«Reaalsuseks saanud ulme maa»  Baudrillardi visioon Ameerika Ühendriikidest - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n«Reaalsuseks saanud ulme maa»  Baudrillardi visioon Ameerika Ühendriikidest\nFOTO: SCANPIX, TOPFOTO, AP, AFP, IMAGE WORKS\nSõna «Ameerika» tähendab eurooplaste jaoks eelkõige Ameerika Ühendriike, ja alles seejärel kontinenti, kus peale USA asuvad teised hiigelkultuurid ja riigid. Ent erinevalt teistest Ameerika riikidest on USA eurooplasi intrigeerinud alates oma tekkimise hetkest. Ameerika on ühtaegu kauge ja lähedane, euroopalik ja eurooplasele täiesti võõras kultuuriruum.\nAmeerika lummab ja võõrastab üheaegselt, kusjuures Euroopa intellektuaalide jaoks tundub suhtumine Ameerikasse olevat üks osa nende identiteediloomest. Ameerika on justkui mingi vaimuhaiguse sümptom  ta on objekt, mis justkui ei tohiks tähelepanu väärida, kuid on erakordselt erutav. Ta on labane ja iganenud ideaalidega, aga kõik võtavad temast eeskuju. Ja kõik räägivad temast kogu aeg  nagu seksist. Üldine neurootiline kõikumine põlastuse ja imetluse vahel ei jaga mitte ainult inimesi kahte leeri, vaid läbistab neid ka sisemiselt.\nSellest eurooplaste jaoks irriteerivast ja neurootilisest Ameerikast on üsna palju kirjutatud. Eesti keeles on saadaval Alexis de Tocquevillei «Tähelepanekud Ameerika demokraatiast», mille originaal ilmus 1874. aastal, ja Umberto Eco «Reis Hüperreaalsusesse», mille itaaliakeelne versioon ilmus 1973. aastal. Muidugi on ilmunud ka mitmeid käsitlusi Ameerika Ühendriikidest  riigi ajaloost, poliitikast ja kultuurist , aga see on teine teema. Siin käib jutt ikkagi Ameerikast kui eurooplaste neuroosist.\nBaudrillardi 1986. aastal ilmunud «Ameerika» on põnev jätk Eco analüüsile, kes jõuab järeldusele, et Ameerika kultuur on hüperreaalne  seal loodud kunstlik reaalsus on muutunud loodusest reaalsemaks, koopiad originaalidest tegelikumaks. Disneyland, näiteks, on Eco arvates fantaasiamaailm, mis on tõelisest maailmast tõelisem nimelt seetõttu, et ta vastab meie fantaasiatele ja unistustele paremini kui reaalne maailm. Ameerika reaalsus on seetõttu üheaegselt viirastuslik ja paeluv.\nBaudrillard jätkab Eco poolt sissetallatud mõtterada: «Ameerika pole unenägu ega reaalsus, see on hüperreaalsus. Hüperreaalsus, kuna ta on utoopia, mis on algusest peale elanud, nagu oleks ta realiseerunud» (lk 38). Ameeriklased elavad usus, et nad on teoks teinud kõik selle, millest teised on unistanud  õigluse, külluse, rikkuse ja vabaduse. Kõigi teiste rahvaste unistuste realiseerimine annabki Ameerikale rahulolu ja enesekindluse, mis on oma ideaalides pettunud ning irooniast ja sarkasmist murendatud eurooplastele kättesaamatud.\nAmeeriklasi iseloomustab «idülliline arusaam endast kui maailma keskpunktist, supervõimust ja absoluutselt kehtivast mudelist», samal ajal kui eurooplased jäävad «katkikäristatud hingega nostalgilisteks utopistideks», keda nende kriitilise vaimu subtiilsus ja kontseptuaalne kujutlusvõime aina enam oma elust võõrandab (lk 97100).\nAmeerika seevastu lummab oma vitaalsuse ja energiaga. Miljonid inimesed usuvad, et nad teevad õiget asja ja elavad parimas maailmas kõikidest võimalikest. Baudrillardi arvates on tegemist grandioosse elu simulatsiooniga, ent ameeriklased ei taju seda  selles mõttes on tegemist «primitiivse kultuuriga». Asjad eksisteerivad siin üldse simulatsiooni jaoks, mitte vastupidi: maastikud on lihtsalt fotograafia toormaterjal, naised on materjal seksuaalse stsenaariumi jaoks, mõtted kirjutatu jaoks, terrorism moe ja meedia jaoks, sündmused televisiooni jaoks jne (lk 42). Hüperreaalsed simulatsioonid moodustavad Ameerika elukeskkonna, mis realiseerib uut tüüpi vabaduse. Mitte euroopaliku vabaduse, mis seisneb inimese sisemises ideaalses tões, vaid vabaduse ennast muuta, ühest kohast teise liikuda, kombeid ja riideid vahetada, tarbida, süüa, osta, ja seda kõike lihtsalt nautida, «just as it is».\nEurooplasele nagu Baudrillard mõjub selline lihtsus ja vahetus ulmelisena: ameeriklased on autoteid rajades ja kõrgusesse pürgivaid linnu luues «ruumi lõpmatuks muutnud» ja seeläbi avanud tõelise «ulmeruumi» (lk 126), kusjuures Ameerikas ei kuulu ulme fantaasiamaailma, vaid ta moodustab selle reaalsuse, milles inimesed elavad. Ameerika ongi reaalsuseks saanud ulme maa.\n«Ameerikas on kino tõene, kuna kogu ruum, kogu elulaad on kinematograafilised. Seda lõhet, seda abstraktsiooni, mille üle meie kurdame, siin ei eksisteeri: elu on kino.» (lk 127)\nNagu näeme, erutab Ameerika Baudrillardi väga  nii nagu Umberto Ecotki ja paljusid teisi Euroopa intellektuaale. Nii see konkreetne Baudrillardi tekst kui ka Ameerika-teemaline kirjandus üldse on väga emotsionaalne ja läbitud soovist ühelt poolt Ameerikat maha teha ja teiselt poolt tema lumma selgitada.\nMinu arvates on selline Ameerika-teemaline kirjandus nagu psühhoanalüüsi seanss, mille käigus tuleb päevavalgele see osa lääne kultuurist, mida eurooplased endale tunnistada ei taha. Amerikaniseerumine ei ole ju seletatav selle suurriigi sekkumisega, vaid me amerikaniseerume ise, selle üle vihastades ja viha USA peale välja valades, kuid siiski järjekindlalt ja aina enam.\nAmeerika on nagu seks Euroopa modernse kultuuri alateadvuses, mis ennast vaatamata raevukale emotsionaalsele eitamisele Euroopas aina kindlamalt kodus tunneb. Rääkides Ameerika ulmelisusest ja hüperreaalsusest, räägime tegelikult iseendast. Seda on lihtsalt kergem teha, kui me need asjad võõra objekti külge poogime.\nEesti Raamat 2007


Elas poiss nimega Siim. Ta elas oma peres Niidu tänaval. Tal oli kaks venda Romet ja Karl ning üks õde Riina. Kõik olid lõbusad lapsed, aga Siim oli unistaja ehkki ta oli parajalt sportlik poisike.\nSiimu kõige suurem unistus oli, et ta pääseks kunagi mingisugusesse kuulsasse jalgpalli koondisesse. Kahjuks ei olnud nende kodu juures kuskil isegi kohta , kus jalgpalli harjutada, trennis käimisest rääkimata. Ta oli selle üle väga kurb. Ta oli kohe ütlemata kurb, nii kurb, et kõik perekonnas märkasid seda ja küsisid, et mis teda küll nii kurvaks teeb. Kui ta sellest suurest unistusest emale ja isale rääkis, püüdsid nad pojale teisi huvisid tekitada. Pallimänguks ju kohta ei olnud. Keegi ei käinud kuskil jalgpallitrennis.\nNad ostsid Siimule uue huvitava käekella ja väga kalli telefoni, millega sai keerulisi mänge mängida ja muud huvitavat teha. Siim ei tahtnud telefoni. Kella üle oli tal rohkem hea meel. Tal tekkis mõte, et kella järgi saaks hakata trenni tegema ja palli harjutada.Vanemad ostsid talle jalgpalli.\nÜhel päeval , kui Siim koolist koju tuli, nägi ta pargis mingeid poisse pallidega. Ta tundis huvi ja läks neilt uurima, mis pallid need on ja kas poisid käivad kuskil palli harjutamas. Poisid rääkisid, et nad on kaugelt, aga nende juures saab käia jalgpallitrennis. Siimul oli kuuldu üle hea meel. Ta palus ühelt poisilt telefoni numbri ja oli nüüd õnnelik, et saab võibolla oma telefoni kasulikult tarvitada. Kui ema ja isa lubavad, saab ta ju hakata trennis käima ja selleks peab ta poistele helistama, et teada , kus see trennikoht asub.\nKodus rääkis Siim kohe juhtunust emala ja isale. Kuulnud, et koht asub väga kaugel, ei olnud nad asjaga nõus. Siim palus neilt väga, väga luba ja lõpuks sai ta ikkagi kokkuleppele.\nHelistanud üleskirjutatud telefoninumbrile, sai Siim teada, kuidas ta kohale peab minema ja et ta peaks hakkama trennis käima vähemalt 3 korda nädalas. Siimule ei lugenud mitte miski, ta oli väga õnnelik, et suur osa tema unistusest on täitunud. Ta saab hakata jalgpallitrennis käima.\nEsimesel korral eksis Siim ära . Ta ei leidnud bussipeatust üles.Tal oli hirm, et ei jõuagi koju tagasi, aga ta hoidis oma jalgpalli tugevalt kaenla all, sai sellest julgustust ning astus julgelt edasi , kuni leidiski õige tee bussipeatusesse .\nSiim oli juba päris kaua trennis käinud. Nad olid isegi võitusid saavutanud. Ühel päeval kui Siim võistlustelt saabus,teatas isa saladuslikul moel, et Siimu kodukandis on nüüd jalgpalliväljak ja üks kuulus treener tahab oma võistkonda kokku panna. Algul oli Siimul kahju oma võistkonnast ära tulla, aga kui veel mõned poisid otsustasid kaasa tulla, siis Siim nõustus. Kõik poisid olid võimsad harjutajad ja käisid täpselt kella järgi trennis. Nii saidki nad lõpuks päris kuulsaks ja Siimu unistused olidki täitunud.


Kuulsused annetasid haruldase nahahaigusega Laura heaks 700 eurot - Tervis\nLastefondi korraldatud heategevuslik kirbuturg.\nLastefondi tegevjuht Küllike Saar ütles, et üritus õnnestus väga hästi ning selle raha eest saab hüvitada kolmeaastase Laura kahe kuu nahahooldusvahendite maksumuse.\nOsa tuntud inimeste esemetest jäi veel müümata. «Peame pidama aru, kuidas lastefondile annetatud asjadega toimetada. Arvatavasti osaleme veel mõnel vahval laadal või paneme need oksjonile,» ütles Saar ning tänas kõiki ostjaid ja annetajaid.


Eesti vanim trükikoda ostis Soome ettevõtte - Tööstusuudised\nEesti vanim trükikoda ostis Soome ettevõtte\nEesti suurim iseseisev trükitööstuse ettevõte Reusner AS omandas 51% osaluse Soome ettevõttes Arkmedia OY.\n„Meil on olnud Arkmeda OY-ga pikaajaline ja väga meeldiv koostöö,“ sõnas Reusneris finantsjuhi ülesandeid täitev Guido Viik. „Tehingu taga on eeskätt soov liita kahe ettevõtte tugevused kokku – meil on suurem seadmepark ja tootmisvõimsus, neil aga kliendibaas nii Soomes kui ka Rootsis,“ lisas Viik.\nJuba praegu moodustab Reusneri käibest ligi 90% eksport. Peamised sihtturud asuvad Põhjamaades. Ettevõtte juhtkonna kinnitusel ei muutu Eesti kontori igapäevases töös midagi. Samuti jätkab Soomes tööd senine tegevjuhtkond.\nReusner AS on Eesti-Soome erakapitalil põhinev iseseisev trükifirma, mis ei kuulu ühegi meediakontserni koosseisu. Ettevõtte pakub oma klientidele kõike, mida kaasaegne trükitööstus võimaldab, alates ajakirjadest ja reklaamtrükistest kuni tootekataloogide ja kalendriteni. Ühtlasi on tegu Eesti vanima jätkuvalt tegutseva trükiettevõttega, mille asutas 1633. aastal Christoph Reusner.\nArkmedia OY on Soomes 1991. aastal asutatud trükifirma, mis on pakkunud kvaliteetset trükiteenust nii koduturul kui ka Rootsis. Ettevõttes töötab 20 inimest.


Buduaar - UURING SELGITAS: kui vanalt peaks abielluma, et vältida lahutamist?\nKui veel paarkümmend aastat tagasi arvati, et 22 on viimane taks abiellumiseks ja laste tegemiseks, siis nüüdseks on ajad juba ammu muutunud. Paarid sõuavad abieluranda ja saavad lapsi järjest hiljem. Milline on aga teadlaste arvates parim vanus abiellumiseks, vältimaks hilisemat lahutamist?\nUSA-s läbiviidud uuringu kohaselt on parim iga abiellumiseks 25 ja 32 eluaasta vahel. Selles vanuses abiellunud lahutavad lähima viie aasta jooksul kõige vähem.\nSamast uuringust selgus ka tõsiasi, et kõige suurema tõenäosusega lahutavad need paarid, kes olid abielludes alla 20-aasta vanused. Ilmselgelt ei tulnud see fakt paljude jaoks üllatusena. Ootamatuna selgus aga uuringust, et hilistes kolmekümnendates ja varastes neljakümnendates abiellunud inimesed lahutasid taas rohkem.\nHilistes kahekümnendates abiellunud lahutasid aga tunduvalt vähem, samuti kestsid paremini varastes kolmekümnendates abiellunute liidud.\nPaaridest, kes olid abiellunud 25 ja 29 eluaasta vahel, lahutasid viie aasta jooksul 15 protsenti. Protsendiarv oli 14, kui abielu oli sõlmitud 30 ja 34 eluaasta vahel.\n1.00€ Roosa kampsun


SA EI OLE MU SÕBER: Kim Cattralli sõnavõtt paneb kulme kergitama | Buduaar\n2018. aasta 12. veebruar 11:38\n“Seksi ja linna” staarid Kim Cattrall ja Sarah Jessica Parker on ka varem avalikult omavahel arveid klaarinud, kuid Kimi hiljutine postitus läks üle piiri ning pani nii mitmedki fännid kulme kergitama. Nimelt avaldas naine avalikult soovi, et Sarah Jessica Parker ta lõpuks rahule jätaks.\nKim, kes leinab oma venda Christopher Cattralli, oli sotsiaalmeedias avaldatud postituses otsekohene ning palus, et Sarah temaga enam ühendust võtta ei prooviks. Ilmselt oli viimane proovinud Kimiga ühendust saada ning talle kaastunnet avaldada.\n“Sellisel traagilisel hetkel ei vaja ma sinu armastust ega toetust, Sarah Jessica Parker,” kirjutas Kim. “Mu ema küsis mu käest täna, millal Sarah Jessica Parker, see silmakirjatseja, meid rahule jätab? Sinu jätkuv katse ühendust saada on valus meeldetuletus, kui õel sa olid ja siiani oled. Las ma teen selle sulle VÄGA selgeks. (Kui sa pole sellest veel aru saanud). Sa ei kuulu mu perekonda. Sa ei ole mu sõber. Seega ma kirjutan sulle, et viimast korda käskida sul lõpetada meie tragöödiast kasu lõikamine, et saaksid taastada oma “hea tüdruku” imidžit,” lisas ta.\nStaaride fännid olid nii julmast sõnavõtust šokeeritud.


Nissan Pulsar peidab endas rahvaautot Qashqai - Forte\nNissan Pulsar peidab endas rahvaautot Qashqai\nNissani DNA üheks põhitunnuseks on innovaatilisus. Iga järgmise põlvkonna mudeliga püütakse luua midagi uut. Nii juhtus ka aastal 2007, kui Nissan otsustas lõpetada Almera tootmise ning teha üks täiesti teistmoodi pereauto. Selleks autoks oli teedrajav crossover Nissan Qashqai.\nPraegu võib tunduda, et crossoveris ehk linnamaasturis ei ole midagi revolutsioonilist, kuid kaheksa aastat tagasi ei olnud see nii. Autosid, mis oleksid mahukad, mugavad ja töökindlad, kuid suudaksid samal ajal saada hakkama lisaks linnatänavatele ka keerulisematel pinnavormidel, lihtsalt ei olnud.\nSee oli Nissani poolt julge samm, kuid turg võttis uue mudeli hästi vastu. Lausa nii hästi, et õige pea sai sellest autost tõeline hitt kõikidel turgudel, olles ka täna enimmüüdud Nissani mudeliks. Qashqai võitis kiirelt ka praktilise meelega eestlaste südame, sest meie augulistele tänavatele sobis ta ideaalselt.\nSpetsialistid väidavad, et ka täna, kui Qashqai on teinud läbi värskenduskuuri, on see üks paremaid pereautosid, mis müügil. Avar salong, sõidumugavus ja hea läbitavus tagavad selle, et ta teeb hästi kõike seda, mida üks pereauto tegema peab. Lisaks veel rikkalik standardvarustus, mis tõi uuele Qashqai’le eelmisel aastal Top Gear’i poolt “Igat senti väärt auto” tiitli Baltimaades.\nNissan Pulsar sai võimsa turbomootori (9) 24.03.2015\nVIDEOD: 30 aastat Nissan Pulsari säravaid reklaame läbi aegade 18.03.2015\nParadoksaalselt on ainus, mida võib Qashqai’le ette heita tema peamine trump – see, et ta on crossover. Lihtsalt on olemas palju inimesi, kes kunagi crossoverit ei vali. Nende jaoks on crossover juba oma stiili poolest liiga pretensioonikas. Kõigile millegipärast ei meeldi mängida mõttega minna peale tööpäeva oma autoga loodusesse rallima. Kuid avarat, moodsat ja töökindlat autot tahaksid nemadki.\nEhk siis midagi sellist, mis oleks nagu Qashqai aga mitte crossover. Just nendele inimestele mõeldes projekteeriti Nissan Pulsar. See on auto neile, kes ei mõtle vaid enda peale ning tahavad klassikaliselt konservatiivses kestas kõike seda, mille poolest Nissan hea on. Midagi elegantset, mõistliku ja moodsat, mis oleks piisavalt väike selleks, et linnas mugavalt manööverdada, kuid seest nii ruumikas, et ennast ka perega mugavalt tunda.\nÄratuntavat sarnasust Qashqai ja Pulsari vahel on märgata kasvõi välimuses. V kujuline esivõre, mis ümbritseb Nissani märki, kaarjad esituled ning kumer kapott on neil peaaegu identsed. Lisaks annavad Nissalile omased kerejooned ja dünaamika selgelt edasi, et tegemist on sama perekonna sõidukitega. Pulsari välimus on Qashqai'ga võrreldes vaid oluliselt sõiduautolikum.\nPeale välimuse jagavad Qashqai ja Pulsar ka paljusid tehnilisi lahendusi. Isegi mootorid on neil samad. Neid mõlemaid saab osta nii otsesissepritse kui turbolaadimisega mootoritega.\nValikust leiab 1,2-liitrise DIG-T bensiinimootori võimsusega 115 hj ja 1,5-liitrise dCi võimsusega 110 hj. Kuigi Pulsari tühimass on tagasihoidlikum on mõlemal mootoril piisavalt jõudu piisavalt selleks, et tagada sujuv sõit igas olukorras. Näiteks bensiinimootoriga Pulsar kiirendab 100 kilomeetrini tunnis 10,7 sekundiga ja diiselmootoriga mudelil kulub selleks 11,5 sekundit. Kuna Pulsar on madalam, siis on ta ka 0,4 sekundit kiirem, kui Qashqai. Sellest tulenevalt on ka Pulsari keskmine kütusekulu mootorist sõltuvalt väiksem – kas 5 või 3,6 liitrit sajale kilomeetrile. Neid numbreid kroonib ka Pulsari esmaklassiline CO2-pääst – ainult 94 g/km.\nVälimus ja taktikalis-tehnilised andmed on olulised, kuid peamine on see, kuidas sõitjad end autos tunnevad. Salongi peitubki nende autode peamine sarnasus. See sarnasus ei ole juhuslik, sest halvasti hoitud saladus on see, et Pulsar on ehitatud Qashqai põhjale. Tänu sellele ei ole rohkelt ruumi mitte ainult eessõitjatel vaid ka tagaistmel. See on saavutatud tänu oma klassi pikimale teljevahele, mis on tervelt 2700 mm, ning nutikale konstruktsioonile, tänu millele on\nPulsaris tunduvalt rohkem jala- ja õlaruumi kui konkureerivates väikse keskklassi mudelites. Tagaistme jalaruumi poolest, mis on tervelt 692 mm, edestab Pulsar isegi kesklassi mudelite keskmist näitajat.\nKusjuures mahukas salong ei ole saavutatud pakiruumi arvel. See mahutab lausa 385 liitrit ning seda saab tänu allaklapitavatele tagaistmetele isegi terve kuupmeetri võrra suurendada. Sellest hoolimata on sõiduk märkimisväärselt kompaktne pikkusega vaid 4385 mm, mis on just paras pikkus selleks, et ka kitsastel linnatänavatel parkida.\nLisaks on Pulsaril, nii nagu Qashqai’l, standardvarustuse nimekirjas rohkelt selliseid lahendusi, mida konkurendid isegi raha eest ei paku. Enamiku neist võib võtta kokku sõnadega Nissani turvakilp, mis muudab autoga sõitmise võimalikult ohutuks. Tänu sellelele jõudis Pulsar ka Eesti Aasta Auto 2015 aasta võistlusel auväärsele teisele kohale. Kusjuures esikohast jäi puudu vaid üks punkt!\nKokkuvõtvalt võib öelda, et Pulsar on Qashqai linnasõbralik edasiarendus. Ta kannab endas kõikide nende positiivsete elementide edasiarendust, mis Qashqai hitiks tegid. Tundub põnev ja isegi veidi uskumatu?\nEks võrdle neid mudeleid ja veendu ise: www.nissan.ee.\nNISMO — pool sajandit võite aja, tehnika ja konkurentide üle\nPereauto otsingul: Nissan Pulsar, emale paras ja isale meeldib


Rattaretk "Tahan sõita ohutult!" - filateelia foorum\nRattaretk "Tahan sõita ohutult!"\nPostitus Postitas elmo » 08.07.2005 19:07\nEesti Posti uudiseteveebilt\nEesti Post, Eesti Politsei, Eesti Piirivalve, Eesti Autoklubi ja Regio õpetavad ühisel rattaretkel 6.-9. juulini Koidula piiripunktist Pärnusse kõiki rattasõiduhuvilisi, kuidas liikluskeerises toime tulla ning enda elu ohtu seadmata sõita.\n"Päev-päevalt on meie tänavatel näha rohkem jalgrattureid – ratas pole enam pelgalt vahend vaba aja veetmiseks ja sportimiseks, vaid ka igapäevane liiklusvahend ühest kohast teise jõudmisel, millele annab kinnitust ka järjest suurem jalgrattateede rajamine," ütles rattaretke "Tahan sõita ohutult!" eestvedaja, Eesti Posti tootmisdirektor Maire Lodi. "Paraku kasvab ka jalgratturitega, sealhulgas lastega juhtunud liiklusõnnetuste arv," möönis julgestuspolitsei liiklusjärelevalve talituse ülemkomissar Tõnis Sulu.\nPolitsei juhib jalgrattaretkega tähelepanu, et ka jalgrattaga liigeldes tuleb ohtudele liikluses tähelepanu pöörata ning et politsei on kodaniku jaoks kättesaadav igas Eestimaa piirkonnas. Jalgratas on üks põhilisemaid töövahendeid ka kirjakandjatel, mistõttu on Eesti Postil võimalus saada ratastega liigeldes hea ülevaade postitöö korraldusest ja võimalikest probleemidest erinevates Eestimaa punktides.\nRattaretkelistega on oodatud kaasa sõitma kõik huvilised ja ühineda võib ükskõik millises punktis. Enam kui poolsada retkel algusest lõpuni osalejat külastavad mitmeid posti- ja konstaablipunkte Võru-, Valga-, Viljandi- ja Pärnumaal. Avalikel üritustel Võrus, Otepääl, Tõrvas ja Pärnus räägitakse ohutust liiklemisest ning lapsed saavad oma teadmised ja oskused proovile panna mitmetes võistlustes, milles osalejate vahel loositakse rattaretke lõpp-punktis välja tehniliselt korras jalgratas. Rattureid on lubanud tervitama tulla Võru linnapea Ivi Eenmaa ja abilinnapea Innar Mäesalu, Otepää vallavanem Aivar Nigol, Tõrva abilinnapea Tõnu Jaansalu, Pärnu maavanem Toomas Kivimägi ja Pärnu linnapea Ahti Kõo.\nÜritustel osaleb Lõvi Leo ning Eesti Post võtab kasutusele rattaretke suveniirtempli.\nEnam kui 300 kilomeetrisel retkel sõidavad kaasa ka Eesti Posti juhatuse esimees Peeter Raudsepp, Lõuna regiooni juhataja Tarmo Kirotar, Lääne politseiprefekt Priit Suve, Pärnu politseiosakonna ülemkomissar Tarmo Kohv, Värska vallavanem Rein Järvelill, Eesti Piirivalveameti staabiülem kolonel Aare Evisalu, Võru maavanem Ülo Tuulik, Eesti Autoklubi juhatuse liige Jaanus Laas ja mitmete kohalike omavalitsuste esindajad.\nEesti Post korraldab suviseid rattaretki juba viiendat aastat, alates möödunud aastast on kaasa sõitnud ka Eesti Politsei esindajad.\nAnnela Laaneots, Politseiameti pressiesindaja\nTel. 612 3050; annela.laaneots@pol.ee\nPolitseiameti veebil on uudisele\nlisatud ka pilt,\nmis tõenäoliselt on rattaretkel kasutatavaks suveniirtempliks ja ajakava. Viimatinimetatu on suveniirtemplist huvitatud kogujate jaoks oluline info ning seetõttu kopeerin selle sõnumisse\n10.30 - 11.00 Retke avamine ja teelesaatmine Koidula piiripunkti juures\n12.00 - Obinitsa, Setu muuseumi külastus\n14.30 - Lasva\n16.00 - 18.00 Võrus Vabaduse platsil jalgrattasõidus osalejate vastuvõtt, lastele\njalgratta vigursõidu võistlus, joonistusvõistlus "Tahan sõita ohutult", politseiorkestri kontsert, politsei ja autoklubi tehnika näitus, külla tuleb Lõvi Leo, täispuhutav postkontor, kasutusel retke suveniirtempel.\n10.00 - Rõuge\n13.00 - Antsla\n17.30 - 19.30 Otepääl Keskväljakul jalgrattasõidus osalejate vastuvõtt, valla turvapäev, politsei, päästeameti, kiirabi ja autoklubi tehnika näitus, lastele jalgratta vigursõidu võistlus, joonistusvõistlus “Tahan sõita ohutult”, külla tuleb Lõvi Leo, täispuhutav postkontor, kasutusel retke suveniirtempel.\n10.00 - Kuigatsi\n12.00 - 14.00 Tõrva Keskväljakul postkontori ja bussijaama taguses parklas jalgrattasõidus osalejate vastuvõtt, politsei ja autoklubi tehnika näitus, lastele jalgratta vigursõidu võistlus, joonistusvõistlus “Tahan sõita ohutult”, külla tuleb Lõvi Leo, täispuhutav postkontor, kasutusel retke suveniirtempel.\n10.00 - Tihemetsa\n10.30 - Kilingi-Nõmme\n14.00 - 16.00 Pärnu teater Endla esisel Keskväljakul rattaretke lõpetamine, politseiorkestri kontsert, lastele jalgratta vigursõidu võistlus, joonistusvõistlus "Tahan sõita ohutult", politsei, piirivalve, posti ja autoklubi tehnika näitus, külla tuleb Lõvi Leo, täispuhutav postkontor, kasutusel retke suveniirtempel.\nKui eelnev on pärineb filateeliauudiste listi 4. juuli õhtul saadetud sõnumist, siis täna jõudis Hiiumaale rattaretke postkaart Obinitsast, mis tõenäoliselt oli esimeseseks rattaretkel külastatud postkontoriks\nSuur tänu Jürile!\nSamuti on rattaretke kajastamist alustanud ka ka meediaväljaanded:\nRattaretk “Tahan sõita ohutult!” lõpeb Pärnus (Grete Naaber) -- Pärnu Postimees 05.07.2005\nhttp://www.parnupostimees.ee/050705/esi ... 057054.php\nOhutu liiklemise õpe rattuseile (Andero Kaha) -- SL Õhtuleht 08.07.2005\nPostitus Postitas elmo » 11.06.2006 18:09\n8. juulil kell 10 jõuab Virtsu Merepäevale rattaretk "Tahan sõita ohutult!".\nEesti Post korraldab koostöös Eesti Politsei, Eesti Piirivalve, Eesti Autoklubi, Coca-Cola HBC Eesti ja Regioga ühise rattaretke "Tahan sõita ohutult!". Retke eesmärk on teadvustada rahvale, kuidas rattaga ohutult liigelda ning liikluskeerises toime tulla. Rattaretkelised sõidavad 6.-8. juulini Ikla piiripunktist läbi Häädemeeste, Uulu, Paikuse, Audru, Tõstamaa, Pärlselja, Varbla, Paatsalu, Virtsu, Lihula ja Rõude Haapsallu.\nTeekonna vältel külastatakse mitmeid postkontoreid ja konstaablijaoskondi, kuhu on oodatud ka kõik huvilised. Häädemeestel, Uulus, Paikusel, Audrus, Tõstamaal, Varblas, Virtsus, Rõudes ja Haapsalus toimuvad üritused, kuhu oodatakse kohalikke jalgrattaga sõitjaid ja muidu liiklejaid. Ratastele tehakse tehniline ülevaatus, lisatakse parema nähtavuse ja ohutu liiklemise tagamiseks helkureid. Räägitakse ohutust liiklemisest. Paikusel ja Virtsu pargis korraldatakse lastele vigursõidu võistlus ja Rõudes tehakse korrastustöid laste mänguväljakul.\nRetkele ootame kõiki rattasõiduhuvilisi. Retke ei pea kogu pikkuses läbi sõitma, ühineda võib igas peatuskohas. Kui retke kaasasõitmine tundub ülejõukäiv, siis tulge ikkagi kindlasti 8. juulil kell 10 Virtsu kooli juurde, kus saate osaleda laste vigursõidu võistluses ja samuti jagame vajalikke näpunäiteid teie rataste korrashoiuks. Platsi kõrval olevast "Postibussist" saab samal ajal retke eritempliga kirju ja kaarte saata.\nSama võib lugeda Hanila valla uudistest\nKorraldajate veebidele pole info veel jõudnud, kuid aega veel on -- küllap jõuab.\nPostitus Postitas elmo » 09.07.2006 21:04\nRattaretk "Tahan sõita ohutult!" propageerib ohutut liiklemist\nEesti Post koostöös Eesti Politsei, Eesti Piirivalve, Eesti Autoklubi, Coca-Cola HBC Eesti ja Regio korraldavad 6.-8. juulini ühise rattaretke "Tahan sõita ohutult!" Iklast Haapsallu, mille eesmärk on propageerida ohutut liiklemist.\n"Kõik liiklejad – olgu nad siis vana rattaloksuga või kiiremat sorti autoga, peavad arvestama ka teiste teelolijatega," sõnas retke peakorraldaja Eesti Posti kvaliteedidirektor Maire Lodi. "Ärgem tekitagem ohtlikku olukorda ükskõik millisele liiklejale. Kui autod peavad parema nähtavuse jaoks sõitma tuledega, siis ratturid peavad samuti olema nähtavad. Pimedal ajal ei tasu tulla tumedate riietega ja ilma ühe helkurita teele. Me kõik oleme seda väärt, et alati alustatud sõidud sihtpunktini jõuaksid."\n"Meie üldist liikluspilti vaadates jääb vahel mulje, et autostumas pole mitte ainult liiklus vaid ka inimeste mõtlemine. See, et kellelgi on all vähem rattaid kui neli, ei tähenda kindlasti, et temaga liikluses vähem arvestada tohiks. Antud rattaretkega kutsumegi kõiki autojuhte üles rohkem märkama ja austama oma kaherattalisi kolleege," ütles julgestuspolitsei liiklusjärelevalve talituse vanemkomissar Tõnis Sulu.\nTeekonna vältel külastatakse mitmeid postkontoreid ja konstaablijaoskondi, kuhu on oodatud ka kõik huvilised. Häädemeestel, Uulus, Paikusel, Audrus, Tõstamaal, Varblas, Virtsus, Rõudes ja Haapsalus toimuvad üritused, kuhu oodatakse kohalikke jalgrattaga sõitjaid ja muidu liiklejaid. Ratastele tehakse tehniline ülevaatus, lisatakse parema nähtavuse ja ohutu liiklemise tagamiseks helkureid, samuti selgitatakse ohutu liiklemise põhimõtteid. Paikusel ja Virtsus korraldavad retkelised lastele vigursõidu võistluse ja Rõudes tehakse korrastustöid laste mänguväljakul.\nRetke sõidab kaasa "Postibuss", kust saab retke eritempliga kirju ja kaarte saata.\nOhutut liiklemist teadvustav rattaretk toimub kuuendat aastat.\n10.30 -11.00 Rattaretke avamine Ikla piiripunktis 13.00 Häädemeeste 17.00 Uulu 18.00 Paikuse - lastele vigursõidu võistlus\n10.00 Virtsu - lastele vigursõidu võistlus 14.00 Rõude – korrastatakse laste mänguväljakut 17.00 Haapsalu\nMartin Luige; Julgestuspolitsei infojuht tel 5023124\nFilateeliauudiste listi sai edastatud valik viiteid:\nHäädemeeste valla kalender 06.07.2006\nPaikuse valla üritused\nTõstamaa valla uudised\nHanila valla uudised\nMarna valla veeb\nHaapsalu linna veeb\n[filateelia:1191] Re: Rattaretk TAHAN SÕITA OHUTULT 08.07.2006\nPanin kiirelt pisikesed pildid üles... pildid on (nagu tavliselt:-( ilma allkirjadeta, sest alles jõudsin koju ja sain just paar päeva vaiki olnud netiühenduse tööle... kui keegi soovib endale trükkimiseks või muuks otstarbeks suuremat ja korralikku faili mõnest pildist, siis võib alati meili teel küsida vaido@vaido.net ...\nVõtsin osa ainult rattaretke esimese päeva (06.07.2006) Iklast Pärnusse... ega esimene kord tohigi väga üle pingutada:-)... tänud Mairele, Tiit Hansmannile ja teistele Eesti Posti töötajatele, tänu kellele teisipäeva lõuna ajal tekkinud mõttest sai kiiresti teoks tehtud kena puhkus Pärnumaal...\nRatas sai ELS'ga Iklasse ja loodetavasti on ka juba Tartusse tagasi jõudnud:-)...\nKiitus Mairele ja teistele korraldajatele, et selline kena ettevõtmine on aastaid elus püsinud... kõik laabus õlitatult ja ajagraafikust mõnel pool isegi kiiremini...\nStardis esimene loendus andis tulemuseks 92 osavõtjat, aga peale minu oli teisigi, kes seal pikemat või lühemat maad kaasa sõitsid... nii et osalejate koguarv oli kindlasti 100++... minu ratta spidomeeter näitas Paikusele jõudes 70,31 km, maksimaalne kiirus 30,72 km/h, keskmine kiirus 17,73 km/h ja puhas sõiduaeg 3:57:56\nKohalikus ajakirjanduses leidis rattaretk ka esiküljel kajastamist:\nhttp://www.parnupostimees.ee/070706/esi ... 065908.php\nJuba on Vaidot põhjust tänada rattaretkelt saadetud postkaardi eest. Lisan pildi, et templi värvist ja mõõtmetest ettekujutus tekiks:\nPostitus Postitas elmo » 22.05.2007 22:48\nÄsja ilmunud POSTISARV tutvustab eelinfona käesoleval suvel toimuvat 7. rattaretke Saaremaal, mis tahetakse lõpetada 07.07.2007 kell 7.\nKõrvaltempel on traditsioonilise kujundusega\nTäpsem marsruut ja ajakava selguvad hiljem.\nPostitus Postitas elmo » 18.06.2007 11:57\nMaire Lodi [Maire.Lodi@post.ee]\n... marsruudile jäävad sellised postkontorid: 05. juuli: Kuivastu, Liiva; Orissaare, Tornimäe, Kaali. 06. juuli: Aste, Kärla, Kihelkonna, Lümanda. 07. juulil Salme, Kuressaare.\nKõik kes soovivad tembeldusi, peaksid saatma ümbrikud või kaardid mulle hiljemalt 03. juuliks Pallasti 28. Arvestama peab, et tempel on päris suur ja punast värvi. Kui keegi soovib kaardile templit saada, siis kaart ei tohiks olla selline libe ja läikiv, kus tempel laiali läheb. Varasematel aastatel on selliseid olnud ja tempel on laiali läinud.\nPostitus Postitas elmo » 18.06.2007 19:11\nMaire Lodi saatis ka pildid rattaretke kaardist:\nPostitus Postitas elmo » 10.06.2008 18:53\nArtikkel ajalehtede MEIE MAA\nja HIIU LEHT ühisest lisalehest SAARTE SUVENÄDAL nr 1 (166) 6.-12.06.2008 lk 5\nRe: Rattaretk "Tahan sõita ohutult!"\nPostitus Postitas elmo » 08.07.2008 18:06\nEesti Posti uudis:\n08.07.2008 - Rattaretk Tahan sõita ohutult seekord Hiiumaal\n10.- 12. juulil sõidavad Hiiumaa teedel Eesti Posti, Eesti Politsei, Eesti Piirivalve, Eesti Autoklubi, Coca-Cola HBC Eesti ja Regio ratturid eesmärgiga teadvustada, kuidas rattaga ohutult liigelda ning liikluskeerises toime tulla. Retk toimub juba kaheksandat aastat ja sellest võtab osa 145 ratturit.\n„Teekonna vältel külastatakse Kõrgessaare, Emmaste, Käina, Kärdla ja Suuremõisa postkontoreid, tehakse koostööd Hiiumaa politsei ja piirivalve esindajatega. Marsruudile pikkusega 255 km jäävates külades ja linnas toimuvad üritused, kuhu oodatakse kohalikke jalgrattureid ja muidu huvilisi. Heaks tavaks on saanud, et iga läbitava omavalitsuse territooriumil sõidavad kaasa kohaliku omavalitsuse esindajad,“ kommenteeris retke Eesti Posti kvaliteediosakonna juhataja Maire Lodi. Lodi on rattaretke idee algataja ja seotud selle korraldamisega 2001. aastast.\n„Rattaretk toimub sellel aastal juba kaheksandat korda ning selle ettevõtmisega tahame juhtida inimeste tähelepanu jalgratturit ähvardavatele ohtudele ja näidata, mida igaüks saab ise teha selleks, et neid vältida.“ iseloomustas retke Julgestuspolitsei ülemkomissar Tõnis Sulu.\nPeatuskohtades toimub rataste tehniline ülevaatus, parema nähtavuse ja ohutu liiklemise tagamiseks lisatakse helkureid ning räägitakse ohutust liiklemisest. Palade kooli juures ja Kärdlas korraldatakse vigursõidu võistlus, Kõpu külamäe läheduses tehakse korrastustöid. Koostöös kohalike omavalitsustega paigaldatakse uued postkastid neile, kes seda vajavad.\nHuvilised saavad retke toimumise ajal kõikides peatuskohtades saata eritempliga kirju ja kaarte.\nÜrituste ja peatuste toimumise kohad ja ajad:\nHeltermaa sadamas retke avamine kell 14.30\nPalade koolimaja kell 15.30\nKõrgessaare postkontor kell 09.30\nKõpu külamäel kell 12.00\nLeisu koolimaja kell 16.00\nEmmaste keskuses kell 17.30\nKärdla keskväljakul kell 10.30\nKäina ujula platsil võrkpallivõistlus ratturite ja kohaliku võistkonna vahel ja retke lõpetamine kell 15.30.\nEsimene rattaretk toimus 2001 juulis. Start oli Haapsalus, mil läbi seitsme maakonna sõideti Viljandisse.\nHea ajakirjanik, oled oodatud rattaretkele! Teekonda ei pea kogu pikkuses läbi sõitma, sõitjatega võib ühineda igas peatuskohas. Kui kaasasõitmine tundub ülejõukäiv, siis tule kindlasti retke peatuspaikadesse.\nAS Eesti Post pressiesindaja\ntel 625 7292, GSM 50 39908\nCoca-Cola Hellenic Avalike suhete juht\ntel 6503 131, GSM 5579 808\n- Emmaste valla veebil\nhttp://www.emmaste.ee/index.php?page=87 ... cle_id=167\n- Käina valla veebil\n- Tahan sõita ohutult 2008\nPostitus Postitas elmo » 17.07.2009 20:28\n17.07.2009 - Täna stardib rattaretk „Tahan sõita ohutult”\n17.-18. juulil sõidavad Lääne-, Rapla- ja Harjumaa teedel Eesti Posti, Eesti Politsei, Eesti Piirivalve, Falck Autoabi, Coca-Cola Hellenic Eesti ja Regio ratturid eesmärgiga teadvustada, kuidas rattaga ohutult liigelda. Retk toimub juba üheksandat aastat ja sellest võtab osa üle saja ratturi.\n„Teekonna vältel külastatakse postkontoreid ja tehakse koostööd kohaliku politsei esindajatega. 162 kilomeetrit pikale marsruudile jäävates külades ja linnades toimuvad üritused, kuhu oodatakse nii jalgrattureid kui teisi huvilisi. Heaks tavaks on saanud, et iga läbitava omavalitsuse territooriumil sõidavad kaasa kohaliku omavalitsuse esindajad. Seekord ühinevad meiega regionaalminister Siim Valmar Kiisler, Rapla vallavanem Aare Heinvee, Kohila vallavanem Hillar Kalmet, Risti vallavanem Rein Kruusmaa ja Saue aselinnapea Rafael Amos,“ kommenteeris retke Eesti Posti juhatuse liige Aavo Kärmas, kes ka ise rattaretkel osaleb.\n„Rattaretk toimub sellel aastal juba üheksandat korda. Ettevõtmisega tahame juhtida inimeste tähelepanu jalgratturit ähvardavatele ohtudele ning näidata, mida igaüks saab ise teha selleks, et neid vältida. Eesti Posti kirjakandjad kasutavad posti laialikandmisel jalgrattaid ja turvalisuse teema on meie jaoks tähtis,“ lisas Kärmas.\nRattamatkal osaleb ka regionaalminister Siim Valmar Kiisler, kelle sõnul on ettevõtmine väga tervitatav. „Eesti teedel näeb veel üsna vähe rattaid ja seda suuresti ohutuspõhjustel. Taolised retked on hea algatus, et õpetada jalgratturitele, kuidas liikluses ohutult käituda ja samal ajal tuua teedele ka neid, kes tavaliselt autoroolis istuvad ja sellepärast rattasõidu ohte võib-olla vähem tajuvad, ”ütles Kiisler.\nKogu teekonna vältel (Risti-Laukna-Sipa-Märjamaa-Kaerepere-Alu-Hageri-Kurtna-Saue-Muraste) tehakse erinevates peatuskohtades kõikide huviliste jalgratastele tehnilist ülevaatust. Parema nähtavuse ja ohutu liiklemise tagamiseks lisatakse ratastele helkureid ning räägitakse ohutust liiklemisest, sealjuures kiivri kandmise vajalikkusest. Sotsiaalprojektina tehakse korrastustöid Laukna lasteaia mänguväljakul, kus värvitakse mängumaja ning uue ümbrise saab liivakast.\nEsimene rattaretk toimus 2001. aastal, siis starditi Haapsalust.\nLisainfo http://rattaretk2009.blogspot.com/, rattaretke kaarti näeb http://www3.regio.ee:8080/rattamatk/\nPostitus Postitas elmo » 02.07.2010 20:34\n1. juuli 2010 - Järgmisel nädalal algab rattaretk „Tahan sõita ohutult!“\nJuba kümnendat aastat järjest korraldavad Eesti Post, Politsei- ja Piirivalveamet, Falck Autoabi, Coca-Cola Hellenic ja Regio ühist rattaretke, et teadvustada rattaga ohutult liiklemist ja liikluskeerises toimetulemist. Kümne aasta jooksul on liikluses hukkunud 144 jalgratturit.\nÜhisüritus „Tahan sõita ohutult!” toimub sel aastal 9.–10. juulil, retkele stardib ligemale sada ratturit. Tänavu sõidetakse üle 200 km Lääne-Virumaa, Jõgevamaa ja Tartumaa teedel, kogu teekonna vältel külastatakse kohalikke postkontoreid, piirivalvekordoneid ja tehakse koostööd Politsei- ja Piirivalveameti esindajatega.\nMarsruudile jäävates külades ja linnades toimuvad üritused, kuhu oodatakse kohalikke jalgrattureid oma kaherattalise sõbraga kontrolli. Heaks tavaks on saanud, et iga läbitava omavalitsuse territooriumil sõidavad meiega kaasa kohaliku võimu esindajad.\nPeatuskohtades tehakse ratastele tehniline ülevaatus, parema nähtavuse ja ohutu liiklemise tagamiseks lisatakse helkureid, samuti räägitakse ohutust liiklemisest ja kiivri kandmise vajalikkusest.\nOotame kõiki huvilisi retke peatuspaikadesse, huvilised saavad kohalikes postkontorites saata ka retke eritempliga kirju ja postkaarte.\nÜrituste toimumise kohad ja ajad: 9. juulil kell 9:15 Tamsalu postkontori kõrval olev park, 10:40 Väike-Maarja keskväljak, 13:00 Simuna spordihoone ees, 16:50 Vaimastvere, 18:00 Jõgeva linnavalitsuse esine plats; 10. juulil kell 12:00 Pala koolimaja staadion, 14:20 Kallaste keskväljak, 15:00 Alatskivi, 16:00 Lähte koolimaja juures, 17:40 Koosa.\nKui ratturid ei ole nendeks kellaaegadeks veel sihtkohta jõudnud, siis Falck Autoabi tehnilise abi masinad ja mehhaanikud on kindlasti juba kohal, et kõigi rattaid korrastada.\nVaata ka alates 1. juulist rattaretke kaarti: http://www3.regio.ee:8080/rattamatk/\nHetkel näitab viidatud veeb küll veel eelmise aasta rattaretke marsruuti, kuid loodetavasti see uuel nädalal uueneb ...\nPostitus Postitas elmo » 14.07.2010 01:15\nÕige aadress 2010. aasta rattaretke kohta:\nTeemakohane artikliviide ka:\nOhutud rattasõitjad startisid Virumaalt (Teet Suur) -- Virumaa Teataja 10.07.2010 19:16\nPostitus Postitas elmo » 18.08.2010 20:04\nAgo Papp saatis koopia rattaretkelt saadetud saadetisest:\nPostitus Postitas elmo » 04.07.2011 18:19\nUudis Eesti Posti veebilt:\n4. juuli 2011 - Rattaretk „Tahan sõita ohutult!“ stardib sel aastal Ida-Virumaalt\nJuba üheteistkümnendat aastat järjest korraldavad Politsei- ja Piirivalveamet, Eesti Post, Falck Autoabi, Coca-Cola Hellenic ja Regio ühist rattaretke, et teadvustada ohutut liiklemist jalgrattaga ning rõhutada kiivri kandmise vajalikkust. Selle üheteistkümne aasta jooksul on Eesti liikluses Maanteeameti andmete kohaselt hukkunud 156 jalgratturit.\nÜhisüritus „Tahan sõita ohutult!" toimub sel aastal 8.-9. juulil ja retkele stardib ligemale sada ratturit. Tänavu sõidetakse ca 200 km Ida-Virumaa teedel, kogu teekonna vältel aidatakse kohalikel elanike kontrollida nende rataste seisukorda, külastatakse kohalikke postkontoreid, piirivalvekordoneid ja tehakse koostööd Politsei- ja Piirivalveameti esindajatega. Heaks tavaks on saanud, et läbitava omavalitsuse territooriumil sõidavad retke kaasa kohaliku võimu esindajad.\nKuna uues liiklusseaduses on alates 1. juulist kiiver alla 16-aastastele ratturitele kohustuslik, siis on käesoleva aasta Rattaretk võtnud just selle sõnumi levitamise enda südameasjaks.\nMargus Kotter Politsei- ja Piirivalveametist sõnas: "Rattaretk on saanud hüvaks traditsiooniks, mis aitab ohutut liiklemist propageerida. See on hea viis uue liiklusseadusega harjumiseks ning sellega tutvumiseks. Kutsume jalgrattureid üles kasutama liikluses alati kiivrit ja helkurvesti, sest see on teie enda ohutuse huvides. Loodame, et Rattaretk aitab eestimaalastel end uue seadusega paremini kurssi viia ja tõstab inimeste teadlikkust liiklusohutuse olulisusest."\nPeatuskohtades tehakse kõikidele huvilistele ka ratta tehniline ülevaatus, parema nähtavuse ja ohutu liiklemise tagamiseks lisatakse helkureid, samuti räägitakse ohutu liiklemise põhimõtetest. Ootame kõiki huvilisi retke peatuspaikadesse, et kontrollida oma ratta ohutust ja tehnilist seisukorda ning soovi korral saavad huvilised saata kohalikes postkontorites ka retke eritempliga kirju ja postkaarte.\nKõik Rattaretkel osalejad kannavad kollas linti, et avaldada toetust keerulises olukorras kaasmaalastele Liibanonis.\n8. juulil: 9.00 - Jõhvi, Keskväljak; 13.45 Kohtla-Järve, spordihoone väljak; 20.00 Narva-Jõesuu, bussijaama juures.\n9. juulil: 9.30 Narva, Peetri plats; 20.00 Alajõe, poe parkimisplats.\nKui ratturid ei ole nendeks kellaaegadeks veel sihtkohta jõudnud, siis Falck Autoabi mehhaanikud on kindlasti kohal, et kõigi rattaid korrastada.\nRattaretke marsruut: Jõhvi - Kohtla-Nõmme kaevanduspark - Kohtla-Järve (VKG OIL) - Ontika - Valaste - Toila - Sillamäe (Silmet) - Narva-Jõesuu - Narva - Eesti Soojuselektrijaam - Poruni ürgmets - Gorodenka - Kuningaküla - Permisküla - Jaama - Alajõe\nPostitus Postitas elmo » 12.07.2011 10:14\n8. juuli 2011 -Sada ratturit stardib Ida-Virumaa rattaretkel „Tahan sõita ohutult!"\nJalgrattaga ohutult sõitma ja kiivrit kandma kutsuv üritus toimub 11. korda. Ühise rattaretke korraldavad Politsei- ja Piirivalveamet, Eesti Post, Falck Autoabi, Coca-Cola Hellenic ja Regio. Jalgratturite ohutusele pühendatud ettevõtmine on endistviisi aktuaalne, viimase üheteistkümne aasta jooksul on Eestis Maanteeameti andmete kohaselt hukkunud 156 jalgratturit.\n8.-9. juulil sõidetakse ca 200 km Ida-Virumaa teedel. Kuna uues liiklusseaduses on alates 1. juulist kiiver alla 16-aastastele ratturitele kohustuslik, siis on käesoleva aasta rattaretk võtnud just selle sõnumi levitamise enda südameasjaks.\nJõhvi vallavanem Tauno Võhmari meelest ei ole ohutust meie liikluses kunagi liiga palju. „See ei ole ainult sajakonna inimese ratastega väntamine punktist A punkti B, vaid osa ühiskondlikust vastutusest, mis juhib tähelepanu sellele, et meie kõigi turvalisuse huvides on olla liigeldes viisakas ning jälgida enda ja teiste ohutust,“ lausus Võhmar.\nKutsume jalgrattureid üles kasutama liikluses alati kiivrit ja helkurvesti. See on hea viis uue liiklusseadusega harjumiseks ning sellega tutvumiseks.\nRetke peatuskohtades tehakse kõikidele huvilistele ratta tehniline ülevaatus, parema nähtavuse ja ohutu liiklemise tagamiseks lisatakse helkureid, samuti räägitakse ohutu liiklemise põhimõtetest. Kõiki huvilisi oodatakse peatuspaikadesse, et kontrollida oma ratta ohutust ja tehnilist seisukorda, soovi korral saavad huvilised saata kohalikes postkontorites ka retke eritempliga kirju ja postkaarte.\nMatkajad külastavad ka kohalikke postkontoreid ja piirivalvekordoneid ning teevad koostööd Politsei- ja Piirivalveameti esindajatega. Heaks tavaks on saanud, et läbitava omavalitsuse territooriumil sõidavad retke kaasa kohaliku võimu esindajad.\n8.juulil: 9.00 - Jõhvi, Keskväljak; 13.45 Kohtla-Järve, spordihoone väljak; 20.00 Narva-Jõesuu, bussijaama juures.\nKõik rattaretkel osalejad kannavad kollast linti, et avaldada toetust keerulises olukorras kaasmaalastele Liibanonis.\nEvelin Ilvese tervitus täna 11. korda startivale rattaretkele "Tahan sõita ohutult".\nhttp://et-ee.facebook.com/note.php?note ... 2&comments\nJõhvi vald: Ohutut liiklemist propageeriv rattaretk stardib Jõhvist\nNarva: Rattaretk „Tahan sõita ohutult!”\nhttp://www.narva.ee/ee/linnakodanikule/ ... /page:3683\nPostitus Postitas elmo » 05.07.2013 20:28\n[filateelia:5678] Hiline uudis rattaretkest\nÄsja eetris olnud Aktuaalne Kaamera\nnäitas videolõiku täna Tartust startinud järjekorras juba 13. rattaretkest "Tahan sõita ohutult"\nInternetis asja uurides selgus, et kõige varem oli asjakohane pressiteade olemas Tartu linna veebil:\nRattaretk "Tahan sõita ohutult!" propageerib ohutut rattaga liiklemist\nhttp://www.tartu.ee/index.php?page_id=3 ... enDocument\nKorraldajad teavitasid sellest alles eile, 04.07.2013:\nPolitsei ja Piirvalveamet\nRattaretk “Tahan sõita ohutult!“ liigub sel aastal Tartu-, Põlva- ja Võrumaa teedel\nEesti Post uudis\n4. juuli 2013 – Rattaretk «Tahan sõita ohutult!» liigub sel aastal Tartu-, Põlva- ja Võrumaa teedel\nHomme, 5. juulil stardib Tartu raekoja platsilt juba 13. korda rattaretk «Tahan sõita ohutult!», millega propageeritakse ohutut jalgrattaga liiklemist.\nEesti Posti, Politsei- ja Piirivalveameti (PPA), Falck Autoabi, Coca-Cola Hellenic Eesti ja Regio ühisel retkel osaleb sadakond ratturit. Tänavu sõidetakse läbi ligi 200 km Tartu-, Põlva- ja Võrumaa teid. Külastatakse teele jäävaid vaatamisväärsusi, nagu Leevaku hüdroelektrijaam, Räpina paberivabrik ja Eesti kõige idapoolsem paik Saatse.\nRattaretke peatuspaikades saab kontrollida enda ratta tehnilist seisukorda, ohutu liiklemise tagamiseks jagatakse helkureid, räägitakse ohutu liiklemise põhimõtetest.\nKäesoleval aastal on vigastada saanud 55 ja hukkunud kolm jalgratturit. Eelmise aasta sama aja seisuga oli vigastada saanud 61 ja hukkunud neli jalgratturit. Lõuna prefektuuri teeninduspiirkonnas on tänavu vigastada saanud 22 jalgratturit, eelmisel aastal 17 ratturit. Lõuna-Eesti teedel jalgrattureid hukkunud ei ole.\nLõuna prefektuuri liiklusjärelevalvetalituse vanemkomissari Ove Saare sõnul sõltub jalgratturite ohutus liiklejate tähelepanelikkusest ja oskusest üksteisega arvestada.\n«Ratturid on liikluskeerises nõrgemaks pooleks, ometi saavad nad oma ohutuse huvides palju ära teha. Seda eelkõige end võimalikult nähtavaks tehes, kiivrit ja tehniliselt korras ratast kasutades ning ise liiklusreegleid järgides. Autojuhtide roll on aga Õppida teadlikult kahe-rattalisi märkama,» ütles Ove Saar.\nÜrituse korraldaja Indrek Raig Eesti Postist ütles, et rattaretk on suurepärane võimalus inimestele meelde tuletada ohutu liiklemise tähtsust.\n«Kuna ka meie töötajad läbivad iga päev ratastega tuhandeid kilomeetreid, on meile väga tähtis, et kõik inimesed mõistaksid, kui oluline on liiklusseaduse järgimine ning ohutu jalgrattaga liiklemine,» lausus Indrek Raig.\nRattaretk algab 5. juulil kell 11 Tartust ning selle avab Tartu linnapea Urmas Kruuse, kes sõidab retke kaasa linna piirini.\nOotame kõiki huvilisi retke peatuspaikadesse, kus saab kontrollida oma ratta ohutust ning soovi korral saavad huvilised saata kohalikes postkontorites ka rattaretke eritempliga kirju ja postkaarte.\nPeatuspaigad ja -ajad\n• Reede, 5. juuli\n10.30 Tartu raekoja plats\n• Laupäev, 6. juuli\n12.40 Koidula raudteejaam\nKui ratturid ei ole nendeks kellaaegadeks veel sihtkohta jõudnud, siis Falck Autoabi mehhaanikud on kindlasti kohal, et huviliste rattaid korrastada.\nInfo: PPA pressiesindaja Tuuli Härson (tel 5554 0727), Eesti Posti kommunikatsioonispetsialist Kadri Tonka (tel 5664 3972), Coca-Cola Hellenic Eesti avalike suhete juht Nele Normak (tel 5865 1441).\nTekstis olev viide eritempli kasutamise kohta on ilmselt ekslik. Küllap on tegelikult kasutusel kõrval- või suveniirtempel nagu see ka varasematel aastatel on olnud.\nVaata teemat filateelia foorumis\nVabandan uudise "maha magamise" pärast! Ehk mõni templihuviline siiski homme jõuab jaole ...\nOleks väga hea, kui keegi saab aidata rattaretke templi pildiga, mille meelsasti eelpool nimetatud foorumiteemale lisaksin. Seda võib oskaja muidugi ise ka teha, kuid olen valmis abiks olema.\nTegelikult käib see ka kahe eelmise aasta templi pildi kohta -- needki foorumiteemas praegu kahetsusväärselt puudu.\nPostitus Postitas elmo » 12.07.2014 16:41\nTaaskord jõudis info minuni hilinenult\nAga olgu see siiski lisatud.\nPõltsamaalt stardib reedel rattaretk “Tahan sõita ohutult” -- Põltsamaa.info 08.07.2014 21:47\nhttp://poltsamaa.info/index.php/755-pol ... ]Rattaretk “Tahan sõita ohutult” stardib Põltsamaa lossihoovist 11. juulil ning lõppeb 12. juulil Järveveere puhkemaja juures.\nRetk toimub neljateistkümnendat korda ning propageerib ohtutut jalgrattaga liiklemist. Retke eesmärgiks on juhtida autojuhtide ja meedia tähelepanu jalgratturite ohutule liiklemisele suurematel maanteedel. Samuti olla eeskujuks, kuidas peaks olema jalgrattur liikluses varustatud, hästi nähtav ning kuidas peaks sõitma suure liiklusega maanteedel grupis. Kõikides suuremates peatuskohtades pakutakse kohalikele inimestele võimalust tasuta kontrollida oma kaherattalise sõbra korrasolekut ning vastavust seaduses toodud nõuetele. Koostöös Maanteeametiga jagatakse lastele tasuta ohutusvarustust nagu kiivrid, helkurid, tuled jne.\nRattaretk „Tahan sõita ohutult“ toimub kuue Eesti suurettevõtte koostööprojektina. Kaasa sõidavad Omniva, Coca-Cola HBC, Regio, Falck Autoabi, Politsei-ja Piirivalveameti ning Maanteeameti töötajad. Ühisel retkel osaleb sadakond ratturit, kes läbivad ümber järve üheskoos ligi 200 kilomeetrit teid. Ratturid põikavad läbi Põltsamaalt, Tartumaalt, Valgmaalt ja Viljandimaalt. Lisaks nimetatud ettevõtete esindajatele osalevad retkel ka esindajad kohalikest omavalitsustest.\nRattaretkega seoses annab Eesti Post välja erilahendusega postkaardi ja postmargi, mida saavad saata vaid retkel osalejad. Rattaretke eritemplit on võimalik saada Elvas 12. juulil kell 9.10-9.30, kui matkaseltskond teeb peatuse Elva postkontoris.\nTeise päeva lõpus jõuavad ratturid Välustesse Pariisi erihooldekodusse, kus aidatakse sealseid elanikke heakorratöödega.\nOotame kõiki huvilisi retke peatuspaikadesse Põltsamaale, Kolga-Jaani, Elvasse ja Rõngusse, kus saab kontrollida oma ratta ohutust.\n9.15 start Põltsamaa lossihoovis;\n9.00-10.00 rataste kontroll Põltsamaa lossihoovis\n11.00-12.00 rataste kontroll Kolga-Jaani kaupluse juures\n9.00-10.00 rataste kontroll Elva Konsumi juures\n9.10-9.45 postkaartide saatmine Elva postkontoris\n11.00-12.00 rataste kontroll Rõngu keskväljakul[/quote]Veel samal teemal:\nHomme stardib rattaretk "Tahan sõita ohutult!" -- http://www.DELFI.ee 10.07.2014 09:24\nhttp://www.delfi.ee/news/paevauudised/e ... d=69329781\nPolitsei- ja Piirivalveameti uudis 10.07.2014: Rattaretk „Tahan sõita ohutult!“: tänavu pole liikluses hukkunud ühtegi jalgratturit\nPostitus Postitas elmo » 16.07.2014 16:06\nEesti Postmargi lahkel kaasabil saan tutvustada 14. Jalgrattaretke kõrvaltemplit\nja Minu Marki\nKujundas need Indrek Ilves.


KATRIN LUST: "Isast ilma jäänuna kohtusin vaesusega, mida rikkamaks saades ei unusta." - KROONIKA\nKATRIN LUST: "Isast ilma jäänuna kohtusin vaesusega, mida rikkamaks saades ei unusta."\n16.juuni 2017 04:58\nTänad sa saatust, et sa Inglimaal abielus olles last ei saanud?\nJah, ma olen tänulik, et jumal mind selles osas hoidis. Kui keerukas oleks mul olnud oma last kahe erineva maa vahel jagada… Et laps saaks kasvada isa juures, pidanuks ta ehk kaks kuud Inglismaal olema, et siis jälle tagasi tulla ja paar kuud Eestis olla. Olen ise kasvanud heitlikus peres ja vanemate keerukad suhted mõjutasid mind väga. Ma ei kujutaks seda ette, et jagaksin oma last kahe mandri vahel. Maailmal ei ole vaja veel üht katkise hingega last.\nMiks sinu abielu Inglismaal kuulsa polomängijaga nurjus?\nAlati ei aita armastusest. Inimese õnnelikuks olemiseks on vaja rohkem kui ainult teineteist. Tema elu oli seal, aga minul oma stabiilset elu ei olnudki. Abielu lõpufaasis pendeldasin pikalt kahe maa vahel. Ma ei suutnud mõista, mis on õige ja kus pean olema. Lõpuks sai koduigatsus võitu. Mu hing kuulub siia. See oli ilus abielu, meenutan seda kui üht väga ilusat aega, aga samas mäletan ka seda tunnet, kui olime Mehhikos kümnepäevasel puhkusel ja ma ei tahtnud sealt enam Inglismaale tagasi, sest mind ei oodanud ega paelunud seal enam miski. Temal oli kõik, minul mitte midagi sellist, mis oleks mulle vaimset rahuldust pakkunud. Mul oli minu ajakirjaniku haridus, mida ei saanud rakendada selliselt kui soovisin.\nHiljuti puhkasin viis päeva koos emaga Lätis. Neljandal päeval muutusin juba närviliseks, sest tahtsin tagasi Eestisse. Oma koju ja tegemiste sisse. Mulle meeldib mu praegune elu väga. Tõusen igal hommikul täis indu ja tahtmist.


Vooremaa Metsaühistus valmivad metsakorralduskavad (2016-10-26 11:35:44)\nVooremaa Metsaühistu tegevjuht Harry Pütsepp rääkis, et idee alustada metsakorralduskavade koostamisega on tema peas olnud juba pikka aega. "Mul on vastav litsents olemas, aga metsakorralduskavasid ma ei teinud. Mõni aeg tagasi aga mõtlesin, et ega sellega rohkem enam venitada ei tohi. Ajasime paberid korda ja eelmise aasta lõpus sai Vooremaa Metsaühistu ka metsakorralduskavade koostamiseks vajaliku tegevusloa. Siiani oleme koostanud kavasid vähe, eelkõige nendele metsaomanikele, kel seda kiiresti vaja oli. Oli selline prooviperiood, et kuidas me asjaga hakkama saame. Aga saime ja nüüd oleme jõudnud sellisesse punkti, et julgeme ka avalikult teatada - metsakorralduskava saab tellida Vooremaa Metsaühistust."\nPütsepp lisas, et metsakorralduskavade koostamisega alustamiseks andis innustust ka see, et viimasel ajal on paljudel metsaomanikel olemasolevate metsakorralduskavade kehtivus lõppenud või lõppemas. "Ühistul on siinsete metsaomanike metsadest ülevaade olemas, teame, mida on tehtud ja mis seisus asjad on. See aitab kaasa ka metsakorralduskava koostamisele. Samuti saab metsaomanikele anda ka natuke nõu, mida metsas võiks teha ja kuidas majandada. Kas ta neid nõuandeid ka järgib, on juba omaniku enda otsustada," rääkis Pütsepp.\nMetsakorralduskavade koostamine ühistule tuluallikaks ei ole, rääkis Harry Pütsepp. "Meie eesmärgiks ei ole mitte ühistule raha teenida, vaid laiendada teenuste valikut ning seeläbi pakkuda metsomanikele parimat teenindust. Ühistus me tunneme oma liikmete metsi ja seetõttu on ka kavade koostamine lihtsam kui päris nullist alustades."\nAllikas: Keskühistu Eramets TÜ 26.10.2016 teade


Purusta ola liigeste ravi Purustab õlaliigese\nVees saate teha harjutusi mitte ainult randmeliigese sõrmedele, vaid ka küünarnuki ja õlaliigesele samadel meetoditel nagu ulnarnärvi kahjustuste ning õla, küünarnuki, randmeliigeste ja sõrmede vigastuste korral. Liigeste liikuvuse suurendamiseks - lamades selili, liigutage oma varbaid, painutage ja painutage põlvi; tõstke jalad kordamööda ja tehke ringikujulisi jalgade liigutusi. Samuti võib seda sümptomit täheldada liigse kehakaaluga inimestel..\nFoto: depositphotos. Vaadake ringi - kindlasti teate mõnda vanemat sugulast, kel mõni liiges valutab või on isegi välja vahetatud, või kuulake noori - kel on randmevalud, "külmunud õlg", põlvevalud, mõni liiges krigiseb või diagnoositi karpaalkanali sündroom, tennisisti küünarnukk ja nii edasi.\nÜks asi, mida liigesed kindlasti ei talu, on seesama rõskus, millega eriti viimastel aastatel meid pidevalt õnnistatud on.\nIgasugune purusta ola liigeste ravi olemine ja külma hoidmine käes võib mõjuda käepiirkonna liigestele laastavalt. Ja kui see ei anna kohe endast märku, oodake, kui vanust rohkem tekib Kas teadsite, et pahkluu ja isegi teiste alakehaga seotud liigeste probleemid võivad tuleneda tänasest moest, kus varba otsas on madal tennis ja kukepüks algab poolest säärest? Kas olete täheldanud, et põlve ümber pole väga palju "puhvrit" - ei suuri lihaseid, ei rasva, mis teda soojas hoiaks?\nSoe villane sokk, kindad, kampsun või vest ei ole meie kliimas liiast vaat et suurel osal aastast. Nii, et kellel liigesteprobleemid on juba välja kujunenud, või soovivad neid ennetada - ei mingit külma veega põranda või akende pesemist, ei mingit paljakäsi talvel õues käimist, palun! Liikumine Haiget liigeste kohre liigesed soovivad liikuda.\nSealt ka nende nimi. Siin peab aga tähele panema, et liikumisel ja liikumisel on vahe. Liigesed ei armasta põrutusi, suuri ootamatuid koormuseid, ületreenimist, järske liigutusi. Liigesed aga armastavad tasakaalustatud sobivat koormust, pigem vähem ja lühema aja jooksul kui palju ja kiiresti.\nHaiguste õigeaegne ravi; Tasakaalustatud toitumine. Lisaks soovitatakse tegeleda ka kehalise kasvatusega. Eriti kasulikud on ujumis- ja venitusharjutused, kuna need võivad suurendada liigeste painduvust ja nende elastsust. Spetsiaalsete harjutuste komplekt pleksiidi jaoks Microsoft Office Wordi dokument\nAlustades kämblaliigestest, liikudes randmeliigesteni, küünarliigeseni, õlaliigeseni, samasuguseid ringe võib teha varvastega, pahkluuga, põlvedega, puusadega - nii nagu oma tervislik seisukord ja paindumine võimaldab. Isegi purusta ola liigeste ravi meeldib, kui pehmeid, hästi aeglaseid pearinge teha. Rõhutan veelkord - liikumine peab olema hästi aeglane, hästi ühtlane harjad neme ja haiget peatuda tuleb kohe, kui tekib valu või muu ebameeldiv aisting.


Fotograaf, kes on pildistatud kivi planeedi siluetina, nimetatakse HD219134b-ks, läbib oma orbiidi hiiglasliku planeedi taustal. See on kõige lähemal kõikidest väljaspool meie päikesesüsteemi täheldatud transiidiplaneetidest (21 valgusaasta Maast), mis ületab oma planeetide süsteemi ja annab teadlastele suurepärase võimaluse uurida teiste maailmade atmosfääri.\nNeljapäeval, astronoomide sõnul, leiti planeedisüsteem, millel oli keskel ja kolm orbiidil kolm supermaad, millest üks on sulase kivi vulkaaniline maailm.\nAstronoomia ja astrofüüsika ajakiri avaldas, et nelja planeedi süsteem peitis M-kujulise tähtkuju Cassiopea põhjapoolkeral vaid 21 valgusaastat Maast.\nSee süsteem pöörleb ümber tähe HD219134 ja sisaldab nelja planeeti: üks hiiglane ja kolm super-maad.\nSuper-Maa mass on suurem kui meie planeedi mass, kuid nad on kergemad kui Neptune, Saturn ja Jupiter. Arvatavasti koosnevad need gaasist ja / või kividest.\nLühikese orbiidiga planeet HD219134b teeb ühe revolutsiooni 3 päeva jooksul ja on nüüd Maast selgelt nähtav oma kääbustähe vastu.\nMaa ja NASA Spitzeri kosmose teleskoobi mõõtmised näitasid, et selle planeedi mass on 4, 5 korda suurem Maa massist ja see on 1, 6 korda raskem.\n„Selle planeedi keskmine tihedus on ligikaudu võrdne Maa tihedusega, mis võib tähendada sarnast kompositsiooni,” ütles Genfi ülikooli pressiteenistus, kelle astronoomid osalesid uuringus. Teadlane Stephane Udry täpsustas Prantsusmaa-Pressiagentuuri jaoks: „See planeet on kesetähele väga lähedal. Selle temperatuur on umbes 700 kraadi Kelvini (427 Celsiuse, 800 Faringate) ”.\n"Pind tõenäoliselt esindab sulatatud laava ... see on vulkaanide maailm ... mitte väga hea elu jaoks."\nPlaneet on väljaspool nn tsentraalse tähtsa eluruumi ja seal ei ole vedelat vett, mis on nii eluks vajalik. Teadlaste HD219134b jaoks on aga huvitav mõnel muul põhjusel, see on teadlastele teadaolev lähim transiidiplaneet Maale, mis kujutab endast harva võimalust uurida selle koostist ja atmosfääri.\nSellised transiidisüsteemid on huvitavad selles, et nad võimaldavad uurida planeetide atmosfääri atmosfääri läbiva valguse uurimise kaudu, ”ütles Stefan Judrey.\nLisaks on see süsteem Maa jaoks suhteliselt lähedal, vaid 21 valgus aastat. Võrdluseks, Päikele lähim planeet on 3 valgusaasta kaugusel ja järgmine on 6 valgusaasta kaugusel.\nHD219134b kõrval olevate planeetide hulgas kaalub järgmine planeet 2, 7 korda Maa ja 6, 8 päeva orbiidil, kolmas planeet kaalub 8, 7 korda Maa peal ja omab 47-päevast orbiiti.\nTeadlaste meeskonna sõnul liigub hiiglane planeedi orbiidil iga kolme aasta tagant.


Väikesed aialauad | vidaXL.ee\nVäike aialaud taskukohase hinnaga\nKas otsid väikest aialauda, aga kõik aialauad on liiga suured? vidaXLil on suur valik madalaid aialaudu. Meie laudade valikust leiavad kõik midagi oma eelarvele vastavat ning need sobivad hästi kõikjale, nii rõdule, terrassile kui aeda. Võid valida aiamööblikomplekti koos toolidega või eraldi laua ja toolid ning need enda soovi kohaselt kokku panna. Tarne on alati tasuta, ükskõik kui suure toote ostad.\nVäikeste aialaudadega rõdud\nJuhul kui soovid luua oma rõdule meeldivat paika einestamiseks, soovitame vidaXLi bistrookomplekti. See koosneb ühest väikesest aialauast ja kahest toolist. Meil on igas stiilis aiamööblikomplekte traditsioonilisest modernseni. Hommikul saad nautida hommikusööki või tassi kohvi. Lisaks saad haarata sülearvuti ja sellel tööd teha.\nMadalad aialauad sobivad täiuslikult terrassile\nAiamööblikomplekt sobib täiuslikult inimestele, kellel on terrassil küllaldaselt ruumi. Tutvu meie aialaudadega ja vali enda vajadustele sobiv mudel. Seejärel leia sobivad aiatoolid. Meil on kõigi maitsele vastavat mööblit: ühevärviline valge, must ja hall või soojad toonid nagu pruun ja beež. Kui tahad terrassil lihtsalt lõõgastuda, võid ka soetada väikese aialaua ja paar tumbat. See on täiuslik paik, kus veeta vaba aega, nautida kokteile või mängida lauamänge.\nAed on suurepärane paik väikese aialaua jaoks\nKui sul on aias palju ruumi, hangi nurgadiivan, mis pakub küllaldaselt ruumi istumiseks. Võid ka lisada paar mugavat aia tugitooli ja mõistagi madala aialaua. Kui kutsud külla palju sõpru, hangi kaks meie kohvilauda, mis on spetsiaalselt mõeldud õues kasutamiseks. Ühe komplektina tarnitavaid väikeseid aialaudu saab hoiustamise huvides virnastada. Meil on erineva tekstuuriga mööblit: puit, puitlaastplaat, polürotang, roostevaba teras või plast. Materjalid on värvitud, kaetud ja töödeldud, et pidada vastu halbadele ilmastikutingimustele. Need ei kõdune ega roosteta ning tuul, päike ja niiskus ei riku nende kvaliteeti. Selleks, et saaksid oma aiamööblikomplekti pikka aega nautida, hoolitse selle eest hästi ja puhasta seda aeg-ajalt niiske lapiga. Vihma, lume või pakase korral kata iga mööbliese sobiva mööblikattega.\nvidaXL kokkupandav aia kohvilaud, 40 x 40 x 40 cm, akaatsiapuit\nvidaXL bistroolaud, 90 x 50 x 75 cm, akaatsia\nvidaXL aia baarilaud 60 x 60 x 105 cm, tiikpuu\nvidaXL kokkupandav baarilaud, 155 x 53 x 105 cm, tiikpuu\nvidaXL kokkupandav baarilaud, 100 x 65 x 105 cm, tiikpuu\nvidaXL rippuv rõdulaud, must ja valge, mosaiik\nvidaXL rippuv rõdulaud, terrakota ja valge, mosaiik\nvidaXL bistroolaud, sinine ja valge, 60 cm, mosaiik\nvidaXL bistroolaud, 75 x 75 x 110 cm, akaatsia\nvidaXL kokkupandav aialaud, 85 x 76 cm, tiikpuu\nvidaXL baarilaud 60 x 60 x 105 cm akaatsiapuit\nvidaXL rippuv rõdulaud, terrakota, mosaiik\nvidaXL baarilaud 110 x 50 x 105 cm, akaatsiapuit


Meeste põie ultraheli - Anatoomia\nKuseelundite haiguste diagnoosimiseks kasutatakse paljusid meetodeid. Nende hulgas on üks esimesi kohti ultraheli diagnoosimiseks, mis on ette nähtud kuseorganite, meessuguitide uurimiseks. Enne põie ultraheliuuringut meestega on vaja valmistada kõige täpsema tulemuse saamiseks.\nPõie uurimine meestel toimub järgmistel viisidel:\nTransabdominaalne. Selle meetodiga läbi viidud uuring viiakse läbi kõhu seina kaudu. Võimaldab diagnoosida põie ja eesnäärme haigusi.\nTransleerivalt Diagnostika viiakse läbi anus, kasutades spetsiaalset ultraheliandurit. See tüüp võimaldab kindlaks teha, kas esineb seost eesnäärme ja põie patoloogiate vahel. Selle abiga on võimalik kontrollida uriini jääki. Võimaldab teil teha biopsia.\nTransurethral. Seda peetakse erandjuhtudel. Tuvastab seost ureetra ja põie vahel. Seda tehakse ureetraanduri abil. See on üsna valulik protseduur, mida teostab kohalik anesteesia. Hoides seda, tekib ureetra kahjustamise oht.\nUroloog teeb uuringu järgmiste näitajate juuresolekul:\nmitmesuguste lisandite olemasolu, sadenemine uriinis;\nLisaks sellele määratakse ultraheliuuring pärast järgmisi kirurgilisi sekkumisi: pärast põie kasvaja kasvajate eemaldamist, kudede purustamist või eemaldamist, adenoomide eemaldamist põie kaudu, kusejuhi ja kusejuhtravi operatsiooni. Naiste ultraheli põie puhul on ette nähtud elundite kasvajate esinemine. Lisaks sellele tuleb diagnoos läbi viia nii enne ravi algust kui ka pärast seda. See näitab metastaasi olemasolu.\nSeda meetodit kasutatakse laialdaselt muude sarnaste kliiniliste nähtudega haiguste eristamiseks. Nende hulka kuuluvad:\nKusepõie ultraheli puhul on diagnoosi metoodikaga seotud mõningaid vastunäidustusi. Uuringu läbiviimist ei teostata ainult kõhuõõne täidisega, ülekaaluga (kuna skannitav nahaalune rasv on raskendatud), uuritavas naha kahjustusi, kusepõie ja õõnesõõneid ei näidata, et uurida elundit transabdominaalselt uriinipidamatuse korral.\nTransketiline diagnoos ei ole teostatud pärasoole põletikulises protsessis, pärasoola puudumine, soole obstruktsioon, allergiline reaktsioon lateksile. Transuretrallianalüüsi ei tehta valuvaigistava toimega ravimite, ureti põletikuliste protsesside talumatuse korral.\nUuringu ettevalmistamine sõltub ka diagnoosi tüübist. Kui protseduuri tehakse transabdominaalses vormis, peaks see olema täidetud põie ja tühja kõhuga. Selleks peate 2 tunni jooksul jooma vähemalt 1 liitri puhta veega. Enne protseduuri võtke diureetikum, mis on vajalik uriini kiireks väljavooluks neerude kaudu. Lisaks peate 2 päeva jooksul järgima toitu, mis vähendab gaasi moodustumist.\nDieettoit piirab järgmiste ainete kasutamist:\nViimane eine peaks olema hiljemalt kell 19.00. Diagnoosimisel peate tulema tühja kõhuga. Ka eelõhtul tuleks panna puhastus mikrokristall. Vähendage gaaside arvu, kasutades aktiivsütt, Espumizana. Transrekulaarse uuringu ettevalmistamine järgneb soolestiku puhastamisele, tarbides taimset kerget lahtistit, klistiili.\nKui patsiendil tuleb läbi viia transuretraalõpe, siis seetõttu, et see viiakse läbi anesteesia all, on vajalik:\nkõrvaldama alkohoolsete jookide kasutamise, kuna nad suudavad suhelda ravimitega ettearvamatult;\nhommikul saate kerget hommikusööki. Kaks tundi enne protseduuri tuleb nikotiini sissepääsu välistada. Kuna valu põhjustatud nikotiin võib põhjustada iiveldust;\nHoiata arstiga allergiliste reaktsioonide, hingamisteede haiguste, südame-veresoonkonna haiguste esinemise kohta.\nKui diagnoos tehakse transabdominaalselt, asetab patsient diivanile riietest vabastunud kõhuga. Arst juhib naha ultraheliandurit, uurides kusepõie ja läheduses asuvaid elundeid. Et hinnata eesnäärme tööd protseduuri ajal, küsib arst tualetti külastama. Järgmine on visualiseerimine pärast põie tühjendamist. Tavaliselt ei kulu protseduur enam kui 20 minutit. Transretaal-ultraheli korral sisestatakse pärakust ultraheli sondi. Diagnoosi ajal võib arst nõuda keha asukoha muutmist.\nKusepõie kuulub õõnes lihaselundite kategooriasse, mille ultraheli diagnoositakse hästi. Arstid, hindades oma tööd, pööravad tähelepanu kuju, mahu, paksuse, struktuuri, elundi täitematerjali tühjendamise, sisu, jääkuriini mahu suhtes. Need parameetrid võimaldavad spetsialisti hinnata seisundit ja määrata täpsed diagnoosid.\nNormaalsed põie näitajad meestel on:\nselge ja ühtlane kontuur;\nehhogeniline struktuur, mis muutub patsiendi vanuse tõttu. Eakatel ja põie krooniliste haiguste all kannatavatel inimestel täheldatakse suurenenud ehhogeensust;\nseina paksus varieerub 2-4 mm. See on tingitud keha täiusest. Kui mõnes piirkonnas on paksenemine või hõrenemine, siis viitab see patoloogiate kategooriale;\nuriini jääk ei tohiks olla suurem kui 50 ml.\nUuringu tulemusena saab seada järgmised diagnoosid:\npüstjahuti tagasilöök püstjakivinaja tagasilöögi kujul;\nUltraheli masina patoloogilised seisundid näevad ette seinte paksenemist, mis ületavad lubatud 5 mm. See nähtus esineb suletud kivi või kasvaja, parasiitide invasioonide ja tuberkuloosi korral. See nähtus kaasneb tavaliselt uriini jääkide lubatud koguse suurenemisega. Elundi suurenemine tekib uriini ületugevuse tõttu. Kõige sagedamini takistab uriini väljavoolu eesnäärme hüperplaasia (see kasv avaldab survet kusepõiele, mis põhjustab uriini väljavoolu raskusi), innervatsiooni patoloogiaid, kive ja liiva ning ventilatsioone kuseteedes.\nLisaks parameetritele suureneb põie suurus. Kõige tavalisemaks näitajaks on jääkuriini vähenemine. Selle nähtuse põhjused seisnevad viimase astme parasitaarsetes invasioonides, tuberkuloosis ja kirurgilise sekkumise tagajärgedes. Kui tsüstiiti diagnoositakse sademeid helvestena, mis on põletikulised rakud.\nSuureneb keha ehhogensus:\nkitsenev kuseteede suurus;\nEhhogeensuse suurenemist põhjustavad koostised on liikuvad, näiteks kivid ja fikseeritud polüübid. Seadmes on nähtaval määral tihe struktuuriga kasvajad, näiteks heledad laigud, näiteks kivid. Polüpeedid ja tsüstid ilmuvad vähem erksad laigud. Kuseteede, setete ja kivide ebanormaalsus, kasvajad põhjustavad urineerimisjääk tagasivoolu kusepõie, mis võib ulatuda neerude vaagnani.\nSellisel juhul viiakse läbi dopplergraafia, mis määrab valatud uriini ja jääkide koguse. See tuvastab voolu suuna, hindab haiguse taset. Kusepõie ultraheli diagnoosimine võimaldab tuvastada mitmeid patoloogiaid nende arengu alguses. See on ohutu tehnika, mida saab rohkem kui üks kord kasutada ettenähtud ravi kontrollimiseks.\nKusepõie ja eesnäärme ultraheli ettevalmistamine meestel\nUltraheli uurimine või põie ultraheli meestel: tulemuste ettevalmistamine, käitumine ja transkriptsioon\nMeeste urineerimisorganite haiguste diagnoosimiseks, kaasa arvatud põie, kasutatakse erinevaid uurimismeetodeid. Ultraheli peetakse üheks informatiivsemaks. Diagnostiliste meetodite hulgas on see üks esimesi kohti. Meeste puhul on ette nähtud protseduur kuse- ja androloogiliste organite kahtlustatavaks patoloogiateks.\nSee diagnostilise tehnika abil on võimalik määrata põie maht, seinte seisund ja uriini säilimine. Enne protseduuri tuleb mehed ette valmistada, et ultraheliuuringu tulemus oleks tõhusam ja tõene.\nMeeste puhul võib uuringu teha mitmel viisil:\nTransabdominaalne - läbib kõhukelme esiosa läbi anduri. Enne protseduuri tuleb põis vedelikuga täita.\nTransrectal - viiakse läbi spetsiaalse rektaalse anduriga, et tuvastada eesnäärmehaiguse ja põie vahelist suhet. See meetod aitab kindlaks määrata uriini jäägi koguse.\nMõnikord tehakse dopleri ultraheli. See meetod on sobiv, kui peate hindama uriini voolu läbi kusepõie, verevoolu kuseteede elunditesse. Doppleri ultraheli soovitatakse kasvaja kahtluse korral, samuti põie refluks. Harva pöördus ureetra läbi ultraheli. Menetlus on üsna ebamugav ja valus.\nKusepõie ultraheli võib arst määrata laboritestide ja selliste avaldumiste olemasolu alusel:\nsageli soov urineerida;\nraskused urineerimisprotsessis, valulikkus;\nosalise mullide tühjendamise tunne;\nhägune uriin, setted.\nTsüstiidi, püelonefriidi, prostatiidi, eesnäärme adenoomi, kasvajate ja muude patoloogiate puhul võib määrata ultraheli.\nLugege ülemiste tsüsti sümptomite ja hariduse vabanemise kohta.\nKäesolevas artiklis kogutakse Bergeri tõve efektiivseid ravimeid lastel.\nOperatsiooni käigus visualiseerib ultraheli.\nsekretsioonid kusejõu ja kusejõu korral.\nOlenevalt ultraheli meetodist võivad protseduurile olla mõned vastunäidustused.\nrasvumine (skaneerimine on paksu rasva tõttu raskendatud);\nkusepõie või õmblused;\nalaosa naha terviklikkuse rikkumine (põletused, püoderma).\nägedad põletikulised protsessid sooles (hemorroidid, praod);\nEttevalmistav etapp: patsiendi soovitus\nEnne ultraheli tuleb patsient kõigepealt valmistada, võttes arvesse protseduuri meetodit. Transabdominaalse meetodi korral on vaja soolestikke tühjendada ja põie täita. 2-3 tundi enne ultraheli meest juua 1 liitrit vedelikku (eelistatult puhta veega). Täidetud elund võimaldab paremini visualiseerida selle taga paiknevaid anatoomilisi struktuure. Et kiirendada uriini moodustumist vahetult enne protseduuri, peate diureetikat kasutama.\nSoole valmistamiseks peavad kõhukinnisust põdevad mehed, kõhupuhitus, 1-2 päeva dieedi järgimiseks. Ärge sööge toitu, mis põhjustab gaasikogust (aed, toores juurviljad, sooda, kohv, must leib). On vaja puhastada soolestikke mikroklisteritega, võite lisada glütseriini ravimküünlaid.\nEnne transretaali ultraheliuuringut puhastage pärasoolku, võtke lahtisti (nt Microlax, Fitolax, Agiolax) või andke puhastusklamase. Taimsed laksatiivid toimivad aeglaselt, nii et neid saab kõige paremini võtta õhtul protseduuri eelõhtul. TRUS viiakse läbi kohaliku anesteesia abil. Ebasoovitavate tagajärgede ärahoidmiseks on vaja mitte alkoholi võtta vähemalt päevas, mitte suitsetada mitu tundi enne protseduuri. Nikotiin võib anesteetikumiga suhtlemisel põhjustada iiveldust.\nArst valib ultraheli meetodi põie seisundi, selle täielikkuse ja kaasnevate haiguste põhjal. Kõige sagedamini kasutage transabdominaalset meetodit, sest see on kõige turvalisem ja informatiivsem.\nKuidas põie ultraheli teha? Patsient peaks lamama diivanil oma selja alla. Magu tuleks riietest vabastada, rakendada spetsiaalset geeli. Arst rakendab sensorit maos ja viib selle pinnale kerge survega, uurides põie ja ümbritsevate organite seisundit. Eksamipiirkond ulatub pubi nabast.\nMõnel juhul võib mees vajada minna tualetti, urineerima ja seejärel jätkama ultraheli, et hinnata elundi seisundit pärast tühjendamist. See võib olla vajalik eesnäärme haiguse diagnoosimiseks.\nUuring kestab tavaliselt mitte rohkem kui 15-20 minutit. Uuringu tulemused antakse kohe käsitsi. Nendega saadetakse patsient arsti juurde.\nTransretaalse ultraheli korral sisestatakse sond jämesoolde. Keha asend protseduuri ajal võib varieeruda. Sensorile pannakse kondoom, seda töödeldakse väikese koguse spetsiaalse geeliga ja anumasse sisestatakse madalamalt. Anduri ja põie vahelise sisemise ultraheli abil vähendatakse kaugust, mis võimaldab elundit üksikasjalikumalt uurida.\nLugege renaalse nefropaatia ravi reeglitest ja omadustest raseduse ajal.\nKuidas tsüstiit naistel kasutatavate pillide raviks? Selles artiklis on näha uimastite ülevaade.\nJärgige linki http://vseopochkah.com/diagnostika/analizy/atsetonuriya.html ja loe, milline on atsetoon uriiniga ja milliseid haigusi näitavad analüüsi tulemuste kõrvalekalded.\nMis põie ultraheli näitab\nMeeste ultraheliuuringu ajal peaks spetsialist hindama järgmisi mulliparameetreid:\nvälise ja sisemise vooluahela seisundit;\nTulemused võimaldavad arstil õigesti hinnata karbamiidi seisundit ja, võttes arvesse kõiki kliinilisi ilminguid, täpselt diagnoosida.\nKusepõis on normaalne, kui:\nRistkatsekeeld näitab ümmarguse ja sujuva kuju. Pikisuunaline skaneering määrab munakujulise elundi.\nKontuurid on siledad ja selged.\nMullide maht on keskmiselt 350-700 ml.\nSeinte paksus on kogu keha pinnale 2-4 mm (sõltuvalt täiusest). Seinad on õhemad, kui põie täidetakse vedelikuga.\nPraeguse uriini kiirus 14 cm sekundis.\nJärelejäänud uriin kuni 50 ml.\nNendest parameetritest kõrvalekalded näitavad patoloogiate olemasolu. Vorm muutub asümmeetriliseks kasvaja moodustumiseks. Kere suuruse vähendamine võib olla tsüstiit, skistosoomia, suurenemine - kumeruse, eesnäärme adenoomi, kitsenduste juuresolekul. Kui põletik, neurogeense põie nähtavate seinte paksenemine, ebaühtlane kontuur. Järelejäänud uriini suurenemine võib näidata eesnäärme adenoomi.\nKusepõie ja neerude ultraheli aitab tuvastada järgmisi patoloogiaid meestel:\nliiv ja kivid kuseteedel;\nkeha füsioloogilised kõrvalekalded;\nkuseteede kõhulahtisus ja teised.\nSpetsialist räägib üksikasjalikumalt põie ultraheli ettevalmistamise eeskirjadest meestel järgmises videos:\nLimaskesta uurimine või tsüstograafia: kuidas seda tehakse, protseduuri iseärasused, diagnoosi ettevalmistamine ja läbiviimine


Under leukeemia verevähi all mõeldakse tavaliselt, kuid eksperdid onkoloogid kasutavad sageli terminit hematoloogiliste pahaloomuliste - rühm kasvajaliste haiguste vereloomekudedega. Kui vähirakud tungivad luuüdi (osa, kus moodustub ja küps verelibled), leukeemia Hemoblastosis kõne. Kui protsess paljunemise kasvajarakkude toimub väljaspool luuüdi, rääkida gematosarkomah.\nEt see on leukeemia\nLeukeemia (või leukeemia) nimetatakse ümberkujundamise vereloome rakud pahaloomuline. Seega vähirakkude tugevalt vohada ja asendada tavalisi vererakud ja luuüdi. Sõltuvalt mis vereliblede saada vähk, tavaliselt eristada mitut liiki leukeemia. Lümfoidne leukeemia defekt lümfotsüütide, müeloidse leukeemia - rikkumine normaalne küpsemise granulotsütaarne leukotsüüdid.\nKui levinud leukeemia\nSee - mitte kõige tavalisem onkoloogiliste haiguste. Need American Medical statistika näitab, et igal aastal kannatab leukeemia ja kakskümmend viis välja sada tuhat. Teadlased märgivad, et leukeemia on kõige levinum lastele vanuses 3-4 ja vanemad 60-70-aastastest.\nTegelikult põhjuste leukeemia on teadmata, kuid meditsiinis ja tehtud suuri edusamme uuringus seda haigust. Usutakse, et arengus leukeemia olulist rolli geneetilised tegurid samuti keskkonna mõjudele.\nKuidas diagnoosida leukeemia\nSageli leukeemia saab detekteerida tavapäraste kliiniliste vere analüüsimiseks, ning kuni ilmne sümptomeid. Kontrollimiseks arsti juhib tähelepanu kahvatu nahk (aneemia), on suurenenud lümfisõlmed, põrn, maks. Haigus ilmneb, kui analüüsida luuüdi. Luuüdi arst valib süstlasse kasutades spetsiaalset nõela, mis on purustada või rinnaku või puusaluu. See protseduur on väga valus ja nõuab kohalik tuimestus.\nTeatud kliinilistes situatsioonides biopsia pindmise lümfisõlme. Kirurg on eemaldada sõlme, siis sõlm on avatud erinevat uurimismeetodeid.\nTeised uuringud meetodite hulka ultraheli, kompuutertomograafia, magnetresonants ravi.\nKuidas ravida leukeemia\nÜks ravimeetodit võib kemoteraapiat. Keemiaravi kasutab narkootikume tappa leukeemia rakud. Mõnel juhul on vaja määrata ainult ühe ravimi, sageli - ravimite kombinatsioon.\nHiljuti kasutades high-annustes kemoteraapiat sellele järgnenud tüvirakkude siirdamine. Doonorlümfotsüütide vereülekandeid, protsessi mitte-Müeloablatiivne tüvirakkude siirdamine\nMuud suunas ravi võib olla kiirguse kiiritusravi:\nvälise koos Lineaarkiirendi;\nsisemine meetod radioimmunoteraapias.\nRavimeetod on valitud sõltuvalt paljudest teguritest - on leukeemia vorm, oma arenguastmel, patsiendi vanusest, tervislikust seisundist ja teised.


ASA alustab jalgrataste varguskindlustust - Äripäev\nASA alustab jalgrataste varguskindlustust\nASA varakindlustustalituse juhataja Raul Suupi sõnul pakutakse mõningatele valitud klientidele säärast teenust juba praegu, kuid üldsust kavatsetakse jalgrattakindlustuse üksikasjadest informeerida mais.\nEeldatavasti ei ületa aastane kindlustusmakse 8% jalgratta väärtusest. Seega on näiteks 5000kroonise jalgratta aastane kindlustusmakse 400 krooni.\nJalgratta omavastutus on umbes 300 krooni. Kindlustataval jalgrattal peab olema pass, raaminumber ja rattalukk. Vanemaid kui kolmeaastaseid ning mitmekümne tuhande krooniseid jalgrattaid ei kavatseta Suupi sõnul kindlustada.\nSuup märkis, et uus kindlustusliik on väga riskantne. Seetõttu loodame teha koostööd politseiga, ehkki erilist edu sealt ei oota, lisas ta.\nKindlustuspettustega tegeleva majanduspolitsei ametniku sõnul ei tohiks kindlustuspettuste ja jalgrataste varguste arv uue kindlustusliigi turule toomisega eriti suureneda, kuigi pettuse skeem oleks lihtne. Jalgratta omanikul pruugiks pärast kindlustuslepingu sõlmimist vaid ratas dokumentideta maha müüa ning politseisse ja kindlustusseltsi avaldus kirjutada, märkis politseinik.\n1. Kovalenko: edu võti on teha seda, mida armastad\n2. Läti näeb pangandusskandaali taga riigivastast laimukampaaniat\n4. Gasell: Ehita OÜ – ehituses on oluline oskus näha suuremat pilti\n5. Soome paneb narkoäri bitcoinid oksjonile\n6. VKG vähendas jõuliselt kahjumit\n7. Lendavad autod tulevad varsti


Kratt kutsub Kunda seiklusparki - Uudised - Virumaa Teataja\nKratt kutsub Kunda seiklusparki\n11. mai 2012 7:45\n“Krati püksirihm” on rada, kus on abi lihtsalt sellest, et kaaslane samuti rajal on. | FOTO: Meelis Meilbaum\nKundas saab Krati käest õppida, kuidas üheskoos tegutseda, kaaslast usaldada ja lihtsalt ennast tasakaalus hoida. Õpetamise paigaks on Kratt valinud uhiuue Kunda seikluspargi.\n“Krati kümnis” tuleb tegelikult läbida mõistatusmängu “Jänes, hunt ja kapsapea” põhimõttel. | FOTO: Meelis Meilbaum\n“Kullaraja” läbimine võib kergesti kaasa tuua ka kukkumise, veeni langemist ja märjaks saamist pole vaja karta. | FOTO: Meelis Meilbaum\nKunda seikluspargi peremees Revo Koha ütles, et esmaspäeval sai pargi esimene osa kauaoodatud kasutusloa ja alates kolmapäevast on seikluspark kasutajatele avatud.\n“Ühtegi külastajat pole küll veel adrenaliini taga nõudmas käinud, küll on aga olnud päris palju uudistajaid,” kõneles Koha eile pärastlõunal.\nKunda noorte ekstreemratturite üks eestvedajaid Madis Vasser kinnitas, et seikluspark on vägev. “Käisin talvel uudistamas, juba siis oli näha, et tuleb uhke asi,” rääkis ta ja lisas, et läheb esimesel võimalusel ise seikluspargi atraktsioonidega tutvuma.\n“Südamelähedane on see, et ka seikluspargis saab rattaga sõita,” lausus Vasser.\nRattaga üle Kunda jõe kanjoni praegu siiski seikluspargis veel sõita ei saa, sest kõrgseiklusrada ootab veel kasutusluba. “Avatud on meeskonnaala ja laskumine mäe otsast,” sõnas Revo Koha.\nMeeskonnaalal õpetab Kratt ehk seikluspargi instruktor väiksematele seltskondadele koostööd, üksteise usaldamist ning abistamist ja ka tasakaalu hoidmist. Ja loomulikult ikka seda ka, kuidas üle jõe saada.\n“Kõik meie atraktsioonid on seotud Kunda jõe ületamisega, selles suhtes on meie seikluspark Eestis ainulaadne,” ütles Revo Koha. Meeskonnaalal saab jõge ületada viit erinevat rada mööda, üle jõe võib tuhiseda ka mäe otsast laskudes.\nLaskumisraja pikkus on umbes 200 meetrit, kõrguste vahe veidi üle 25 meetri ja Revo Koha sõnul on rada katsetanud huviliste juttude kohaselt see kõige kiirem laskumine Eestis.\nKunda seikluspargi ehitas Revo Koha pangalaenu toel. “Mingit toetust pole ma kusagilt saanud, loodan, et teise etapi rajamiseks õnnestub natuke euroraha hankida,” sõnas ta.\nSeikluspargi teises etapis peaks mehe mõtete kohaselt valmima madalseiklusrada, mis ühendab Lontova silla juures oleva meeskonnaala ja laskumise jõge mööda pisut ülesvoolu oleva kõrgseiklusrajaga.\n“Koht oli olemas, tahtsin siia mingit aktiivset tegevust tuua, ainult kohvikust oleks natuke väheks jäänud,” tähendas Revo Koha, kelle sõnul on ka sõbrad-tuttavad teda tagant utsitanud, et ta kaunisse jõeäärsesse paika midagi põnevat teeks.\nKohvik on seikluspargi juures, aga Koha ütles, et kohvik ja seikluspark töötavad teineteisest sõltumatult.\nKui palju seikluspargi rajamine maksma läks, ei osanud Koha täpselt öelda. “Mitte üks ega ka kaks miljonit krooni, ikka rohkem,” sõnas ta.\nKunda linnapea Riina Sooäär lootis, et seikluspark leiab palju kasutajaid ja meelitab Kundasse külalisi ka kaugemalt.\n“Linna on kindlasti vaja juurde luua atraktiivseid vaba aja veetmise võimalusi nii oma inimestele kui turistidele,” ütles linnapea, kes lubas ka ise lähiajal seikluspargiga tutvuma minna.


Rain Uusküla - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nkiirtoitlustus, pitsa, restoranid, toitlustus, toitlustusteenused, Kaubandus, Jaekaubandus, toitlustamine, puhkus ja meelelahutus\nPÄRNU LINN, KARUSSELLI TN 26 KÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nPÄRNU LINN, KARUSSELLI TN 26 KÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige Rain Uusküla selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 16 aastat. PÄRNU LINN, KARUSSELLI TN 26 KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga...\nTALLINN, EHA TN 8A KÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nTALLINN, EHA TN 8A KÜ alustas peaaegu 7 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Tiina Sepa , Aive Hiiepuu , Rain Uusküla ja Ivo Kukk , seda juhtima hakkasid. Tiina Sepal oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 18 aastat, Aive Hiiepuul 13 aastat, Rain Uuskülal 15 aastat ja Ivo Kukk alles alustas ettevõtlusega. TALLINN, EHA TN 8A KÜ...\nDA VINCI MANAGEMENT OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nDA VINCI MANAGEMENT OÜ alustas peaaegu 12 aastat tagasi, mil juhatuse liige Rain Uusküla selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 9 aastat. DA VINCI MANAGEMENT OÜ valdkond on ärinõustamine jm juhtimisalane nõustamine. Samas valdkonnas (EMTAK 70221) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 6097 tükki, kes annavad tööd kokku 9060-le...\nRain Uusküla tegutseb aktiivselt 9-s ettevõttes.\n2022 aasta I kvartalis kuulus meeskonda 81 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 1 418 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 272 912 €, tööjõumaksud 125 085 € ja maksustatav käive 2 125 206 €.\nTelefon (+372) 5640990\nTelefon (+372) 6810000\nKäibed kokku (2022) 6 929 968 €\nBilansimaht (2022) 5 822 192 €\nGELATO ITALIANO OÜ Juhatuse liige 5 670 punkti\nDA VINCI FOOD OÜ Juhatuse liige 2 150 punkti\nGELATO DOMINA OÜ Juhatuse liige 1 050 punkti\nUUSKÜLA GRUPP OÜ Juhatuse liige 660 punkti\nDA VINCI MANAGEMENT OÜ Juhatuse liige 610 punkti\nDA VINCI GROUP OÜ Juhatuse liige 600 punkti\nLIMONCELLO TRADING OÜ Juhatuse liige 480 punkti\nTALLINN, EHA TN 8A KÜ Juhatuse liige 230 punkti\nPÄRNU LINN, KARUSSELLI TN 26 KÜ Juhatuse liige 90 punkti\nUUSKÜLA GRUPP OÜ Logi sisse\nDA VINCI GROUP OÜ Logi sisse


Välling - Perekonnaajaloo foorum\nPostitus Postitas Leif66 » Neljapäev 28. Veebruar 2008, 19:39:02\nuurin , õieti alustasin oma isapoolse suguvõsa uurimist.\nPerekonnanimeks on Välling. Karja kihelkond .\n1811 Hingeloendi järgi olid nad Welja(Välja) talus Ratjali külas ,Koikülli mõisas ,Karja kihelkonnas.\nKahjuks puuduvad "Koikülli" mõisa (Ratjali küla) kohta andmed 1795 ja 1782 a. hingeloenduse kohta Saagas. Ma ei tea kas need hingeloendid on üldse olemas või pole neid üles pandud.\nOsa peresid (5) sealt Ratjal-i külast loendati hoopis Valjala kihelkonnas Jõõri Mõisas 1782 ja 1795. Miks ei loendatud ülejäänud peresid jääb mulle selgusetuks .\nRatjal-i ( Koikülli mõis ) Jööri vahel tunduvad inimestel olema tihedad sidemed , kuna ollakse seal kandis näiteks ristivanemateks.\nKas see võis olla sellest ,et 1800 a. algus kulusid nii Jöör kui ka Koiküll ühele ja samale mõisnikule.\n1826 Hingeloendi järgi sai Wälja talus üks pere nimeks Välling , teine pere\naga nime Wassikas . Pole veel aru saanud kas nad olid omavahel sugulased või mis neid omavahel sidus ...\nOlen alles algaja , kuid proovin ennast kõige sellega kurssi viija.\nPostitus Postitas marapu » Teisipäev 11. Märts 2008, 16:34:03\n1795 hingeloendis näib vähemalt osa Koikla mõisa rahvast nagu ka teiste Karja kihelkonna mõisate oma, Karja kirikumõisa all olevat Saaga EAA.1865.1.75:33. Ehk ei olnud Ratjall 1795 revisjoni ajal Karja kihelkonna all? Ehk oli sel ajal Jaani või Valjala kihelkonna all?\nPostitus Postitas Leif66 » Teisipäev 11. Märts 2008, 19:40:03\nTänan vastamast . Oled ühe eelarvamuse minust kustutanud , kuna arvasin ,et vaevalt keegi vaevub mulle siin vastama .Tunnen ennast küll algajana ja saamatuna , kuna minu otsingud pole vilja kandnud.\nVaatasin seda isegi ,et osa peresid on loendatud Koikülli (7) all ja osa peresid on loendatud Jööri (5) all . Need pered kes on loendatud Koikülli\nnende asukoht ilmselt ongi Koiküll-is ehk selles külas. Ratjali (Ratla küla) peresid nende hulgas ei ole. Olen selle lühikese uurimise ajal aru saanud\ntalu nimede järgi kes sinna külla kuulusid . Arvasin ka ise ,et ilmselt loendati neid Valjala või Jaani kihelkonnas . Kammisin ja sirvisin kõik need Saagas kätte saadavad nende kihelkondade varasemad Hingeloendid läbi . Peale Jööri ma teistes neid ei leidnud ...\n1811 Koiküll-i mõisa hingeloendi järgi 21. pere on Welja pere.\nSealt on näha Welja Gustavi isa Welja Mihkel oli viimase hingeloendi järgi 47 aastane ja suri 1810 . Ma tean ,et Hingeloendites on vanused ligilähedased mitte alati täpsed . Kuid see fakt näitab seda neid kõiki ikkagi loendati 1795 aastal. Sealt ma saaksin teada Mihkli isa nime ja Mihkli naise nime mis aitaks mul edasi uurida ... Kahjuks praegu olen tupikus ... lisan siia ka lingi 1811 Hingeloendusest , kus on Welja pere.\nIgaljuhul on väga toetav ,et keegi viitsis süveneda sellesse probleemi. Vahepeal juba otsimise hoog rauges ... Tänan vastuse eest .\nPostitus Postitas marapu » Neljapäev 13. Märts 2008, 07:36:03\nOlen ka vahepeal püüdnud otsida mitmetest naabruse 1795 hingeloendeist, kuid samuti mitte leidnud Teie otsitavaid.\nOngi hea, kui on lisatud link, arvatavasti leidub siis rohkem abistajaid.\nNäib, et Teil on vähe võimalusi andmete leidmiseks enne 1800-ndaid kuna Karja kihelkonna kohta enne 1800 a on vaid üks kirikuraamat: Sünni-, abielu- ja surmameetrika ning andmed leeriskäijate kohta EAA.3133.1.19a 1740-1763 , Saaga EAA.3133.1.19a:1\nVõibolla mõni oskajam saab Teid siiski aidata.\nPostitus Postitas Marika Jyrisson » Reede 18. Juuli 2008, 22:21:07\nRaunadest ÜHE tädi palvel otsinud kui leian oma märkmeist saadan\nPostitus Postitas Leif66 » Esmaspäev 21. Juuli 2008, 13:25:07\nPostitus Postitas Leif66 » Neljapäev 20. November 2008, 10:50:11\nPostitus Postitas Mimoos » Pühapäev 22. November 2009, 18:51:11\nLiitunud: Kolmapäev 14. November 2007, 23:30:11\nPostitus Postitas flyershistory » Esmaspäev 23. November 2009, 20:11:11