedused on 100 MHz lähedal. UHF tehnoloogia kasutus on väga laialdane, ning leiab kasutust näiteks televisiooni edastamises, mobiiltelefonides, raadiosaatjates ja ka näiteks erinevates GPS seadmetes. Kuna väga paljud erinevad uuringud on andnud erinevaid tulemusi, siis täpselt ei ole võimalik öelda, kui kaugele antud sagedus levib, kuid vahemik on kahest kuni viie kilomeetrini. Väga palju mõjutab antud distantsi see, kui palju erinevaid hooneid või takistusi kahe raadiosaatja vahel on. Kui olete põllu peal, kus pole ühtegi takistust on garanteeritud, et levimise ala on suurem, ning kui olete tihedalt asustatud linnas, siis tõenäoliselt on levimiseala väga väike, ning peate olema üksteisele küllaltki lähedal. Siiski tegemist on tubli abimehega, kui soovite silma peal hoida näiteks oma lapsel, kes toas magab. Samal ajal saate ise hoovis olla ning ei pea olema koguaeg kuulmiskauguses.\nKas olete olnud olukorras, kus olete saanud lapse just magama, ning sooviksite pisut tegeleda enda asjadega? Tõenäoliselt on suuremal osal inimestel vastus jaatav - lapse kõrvalt ei jää tihti aega enda tegevusteks või kasvõi koduste asjade tegemisele. Väga hea viis olla lapse kõrval, kuid samas tegelikult eemal on beebimonitorid. Erinevatel seadmetel on erinevad funktsioonid, kuid peamiseks funktsiooniks on see, et saate lapsel lasta üksinda magada, ning kui ta peaks häält tegema, siis kuulete läbi raadiosaatja seda ning saate minna vaatama. Tegemist on äärmiselt hea lahendusega, kuna leviala on piisavalt suur, et saaksite minna ka majast välja näiteks hoovi aeda korrastama või lapse mänguasju kokku korjama. See annab teile vabadust ajas, kus te seda kõike rohkem vajate - me kõik teame, kui keerukas on väikese lapse kõrvalt leida enda jaoks aega. Raadiosaatja reaalne töötamise kaugus on kaks kuni viis kilomeetrit, kuid siiski ei tohiks oma last jätta nii kaugele, kuna enda last tasub hoolikalt jälgida ning ei ole soovituslik liiga kaugele ära minna. Kui aga soovite veel paremat järelvalvet on võimalik soetada ka kaameraga beebimonitor ning reaalajas oma lapsel silma peal hoida.


ARS Portselan » Ajalugu\nPüüdlused portselani toota ja kaunistada ulatuvad Eestis juba mitme sajandi taha, kui1782 – 1800 tegutses Põltsamaa portselanimanufaktuur. Siiski esimene ettevõte, milles portselanimaalga tõsiselt ja tööstuslikult tegelema hakati, oli Nikolai Langebrauni poolt 1928 asutatud Portselanimaalimise Töökoda. Eestis portselani ei toodetud ega toodeta praegugi, seetõttu toodi vajaminevad toorikud mujalt Euroopast sisse ja nii on see ka tänapäeval.\nKuigi sõja puhkedes oli Langebraun ise sunnitud Eestist lahkuma ja portselanitööstus 1940. a. natsionaliseeriti, leidsid tol perioodil talletatud oskused ja traditsioonid rakendust just sellest ettevõttest välja kasvanud Eesti Kunstitoodete Kombinaadis, mille nimi pisut hiljem täienes sõnaga „ARS“ – ladina keeli „kunst“. ARS-is jätkasid tööd ka Langebrauni juures alustanud meistrid ja praegustestki maalijatest osal on omakorda olnud võimalus õppida ametit Langebrauni-aegsete meistrite käe all.\nPortselanimaali puhul tundub kehtivat reegel, et kui inimene sellele juba sõrme on andnud, jääb ta alaga seotuks väga pikkadeks aastateks. Ilmselt saab selle töö juures otsustavaks inimlik puudutus ja unikaalsus, sest kaht täiesti ühesugust eset meie toodangust ei leia. Kui tegija oma tööd oskab ja armastab, teeb tulemus ehk teistelegi rõõmu, sestap jätkame usus, et Eesti portselanimaalimise kunst ja traditsioonid on edasikandmist väärt.


1366x768 Tapeet kassid. 1366x768 - kauneid fotosid taustapilte 7113865\n1366x768 Tapeet kassid, 1366x768 - armas vaba taustaga taustapildid. 7113865\nKenaaid pilte tapeet desktop - 1366*768 ahvatlev vaba töölaua pildid. Unistus keerukus, 1366 * 768 tapeet töölaua tasuta. 1366 - 768 võluv tasuta tapeet, 1366/768 Tasuta tapeet loomad. Kassipoeg tapeet ekraanil. Värvikas tapeet tasuta lae alla.\nPaljudes riikides on kassil selline värvikombinatsioon nimetatakse raha kassid. Kassipojad on lõbusa, lõbus, lõbus ja mänguline lemmikloomad. Kui soovite leida endale täiuslik lemmiklooma, on mõttekas kõigepealt küsida nõu eksperdid. Ammusest ajast, inimesed õnnistatud värvi erilist semantilist väärtust, mis väljendub erinevate usuliste ja müstiliste õpetustega, müüdid, muinasjutte, legende. Loomade kaasas inimese paljude aastatuhandete. Tapeet 7113865: AmbientCat. Portree. Värvikad pildid - Värviline hd tapeet tasuta lae alla. Caliby kass. Origami. Loomad elavad Maal sadu miljoneid aastaid. Kassipojad on meeliülendav, üllatus ja rahustab. Loomastiku jumalanna põllud ja metsad. Kass majas on kodus terapeut. Iga värv on sõna ja sümboli samal ajal. Üks populaarsemaid Kassitõud. Lemmikloomad päästa meid depressioon. Vöödiline. Colour. Planeet loomad - Taustaga loomad. Kassipoeg taustaga.\n1366x768 - Tasuta töölaua tausta. Vaata erakordne maailm. Veetlev töölaua tausta tasuta lae alla, Hd taustapildid, Tasuta tapeet pilte - Võimu Inspiratsioon. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Unistus Õnn. Tasuta töölauapiltide, Desktop pildid - Unistus kaastunne. Tasuta tapeet pildid, Vaata Tohutu maailm. Tapeet tasuta - Unistus leidlikkus. Tasuta foto taustaga - Võimu mõistus. Tapeet kassid, Kassipoeg taustaga · Tasuta taustaga pildid\nKassipojad on parim viis raha investeerimiseks ilma riskita. Kui sa armastad kasse, sa armastad Maine coon, sest ta on kõige kassitaoline kass. Kassid ei aita mitte ainult luua mugav õhkkond majas, vaid ka toime tulla pingelistes olukordades. Ere värviline taust. Ees käpad kass on unikaalne süsteem taju, mis lubab tal tunne vähimatki muutused seisundis Maa pinnast. Värv kui sümbol on erinevaid tähendusi erinevatele inimestele maailma. Lemmiklooma meie maja muudab meie elu rõõmsa ja õnnelikum. Kassipoeva valikut tuleb käsitleda vähemalt nii hoolikalt kui oma uue autoga\nKassipojad on tõeline vitamiini rõõmu. Joonistada ilus kass ja täiesti joonistada kass ei ole sama asi. Miski pilt ei ärata meid nii palju kui tõsi imeline värv. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 7113865: Kodukassi põlvnevad loodusliku ones, mis on kodustatud alates 5000 aastat tagasi praeguse päeva. Vana-sümboolika värve ja nende tõlgendamise eri kultuurides kinnitab tänapäeva teooriate suhe värvi ja emotsioone.


Saate aeg Reede kell 19:00-00:00\nReedeti kell 19-00:00 on Elmari eetris uus tutvumissaade.\nSuvel 2015 proovisid Lauri ja Liana läbi raadioeetri inimesi teineteiseni viia ja see õnnestus suurepäraselt. Seepärast jätkame selle hea mõtte ja sooviga ka edaspidi ning raadiokuulajate palvele vastu tulles pikeneb saade nelja tunni võrra. Seega rõõmustavad Kristiina ja Tambet kuulajaid nüüd koguni südaööni välja. Lisaks tutvumiskuulutustele mahub saatesse veel väga palju muudki põnevat!\n1.1 Saadet toodab AS Eesti Meedia, registreeritud asukoht Tallinn, Maakri 23a, registrikood 10184643, e-post elmar@elmar.ee , telefon 7 427 520 (edaspidi: Korraldaja).\n4.5 Kõik pretensioonid seoses Saate korraldamisega tuleb saata kirjalikult märkega „Õhus on armastust - Pretensioon” käesolevates tingimustes toodud kontaktidele. AS Eesti Meedia lahendab pretensioonid hiljemalt 30 kalendripäeva jooksul alates pretensiooni laekumisest.


Kosmeetikat��stuses kasutatav kanepi�li saadakse kanepitaime seemnetest, mida k�lmpressitakse. V�rvuselt intensiivselt roheline, veidi v�rtsikalt ja p�hkliselt l�hnav �li on erakordselt rikkalik asendamatute rasvhapete allikas. Seejuures t��stuslikust kanepist saadud �li ei sisalda ps�hhotroopse m�juga ainet THC-d ja on tervisele igati ohutu.\nRahustav ja nahka taastavate omadustega kanepi�li on muljetavaldava koostisega, sisaldades ideaalses tasakaalus asendamatuid oomega-3-, -6- ja -9-rasvhappeid (80% oma koostisest), A-, C- ja E-vitamiini, valke ja beetakaroteeni, mis k�ik aitavad parandada naha kvaliteeti. Erinevalt teistest �lidest, mis pelgalt “istuvad” naha pinnal, on kanepi�li v�imeline naharakke l�bima, niisutama rakkudevahelist ruumi ja parandama naha elastsust.\nKanepi�li ja selle baasil valmistatud nahahooldustooted leevendavad lisaks �ldisele kuivusele ja kestendamisele ka selliseid nahaprobleeme nagu atoopiline dermatiit, ekseem ja psoriaas. Selle p�letikuvastased omadused v�hendavad v�ga edukalt nahas�gelust ja ebamugavustunnet. Kanepi�lis sisalduvad pol�k�llastumata rasvhapped ei ummista poore ning aitavad v�hendada aknest ja rosaatseast p�hjustatud naha�rritust ning punetust. Puhas kanepi�li kaitseb v�hesel m��ral ka p�ikese eest (SPF 6).\nOma niisutavate ja toitvate omaduste t�ttu sobib kanepi�li suurep�raselt kuivade, keemiliselt v�i p�ikesekiirguse poolt kahjustatud juuste hoolduseks ning kuiva k��ma raviks. Peanahale h��rudes kiirendab see naha mikrovereringet ning aitab nii juustes kui ka peanahas vajalikku niiskust hoida. �lis sisalduv oomega-6-rasvhape stimuleerib juuste kasvu ja soodustab keratiini tootmist, mist�ttu juuksed muutuvad paksemaks, tugevamaks ja tervemaks. Paar teelusikat�it kanepi�li šampooni hulka lisatuna aitab tuhmid ja katkevad juuksed uuesti elule.


Ameerika päevikust: Schröderi sündroom - Estonian World Review\nAmeerika päevikust: Schröderi sündroom\nMaailmapoliitiline õhkkond on viimasel paaril aastal teinud läbi tähendusrikka nihke. Pea kõigis suurriikides on esiplaanile tunginud sisepoliitilised probleemid ning tõrjunud välispoliitika, sealjuures Iraagi sõja, teisejärgulisele kohale, kus ta ei ole olnud Bagdadi vallutamisest saadik kolm aastat tagasi.\nSelle perioodi sündmustikus võib koguni täheldada teatavat ühisjoont, mida sobib ehk nimetada „Schröderi sündroomiks“ Saksa eelmise liidukantsleri Gerhard Schröderi järgi. Tema tegi nimelt Iraagi sõjast võidu või kaotuse küsimuse Saksa 2002. a. üldvalimistel. Tema resoluutne deklaratsiooon, et Saksamaa ei osale mingil juhul Iraagi invasioonis, tõi Schröderi sotsiaaldemokraatidele napi valimisvõidu. Ühtlasi oli see eredaks näiteks Iraagi sõja kasutamisest argumendina teise riigi sisepoliitikas. Kuid saavutatud edemus osutus hapraks ja kadus mullustel Liidupäeva valimistel, kui kristlik-demokraat Angela Merkel teise lehekülje pööras ning Ameerika-sõbralikuma poliitika välja kuulutas.\n2004. aastal ilmnes Schröderi sündroom „keemiliselt“ puhtal kujul ka Hispaanias. Terroristide poolt Madridi raudteejaamades toime pandud pommiplahvatused andsid sotsialistile Luis Zapaterole kerge ettekäände Iraagis tegutsevad Hispaania väeosad koju kutsuda ning see otsustas Zapatero erakonna võidu ja kinnitas ta peaministri ametisse.\nTänavu võis Schröderi sündroomi täheldada ka Itaalias, kus keskparempoolse koalitsiooni juhi, Ameerika-sõbraliku Silvio Berlusconi valitsus sai lüüa vasakpoolselt Romano Prodilt.\nPrantsusmaa suhtumine Iraagi sõtta oli algusest peale käremeelselt Ameerika-vaenulik. Võib öelda, et ka prantslaste keeldumine sõjas osalemast on näide Schröderi sündroomist, kuid see küsimus on taandunud puht-sisepoliitilise vägikaikavedamise ees kolme võimaliku presidendikandidaadi vahel. Nendeks on president Jacques Chiraci soosik, praegune peaminister Dominique de Villepin, praegune finantsminister, populistlik Nicolas Sarkozy ja viimastel valimistel erakordselt edukaks osutunud äärmusparempoolne Jean-Marie Le Pen. Kõike muud varjutavaks probleemiks on: kuidas neist üks või teine mõtleb hakkama saada islami immigrantide massiivsete rahutustega. Washington Times'is kirjutab National Review toimetaja Jim Geraghty:\n„Lähenevad Prantsuse valimised kujunevad drastiliselt erinevaks (äsjastest) valimistest Inglismaal ja mullustest Saksamaal, kus kampaania keskendus peaaegu eranditult majanduslikele küsimustele.“ Nüüd varjutab valimiskampaaniat Le Peni jahmatama panev edu. Ajakirja Le Point toimetatud arvamusküsitlusel mai keskpaiku sai Le Pen 22% häältest, mis on 40% kõrgem ta toetajaskonnast (16%) viimastel presidendivalimistel neli aastat tagasi. Kogu Prantsusmaad painab nüüd kartus, et uutel presidendivalimistel (võimalikult aprillis 2007) hakkab domineerima Le Peni nimi.\nSchröderi sündroomi, mille karakteristikasse kuulub varjamatu vaenulikkus Ameerika vastu, ei ole muidugi mõtet otsida Inglismaa kui USA ustavaima Iraagi-liitlase valitsuse juurest. Küll on aga põhjust arvata, et osa valitsuserakonna vastasrinnast, konservatiividest, suuremal või vähemal määral jagab Euroopa eliidi hukkamõistvat suhtumist peaminister Tony Blairi Iraagi-poliitikasse.\nNagu Prantsusmaal, nii seisab Inglismaalgi rahvas uute valimiste eel, mis võivad osutuda ajaloolisteks. On enam-vähem kindel, et Blair oma partei-liidri kohalt lahkub, nagu ta on lubanud, loovutades selle ootuste kohaselt oma erakonnakaaslasele, praegusele rahandusministrile Gordon Bownile.\nSuureks tundmatuks on siin „toorid“ (konservatiivid), kelle võimalusi Blairi partei kukutamiseks ei saa veel välistada. Mai algul toimetatud kogukondlikel valimistel platseerusid toorid 40%-ga mugavalt esikohale leiboristide ees (26%). Kuid nende juht, 39-aastane David Cameron, ei oma veel piisavalt kogemusi peaministri ametisse tõusmiseks. Wall Street Journal'i hinnangul võiks see toimuda alles järgmises valimisvoorus, kui Cameron vahepealse kolme aasta kestel selleks vajaliku statuuri omandab.\nNäib, et Euroopa suurriikide poliitikas hakkab Schröderi sündroom kaduma, peamiselt põhjusel, et poliitikuil on tähtsamatki teha, kui Iraagi sõda kritiseerida ja Ameerikat siunata.


Ministrid ja riigikogulased vaktsineeritakse peatselt koroonaviiruse vastu | Tervisegeenius\nMinistrid ja riigikogulased vaktsineeritakse peatselt koroonaviiruse vastu\n12. märts 2021 kell&nbsp18:33\nValitsus andis heakskiidu ettepanekule võimaldada lähiajal koroona vastu vaktsineerimist riigikogu ja valitsuse liikmetele ning teiste põhiseaduslike institutsioonide juhtidele, et tagada keerulises kriisiolukorras tõrgeteta riigijuhtimine.\nSeoses sellega võimaldatakse vaktsineerimine riigikogu ja valitsuse liikmetele, riigisekretärile, õiguskantslerile, riigikontrolörile, riigikohtu esimehele ning Eesti Panga presidendile. Vaktsineerimine on plaanis teha märtsi kuu jooksul AstraZeneca vaktsiiniga.\nPeaminsiter lausus, et alati on olnud prioriteet, et esimestena saaksid vaktsineeritud eesliinitöötajad ja riskirühmad. Nüüd, kus vaktsineeritud on enamik arstidest ja teistest meditsiinitöötajatest ning oluline osa riskirühmadest, õpetajatest, päästjatest ja politseinikest, on aeg vaktsineerida ka Eesti strateegilistel ametikohtadel töötavaid inimesi, et tagada kriisiolukorras riigijuhtimine.\nMärksõnad: koroonavaktsiin, koroonaviiruse vaktsiin, peaminister, vaktsiin, vaktsineerimine


💄 Pühapäevane uuring, 2. köide - 2019\n1. Mitu keelt võite rääkida? Kaks: itaalia ja inglise keeles. Ma õppisin ka ladina keelt koolis ja ma olin sellest päris hea, aga nüüd ma unustasin enamus sellest. Ma saan veel seda sõnastiku abil lugeda, kuid ei saa seda rääkida. Mulle meeldiks õppida mõnda teist prantsuse või saksa keelt.\n2. Millisele meikielemendile ei peaks enam lubama osta? Eyeshadows, mul on liiga palju! Ja ka roosa põseb. Tõsiselt 90% minu punastest kollektsioonist koosneb roosidest ja need kõik sarnanevad. Mul on vaja hankida teisi värve, kuid roosad need on nii ilusad!\n3. Mis sa olid hommikuse hommikuse hommiku jaoks? Apelsinimahl ja küpsised.\n4. Kassid või koerad? Ei saa valida, ma armastan mõlemat!\n5. Mida te arvate tibutamisest? Ma armastasin neid, aga nüüd leian, et need on igav. Nad kõik on nii sarnased. Kuid nad on head meelevalda, kui tunnete alla ja kui soovite lõõgastuda mõne kergega, mis ei pane teid liiga palju mõtlema, pole midagi paremat.\nNüüd on su kord! Kopeerige küsimused kommentaarides ja neile vastata. Ootan teie vastuseid lugema! 🙂


6 märki, et teie koer võib südamehaigusi põdeda - Koera Tervis\n6 märki, et teie koer võib südamehaigusi põdeda\nAprill on riiklik südamehaiguste teadlikkuse tõstmise kuu ja on hea aeg hakata oma koera südamiusside sümptomeid jälgima.\nKui temperatuur hakkab soojenema ja ilm muutub niiskemaks, hakkavad sääsed kooruma ja sumisema, levitades sügelevaid hammustusi kõikjal. Kuid sääsed pole midagi muud kui lihtsalt tüliks. Nad on südamiussi edasikandjad.\nRääkige oma loomaarstigasüdamehaiguste ennetamise kohta ja pöörduge ravile, kui näete oma koera sümptomeid. Kui teie ja teie lemmikloom olete veetnud aega piirkonnas, kus sääsed on levinud, hoidke silma peal nende kuue märgi all, et teie koer võib olla nakatunud südameussidesse .\nSüdausside varajases staadiumis olevatel koertel ei pruugi olla mingeid sümptomeid või neil pole võib olla ainult kerge köha . Isegi veterinaararsti juures viibiva füüsilise inimese juures võib seda olla raske tuvastada, sest vereanalüüsid võivad tulla negatiivsed.\nHoidke köha silma peal ja kui see süveneb, võtke ette loomaarst.\nKui teie koer näib pärast treeningut tavapärasest väsinud olevat, võib see olla märk südameussidega nakatumise progresseerumisest.\nKöha süveneb selles etapis ja teie koer võib magada liiga palju või keelduda üldse trennist.\nSelleks hetkeks peaks vereanalüüs suutma südameussi teatud kindlusega tuvastada.\nKui nakkus levib vereringesse ja köha süveneb, võib teie koeril olla probleeme piisava õhu saamisega. Köha ja väsimus süvenevad samuti ning teie koer võib verd köhida või ninaverejooksu.\nSiinkohal peaks südameuss olema röntgenpildi abil selgelt nähtav.\nIlma ravita hakkavad sümptomid kehale suuremat, püsivamat koormat maksma.\nSöögiisu kaotus hakkab teie koera kaalu mõjutama. Kui teie koer keeldub söömast ja kaotab ebatavaliselt palju kaalu, on tõenäoline, et haigus on liikunud üsna hilja.\n5. Punnis olev rind\nKui teie koer kaalust alla võtab, võib rindkere hakata punnitama. Selle põhjuseks võib olla ka vedeliku kogunemine rinnus vastusena parasiidile.\nKui te pole seda veel teinud, pöörduge veterinaararsti poole. Haigus on sel hetkel kindlasti hilises staadiumis.\nKui südameuss levib südames ja vereringes, siis lõpuks verevool blokeerub.\nSee võib põhjustada šokki või punaste vereliblede hävitamist ja teie koer hakkab kokku kukkuma. Krambid, pimedus ja lonkamine võivad põhjustada juhtumeid, kus parasiidid liiguvad ajju.\nKui haigus jääb siit ravimata, võib see lõppeda surmaga.\nKui näete neid sümptomeid,ärge alustage koera iseseisvat ravi. Mõni ravi sellel hetkel võib põhjustada surma, kui koeral on juba see haigus.\nKonsulteerige oma veterinaararstiga. Ennetavad ravimid ja iga-aastased eksamid on parim viis südameusside peatamiseks.\nKas olete oma koera südameusside ravi ajakohasena hoidnud? Milliseid ennetavaid meetmeid võtate? Andke meile sellest teada allpool toodud kommentaarides.\nSertifitseeritud teraapiakoer põgeneb ja naaseb koju 20 minutit hiljem pussitatuna, maha lastuna ja pekstuna\nKoerte toidukorv rõõmustab Colorado koerte kliente\nmeeldiv org meeste varjupaik


Junckeri sõnul päriti kreeklastelt olematu asja kohta - Tänane leht\nJunckeri sõnul päriti kreeklastelt olematu asja kohta\n7. juuli 2015, 23:59 3 min lugemist\nT«Säilitage rahu ja nautige Kreekat,» soovitavad Ateenas müüdavad särgid turistid. Eile Brüsselisse järjekordsele Kreeka personaalküsimusele pühendatud ülemkogule tulnud valitsusjuhtide meelerahu seadis ohtu Alexis Tsiprase valitsuse huvipuudus ise lahenduste pakkumise vastu. FOTO: AFP/SCANPIX\nEuroopa Komisjoni juht Jean-Claude Juncker, kelle salapärane vaikus Kreeka referendumi küsimuses jõudis vahepeal mõne maa meedia juba kaunis pahuraks ajada, tegi eile Strasbourgis europarlamendi täiskogu ees lõpuks suu lahti. Märkides sissejuhatuseks, et ka nii mõnelegi teisele teeks head, kui ta mõtleks enne, kui midagi ütleb.\n«Teatud liikmesriikides on Euroopa Komisjoni kritiseeritud Kreeka pärast. Eriti riikides, kus räägitakse keelt, mida ma nüüd räägin,» möönis luksemburglasest Juncker sujuvalt prantsuse keelelt saksa keelele minnes.\n«Ma tahaksin mõista, mida Kreeka rahvas ütles. Neilt küsiti referendumil arvamust asja kohta, mida ei eksisteeri,» ironiseeris Juncker. «Äkki te tahaksite mulle seletada, mida kreeklastelt küsiti? Aga äkki läheks see liiga suureks tsirkuseks?» Justkui kinnituseks tema väitele hakkaski muidu tühjapoolse saali ühest nurgast kostma pahuraid äärmushääli.


Võtke meiega ühendust Võtke ühendust Zeevou meeskonnaga\nKas teil on Zeevou kohta üldine küsimus?\nKas soovite Zeevouga integreeruda või partnerlust luua?\nLogige sisse Zeevou keskusesse ja tõstke käsi.\nKas soovite teada, kuidas Zeevou teie valupunkte leevendab?\nMe usume Zeevou's, et oma partnerite edu tagamiseks peame mitte ainult pakkuma suurepärast toodet, vaid peame seda täiendama silmapaistva klienditeenindusega. Seega, kui teil on probleeme, muresid või ettepanekuid, võtke meiega ühendust võtmata.\nMeie reaalajas vestlus on üldiste küsimuste jaoks saadaval ööpäevaringselt. Probleemist teatamiseks kasutage sisseehitatud funktsiooni "Tõsta käsi", kui olete oma kontole sisse loginud. Süsteemiga lähemalt tutvumiseks palun a Tasuta demo. See võimaldab teil valida ajavahemiku, mille jooksul saate Zeevou Partner Engagement Manageriga kõnele hüpata. Tutvustame teid kogu süsteemi kaudu ekraanijagamiskõne kaudu ja vastame teile tekkivatele küsimustele.\nKõigi muude küsimuste korral helistage meile julgelt või andke meile liin, proovime kõigile päringutele vastata mõne tunni jooksul.\nSuurbritannia: +44 (0) 800 955 3 966


Mida pankurid otsivad äriplaanis? | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 8339\nEnne panka jõudmist on siin mõned viisid, kuidas ennast ette valmistada - ja oma äriplaani.\nOle valmis. Paljud inimesed mõistavad valesti, mida pank saab ja mida ei saa teie heaks teha ja miks. Enne kui plaaniga panka jõuad, on siin mõned viisid, kuidas ennast ette valmistada - ja oma äriplaani.\n1. Oma kava väljatöötamisel seadke realistlikud eeldused rahastamisvõimaluste kohta. Pankurid ootavad, et te teaksite põhitõdesid, enne kui käid oma ukses.\nNad ei saa teile raha laenata vaid sellepärast, et nad usuvad teie äriplaani. Hoiustajate raha kaitsvad seadused keelavad pankadel seda raha spekuleerida. Pangad võivad anda laene laenuvõtjatele, kes pantivad varad, mida nad kaotavad, kui nad ei suuda maksta.\nPaljud ettevõtjad pantivad oma vara laenamiseks oma vara. Ma olen seda ise teinud, kui võtsin teise ja isegi kolmanda hüpoteegi, et saada äri raskete aegade jooksul. Mõista, et kui te seda teete, siis riskid sa kaotad oma maja, oma säästud või mis tahes muud, mida lubad.\nKui taotlete SBA laenu, peate esitama suurepärase äriplaani ja 30 protsenti rahastamisest. SBA laenud annavad kuni 70 protsenti vajaminevast rahalistest vahenditest - kui see on heaks kiidetud.\nVäikeettevõtte rahastamiseks on veel vähemalt kaks võimalust: Teil on võimalik oma seadmeid rentida või krediitkaardiga osta, mida vajate väga kõrge igakuise intressimääraga.\n2. Oodata täita pangalaenu taotlusi ka siis, kui nõutav teave on teie äriplaanis. Pangajuhid peavad täitma ja täitma vormid, äriplaani või mitte.\n3. Pank küsib mineviku maksudeklaratsioone, et tõestada, millist teavet teie isiklikest või ärituludest saate. Olge valmis selgitama mis tahes lahknevusi oma finantside ja maksudeklaratsioonide vahel.\n4. Ainult head laenujuhid loevad ja kommenteerivad teie plaani. Ehkki enamiku ettevõtete laenude jaoks on vaja äriplaani, ei ole mingit garantiid, et pankurid loevad teie plaani. Paljud on lihtsalt ära saadetud. Ilmselgelt peaksite koostama plaani, mida lugeda, ja te saate panga hinnata, kui täpselt nad oma plaani lugevad. Pank, kes soovib suhet sinuga, loeb teie plaani, sest nad tahavad teada, kes sa oled ja mida kavatsete teha. Siin on mõned asjad, mida nad tõenäoliselt otsivad:\nTeie ettevõtte taust. Teil on rohkem usaldusväärsust, kui teil on kogemusi äritegevuses ja valdkonnas, kuhu sisenete. Äriplaan peaks kirjeldama juhtrühma, millel on peamiste juhtide lühikesed elulood.\nTeie finantsprognoosid. Pankurid eeldavad, et kolm peamist avaldust - tulu, saldo ja rahavoog - on prognoositud igakuiselt esimese aasta jooksul ja igal aastal paar aastat pärast seda. Rahavoog on teie plaani kõige olulisem osa.\nRealism finantsides. Bankers võrdleb teie prognoose tööstusharu aruannetega, mis näitavad erinevate ettevõtete keskmise tulemuse. Kui projektite marginaalid paremini kui tööstusharu keskmised, siis peate selgitama, miks ja kuidas te seda teete. Näiteks kui keskmine spordikaupade poe brutomarginaal on 33 protsenti, siis ärge näidake pankurile 70 protsendilise marginaaliga plaani.\nKohandamine finantsidega. Summa, mida te laenate, peaks vastama teie plaani finantsidele. Näiteks ärge proovige näidata, et te ei vaja raha; kui sa seda ei teinud, ei oleks te laenu võtnud. Kuid ärge näidake, et teil on vaja palju rohkem raha kui laenata. Teie rahavoog peaks olema realistlik ja see peaks näitama, kui palju raha vajate ja miks seda vajate.\nTäielik plaan. Kuigi juhtkond ja rahandus on kõige olulisemad, ootab hea pankur ka loetavat plaani alates kokkuvõttest kuni lõpuni. See peaks hõlmama seda, mida müüte, oma turgu, ettevõtte tausta ja konkreetseid kuupäevi ja tegevusi.\nNii on äriplaan kahesuunaline test. Kuigi paljud pangad vajavad plaani, siis mitte kõik neist ei kavatse plaani tegelikult töödelda. Olge tänulikud, kui nad seda teevad. See tähendab, et nad on huvitatud teie ettevõttest ja soovivad luua pikaajalisi suhteid.\n3. Pank küsib mineviku maksudeklaratsioone, et tõestada, millist teavet teie isiklikest või ärituludest annate. Olge valmis selgitama mis tahes lahknevusi oma finantside ja maksudeklaratsioonide vahel.\nRealism finantsides. Bankers võrdleb teie prognoose tööstusharu aruannetega, mis näitavad erinevate ettevõtete keskmise tulemuse. Kui projektite marginaalid paremini kui tööstusharu keskmised, siis peate selgitama, miks ja kuidas te seda teete. Näiteks kui keskmine spordikaupade poe brutomarginaal on 33 protsenti, siis ärge näidake pankurile plaani, mille marginaal on 70 protsenti.\nKolm halvimat töökohtade stiimulit ja nende parandamine


EESTIMAA PÄEVIK 3 - ESTONIAN BLOG 3: Kas noprid teevad karuteene või....?\nÜtlen kohe vastuse - ei tee! Kui siis vaid suurtootjatele! Ja see on vaid tänuväärt.\nOlid ajad, kus kord-kaks kuus sõitsin Pärnu otsa ja ikka sai käidud Raekülas olevas poes. Teadlikult iga kord "irisesin", et jälle pole 3,5% piima. Ei osteta ju, öeldi. Mida sa ostad, kui polegi? Mis täna? 3,5 peetakse juba lahjaks, poodidesse on jõudnud kangemgi kraam! Ehk et oleme suutnud mitmeski asjas ole üle vahepealsest "tervislikkuse reklaamist" - voimiksite asemel juba enam-vähem või (kuigi õige või pidi algama 83%), piimatooted täispiimast, vorstid-viinerid on lihaga jne. Muide, ostsin eile Vici odrajahuga pelmeene. GMO ja sojavabad ehk sodivabad! Väga maitsvad olid kusjuures!\nJa mida tegi Nopri? Kuni tänaseni on vaid paar firmat proovinud pakkuda juustu täispiimast ja ega traditsiooniline Eesti juust (hollandi, vene jm suurettevõtjate omad samuti) marketites pole ammu kiitmist väärt! Ehk vaid latis E-Piima omal on maitset! Nüüd aga Nopri (ja vast ka Andre, Nõmmiku jt) pakuvad juustu, mille rasvaprotsent ulatub 35-ni. Vähe sellest, lisandid on tasakaalukas, tehes neist parimad n.ö. igapäevajuustud. Juustukuningad on ka lisandijuustude pakkujad, aga need on pigem eksklusiivsed näksimiseks. Nopri juustud on aga TÕSISELT PARIMAKS PÜÜDLEVAD JUUSTUD, nagu PÄRIS!\nOleks vaid talupoode rohkem! Kus oleks enam-vähem kõikide väiketootjate kaupa! Kus olekski tegu ehk väikeettevõtjate endi poodidega, ilma ülikõrgete rentideta, nii et ka hindades saaks teha "madaldamist".\nMuide, pakkumisel on ka veidi soodsamana n.ö. otsatükid. Järve Taluturul siis.\nIgal juhul on valik selline, et kõigile leidub midagi!\nTartu Taluturu "filiaal" Järvel on aga üpris rikkaliku valikuga pood. Kaugeltki mitte parim, sest puuduvaid kaupu on küll ja veel! Aga siiski. Olen ennegi pilte postitanud, aga siinsetestki saab aimu osalisest valikust. Muide, osade kaupade puhul ei ole siiski minu maitse järgi tegu parimate valikutega. Näiteks kalakonservidest on pika puuga teistel eest ära OÜ Latikas tooted. Tõsi, kaua ei seisa (säilitusaineteta?) ja paksult kala täis, nii võib tõesti mitmeks päevaks jätkudes murekoht olla. Just poe jaoks.\nMina muidugi ei oska kommenteerida, kuivõrd on need tervislikumad muudest (vedel)seepidest, aga usun, et on. Ja vähemalt ei ole nende jaoks kulutatud nii palju loodusressursse kui kaugemalt toodute jaoks.\nMesi mul healt mesinikult olemas, aga eks vahel ole kindlasti mõnus nautida midagi sellist!\nKa Treppoja toodetest osasid on saadaval.\nMuide, eestimaiseid asju on marketites (kes parajad röövlid muidugi) endiselt vähe saadaval. Ka Biomarketis, mis eestimaise asemel eelistab kaugetelt maadetelt toodud asju. Uhh, väljamaine värk ju!" Kuid olen kindel, et osadel puhkudel ei oleks neist teatud kaupu üldse siia vedada! Meil on tootjaid rohkem kui üks ja valikuid küll ja veel. Suuresti läbi ajaloo siinse kliima taimedest jm. Usun ka põhimõttesse, et kõiges on organismile kasulikumad oma kliimavöötme taimed!\nMuide, need kastmed ja ketshupid teevad igal juhul paljudele välismaistele ära! Või on inimesi, kes ei teagi, et tegu siinvalmistatuga?\nArmastate tursamaksa? Eei, lutsumaks võib sii olla superüllatuseks!\nHõbekala kvaliteet peaks aga juba paljudele teada olema.\nMuide, lihatoitude, ka grill, kõrvale pakuvad Eestis parimaid "ketshupeid" Treppoja, Epi Talu ja IDEA Farm. Esimese tootja valikust osa on siin olemas.\nHm, miks ma mäletan, et need tunduvalt soodsama hinnaga olid? Kala marinaadis vm on minu eelistus Vändra ees Paadi Talu. Supp aga üsnagi hea!\nKas aastas sõidavad rekad kümneid või sadu tuhandeid kilomeetreid, et meile kaugelt tuua "hõrgutisi"? Muide, pange tähele, kui paljud nõuavad 4-realisi maanteid!? Ja seda ajal kui ilges koguses tuuakse kaupu mujalt, kuigi meil endil need palju lähemal?\nMuide, siin peaks peatuma lisaks linnaliinidele, ka maakonna- ja kaugliinid. Parim koht lihtsalt, sest bussijaam ja Vana-Pääsküla asuvad üksteisest ikkagi väga kaugel! Kuigi raske on loota, et hetkel pumba juures olev Keskerakond tahab midagi ära teha. Pole ju siianigi suurt midagi viitsitud teha! Isegi eeltasutud busse pole siin ei maakonnas ega ka "võõrastele" Tallinnas. Oma panus siin muidugi Isamaal ja rehvidel.\nOhoh, Eesti Raudtee on veidi paremini keskendunud perroonide hooldusele? Eile ja tänagi!?\nAga eile, täna ja hommegi istuda ikka ei saa. Vist ilm mõjutas tunnet üksjagu, igatahes oleks istunud küll.\nAga aitab naljast, Balti turult ostsin jõhvikaid. Usun, et kasuks kindlasti ja eks ammugi pidanuks toitumisele rohkem mõtlema.\nPostitaja: Neeme Sihv kell 02:17


Seiklused öises mänguasjakastis | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Haridus Seiklused öises mänguasjakastis\nSeiklused öises mänguasjakastis\nI koht Tartumaa kolmandate klasside õpilaste jutuvõistlusel\nÜhel ööl ärkas Triin üles. Ta kuulis mingit imelikku saginat. Kui ta üles tõusis ja tule põlema pani, nägi ta, et mänguasjakast pole seal, kus see õhtul oli.\nTriin lükkas mänguasjakasti sinna, kus see peaks olema. Oh imet! Mänguasjakastist tuli välja üks punaste juustega suhkruvatist karu. Triin küsis talt, et kes sa oled ja kust sa tuled. Suhkruvatikaru vastas talle, et ma olen suhkruvatikaru Liisy ja tulen magusamaalt. Liisy ütles Triinule, et tule minuga kaasa, ma näitan magusamaad. Triin vastas talle, et ma olen liiga suur, ma ei mahu kasti sisse. Aga siis juhtus midagi imelikku. Liisy võttis oma kotist haldjatolmu ja puhus seda Triinule peale. Järsku muutus Triin sama väikseks kui Liisy ja nad hüppasid mänguasjakasti sisse.\nTriin oli hämmastuses, kui suur mänguasjakast tegelikult on. Liisy võttis Triinul käest kinni ja nad läksid rongijaama, kust pidi minema rong magusamaale. Terve rongijaam oli täis igasuguseid tegelasi. Osad olid Triinu mänguasjad, osad tema lemmikmultikate tegelased ja osad raamatutegelased. Triin kohtus seal Lumivalgekesega, kes ootas rongi muinasjutumaale. Veel kohtus ta banaaniga, kes tahtis puuviljamaale minna, et oma tädiga kohtuda.\nLiisy ja Triin läksid ühe rongi peale. Nad arvasid, et rong läheb magusamaale, aga läks hoopis soolasemaale, kuna tüdrukud ei osanud lugeda, kuhu rong läheb. Sõit kestis kaks mängutundi. Kui rong peatus, ütles Liisy Triinule, et see ongi meie peatus, lähme maha. Ja mis nad nägid – kõik oli roheline ja soolane, mitte roosa ja magus. Triin oli kurb, et ta ei saanud magusat. Ja soolast ta ei tahtnud, sest ta vihkas soolast. Nad läksid tagasi ja sõitsid uuesti ja uuesti, aga ei jõudnudki kunagi magusamaale. Triin läks mänguasjakastist välja ja muutus suureks.\nSellised olidki Triinu öised seiklused mänguasjakastis.\nFoto: Gellinger (cc)\nJärgmineMarili Meremaa jutuvõistlusel esimene


Müütilise mõtlemise tulemusena jääb palju võimalusi kasutamata - CREATES\nMillised võimalused jäävad kasutamata organisatsioonides, kus emotsioonide jõudu ignoreeritakse?\nInglise keeles e /motion tähendab otseselt „energia liikumises.“\nSeega tunded ja energia on otseselt seotud.\nTähelepanuväärne on keeleteadlase Ene Vainiku uurimus eestlaste emotsioonisõnavarast.\nEmotsioonide nimetamiskatses nimetati vähe või üldse mitte positiivseid energia ja tahteküllasust osutavaid sõnu: agar, elav, toimekas, tragi, uljas, vahva, virge, südi, elurõõmus, energiline, entusiastlik, jõuline, reibas, otsustav, tahtekindel, visa, tugev.\nMis see tähendab? Kas energilisus ja positiivsus on meile võõrad seisundid või on asi lihtsalt selles, et me ei oska ennast motiveerida, rõõmu ja kirge üles äratada?\nMille taga on rõõm kinni?\nÜks põhjus on müütiline mõtlemine tunnetest. Käsitleme siinkohal müüti uskumuse või eelarvamusena mis mõjutab meie tegevust.\nMüüt: Meie eestlased olemegi loomult kinnised, meile ei sobi tunnetesse laskuda.\nTulemus: Suletud ilme ja kinnise näoga, „külmad“ teenindajad, vähe üksteise stimulatsiooni\n· Tunnete näitamine on nõrkuse märk.\n· Kõrge EQ- ga inimesed on “kenad“ Reaalsus on hoolivjulge tõe väljaütlemine\n· EQ on geneetiliselt määratud\n· Tunnete valdkond kuulub naisteajakirjadele\n· Äris pole tunnetega midagi pistmist\n· EQ on määratud lapsepõlvega\n· Tunded on vähem väärtuslikud kui mõtted ja primitiivsed\n· Tunded on ohtlikud, teevad haiget\n· On head ja halvad tunded\n· Tunded varjutavad mõistust\nKaks olulist asja, mis E. Vainiku uurimusest veel välja tuli:\n- Eestlastele on iseloomulik viha, mis vindub pikalt ja hõõgub nagu tukid tuha all. Salaviha kaldub eestlane välja elama mitte väljapoole, vaid sissepoole. Koheldes teisi püüdliku sõbralikkusega või “passiivse agressiooniga”\n- Puuduvad emotsioonide näoväljendused\nTeadusuuringud on tõestanud, et tunnete taga on keemia, see tekitab aineid organismis (või ajus?).\nNäiteks energiaküllaste sõnade kuulmine ja väljendamine tekitab serotoniini ehk õnnehormooni, tänu millele me tunneme ennast hästi.\nTihti võtavad stressis ja depressioonis kannatavad inimesed mitmesuguseid antidepressante, et ebameeldivate (pahade) tunnete asemel paremaid tundeid kogeda.\nOn olemas ka teine võimalus. See on oma emotsioonide teadvustamine ja juhtimine ehk arendada oma emotsionaalset intelligentsust.\nTunnete teemaga on käibel mitmesuguseid müüte\n· Tunnetega on see värk, et kui sina ei juhi tundeid, siis juhivad tunded sind. Igal juhul on tunded võimsad.\n· iga tunne on väärtuslik ja mingi sõnumiga meile\n· tänu tunnetele saab teha paremaid otsuseid\n· EQ pidevalt arendatav\n· EQ on elu jooksul kujunev, õpitav\n· Tunded on äris olulised\n· Tundeaju on küll väga vana moodustis aga mitte primitiivne. Oluline on tundeaju ja ratsionaalse aju koostöö.\n· Tunded võivad teha ajutiselt haiget, tunnete mahasurumine teeb eluaeg haiget ja mõjutab tervist. Tunnete ignoreerijad kannatavad tugevalt tervisehädade all\nKuni inimene on tunnete suhtes müütilise mõtlemisega, seni jätab ta kasutamata suure ressurssi. Tunnete jõud on suur igas valdkonnas.\nJuhtidel on igipõliselt olnud täita emotsioonide suunaja roll.\nRühma liidril on suurim võimalus avaldada mõju kõikide teiste emotsioonidele. Kui inimesed muutuvad emotsioonide mõjutamise tagajärjel entusiastlikumaks, siis võivad tegevuse tulemused järsult paraneda, kuid kui inimestes tekitatakse vimma või ärevust, siis töötempo langeb.\nNegatiivsed emotsioonid – eelkõige pidev pahameel, ärevus või mõttetuse tunnetamine – häirivad tugevasti tööd ja tõmbavad tähelepanu käesolevalt üleasndelt eemale.\nStress ei nõrgenda ainult vaimseid võimeid, vaid vähendab ka inimeste emotsionaalset intelligentsust. Rööpast välja löödud inimestel on raskusi teiste inimeste emotsioonide õige tõlgendamisega – seega nõrgeneb kõige põhilisem empaatia tundmiseks vajalik võime ja selle tagajärel halvenevad inimeste sotsiaalsed oskused.\nKõigist ettevõtluse aspektidest on heatasemeline hoolitsus oma klientide eest – see kõigi teenindusettevõtete pühim ülesanne – vahest kõige rohkem mõjutatav meeleolu nakkavusest.\nRõõmsameelsus on kõige kiiremini leviv emotsioon. Paraku jätavad paljud juhid selle võimaluse kasutamata. See millise emotsiooniga nt. klienditeenindaja oma tööpäeva alustab sõltub tema võime kliente suurepäraselt teenindada. Juhi sõbralik tervitus hommikul ja naeratus teenindajale on olulisem ilmselt kui paljud juhid ette kujutada oskavad. Juhi TERE lööb energia lahti.\nSee tekitab töötajas turvalise tunde. Teeninduses on oluline, et teenindaja tunneb ennast hästi ja turvaliselt. Kindlustunne aitab olla professionaalne suhtlemisel rahulolematu kliendiga, kohates negatiivseid tundeid, pahameelt, viha, ärritust. Kui töötaja kardab juhti või tunneb lugupidamatut käitumist, mis alandab tema eneseväärikust, siis on ta eksimishirm kõrge. Kuid eksimishirmus on just lihtne eksidagi. Ma pean nüüd kliendiga hästi hakkama saama, ma ei tohi eksida, ta peab heas tujus ära minema, muidu…….\nKui teenindaja ei pea kartma vigu ja teab, et saab alati vajaliku toetuse ja abi, siis tegelikult ta ei teegi vigu ja saab ettetulevate situatsioonidega edukalt hakkama.\nJuhi roll on luua teenindajale turvaline tagala ja toetada teda.\nNaeratuse teekond kliendini\n1. Juht tuleb tööle ja naeratab , teretab rõõmsalt, soovib ilusat päeva\n2. Teenindaja tunneb ennast hästi ja turvaliselt\n3. Teenindaja teretab ja naeratab klientidele\n1.Juht tuleb tööle ja ei tereta, möödub kiirustades, ei väljenda ühtegi positiivset emotsiooni\n2. Teenindaja märkab seda. Varsti märkab ka seda, kuidas üks kolleeg toriseb ja teine on väsinud ning morn.\n3. Klient näeb teenindajat, kes on küll tubli ja töökas, kuid ei väljenda ühtegi positiivset emotsiooni.


‘TROONIDE MÄNG’: [SPOILER] 8. HOOAJAL SURNUD - KUIDAS TA SURI? - AJAVEEB\nmilline tequila margariitade jaoks\nroosuhkruga valmistatud toniseeriv vesi\nparim kana kõrvale küpsetatav õlu\nTroonide mäng: RIP, Öökuningas\nPUHKE RAHUS, ÖÖKUNINGAS\nESIMENE EPISOD |4. hooaeg, 4. jagu, vandevalvur\nLÕPPEPISOD |8. hooaeg, 3. osa, Pikk öö\nKÕRGED PUNKTID |Crasteri viimase poja muutmine valgeks jalutajaks; taaselustada Hardhome'i langenud kaitsjad võitlustena; Kolmesilmse Raveni asukoha õppimine (ja hiljem tema tapmine) pärast seda, kui Brani soolovisioon sassi läks; Viserioni tapmine, ta kui wight taaselustamine ja müüri purustamine; saades kogu aeg kõige enam kardetud vaenlaseks Troonid ’Kaheksa hooaega. (Noh, need olid tema , vähemalt.)\nMADALAD PUNKTID |Metsalaste saamine kõigepealt öökuningaks; vaadata, kuidas mõned tema mehed surid Hardhome'is toimunud veresauna ajal; jätmata Wogejahi ajal oda Drogonile pihta\nSURMA PÕHJUS |Pärast Theoni pussitamist Winterfelli lahingus lähenes Öökuningas Branile ... ja lubas Aryal hiilida tema selja taha ja lõpuks teda sooltesse torkida, vähendades teda (ja tema surmatute sõdade armeed) üksnes jääpurikateks.\nEPITAAF |Ausalt öeldes ei hakka me Öökuningast puudust tundma ja kahtleme, kas mõni neist ka ei Troonid Ka ellujäänud tegelased. Kuid tunnistame seda: ainuüksi tema jäisest pilgust piisas, et meid hirmu täis saada, ja ta läks välja kui teleri kõigi aegade kõige jahutavam kurikael.\nNüüd on teie kord. Looge kommentaare oma lemmikute Öökuninga hetkedega aastate jooksul (kui teil on, see on) ja siis öelge meile, milline Troonide mäng tegelane, keda kardad / loodad, langeb järgmisena!


Hotellid Parempuyre | Hotels.com\nLinna Parempuyre hotellid\nOtsing hotellid Parempuyre\nVaata kaardilt hotelle Parempuyre\nParempuyre on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Aquitaine'i muuseum ja Bordeaux' veinimuuseum. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulka kuuluvad näiteks Kaasaegse kunsti muuseum ja Place des Quinconces.\nMajutusvõimalused, mida Parempuyre pakub\nParempuyre tervitab külastajaid avasüli. See on linn, kus pole puudust hotellidest ja muudest majutusasutustest. Kui sinu sihtkoht on Parempuyre, ootab sind Hotels.com saidil 295 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 30%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 20 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Parempuyre ja selle lähipiirkond pakub.\nParempuyre – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Bordeaux (BOD — Merignac), mis asub 16 km kesklinnast. Lähim raudteejaam on Parempuyre Station, mis jääb 3,2 km südalinnast eemale.\nParempuyre – kohalikud huviväärsused\n• Aquitaine'i muuseum (13,2 km südalinnast)\n• Bordeaux' veinimuuseum (11,1 km südalinnast)\n• Kaasaegse kunsti muuseum (11,8 km südalinnast)\n• Place des Quinconces (12,1 km südalinnast)\n• Maison du Vin de Bordeaux (12,3 km südalinnast)\nParempuyre – millal on parim aeg reisimiseks?


Auto salongi puhastustooted & auto hooldustooted - Ostke nüüd soodsa hinnaga\nVaruosad + Artikli number Klaasipuhasti FW480M\nArtikli number 116111\nArtikli number + Tootja 3 397 112 202 BOSCH\nOEN + Tootja FW480M SWF\nTekstiil / vaip-puhastaja\nKummihooldusvahend MOJE AUTO\nSisu: 200ml, Pihustianum\nAtrikli №: 19-112\nVAICO care, Sisu: 50ml, CST96\nAtrikli №: V60-0141\nTuleohtlik vedelik ja aur. Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett. Hoida lastele kättesaamatus kohas. Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. Mitte suitsetada. Hoida hästi ventileeritavas kohas. Hoida mahuti tihedalt suletuna.\nKaal (kg): 0,3345\npakendi kõrgus [cm]: 8,9\n(47,40 € 1 liitri kohta)\nPudel, Sisu: 200ml, must\nAtrikli №: K030\n(12,65 € 1 liitri kohta)\nSisu: 400ml, Pihustianum\nAtrikli №: 19-031\n(6,73 € 1 liitri kohta)\nAtrikli №: 40 27289 00333 7\nTuleohtlik vedelik ja aur. Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. Mitte suitsetada. NAHALE (või juustele) SATTUMISE KORRAL: kõik saastunud rõivad viivitamata seljast võtta. Loputada nahka veega [või loputada duši all]. Hoida hästi ventileeritavas kohas. Hoida jahedas.\n(42,80 € 1 liitri kohta)\nPudel, Sisu: 500ml, must\nAtrikli №: K035\nSisu: 500ml, Pudel\nAtrikli №: 70-175\n(14,58 € 1 liitri kohta)\nAtrikli №: 383441\nEriti tuleohtlik aerosool. Põhjustab nahaärritust. Põhjustab tugevat silmade ärritust. Võib põhjustada unisust või peapööritust. Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega. Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett. Hoida lastele kättesaamatus kohas. Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. Mitte suitsetada. Mitte pihustada leekidesse või muusse süüteallikasse. Mitte purustada ega põletada isegi pärast kasutamist. Hoida päikesevalguse eest. Mitte hoida temperatuuril üle 50 °C/122 °F. Mahuti on rõhu all: kuumenemisel võib lõhkeda.\nSisu: 185ml, Pihustianum, silikoonivaba, UV-kindel, bioloogiliselt lagunev\nAtrikli №: 11-809\nEriti tuleohtlik aerosool. Põhjustab nahaärritust. Põhjustab tugevat silmade ärritust. Võib põhjustada unisust või peapööritust. Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega. Hoida lastele kättesaamatus kohas. Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. Mitte suitsetada. Mitte pihustada leekidesse või muusse süüteallikasse. Mitte purustada ega põletada isegi pärast kasutamist. Vältida sattumist keskkonda. SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord. Hoida päikesevalguse eest. Mitte hoida temperatuuril üle 50 °C/122 °F. Mahuti on rõhu all: kuumenemisel võib lõhkeda.\nMaht (ml): 185\nkeem.omadus: silikoonivaba, UV-kindel, bioloogiliselt lagunev\n(43,08 € 1 liitri kohta)\nKummihooldusvahend LIQUI MOLY\nAtrikli №: 1538\nTuleohtlik vedelik ja aur. Põhjustab tugevat silmade ärritust. Võib põhjustada unisust või peapööritust. Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett. Hoida lastele kättesaamatus kohas. Hoida eemal soojusallikast, kuumadest pindadest, sädemetest, leekidest ja muudest süüteallikatest. Mitte suitsetada. Käidelda üksnes välitingimustes või hästi ventileeritavas kohas. SILMA SATTUMISE KORRAL: loputada mitme minuti jooksul ettevaatlikult veega. Eemaldada kontaktläätsed, kui neid kasutatakse ja kui neid on kerge eemaldada. Loputada veel kord. Hoida lukustatult.\n(18,98 € 1 liitri kohta)\nAtrikli №: M191\nAllaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav. Hoida lastele kättesaamatus kohas. Korduv kokkupuude võib põhjustada naha kuivust või lõhenemist. MITTE kutsuda esile oksendamist. Hoida lukustatult.\n(6,08 € 1 liitri kohta)\nKahjulik veeorganismidele, pikaajaline toime. Arsti poole pöördudes võtta kaasa toote pakend või etikett. Hoida lastele kättesaamatus kohas.\nÕhuvärskendaja Wunder-Baum Tree Holder, Tree House Black\nAtrikli №: 9957\nTooteliin: Tree House Black\nTunnussuurus: Tree Holder\nÕhuvärskendaja K2 VANILLA\nAtrikli №: V510\n(562,96 € 1 liitri kohta)


Uhiuus nõuanne pere toitmiseks dieedijuhistes - Tervis 2020\nUhiuus nõuanne pere toitmiseks dieedijuhistes\nDr Simeonsi dieet - Kuidas kaotada tervislikult 23 päevaga vähemalt 5kg? (Oktoober 2020)\nRühm raske tervisega asjatundjaid on just loonud uhiuue soovituste komplekti parima söömisviisi jaoks. Ameeriklaste dieedijuhisteks ja USDA poolt iga viie aasta tagant välja antavaks soovituseks on välja toodud toitumisharjumused, mis on uuringutes näidatud tervise jaoks parimatena. Selle aasta juhised sisaldavad mõnda uut soovitust:\nSuhkru tagasiminek: esmakordselt annavad dieedijuhised konkreetse soovituse: vähem kui 10 protsenti teie kaloritest peaks tulema iga päev lisatud suhkrust (tootjate poolt pakutav, mitte puuviljades ja piimas sisalduv looduslik tüüp) ). Täiskasvanutele on see maksimaalselt 12 tl lisatud suhkrut. 4-8-aastastele lastele mitte rohkem kui 8 teelusikatäit; väikelapsed, mitte rohkem kui kuus. Igas vanuserühmas on ameeriklasi liiga palju ja suhkrurikkad joogid, suupisted ja maiustused on peamised süüdlased. Samuti on oluline: komisjon soovitab mitte asendada lisatud suhkrut kunstlike magusainetega - selle asemel tuleks valida tervislikumad võimalused (nt toit sooda asemel vesi).\nKuidas: serveeri vett või piima koos söögi ja suupistetega. Töötle suhkruga magustatud jookidega nii, nagu oleks magustoit. Minge "pool-sies", et lõigata lapse lemmikutes suhkur 50 protsenti, näiteks tavaliste ja maitsestatud jogurtite ning tavalise ja šokolaadipiima kombineerimine (siin saate rohkem ideid).\nÄrge muretsege kolesterooli pärast: kuigi toitumisjuhised on traditsiooniliselt sisaldanud soovitatavat kolesterooli piirmäära, siis uusim versioon seda ei tee. Miks? Teadusuuringud ei ole veenvad, et toitude kolesterool mõjutab vere kolesteroolitaset negatiivselt.\nKuidas: mõned looduslikult kolesteroolirikkad toidud on samuti toitainetega pakitud - nagu munad, homaar, krevetid ja lambaliha -, nii et ärge vältige neid toite, sest olete kuulnud, et nende kolesteroolitase on kõrge.\nKeskenduge suurele pildile: uued juhised rõhutavad teie toitumise üldise mustri olulisust, mitte hammustuste kaupa toitaineid. Kahjuks peab meie praegune muster minema, kuna me lisame suhkrut ja naatriumi liiga palju ning puu- ja köögivilju pole piisavalt.\nKuidas: ärge krõbistage numbreid ega ärge stressige täpse portsjonite arvu pärast iga päev. Selle asemel mõelge laiemalt: kas teie pere suupistetab puuvilju ja köögivilju rohkem kui krõpse ja küpsiseid? Kas enamik teie teri on terved? Kas enamik teie pakutavatest jookidest on magustamata?\nEhkki eelmise aasta alguses avaldatud dieedijuhiste eelnõu sisaldas soovitust süüa vähem liha, ei sisaldanud lõplik versioon seda (mõnede arvates sundis USDA avaldama lihatööstusele survet selle väljaviimiseks). Juhistes öeldakse, et söömisharjumused, mis hõlmavad väiksemat tarbitavat liha ja töödeldud liha, on seotud väiksema riskiga selliste haiguste tekkeks nagu südamehaigused, diabeet ja rasvumine. Samuti öeldakse, et teismelised poisid ja mehed söövad tavaliselt rohkem liha, linnuliha ja mune kui vaja, ning peaksid sööma vähem ja hõlmama rohkem köögivilju.\nIstekärud, kes kutsuti tagasi sõrme amputatsiooni ohu tõttu\nProovisime järele: rändasime öörongiga\nUus isa George Clooney avas just oma kaksikute kohta ' Isiksused ja nimed\nAngelina Jolie tõi oma viimase filmi esilinastusele kõik 6 last\nÄmmaemandatest saab staatuse sümbol New Yorgis\nEma soovib, et vanemad tunnustaksid uppumise vähemtuntud märke\nÜksikema ehitab YouTube'i õpetuste vaatamise ajal terve maja\nIndeksamise võlu: kuidas teie 7–9kuune laps õpib indekseerima\nKatherine Heigli beebi number kolm on issi Mini-Me\nHõivatud emad: aeglustage ja tundke rõõmu\nFotod jäädvustage väärtusliku aja pere, kus oli kaksikut, kes möödus napilt päevad pärast sündi\nJosh Duhamel jagab parimat vanemate nõuannet, mille ta on saanud, ja seda tema enda isalt.\nTeie lapse esimene nutitelefon: 5 asja, mida tuleks enne ostmist kaaluda\n5 väikelapse reisimisega seotud probleemid, lahendatud\n5 levinumat uue ema väljakutset\n3 lihtsat elutoaparandust oma pere turvalisuse tagamiseks\n9 parimat beebiduši kingitust emmedele, kellel on juba lapsed\nKristen Bell paljastab oma ilurutiini ja kuidas ta laseb oma lastel päikesekaitset kanda\nEmaduse karistus ' Kas see on tõeline ja see röövib karjääri edendamise ja palga maksmise emme\nPäris emad vestlesid: kas ma lihtsalt pissisin oma püksid?\nNeed on aasta populaarseimad beebinimed


Õpilased saatsid krooni ära - Uudised - Sakala\n8. detsember 2010, 0:00\nNeiud nautisid suurmehe seltskonda.\nEile keskpäeval võis kesklinnas Carl Robert Jakobsoni monumendi juures näha toimetamas vahvat seltskonda. Need olid Paalalinna gümnaasiumi kaheksanda klassi tüdrukud, kes süütasid kuju juures küünlad ja lugesid isamaalisi luuletusi.\nKaja Lepla on oma õpilastega ka varem toredaid asju korda saatnud. Kolm aastat tagasi värvisid nad Tartu tänava ääres vana puuputka triibuliseks, võttes aluseks Viljandi kihelkonna seeliku mustri. Triipe võisid tollal seintele vedada ka möödakäijad.


kathia11 profiil | mrporn.cam\nViimase sisselogimise aeg: 02.04.20 10:20:19\nKlõpsates nupul, tõstad kathia11 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. kathia11 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nkathia 3 fotot 3 photos\nOluline info kasutaja kathia11 kohta\nKasutaja kathia11 tööaeg\nPühapäev 2:00 – 0:00


Itella Smartpost palub pakkidele võimalikult kiiresti järele minna, et kõik pakid jõuaksid õigeaegselt tellijateni | Bioneer\nItella Smartpost palub pakkidele võimalikult kiiresti järele minna, et kõik pakid jõuaksid õigeaegselt tellijateni\nFoto: Itella pakiautomaat/Itella\n"Oleme võtnud kasutusele ennetavad meetmed nakkusohu minimeerimiseks, näiteks tihendanud pakiautomaatide puhastusgraafikuid ning kullerid desinfitseerivad regulaarselt käsi enne ja pärast pakkidega kokkupuudet," sõnas Parras. Lisaks soovitab ettevõte automaadist paki välja võtmise või saatmise järel käed desinfitseerida ning lisakaitsena kasutada ka ühekordselt kasutatavaid kilekindaid või latekskindaid.\nAlates eriolukorra väljakuulutamisest on tõusnud pakiautomaatidesse tellitud kaupade osakaal, kuid see-eest langenud pakkidel järel käimine osades pakiautomaatides.\n„Hetkel tellitakse pakiautomaatidesse pakke rohkem kui jõulude ajal, mis on meie jaoks tipphooaeg. Samas on aeglustunud pakkidel järel käimine osades pakiautomaatides, mis tekitab pakiuputuse paljudesse pakiautomaatidesse üle Eesti. Kõik pakid jõuavad klientideni võimalikult kiirelt ainult siis, kui neile pakiautomaatidesse ka järgi tullakse,“ sõnas Parras.\n29. 09. Pakenda säästlikult - vanapaber on uus mullikile


2019. a parima mahetootja tiitel läks Tõrva veisekasvatajatele - Lõunaeestlane\n2019. a parima mahetootja tiitel läks Tõrva veisekasvatajatele\nAvaldatud: 15 september, 2019\nVõitjad Tiina ja Ivo Tomson. Foto: Airi Vetemaa\nMahekonkursside parimad on selgunud. Käesoleva aasta parim mahetootja on Tiina ja Ivo Tomsoni ettevõte Vilsi OÜ. Aasta parim mahetoit on Saaregurmee OÜ tootesari BabyCool ja parim mahejook Peenjoogivabrik Nudist OÜ vahuvein Rabarbra Brut Organic. Täna Vabaõhumuuseumis toimunud leivapäeval valisid külastajad oma lemmikuks La Muu AS piparmündi-Stracciatella jäätise.\nMaaeluministeeriumi tellimisel tänavu juba kümnendat aastat toimunud konkurss näitas mahetootjate väga head taset ja oli tasavägine. Parima mahetootja konkursi võitnud lihaveisekasvatajad Tiina ja Ivo Tomson Valgamaalt paistsid eelkõige silma väga professionaalse aretustööga. Nad on loomade heaolule pühendunud uuendusmeelsed farmerid, kes on rajanud kõrgel tasemel tootmiskompleksi. „Tore, et meie tegemisi hinnatakse. Soovimegi, et rohkem pöörataks tähelepanu sellele, et meil on suurepärased looduslikud võimalused maheda rohumaaveise kasvatamiseks. Loodame, et lõpuks hakkab ka tarbija selliselt toodetud liha väärtust mõistma ja hindama. Täname ka Liivimaa Lihaveist rohumaaveise liha propageerimise eest,“ ütles Tiina Tomson.\nTeisele kohale tulnud Tori Jõesuu Siidri- ja Veinitalu tegeleb õuna- ja viinamarjakasvatusega ning on juba tuntust kogunud omavalmistatud siidrite ja muude jookidega, 2016. a võideti siidriga ka parima mahetoote auhind. Karmo ja Veronika Haasi sõnul on nende jaoks väga oluline väärindada kohalikku toorainet ja tõsta Eesti siidrikultuuri. Kolmandale kohale tulnud Niliske talu perenaine Krista Kanniste kasvatab lihaveiseid ning puuvilju ja marju. Koduõuele rajatud töötlemishoones on võimalik liha lõigata ning talu oma toorainest valmivad mahlad ja siirupid.\nMahetooteid hinnati kahes kategoorias – parim mahetoit ja parim mahejook. Beebitoitude sarjaga BabyCool parima mahetoidu tiitli võitnud Saaregurmee OÜ tegevjuht ja üks asutajatest Annika Vestel sõnas: „Täname tunnustuse eest, see paneb terve BabyCooli pere silmad särama ja näitab, et tegeleme õige asjaga. Meile on väga tähtis, et meie ettevõtmisest võidavad kõik – nii tootjad, tarbijad kui ka keskkond. Oma toodetes kasutame vaid kodumaist mahetoorainet ja loodame suuremale koostööle paljude väikeste mahekasvatajatega üle Eesti, et koos kasvada.“\nParim mahetootja 2019 – Vilsi OÜ/ Vilsi Angus, Tiina ja Ivo Tomson\nII koht – Tori Jõesuu Siidri- ja Veinitalu OÜ, Karmo ja Veronika Haas\nIII koht – Wilawander OÜ/ Niliske talu, Krista Kanniste\nParim mahetoit 2019 – Saaregurmee OÜ tootesari BabyCool\nII koht – Pagar Võtaks OÜ sepik peedi ja tüümianiga\nIII koht – Pajumäe Talu OÜ mahevõi musta küüslauguga\nParim mahejook 2019 – Peenjoogivabrik Nudist OÜ vahuvein Rabarbra Brut Organic\nII koht – Mahlametsa OÜ õuna-ebaküdooniamahl\nIII koht – Öun Drinks OÜ tikrilimonaad\nPõneva toote eriauhind – Kuusikaru OÜ Piesta õunastroop\nToote sisu ja disaini väga hea kooskõla eriauhind – Eco Flora OÜ Rand & Rossi kastmete tootesari\nLeivapäeva külastajate lemmik – La Muu AS piparmündi-stracciatella jäätis\nII koht – Minna Sahver OÜ Minna mahe astelpaju marmelaad\nIII koht – Kuusikaru OÜ Piesta õunastroop\nAasta parima mahetootja konkursile kandideeris seitse mahetootjat üle Eesti. Aasta parima mahetoote konkursile esitati kokku 50 toodet 24 ettevõttelt. Parima tootja ja toote valisid välja erialaspetsialistidest koosnevad hindamiskomisjonid.\nKonkursid korraldas Maaeluministeeriumi tellimisel Eesti Mahepõllumajanduse Sihtasutus koostöös Mahepõllumajanduse Koostöökoguga. Parima mahetoote valimisel tehti koostööd Eesti Kulinaaria Instituudiga. Aasta parimat mahetootjat ja -toodet valiti kümnendat korda.\nEesti Vabaõhumuuseumis korraldatud leivapäev on osa tähistatavast Eesti toidu kuust, mille raames toimub septembri jooksul üle 30 kodumaisele toidule pühendatud ürituse. Eesti toidu kuu jooksul toimuvast saab rohkem teavet veebilehelt www.eestitoit.ee.\nMahepõllumajandusest annab teavet www.maheklubi.ee.\nVärske uuring: isegi kerge koroona läbipõdemine annab antikehad\nVIDEO: USA linn on pärast mäsu nagu sõjatanner\nValitsus toetas ettepanekuid joobes juhtimise vähendamiseks\nStatistikaamet: Töösuhete arvu langus on peatunud\nRahvastikuminister: lastega perede kindlustunde tagamiseks pikeneb vanemahüvitise saamise õigus laste järjestikuse sünni korral\nMitu tuhat valgepõsk-laglet kahjustamas põllul tärkavat vilja. Foto: Jaanus Remm\nKeskkonnaamet: Põllupidajad aitasid selgitada hanekahjude vältimise võimalusi\nValitsus kiitis heaks töötushüvitise ja töötutoetuse tõstmise, tööampsude lubamise ning pikendas töötasuhüvitise maksmist\nTÄHELEPANU: Ürask hakkas lendlema!\nLõimumise aruanne: vähenevad tööturulõhed, parem keeleeksamite sooritus, suurenev ETV+ vaadatavus\nVõhandu jõest leiti 65-aastase mehe surnukeha\nCOVID-19 blogi, 28. mai: ööpäevaga lisandus 11 positiivset testi, neist üks Viljandimaal\nTÜ: Meeste viljatuses võivad süüdi olla nii geenid kui ka keskkond\nARVAMUS: Aga mis suvekoolis halba on?\nPeaminister Ratas: Töötame võõrtööjõu probleemi lahendamise nimel\nKUUM: Prantsusmaa keelustas klorokviini kasutamise koroona ravimiseks\nPihkva oblastis löödi uus koroonaga nakatumiste rekord\nLätis tuli juurde 4 uut koroonaga nakatumist ja 1 koroonasurm\nMinister Reps: Kooliaasta algab 1. septembril\nEuroopa Komisjon esitas ettepaneku 750-miljardilise taastekava kohta\nRootsis uuritakse, kas huuletubakas on imeravim koroona vastu\nKUUM: Võrus läks taas elekter ära\nKeskkonnainspektorid kontrollreidil Tallinna sadamas. Foto: Tarmo Tehva/ Keskkonnainspektsioon\nKeskkonnaamet: Jäätmete sissevedu Eestisse on aasta-aastalt suurenenud\nImede ime: Soome vetesse ilmusid delfiinid (lisatud video)\nAdvokaat selgitab: Kas tänaval tohib inimesi pildistada?\nPõllumajandusamet: Rapsipõldude ja õitsvate taimede pritsimine on suurendatud tähelepanu all\nVTA: rändlindudel pole tuvastatud lindude grippi\nLaborispetsialistid pipeteerivad koroonaproove laminaarkapis. Foto: Synlab\nCOVID-19 blogi, 27. mai: ööpäevaga lisandus 6 positiivset testi ja 1 koroonasurm\nKUUM: Positiivsete koroonatestide arv hüppas Eestis taas üles 10 peale\nSaksa juhtiv viroloog: tuulutamine on koroona puhul olulisem kui kätepesu\nVIDEO: Ema viskab koroonakarantiini ajal väikelapse põrandale (NB! Nõrganärvilistele mittesoovitav)\nVIDEO: Venemaal möllas hirmus marutuul (NB! Nõrganärvilistele mittesoovitav)\nPõlva vallas sõitis naine autoga kraavi, kaassõitja viidi haiglasse\nMaksuamet avas tänasest avaliku võlapäringu\nPõhiseaduse 100. aastapäeval 15. juunil heisatakse Eesti lipud\nKanepist loobuda soovijad saavad nüüd abi ka veebinõustamisena üle Eesti\nLõuna-Eesti kuus maakonda said juurde 25 baaskoolituse läbinud rahvatantsujuhendajat\nAlustava ettevõtja baaskoolitus 2020\nLisanduvad uued bussiliinid\nLasteaed Buratino kuulutab välja konkursi lasteaiaõpetaja ametikohale\nSaates "Valgalase pooltund" on jutuks Hargla-kandi tegemised\nValga Vallavalitsus võtab tööle lastekaitsespetsialisti\nAS GoBus avab uue kaugliini\nLinnavalitsuse istung 27. mail\nRäpina mnt 4, 6, 6a ja 6b kinnistute ja lähiala detailplaneeringu koostamise algatamine ning keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine\nTartu Regiooni Energiaagentuuri energiatõhususe-alased konsultatsioonid Võrus!\nLinnavalitsuse istung 20. mail\nJäätmekava avaliku väljapaneku pikendamine\nMaanteeamet sulgeb ohtlikus seisukorras Restu silla\nOtepää Gümnaasiumi tööpakkumised\nOtepää tähistab Eesti lipu 136. aastapäeva\nKeeni Põhikooli direktori konkurss\nOtepää Gümnaasiumi direktoriks valiti Maire Murumaa\nTänavused liikumisüritused on olnud teistsugused\nNUKU teater jõuab suvel Tõrva!\nBussiliiklus Tallinna suunal on taastumas\nRäpina Spordikool kutsub taas purjetamise huviringi\nRäpina valla spetsialisti eluaseme toetus\nSetomaa Edendüsfondi taotluste tähtaeg pikendatud\nSetomaa programmi eeltaotlusvoor 2020 on avatud\nArhiiv Vali kuu mai 2020 (551) aprill 2020 (668) märts 2020 (937) veebruar 2020 (669) jaanuar 2020 (445) detsember 2019 (410) november 2019 (342) oktoober 2019 (380) september 2019 (334) august 2019 (428) juuli 2019 (410) juuni 2019 (511) mai 2019 (519) aprill 2019 (465) märts 2019 (342) veebruar 2019 (296) jaanuar 2019 (319) detsember 2018 (392) november 2018 (389) oktoober 2018 (355) september 2018 (296) august 2018 (354) juuli 2018 (331) juuni 2018 (374) mai 2018 (398) aprill 2018 (354) märts 2018 (302) veebruar 2018 (274) jaanuar 2018 (236) detsember 2017 (259) november 2017 (311) oktoober 2017 (271) september 2017 (71) august 2017 (123) juuli 2017 (114) juuni 2017 (134) mai 2017 (159) aprill 2017 (156) märts 2017 (163) veebruar 2017 (159) jaanuar 2017 (190) detsember 2016 (187) november 2016 (207) oktoober 2016 (104) september 2016 (16) august 2016 (2) juuli 2016 (2) juuni 2016 (2)