Nädala paar: Dacia Sandero ja Sandero Stepway\nEsileht»SÕIDUAUTO»NÄDALA PAAR»Nädala paar: Dacia Sandero ja Sandero Stepway\nautor Indrek Jakobson 10. veebr. 2022 8 Mins Read\nKoroonaviirus on õpetanud meile nii mõndagi. Näiteks seda, et igale tunniajasele esitlusele ei ole vaja kohale lennata terve päev aega. Ja seda, et kõiki kokkusaamisi ei ole vaja pidada nõupidamiste ruumis, vaid on võimalik teha ka teisi valikuid. Tarku valikuid.\nEelmisel aastal hõivas üsna mitmes Euroopa automüügi edetabelis kõrge koha Dacia Sandero. Nii polnud juhus, et see auto (koos sõsarmudelite Sandero Stepway ja Loganiga) jõudis Eesti aasta auto 2022 finalistide sekka. Ilmselt on tegu osaga tarkadest valikutest.\nKas Sandero ja Sandero Stepway on erinevad mudelid või mitte, jäägu turundusinimeste otsustada, auto ise sellest vähimalgi määral ei muutu, kasutusomadused ka mitte. Nii pole tähtis ka see, kas sama asja müüakse Dacia või hoopis Renault’ kaubamärgi all.\nRenault Grupile kohaselt peetakse oluliseks rõhutada autode klassikuuluvust ning Sandero näol on selgelt tegu B-segmendiga. Selline positsioneerimine pole juhuslik – Golf-klassis läbi löömiseks on auto liiga väike ning B-segment on läbi aegade olnud Euroopas populaarseim.\nJuba kolmas põlvkond\nEsimene Dacia Sandero veeres tehaseväravaist välja neli aastat pärast Logani debüüti. Aasta hiljem lisandus Sandero Stepway, mis sai mõned maasturlikumad kujunduselemendid ning kõrgema kliirensi. Kontseptsioon polnud põhimõtteliselt midagi uut – kõrgemaks tõstetud kerega autosid oli ja on teisigi. Kuid enamus neist on universaalid, Sandero superminile kohaselt aga vaevalt neljameetrine.\nHuvitava faktina oli tegu esimese Renault’ga (sama auto, aga teemant-embleemiga), mida tutvustati väljaspool Euroopat 2007. aastal Brasiilias. Eurodebüüt toimus mõne kuu pärast juba Dacia kaubamärgi all Genfi autonäitusel. Ka Stepway-versiooni esitleti Renault’na kõigepealt Brasiilias ning alles seejärel Daciana Euroopas.\nTeise põlvkonna Sandero nägi ilmavalgust pisut enam kui neli aastat hiljem ning seda koostati juba seitsmes riigis üle maailma. Kui algselt jagati platvormi Dacia Dusteriga, siis nüüd jäi ainsaks lähisugulaseks Logan, mis kujutas endast Sandero sedaankerega versiooni.\nMõistagi valmistati ka kõrgendatud Stepwayd, kuid lisaks toodeti Brasiilias kuuma luukpära RS, mis kiirendas 110 kW mootori toel „sajani“ 8 sekundiga. 2016. ja 2017. aastail läbisid Sandero ja Stepway kerge näovärskenduse, mis aitasid välimust tunduvalt kaasaegsemaks muuta.\nKolmas põlvkond nägi ilmavalgust 2020. aastal ning jõudis järgmisel aastal ka Eestisse. Seda toodetakse Marokos ja Rumeenias, kusjuures viimasest tulevad vaid Stepwayd. Samale Renault CMF-B LS platvormile on ehitatud ka Sandero lähisugulased Jogger ja Logan ning Dacia ei pea enam rahulduma Renault’ vanade juppidega.\nDacia harjutas poolteist kümnendit, kuid nüüd on see õnnestunud. Pole lihtne disainida kere, mis madala kliirensiga ja ilma nn modulaarsete katuseraamideta näeks välja nagu tavaline luukpära, kuid kõrge kliirensi ja üksikute lisaviguritega arvaksid kõik, et tegu on täisverelise maasturiga.\nTeise põlvkonnaga võrreldes on mõõtmed jäänud praktiliselt samaks, kuid proportsioonide muutus andis välimusele väga palju juurde. Auto sai kergem ja tugevam, kuid ka voolujoonelisem. Uus Sandero näeb iga nurga alt välja harmooniline ja graatsiline ning seda koos mõne silmatorkava detailiga, iseloomulik esiosa jätab mulje dünaamilisusest.\nPealtnäha märkamatu äpardus on juhtunud aga tagaosa konstruktsioonis – ilmselgelt on nappinud testikilomeetreid põhjapoolsetes piirkondades. Luugi avamiseks tuleb käsi panna tagumise põrkeraua keskel olevasse süvendisse – paraku armastavad sinna koguneda ka lumi ja sulamisvesi. Kui siis ilmataat otsustab paar kraadi külma teha, on see kõik jäätunud ning ka kõige peenem käsi enam sisse ei mahu. Aitab soojas sulatamine või jää mehaaniline purustamine.\nDacia jääb mõistagi Daciaks ja mitmed potentsiaalsed autoostjad jäävad selle kaubamärgi suhtes jätkuvalt snoobiks. Kuid puht-esteetilisest vaatenurgast tuleb tunnistada, et eriti Stepway näeb parem välja kui mõni palju kuulsam mark-mudel.\nSees igati viisakas\nSandero on seest endiselt ruumikas ja saab jätkuvalt hakkama ka praktilise pereautona. Tagaiste on lihtsa kujustusega ja sile, kuid B-segmendi auto kohta on seal ruumikus klassi tipptasemel.\nAga milline taseme muutus kvaliteedis, kui jutt on parema varustusega autost! Enam ei leia kõva ja karedat plastikut, rool on kaetud kunstnahaga ning armatuurlaud stiilse ja trendika kangaga – see jätab esmapilgul tavatu, kuid väga kena mulje. Loodame väga, et see püsib sama ilusana aastaid ning ei võidu ega lagune korduva puhastamise käigus.\nSisekujundus on tervikuna viimistletum, millest piisab kvaliteetse mulje jätmiseks. Auto sai ka mõned kaasaegsed detailid, näiteks nutitelefoni hoidja, mis asub kas armatuurlaua keskel või otse puuteekraani kõrval (sõltuvalt varustusest). See pole midagi vapustavat, kuid paneb mõtlema, miks sellist lahendust on varem nii harva pakutud.\nKallima versiooni keskekraani ikoonid on kiiduväärselt suured ja selged, enne menüüsse sukeldumist pole vaja prille ette panna. Vanema sihtgrupi jaoks see ON oluline.\nAndroid Auto ja Apple Carplay tulevad ainult koos navisüsteemiga. Esmapilgul mõttetu dubleerimine võib osutuda läbimõeldud lahenduseks, kui eeldada, et telefonihoidiku kasutaja avastab kõigepealt kaardi võlud ning seejärel juba soovib sammu edasi minna ilma, et peaks selleks auto välja vahetama.\nSisemüra vastab hinnaklassile. Kuulda on nii tuult kui rehvide veeremist, mis pole autoklassi arvestades ka uudis. Kui soovida uinutavat kulgemist, tuleb hinnasilt päris mitmega läbi korrutada.\nJõuallikad ja käigukastid\nValikus on ainult üheliitrised kolmesilindrilised bensiinimootorid, diisel loomulikult puudub. Sellest on kahju, kuid diislitapuajastul on tegu loogilise otsusega. Siit tuleb ka sõnum tarbijatele: Sandero ei ole väga pikkade vahemaade läbimiseks mõeldud maanteelaev.\nValik algab kolmesilindrilise vabalthingava 65 hj bensiinimootoriga (ainult Sanderol, pole saadaval Stepwayl), seejärel on standardvarustuses 90 hj seades turbomootor ning selle mootori bensiini/LPG vedelgaasi tarbiv variant, mille võimsus on 100 hj. Uudisena jõuab Stepwayle ka sama mootori 110 hj versioon, mis täidab levinuima jõuallika rolli Dacia Joggeril.\nKui 65 hj vabalthingava mootoriga auto edasiliigutamiseks tuleb seda väga kõvasti tagant sundida (reeglina tulutult), siis turbolaetud jõuallikad saavad oma tööga kenasti hakkama. Pooltühja auto edasi liigutamine nii linnas kui maanteel ei ole probleem – kuni juht ei kasuta ECO režiimi. Viimane poob mootoril hinge kinni, möödasõite pole mõtet üritada ja see sobib hästi vaid ühtlaseks kulgemiseks.\nUus on 6-käiguline käsikast (varasema viie käigu asemel) ja võimalus 90 hj bensiinimootorit kombineerida CVT automaatkäigukastiga. Viimase puhul väärib ära märkimist aeglusti funktsioon, millest on rangelt esiveolise auto puhul rasketes tingimustes palju kasu.\nDacia teatab kütusekuluks 5,6–5,8 l/100 km (WLTP) 90 hj versiooni puhul, millest talvel kujunes tavapärase ekspluatatsiooni korral (maanteesõitu pisut enam kui linnaotsi, keskmine kiirus 49 km/h) 6,9 l/100 km. Kuid Sandero põhiline argument pole ilmselgelt kütusesääst, vaid hind.\nDacia ei armasta varustusega vigurdada – mida lihtsamad on valikud, seda lihtsam (ja soodsam) on neid ka toota. Sandero ja Stepway on saadaval kahel tasemel – Essential ja Comfort, mis pakuvad sarnast turvalisust, kuid muus osas teevad selge vahe sisse: esimene neist on mõeldud tõeliselt säästlikule kulgejale, kelle jaoks on nõukogude ajast pärit mugavusstandard täiesti aktsepteeritav. Comfort-tasemel auto on aga igati ajakohane ning ei pea oma varustuse poolest konkurentide ees silmi maha lööma.\nSandero hinnad algavad 10 600 eurost, kuid sel juhul on tegu erakordselt spartalikult varustatud nõrga mootoriga autoga. Samas on väga madalast maksumusest võimalik jõuda mitte väga kalli 14 290 eurose letihinnani, mille eest saab juba paremas varustuses ning mis eriti oluline – automaatkastiga auto. Sandero hetkel kehtivate hindade ja varustusega saab täpsemalt tutvuda siin.\nSandero Stepway stardib üle kahe tuhande euro kallimana 12 800 euro juurest, kuna valikust puudub 65-hobujõuline jõuetu mootor. Ent kalleimaks ei osutu mitte jõuliseim 110 hj seades mootoriga versioon, vaid 90 hj mootor koos automaatkastiga kirjutab hinnasildiks 15 490 eurot. Metallikvärvi ja katuseluugi eest on võimalik lisa maksta, nagu ka istmesoojenduste ja parkimist hõlbustavate seadete eest.\nSandero Stepway hetkel kehtivate hindade ja varustusega saab tutvuda siin.\nABC Motorsis on hetkel võimalik valida lausa kolme Sandero vahel – värvivalik on punane, tumesinine ja metallikhall. Kuna väikeauto puhul (ja ka üldse mõistlik) on sobilikumad heledad värvid, siis valisime kolmest hõbedase. Tehnilise poole pealt on nad ühesugused.\nAuto on varustatud tehases paigaldatud gaasiseadmega, mis tähendab kokku ligi 1300-kilomeetrist sõiduulatust ning võimaldab hetkel veel pisut soodsamat kulgemist. Käike tuleb mõistagi vahetada käsitsi, kuid loodetavasti pole see oskus veel ühiskonnast täielikult kadunud.\nVarustuses on olemas kõik hädavajalik nagu LED-lähituled, püsikiirushoidja ja Android Auto ning Apple Carplay. Kliimaseade on küll mehaaniline ning tagumisi aknaid tuleb tõsta-langetada käte jõul, aga vaadates 14 070 eurost hinnasilti on selge, et võrdväärset pakkumist turult eriti ei leia.\nCity Motorsis on ostusoovi korral saadaval lausa kaks Sandero Stepway demoautot, mõlemad tagasihoidlikku tumehalli karva. Kapoti all on üheliitrine mootor 90 hj seades, kuid olulisima lisavarustusena on sel autol automaatkast (variaator ehk CVT).\nAutole on lisatud pea kõik mis Sanderole võimalik – olemas on nii parkimisandurid ja -kaamera kui ka moodne infolustisüsteem koos naviseadmega. Lamellrehvid on juba all (esimest talve), suverehvid tulevad tasuta kaasa, nagu ka registreerimine Transpordiametis.\nKüll aga tuleb arvestada, et kuna tegu on esinduse proovisõiduautoga, siis väljalaskeaasta on 2021 ja hodomeetrile on kerinud neljakohaline läbisõit. Samas on 16 500 eurot praktiliselt uueväärse auto eest igati mõistlikult küsitud ning kui vaadata lisatud varustust, on hinna ja kvaliteedi suhe enam kui paigas. Kas aga esindus on kohe nõus demoautost loobuma või käib veebilehel ainult „hinda näitamas“, tuleb juba kohapeal välja selgitada.\nFotod: Indrek Jakobson\nEelmine artikkelKus on suurim risk saada keritud läbisõiduga auto?\nJärgmine artikkel Lugu sellest, kuidas kogemata Itaalia mägedes surma võib saada


Ülikool kui bränd - Tallinna Ülikooli brändiuuenduse kogemuslugu - Bestmarketing\nÜlikool kui bränd - Tallinna Ülikooli brändiuuenduse kogemuslugu\nTallinna Ülikooli turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Kadri Kiigema\nUue stiiliraamatu loomisel, mis on aluseks kogu korporatiivse visuaalse identiteedi kujundamisele tehti koostööd disainiagentuuriga Velvet. Sellele tuginevalt loodi ka uus välisveeb. Lähemalt räägib Tallinna Ülikooli turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Kadri Kiigema.\nBrändiuuendus on ärimaailmas tavapärane taktika, et värskendada sõnumit, tõmmata sihtrühmade tähelepanu ning tuua veelgi selgemalt esile oma tugevused ja erisused. Kuidas aga brändida ülikooli?


PERE TÄHENDAB KOKKUHOIDMIST! Tänavused Võru linnapäevad rõhuvad perekesksusele – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu PERE TÄHENDAB KOKKUHOIDMIST! Tänavused Võru linnapäevad rõhuvad perekesksusele\nPERE TÄHENDAB KOKKUHOIDMIST! Tänavused Võru linnapäevad rõhuvad perekesksusele\nHetk mulluste linnapäevade avamiselt\nTänavune kultuurisündmusterohke suvi Võrus tipneb linna 231. sünnipäeva puhul 21.-22. augustil toimuvate linnapäevadega, mis pakuvad traditsiooniliselt midagi sobilikku igaühe jaoks, olgu selleks siis muusika, käsitöö, sport, tants või kunst.\nKui mullu juubelit tähistades väärtustati Võru juuri ja väge, siis tänavuste linnapäevade ühendavaks teljeks on kaks päeva kestev perefestival “Koton om hää” Kesklinna pargis. “Tegemist on traditsioone loova mitmekesise pereüritusega, kus jõukohaseid ja huvitavaid tegevusi leidub igaühele. Mõlemal festivalipäeval toimub viis-kuus tundi kestev meeleolukas kontsertprogramm kesklinna laval, hulgaliselt meistriklasse ja õpitubasid, huvikoolide talendipäev, lisaks tegutseb Võru Toidu Telk ja pakutakse muid harivaid koostegemise võimalusi,“ tutvustab perefestivali projektijuht Ülle Voitka eelseisvaid sündmusi.\nFestivali tegevused ja kontsertprogramm on innustatud kodukoha eripäradest ja väärtustest.\nKireva sündmusteahela oluline käivitaja on 21. augustil kell 15.30 spordikeskuse parklast algav, Kesklinna parki suunduv linlaste ja külaliste ühine rongkäik, millest on osa võtma oodatud kõik ettevõtted, organisatsioonid, ühingud ja linnakodanikud. Linnapea Anti Allase soov on mullu positiivse vastuvõtu leidnud rongkäiku veelgi suurendada. „Näitame koos üksmeelt ja kokkuhoidmist!“ kutsub ta kõiki võrulasi ja Võru-meelseid julgesti kaasa lööma.\nTäpsema info ürituste kohta ja Võru linnapäevade kava leiba SIIT!\neelmine ÖKOFESTIVALI PÕLVAMAAL! Põlvamaa ettevõtted kutsuvad külla\njärgmine KIIRUSTA! Augusti lõpuni saab Eesti Aarded välja valida


Rootsis muutub tänaval liikumine naistele üha ohtlikumaks, politsei soovitab "korrigeerida oma elustiili" - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Rootsis muutub tänaval liikumine naistele üha ohtlikumaks, politsei soovitab “korrigeerida oma elustiili”\nAlates 2005. aastast on vägistamiste arv Rootsis pidevalt kasvanud ja ehkki Rootsi riik keeldub lisamast kurjategija andmete juurde tema rahvust, on 2018. aastal ilmunud mitteametliku statistika kohaselt vähemalt 58% vägistamise või vägistamiskatse eest süüdimõistetud kurjategijatest välismaise päritoluga.\nRootsis muutub tänaval liikumine üksikutele naistele ja meestele üha ohtlikumaks. Lõppeva nädala jooksul pandi Uppsalas nelja päeva jooksul toime neli vägistamiskatset.\nRootsi ajalehe Expresseni teatel on Uppsala politsei seetõttu soovitanud naistel oma käitumist muuta ja liikuda tänaval alati kellegi teise seltsis. Vastasel korral võivad nad sattuda vägistamise ohvriks. Üksinda liikuvaid mehi ohustab aga tänaval taskuvaraste ja röövlite kallaletung.\nSeega peavad liberaalsed rootslased hakkama muutma oma elu, kuna olukord nende riigis on muutunud niivõrd ohtlikuks. Politsei kinnitab küll, et naised ei peaks liialt muretsema, kuid nad peaksid olema väga ettevaatlikud. Kurjategijad ründavad peamiselt just üksikuid mehi ja naisi, seega tuleks politsei sõnul korrigeerida oma käitumist väljaspool kodu. Tänaval tuleks alati liikuda kellegi seltsis ja ainult hästi valgustatud tänavatel. Kõige parem oleks, kui üksikud naised linnatänavatel õhtuti üldse ei liiguks või kasutaksid vajadusel autot.\nExpresseni küsimusele, kas naised peavad tõesti hakkama korrigeerima oma elustiili, vastas politsei, et neil ei ole ressurssi olla igal pool ja korraga. Politsei sõnul ei ole Uppsalas ilmselt tegu sarivägistajaga, seega uuritakse kõiki nelja hiljutist juhtumit eraldi.\nNii raporteeritud vägistamiste kui ka seksuaalse ahistamise juhtumite arv on alates 2005. aastast kasvanud poole võrra. Ainuüksi 2017. aastal suurenes raporteeritud vägistamiste arv kogu Rootsis kümne protsendi võrra.


Maaülikool: eesti teaduskeele arendamine vajab riigi sekkumist (2016-11-25 16:31:05)\nTeisipäeval, 29. novembril toimub Eesti Maaülikoolis akadeemiliste seisukohavõttude päev, kus vaadeldakse eestikeelse teaduse kasutusvajadust ja -võimalust ning terminoloogiatööd Eesti kõrgkoolides. Päeva jooksul avaldavad mitme kõrgkooli teadlased ja õppejõud seisukohti, kuidas nende erialal kasutatakse akadeemilist eesti keelt ning missugune võib olla selle tulevik.\nEesti Maaülikooli keelekeskuse juhataja Ülle Sihver selgitas, et teadus on rahvusvaheline ja ingliskeelne, kuid Eesti teadlaskond seisab valiku ees, kas, kuidas ja millistes valdkondades tuleb arendada eestikeelset erialasõnavara. Päeva eesmärk on kutsuda teadlaskonda sel teemal oma teadusvaldkonda silmas pidades kaasa mõtlema.\n"Oluline on jõuda järelduseni, kas Eesti riik sekkub teaduskeele arendamise keskkonda, kuidas ta sekkub ja kas ta teeb seda piisavalt," avas Sihver päeva tausta. "Näiteks doktorandid kui tulevased akadeemikud peavad teadma, kas ühiskondlik ootus seisneb näiteks väitekirja eestikeelse resümee koostamises või vastutavad nad Eestis terminiloome ja teadusteksti selge sisu ning heakeelsuse eest."\n"Ettekannetega saame teabekoguse, mida hakkame analüüsima ja modelleerime selle põhjal võimaliku tulevikuvisiooni," ütles Sihver ja avaldas lootust, et arutelu tulemuste sisu analüüsides saavad teadlased ja õppejõud ühiskonnale anda omapoolsed soovitused.\nPäevateemadel arutlevad Eesti Maaülikooli, Tartu Ülikooli ja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste kümme teadlast ja õppejõudu.\nÜritust toetab riiklik eestikeelse terminoloogia programm ja seda saab jälgida videoülekandes: video.emu.ee\nAllikas: Eesti Maaülikooli 25.11.2016 pressiteade


Kaubavahetus oli möödunud aastal rekordtasemel\nKristjan Pruul • 9. veebruar 2018 kell 5:24\nEestist eksporditi mullu kaupu 12,8 miljardi euro eest Foto: Raul Mee\nKaupade eksport suurenes möödunud aastal statistikaameti andmetel võrreldes 2016. aastaga 8 ja import 9 protsenti.\n2017. aastal eksporditi Eestist kaupu jooksevhindades 12,8 miljardi ja imporditi Eestisse 14,7 miljardi euro väärtuses. Kaubavahetuse puudujääk oli 2017. aastal 1,9 miljardit eurot, mille 315 miljoni euro suuruse süvenemise taga olid eelmisel aastal Eestisse ostetud praamid.Eesti suurim ekspordipartner oli 2017. aastal Soome – 16 protsenti Eesti koguekspordis. Teisel kohal oli Rootsi (14%) ja kolmandal kohal Läti (9%). Aastaga suurenes kõige enam eksport Soome, Venemaale ja Saksamaale. Enim vähenes eksport Rootsi, Mehhikosse ja Nigeeriasse.\n„Üha enam kasvab ettevõtete hulk, kes pööravad tähelepanu riskide maandamisele välisturgudel,“ kommenteeris KredEx Krediidikindlustuse juht Erki Aamer ja lisas, et ekspordi kasv Eestis on tugevalt sellega seotud.\nSuur osa nii alustavatest kui ka juba kogenud eksportijatest laieneb uutele eksportturgudele just tänu krediidikindlustusele – see võimaldab pakkuda välispartneritele pikemaid maksetähtaegu ja kindlustada end võimalike riskide, näiteks maksmata arvetest tulenevate kahjude, vastu, nentis riikliku krediidikindlustuse juht Aamer. Tema sõnul on Eesti ettevõtted nende juures end kindlustanud 61 riigis, üle 4200 erineva ostja võimalike kahjude vastu.\nEestist viidi nii nagu varasematelgi aastatel enim välja elektriseadmeid, nende osatähtsus Eesti koguekspordis oli möödunud aastal 17 protsenti. Elektriseadmete väljavedu samas vähenes 2017. aastal kõige rohkem, sektorit mõjutab kõige rohkem Ericssoni Eesti tehase tellimuste suurus.\nTeisel ja kolmandal kohal olid puit ja puittooted ning mineraalsed tooted. Kasvas nii mineraalsete toodete (sealhulgas kütuse), metalli ja metalltoodete (sealhulgas metallijäätmete) ning puidu ja puittoodete (sealhulgas saematerjali) väljaveo suurenemine.\nEestisse imporditi kõige rohkem samuti elektriseadmeid – osatähtsus Eesti koguimpordis oli 15 protsenti. Järgnesid transpordivahendid, põllumajandussaadused ja toidukaubad, mehaanilised masinad ning mineraalsed tooted (nende osatähtsus 10%).\nEestisse imporditi 2017. aastal enim kaupu Soomest, Saksamaalt ja Leedust. Aastaga suurenes enim kaupade sissevedu Soomest, Venemaalt ja Rootsist. Enim vähenes import Ungarist, Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast.


Elu24 Video! Kristiina Ojuland: uutel erakondadel pole raha kalliks valimisreklaamiks - Elu24 video - Elu24\n20. jaanuar 2015, 10:46\nElu24 Video! Kristiina Ojuland: uutel erakondadel pole raha kalliks valimisreklaamiks\nEsmaspäeval, 19. jaanuaril, toimus Coca-Cola Plazas uue tõsielusarja «Looduslik valik» esitlus. Kohale olid tulnud ka saates osalenud poliitikud. Elu24 uuris Rahva Ühtsuse Erakonda esindavalt Kristiina Ojulandilt, mis emotsioonid teda peale sellises teleprojektis osalemist valdavad.\nOjulandi sõnul polnud metsas olles tähtis, kas oled mees või naine. Öösel sooja saamiseks magati ikka koos nagu silgud ja sugu seal rolli ei mänginud.\nSaatetegijad olid väidetavalt poliitikut pikalt veennud, et ta projektist osa võtaks. Peamiseks probleemiks olevat olnud tihe ajagraafik, mis kaasneb uue erakonna valimisteks ette valmistamisega. Lõpuks aga luges Ojuland päevi, millal metsa saab.\nPõhjuseks, miks poliitreklaamid uuenduskuuri läbinud on, peab Ojuland seda, et uued erakonnad ei jõua nii palju valmiskampaaniasse panustada. Lisaks loodab ta, et see muudab ka üldiselt Eesti poliitmaastikku.\nÜks asi, mille Kristiina Ojuland tulevikus üksi metsa minnes kaasa võtaks, oleks kirves.


Vene keel (eesti keelest erineva õppekeelega gümnaasiumis) | Õppekava infoportaal\nÕppekava infoportaal > Gümnaasium > Keel ja kirjandus > Vene keel (eesti keelest erineva õppekeelega gümnaasiumis)\n1) süstematiseerib ja üldistab oma teadmisi õigekirjast ning saavutab kirjaoskuse kõrgema taseme;\n2) õpib tundma leksikoloogia, stilistika ja kõnekultuuri tähtsamaid küsimusi;\n3) arendab oskusi, et töötada erinevates funktsionaalstiilides tekstidega;\n4) oskab tekste (sh meediatekste ja reklaami) analüüsida ning kriitiliselt hinnata, saades aru autori kavatsusest ning osates eristada usutavat ja ebausutavat infot;\n5) õpib loetust ja kuuldust adekvaatselt aru saama;\n6) õpib õigesti valima keelendeid, luues mitmesuguse eesmärgiseadega suulisi või kirjalikke tekste, sh õpingutele ja tööle kandideerimiseks vajalikke dokumente;\n7) täiustab oskust oma seisukohta õigesti ja veenvalt väljendada;\n8) õpib kirjutama mitmes žanris arutlevaid tekste ning tarbetekste;\n9) kujundab adekvaatse ja stabiilse enesehinnangu;\n10) oskab saadud teadmisi rakendada elus ning oma tulevases kutsetöös;\n11) kujuneb vaimselt arenenud ja sotsiaalselt aktiivseks isiksuseks, kes on valmis end täiendama;\n12) teab ainevaldkonnaga seotud elukutseid ja ameteid ning mõistab nende väärtust ühiskonnas.\nTeoreetilised teadmised on keele praktilise valdamise aluspõhi, seepärast sisaldab gümnaasiumi ainekava kolme tüüpi õppematerjali: teadmised keelest ning keele- ja suhtlusoskus. Gümnaasiumilõpetaja peab valdama tänapäeva keeleteadust, uut tehnoloogiat ja uusi tööviise. Praktilised kursused eeldavad õpitud teoreetiliste teadmiste rakendamist.\nNeli vene keele praktilist kursust („Kõnekultuur”, „Suulise teksti vastuvõtt ning loomine“, „Kirjaliku teksti vastuvõtt ning loomine“, ”Ortograafia ja interpunktsiooni korrektsioonikursus“) täiustavad suulise ja kirjaliku teksti mõistmiseks ning loomiseks vajalikke oskusi. Praktiline vene keele oskus tähendab kirjakeele valdamist teksti vastuvõtu ja loomise oskuste – lugemise, kirjutamise, kõnelemise ja kuulamise – ning neid siduva vahendusoskuse koostoimes. Lugemisoskuse arendamise laiem eesmärk on kujundada kriitilist teabekasutajat. Kirjutamisoskust arendatakse erineva eesmärgi ja ülesehitusega tekstide loomise kaudu. Selle oluline osa on võime siduda oma tekstiga teistest tekstidest saadud infot ning arvestada, viidata, tsiteerida ja refereerida teisi tekste, s.o kirjutada alustekstide põhjal. Peale selle on vene keele õpetamisel traditsiooniliselt suure tähelepanu all õpilase kirjalik kõne. Õpilaste õigekeelsusoskuste täiustamiseks on gümnaasiumis ette nähtud praktilise vene keele kursus tööks ortograafia ja interpunktsiooniga. Kõnelemisoskus tähendab nii oskust esineda kui ka võimet valida suhtlusolukorrast ning vestluspartnerist lähtuvalt sobiv toon ja stiil, samuti võimet suhtlust või teemat alustada, arendada ning tõrjuda. Kuulamisoskuse arendamise eesmärk on mõista vestluspartnerit.\n1) on omandanud lingvistilised põhiteadmised keelest kui süsteemist ja selle realiseerumisest kõnes;\n2) tunneb ortograafia- ja interpunktsiooni- ning teisi vene keele norme;\n3) loeb ning kuulab mitmesugustes stiilides ja mitut tüüpi tekste ning mõistab nende sisu;\n4) loob olenevalt suhtluseesmärgist ja kõnesituatsioonist mitmesugustes stiilides ning mitut tüüpi sidusaid tekste;\n5) võib esineda suulise lühiettekandega;\n6) kirjutab arutlevaid tekste mitmes žanris;\n7) teeb ilukirjandusliku teksti lingvistilist analüüsi;\n8) hindab kriitiliselt meediainfot ja internetist saadud teavet;\n9) tunneb dialoogilise teksti ülesehituse eripära; on suuteline võtma osa argumenteeritud dialoogist, analüüsima vestluse kulgu ning hindama selle tulemusi;\n10) kasutab vajaliku teabe leidmiseks sõnastikke, teatmeteoseid ja internetti;\n11) seostab saadud infot eluliste situatsioonidega ning tulevase erialase tegevusega.\nI kursus „Keel, ühiskond, kultuur“\n1) mõistab keele rolli ning funktsiooni ühiskonnas, teadvustab keele ja kultuuri vastastikust seost;\n2) tunneb vene keele eripära võrreldes teiste keeltega;\n3) suhtub lugupidavalt teiste rahvaste keeltesse ja kultuuridesse, sh eesti keelesse, lõimudes Eesti mitmekultuurilisse ühiskonda;\n4) teadvustab keeleliste ja mittekeeleliste suhtlusvahendite vastastikust seost;\n5) analüüsib keele arengutendentse ning keele tänapäevaseisundit;\n6) tunneb suulise ja kirjaliku keele norme.\nSuhtlemine keele abil inimese evolutsiooni käigus. Keele ja mõtlemise seos. Keel ja ühiskond, keel ja isiksus. Inimeste suhtlemine ning loomade suhtlemine. Keel ja mitteverbaalsed suhtlusvahendid. Rahvuskultuuri mitteverbaalsete suhtlusvahendite eripära.\nKeele funktsioonid. Keel kui infoedastusvahend. Keel kui suhtlusvahend. Keel kui mõtlemisvahend. Keel kui emotsioonide väljendaja. Keel kui kuuluvuse väljendaja (etniline, sotsiaalne, paikkondlik, sooline).\nKeel kui märgisüsteem. Semiootika. Kuulsad semiootikud (Juri Lotman, Umberto Eco jt). Loomulikud ja tehiskeeled. Esperanto. Tänapäeva tehiskeeled.\nKeel ja kõne. Suuline ja kirjalik kõne. Kirja tekkimine ja areng. Tähestik. Slaavi kiri. Kirill ja Mefodi kui slaavi tähestiku loojad.\nKeelkonnad ja keelerühmad. Indoeuroopa keelkond. Romaani, germaani ja slaavi keelerühm. Vene keel võrdluses slaavi keeltega. Uurali keeled. Soome-ugri keelerühm. Eesti keel kui soome-ugri keelerühma keel. Elav ja surnud keel.\nVene keel Eestis: kõnelejad, territoriaalne levik (linna- ja maaelanikkond, Kirde-Eesti, Peipsi-äärne ja teised regioonid). Vene keel Eesti venekeelses meedias.\nTänapäeva vene keele arenemistendentsid.\nKeel kui vaimsete väärtuste väljendaja ning kandja. Rahvuskeel. Euroopa Liidu ja ÜRO töökeeled.\nKeelte ja kultuuride vastastikused mõjutused. Laensõnad keeles.\nKirjakeel. Släng, žargoon (sotsiaalne, professionaalne, ealine jt). Argikeel. Dialektid. Keelekasutuse ealised ja soolised erinevused. Allkultuuride keel.\nII kursus „Tekst. Teksti stilistika“\n1) teab teksti kui keele- ja kõneüksuse põhitunnuseid;\n2) oskab analüüsida teksti formaalseid tunnuseid;\n3) orienteerub keeleühikute ja tekstide stiililises mitmekülgsuses;\n4) analüüsib tekstide sisu, eesmärke, kasutuskonteksti, ülesehitust, sõnavara ning stiili;\n5) väljendab oma mõtteid ja tundeid, arvestades suhtlusvaldkonda, -situatsiooni ja -eesmärki ning järgides stiili- ja etiketinorme.\nTekst. Põhikooli materjali kordamine ja üldistamine: tekst, teema, pealkiri, põhiidee, teksti mõtteline terviklikkus, liigendatus, teksti sidusus. Kõnetüübid. Keelesüsteemi tekstitasand. Keeletasandite üksuste funktsioneerimine tekstis.\nTeksti formaalsed ja keelelised tunnused. Teksti sidususe liigid. Lausete ja tekstiosade järjestikune (lineaarne) seos. Kõigi tekstiosade vertikaalne (globaalne) seos, mis vormistab tekstist tervikliku ühiku: jaotumine paragrahvideks, osadeks, rubriikideks.\nLeksikaalsed sidususvahendid: sõnakordus, asendussõnad (asesõnad, sünonüümid jne). Assotsiatiivseosed.\nGrammatilised sidususvahendid: aspekt, aeg, kõneviis, pööre, lausete süntaktiline struktuur jt.\nLausete ja tekstiosade loogiliste/mõtteliste suhete vormistamise vahendid: pealkiri, sidendlaused, resümeerivad sõnad, sidesõnad, rõhumäärsõnad, kiilud jt.\nOlemasolev (lähte-) info ning uus (kommunikatiivselt oluline) info lauses. Siirdumine ühelt teabeliigilt teisele tekstis: ahelseos, paralleelseos. Teksti sisu terviklikkus.\nTeksti kommunikatiivne suunitlus. Suhtlussituatsioon. Teksti eesmärk. Adressaat. Mõjutamine keele abil. Teksti organiseerimise iseärasused elektronruumis (hüpertekst, lähtetekst ja kasutajate kommentaarid jt). Suhtlemine internetis.\nTeksti funktsioneerimise peamised valdkonnad. Funktsionaalstiilid. Stiilide realiseerimise kirjalik ja suuline vorm.\nAsjaajamistekstid, nende kasutusala, loomise eesmärk. Asjaajamistekstide peamised keelelised erijooned.\nTeadustekstid, nende kasutusala, loomise eesmärk. Teadustekstide peamised keelelised erijooned. Teadusliku artikli, monograafia mõiste.\nAjakirjandustekstid, nende kasutusala, loomise eesmärk. Ajakirjandustekstide peamised keelelised erijooned.\nKõnekeel. Kasutusala, eesmärk ja suhtlussituatsioon. Kõnekeele peamised keelelised erijooned.\nIlukirjandustekstid, nende kasutusala, loomise eesmärk. Ilukirjanduskeele peamised iseloomulikud jooned. Ilukirjanduslikud väljendusvahendid.\nMitteverbaalsed teabeedastusvahendid kirjalikus tekstis: illustratsioonid, graafikud, skeemid, fotod, internetinaeratused jt.\nIII kursus „Praktiline vene keel I (kõnekultuur)"\n1) valdab kõnekultuuri põhimõisteid;\n2) valib sobivaid keelendeid, võttes arvesse suhtlusvaldkonda ja -situatsiooni ning adressaadi eripära;\n3) rakendab praktikas teadmisi peamistest keelenormidest (ortoeepilistest, leksikaalsetest, morfoloogilistest, süntaktilistest, stilistilistest);\n4) ehitab loogiliselt ning õigesti liht- ja liitlauseid ning paigutab tekstiosad loogiliselt;\n5) kasutab tekstides vene keele kogu rikkust, sh väljendusrikkaid keelendeid;\n6) arvestab kõneetiketti;\n7) loob õppe-teaduslike ja avalike esinemiste tekste, toetudes teadmistele heast keelekasutusest ning järgides teksti loogilisele struktuurile esitatavaid nõudmisi.\nKõnekultuuri põhimõisted. Keel ja isik. Isiku keelekultuur ja ühiskonna keelekultuur. Raamatulik (ametlik) keel, kõnekeel. Kõne põhiomadused. Kirjakeele normid ja variandid. Kõneetikett.\nKõne põhiomadused: sisukus, loogilisus, kohasus, täpsus, puhtus, õigsus, rikkus, ilmekus. Kõne sisukus, informatiivsus. Kõne loogilisus. Loogilisuse tingimused. Tüüpilised ebaloogilisused. Keelendite kohasus: stiililine, kontekstiline, situatiivne. Kõne kohasus ja puhtus. Kohane sõnade valik. Sõnakasutuse täpsus. Sünonüümid, paronüümid, mitmetähenduslikud sõnad, homonüümid. Laensõnad, kantseleikeelendid, kõnestambid, historismid. Parasiitsõnad, žargonismid, ebasündsad väljendid.\nÕigekeelsus kui kirjakeele normide järgimine.\nKõne rikkus ja mitmekesisus. Sõnamoodustusviisid kõnes.\nKõne väljendusrikkus. Pseudoväljendusrikkus (ilutsemine).\nKirjakeele normid. Ortoeepianormid. Ortoeepianormide rikkumise sagedused.\nSõnade ühilduvus: leksikaalne, grammatiline, stilistiline. Tüüpilised ühildumisvead.\nMorfoloogianormid. Nimi-, omadus- ja arvsõnade (suulises kõnes), asesõnade, tegusõna pöörde- ja soovormide, kesksõnade ja gerundiumide vormide moodustamise ning kasutamise vead.\nSüntaksinormid. Käändelise rektsiooni, gerundiumi kasutamise, aluse ja öeldise ühildumise tüüpilised vead. Sõnajärjevead lauses.\nStiilinormid ja nende liigid. Tüüpilised reeglite rikkumise juhud.\nVene kõneetikett. Kõne-eetika peamised reeglid. Žargonismid, ebasündsad väljendid, nende kasutuse lubatud kõnepiirid.\nIV kursus „Praktiline vene keel II (suulise teksti vastuvõtt ning loomine)“\n1) tunneb eri žanris suuliste tekstide erijooni;\n2) mõistab ning loob suulisi tekste vastavalt suhtluseesmärgile ja -olukorrale;\n3) eristab ning loob eri žanris ja funktsionaalstiilis suulisi tekste;\n4) suudab diskussioonist osa võtta või seda juhtida;\n5) oskab kriitiliselt hinnata suulisi tekste (oma ja teiste, autentseid ning õppetekste).\nSuuline kõne, selle erinevus kirjalikust. Kõnekeele spontaansus. Ettevalmistamata (spontaanne intervjuu, pressikonverents, dialoog otse eetris), osaliselt ette valmistatud ja ettevalmistatud suuline kõne. Suhtlussituatsiooni arvestamine suulise teksti loomisel kui eduka kommunikatsiooni tingimus. Suhtlusviisid (kontaktne ja distantne, dialoog ja monoloog, privaatne ning ametlik).\nSuuline kõnekeel, selle erijooned. Kõnekeele dialoogiline iseloom. Dialoogi pidamise taktika.\nErineva tähendusega dialoogid (kaastunne, heakskiit, vastuvaidlus, hoiatus jt).\nAmetlik suuline kõne. Suulised teadaanded. Ametlik vestlus, selle variandid. Ametliku vestluse korraldamine tööle võtmiseks.\nKoosolek, selle eesmärgid ja tüübid. Juhataja roll. Peaküsimuste arutlemine. Kriitikakultuur.\nTeadusliku sisuga suuline kõne. Suuline vastus, selle struktuur. Vastuse hindamise kriteeriumid. Ettekanne: allikad, struktuur, esitus. Ettekande hindamise kriteeriumid. Lühiloeng (sisu mõistmine ja selle fikseerimine).\nAvalik suuline kõne. Diskussioon, juhtija roll. Diskussioonide eesmärgid ja tüübid. Tõestuse ja ümberlükkamise struktuur. Argumentide tüübid. Mittenõusoleku väljendamise kultuur. Intervjuu žanr. Ettevalmistus usutluseks.\nOraatorikõne, selle erijooned. Dialoogilisus. Retoorikavõtted. Auditooriumiga suhtlemise kultuur. Suulise kommunikatsiooni ebaõnnestumise põhjused, nendest hoidumise võimalused.\nV kursus „Praktiline vene keel III (kirjalike tekstide vastuvõtt ja loomine)“\n1) eristab kirjaliku kõne suhtlusvaldkonnast olenevat eripära;\n2) tunneb eri žanris kirjalike tekstide iseärasusi;\n3) mõistab ja koostab kirjalikke tekste;\n4) oskab kriitiliselt hinnata kirjalikke tekste (oma ja teiste, autentseid ning õppetekste);\n5) redigeerib oma kirjalikke tekste.\nKirjalik kõne, selle iseloomustus ja erinevus suuliselt kõnest. Kommunikatiivne kirjalik kõne.\nÕpitavate kirjalike tekstide tüübid: ümberjutustus, kirjand, essee, laiapõhjaline vastus probleemküsimusele.\nÜmberjutustuste kirjutamine eri stiilis ja žanris tekstidest.\nArutlev kirjand, selle struktuur (sissejuhatus, põhiosa, kokkuvõte). Teema sõnastamine (teema kui mõiste, teema kui arvamus, teema kui küsimus). Juhtiv tees. Argumentide liigid. Tekstilõik ja selle struktuur. Teksti loogilisuse ja sidususe vahendid. Üksikasjaliku vastuse probleemne küsimus kui arutlustüüp.\nEssee kui vabatekstitüüp.\nTarbetekst. Avalduse, juhendi, volituse, allkirjastatud tõendi, CV kirjutamine. Ametlik kiri. Ametlikud tekstid elektroonilisel kujul.\nTeadustekst. Konspekt, referaat, nende liigid. Aimetekstide konspekteerimine ja refereerimine. Kriitiline suhtumine internetis pakutavatesse valmisreferaatidesse.\nPublitsistlik tekst. Informatsioonilised ja kriitilised lühisõnumid. Artikkel. Reklaam ja selle liigid. Kuulutuse ning retsensiooni kirjutamine, arvestades nende sisu ja struktuuri erijooni.\nElektroonilised väljaanded. Kriitiline suhtumine meediatekstidesse. Tekstide loomine internetis. Internetisuhtluse kultuur.\nKirjalike tekstide parandamine. Teksti sisu, kompositsiooni ja keele parandamine.\nVI kursus „Praktiline vene keel IV (ortograafia ja interpunktsiooni korrektsioonikursus)“\n1) valdab vene keele ortograafia- ja interpunktsiooninorme;\n2) kirjavahemärgistab õigesti õpitud tüüpi lauseid; põhjendab kirjavahemärgi kohta ja valikut;\n3) leiab ortograafia- ja punktuatsioonivead ning parandab need;\n4) oskab vajaliku ortograafia- ja interpunktsiooniteabe saamiseks kasutada sõnastikke, raamatukogu katalooge ning internetti.\nOrtograafia. Vene ortograafia peamised printsiibid. Vene õigekirja morfoloogiline iseloom.\nTäishäälikute õigekiri sõna lihttüves: kontrollitavad rõhutud täishäälikud, mittekontrollitavad rõhutud täishäälikud, vahelduvad täishäälikud. Täishäälikute õigekiri ж, ч, ш, щ, ц järel eri sõnaliikidesse kuuluvate sõnade lihttüves, sufiksis ja sõnalõpus.\nKaashäälikute õigekiri sõna lihttüves: helilised ja helitud kaashäälikud, kaksikkaashäälikud, mittehääldatavad kaashäälikud.\nNimisõnade, omadussõnade, kesksõnade käändelõppude ja tegusõna pöördelõppude õigekiri.\nEesliidete õigekiri: з-lõpulised eesliited ja eesliide с-; eesliited пре- ja при-; ы ja и eesliidete järel.\nъ ja ь kasutamine vene ja laensõnades. ь õigekirjutus ж, ч, ш, щ järel eri sõnaliikidesse kuuluvates sõnades. Kokkukirjutamine ja sidekriips eri sõnaliikide puhul ning sõnades komponentidega пол ja полу-.\nSufiksite õigekiri eri sõnaliikides.\nн ja нн eri sõnaliikides.\nнe kokku- ja lahkukirjutamine eri sõnaliikidega. нe ja ни eristamine.\nTuletatud ees- ja sidesõnade kirjutamise komplitseeritud juhud.\nSuurtähtede õigekirjutuse rasked juhud.\nInterpunktsioon. Vene interpunktsiooni printsiibid. Lauselühenditega lihtlause. Kirjavahemärgid üksikute, korduvate ja paarissidesõnadega koondlauses. Lause kõrvalliikmete kirjavahemärkidega eraldamine (обособление). Kirjavahemärgid täpsustava, selgitava ja täiendava tähendusega lauseliikmete puhul. Kirjavahemärgid kiilsõnade ja kiillausetega ning ütte ja hüüdsõnadega lausetes.\nVõrdlustarindid. Tarindid sidesõnaga как.\nKirjavahemärgid rind-, põim- ja sidesõnata lauses.\nJutumärgid ja teise isiku kõne: tsiteerimisviisid, kirjavahemärgid teise isiku sõnu ning dialoogi edastades. Epigraafi vormistamine.\nAutoriomane kirjavahemärkide kasutamine.


Tabernaakel: juuli 2011\n(Tekst pärineb FSSPX Eesti leheküljelt)\nLoyola p. Ignatius\nÍñigo Oñaz de Loyola (Ignatius on pühaku nime ladinakeelne variant) sündis 1491. aastal Loyola aadlilossi tallis Baskimaa ühe tähtsama aadliperekonna viimase, kolmeteistkümnenda lapsena. Tema ema, kes tahtis tuua lapse ilmale just tallis, et olla samas olukorras, milles oli Jumalaema, suri varsti pärast sünnitust. Ignatius kasvas üles oma vanima venna peres.\nPostitas Tom at 17:57 0 kommentaar/i\nRaamatust: Clifford Stevens, The One Year Book of Saints\nViiendal sajandil oli Rooma Impeeriumi pealinn Ravenna, mitte Rooma, ja Ravennast sai metropoliidi aujärg. P. Petrus Chrysologus oli üks kõige väljapaistvamaid peapiiskoppe sellel aujärjel.\nPetrus sündis Imolas, [väikeses linnakeses Ravenna lähedal,] umbes aastal 400 ja õppis linna piiskopi Corneliuse käe all, kes pühitses ta diakoniks. 433 suri Ravenna peapiiskop, ning kui kleerus koos Ravenna rahvaga olid valinud tema järglase, palusid nad piiskop Corneliust, et ta nõutaks paavst Sixtus III nende valikule kinnitust. Cornelius võttis diakon Petruse oma Rooma-reisile kaasa; näinud Petrust, määras paavst kleeruse ja rahva poolt valitud kandidaadi asemel hoopis tema Ravenna piiskopiks.\nPetrus pühitseti piiskopiks ja ta võeti kleeruse ja rahva poolt esialgu mõnevõrra tõrksalt vastu. Ometi sai temast peagi keiser Valentinianus III soosik, kes resideerus Ravennas, ning samuti hindas teda kõrgelt paavst Leo Suur, Sixtuse järglane paavstitoolil.\nPetruse piiskopkonnas esines veel paganluse jälgi ja tema esimeseks ettevõtmiseks sai kõikjal katoliikliku usu kehtestamine, väärnähtuste väljajuurimine ning vaestele jutlustamise ja nende eest erilise hoolitsemise kampaania. Paljud tema jutlused on tänini säilinud ja just nende tõttu hakati teda hüüdma "kuldsõnaks".\nOma hooles Kiriku ühtsuse eest vastustas Petrus Chrysologus Eutychese õpetust, mis oli Idas hukka mõistetud, kui see temalt toetust palus. Petrus võttis oma piiskopkonnas vastu ka Auxerre p. Germanuse ja oli tema matuseteenistusel peatselebrant. Tundes ette lähenevat surma, naases Petrus oma sünnilinna Imolasse, ning olles tungivalt palunud hoolikust enese järeltulija valimisel, suri ta Imolas aastal 450 ja maeti P. Cassianuse kirikusse. 1729 kuulutas paavst Benedictus XIII Petrus Chrysologuse Kiriku doktoriks.\nPostitas Tom at 22:25 0 kommentaar/i\nMärksõnad: pühakud, Stevens\n(CNA, Lima, Peruu, 28. juuli) Hispaania kardinal Antonio Canizares Llovera soovitas hiljuti, et katoliiklased võtaksid Armulauda vastu keelele, põlvitades.\n"See väljendab lihtsalt teadmist, et me oleme Jumala enese ees ja et Ta tuleb meie juurde ja et me ei vääri seda," ütles Vatikani Jumaliku Liturgia ja Sakramentide Korra Kongregatsiooni prefekt intervjuus CNA-le oma visiidi ajal Limasse Peruus.\nKardinali märkus oli vastuseks küsimusele, kas katoliiklased peaksid võtma Armulauda vastu peo peale või keelele. Ta soovitas, et katoliiklased "võtaksid Armulauda vastu keelele ja põlvitades".\nArmulaua vastuvõtmine sel moel, jätkas kardinal, "on kummardamise märk, mis tuleb taastada. Ma arvan, et kogu Kirik peaks võtma Armulauda vastu põlvitades."\n"Tegelikult", lisas ta, "kui võetakse vastu seistes, tuleks [eelnevalt] laskuda põlvele või teha sügav kummardus, aga seda ei tehta."\n"Kui me trivialiseerime Armulaua, siis me trivialiseerime kõik, ja me ei saa kaotada nii olulist hetke nagu seda on Armulaua vastuvõtmine, või Kristuse tõelise kohaloleku äratundmine selles, Jumala kohaloleku äratundmine, kes on armastus üle kõigi armastuste, nagu me laulame ühes hispaania hümnis."\nVastuseks küsimusele sageli asetleidvate liturgiliste kuritarvituste kohta ütles kardinal Canizares, et need tuleb "korrigeerida, eelkõige õige ettevalmistamise kaudu: seminaristide, preestrite, kateheetide, kõigi kristlaste ettevalmistamise kaudu."\nSelline ettevalmistus peab tagama, et liturgia viiakse läbi "vastavalt selle väärikuse nõuetele, vastavalt Kiriku normidele, mis on ainus viis, kuidas me saame autentselt Armulauda pühitseda", lisas ta.\n"Piiskoppidel lasub ainulaadne vastutus" liturgilise ettevalmistuse ja kuritarvituste korrigeerimise töös, ütles kardinal, "ja me ei tohi selles töös läbi kukkuda, sest kõik, mida me teeme selleks, et tagada Armulaua õige pühitsemine, kindlustab õiget osalemist Armulauas."\nPostitas Tom at 08:19 0 kommentaar/i\nMärksõnad: Armulaua vastuvõtmine, kardinal Canizares\nPostitas Tom at 18:27 0 kommentaar/i\nP. Peetruse Väljakul\nKolmapäeval, 13. aprillil 2011\nViimase kahe aasta üldaudientsidel on meid saatnud paljude pühakute kujud: me oleme õppinud neid lähemalt tundma ning mõistma, et need mehed ja naised, kes oma usu, oma armastuse ja oma eluga on olnud teetähiseks nii paljudele põlvkondadele, nagu nad on ka meile, märgivad Kiriku kogu ajalugu. Pühakud väljendasid mitmesugusel viisil Ülestõusnu vägevat ja ümberkujundavat kohalolu. Nad lasksid Jeesusel nii täielikult valitseda oma elu üle, et nad võisid koos p. Paulusega öelda: "nüüd ei ela enam mina, vaid Kristus elab minus" (Ga 2,20). Nende eeskuju järgimine, nende eestkoste taotlemine, nendega osadusse astumine, "toob meid Kristusele lähemale, nii ühendab meie osadus pühakutega meid Kristusega, kellest, justkui nende allikast ja peast, lähtub kõik arm ja Jumala rahva elu" (cf Vatikani Teine Kirikukogu, dogmaatiline konstitutsioon Kirikust, Lumen Gentium, n. 50).\nPostitas Tom at 14:28 0 kommentaar/i\nMärksõnad: Benedictus XVI, pühadus, üldaudients\nTegemist ei ole Vana Testamendi vägimehega, vaid kuuendal sajandil elanud Walesi mungaga. Uurijad ei pea ligi kaks sajandit pärast tema surma kirjapandud elulugu kuigi usaldusväärseks.\nSamson oli Illtydi (6. november) õpilane. Hiljem sai temast Caldey saare kloostri abt. Temast kujunes üks oma aja juhtivaid misjonäre Britannias, rändav kelti munk-piiskop.\nSamson suri 565 ja on tänini Britannias ja Walesis populaarne pühak.\nPostitas Tom at 17:33 0 kommentaar/i\nMartüürium usu eest\nPantaleon, kelle nimi osutab, et ta hoolitses kõikide eest, oli neljanda sajandi kristlik arst, kelle praksis sisaldas ka Rooma keisri tervise eest hoolitsemist. Noorukieas pöördus ta kõrvale oma ema poolt õpetatud kristlikust religioonist ja hakkas elama ohjeldamatut poissmehe-elu. Südametunnistuse survel pöördus ta tagasi kristluse juurde ja legend räägib, et ta pööras usku ka oma paganast isa. Ta oli helde vaeste vastu, ravides neid oma teenete eest tasu küsimata, ja saavutas mitmed tervendamised palve teel.\nKui algas Diocletianuse-aegne kiriku tagakiusamine, andsid ametivennad Pantaleoni üles kui tuntud kristlase. Rooma võimud arreteerisid ta ja piinasid teda. On lugu sellest, kuidas ta võitis kohtus väljakutse halvatu ravimiseks. Sellest imest hoolimata määrati Pantaleonile surmanuhtlus. Ta naelutati puu külge ja tal raiuti pea maha 305. aasta paiku.\nVäärib märkimist, et Ravellos hoitakse alal tema relikvaariumi, mis väidetavalt sisaldab tema kuivanud verd. Nagu püha Januariuse (19. september) veri, nii ka Pantaleoni oma muutub teatud päevadel taas vedelaks.\nVt. ka EWTN News lugu Madridist, kus hoitakse samuti osakest Pantaleone verest.\nPostitas Tom at 12:42 4 kommentaar/i\nPostitas Tom at 16:25 1 kommentaar/i\nJaakobus töötas koos oma venna Johannesega, oma isa Zebedeusega ning vendade Peetruse ja Andreasega kalastamise-alal. See oli tõsine töö, mis nõudis märkimisväärselt vahendeid ja aega. Kui püük oli hea, säilitasid nad kala soolas ja müüsid seda kodust kaugemal.\nJaakobus vastas Kristuse kutsele ja temast sai üks kahest sellenimelisest apostlist. Kõne all olev Jaakobus oli üks kolmikust, kes oli Jeesusega kaasas Tema suurimatel vaimsetel hetkedel -- Peetruse ämma tervendamisel, Jairuse tütre elluäratamisel, Muutumise mäel, Geetsemani aias viimse palvetamise ööl. Peetruse ja Johannese kõrval oli ka Jaakobus kahtlemata Kristuse eriline sõber.\nApostlite tegude raamatus on kirjas, et ta oli esimene märter apostlite seast, et kuningas Herodes Agrippa lasi Jaakobuse, Johannese venna, mõõgaga tappa, et rahuldada kristlaste juutidest vastaseid.\nPostitas Tom at 19:15 0 kommentaar/i\nHuvitav mõtisklus blogis Lex Christianorum looduse saientistliku manipuleerimise ja paganliku nõidumise seesmisest sarnasusest ja nende vastandumisest loomuseaduse traditsioonile.\nPostitas Tom at 11:00 0 kommentaar/i\nMärksõnad: loomuseadus, paganlus, saientism\nSeda päeva jagavad mitu Kristiina-nimelist naist. Me võtame nad siin kokku, et illustreerida ajaloolaste ette seoses kristluse varasemate sajandite pühakulugudega ikka ja jälle kerkivat probleemi.\nÜlestähendus Kristiina Mirabilise elust on täis kolmeteistkümnenda sajandi legendaarseid müstilisi juhtumusi, nagu tema istumatõusmine puusärgis ja lendamine kiriku lae alla.\nLood kahest neljanda sajandi Kristiinast on sedavõrd segunenud, et neid on võimatu lahutada. Toscana Kristiinal ja Tüürose (Foiniikia) Kristiinal on sarnased elusündmused. Uurijate arvates on Tüürose Kristiina peamiselt fiktiivne kuju, samas kui Toscana Kristiina oli tõenäoliselt tõepoolest märter oma tõelise matmispaiga ja pühamuga. Nende kahe Kristiina piinamise ja kannatuste kirjeldus on üksikasjalik ent uurijad peavad neid "ebatõenäoliseks". Pühakute kirjapandud acta spetsialistid on jõudnud seisukohale, et varased hagiograafid on kokku pannud mitmete naismärtrite lood, et anda kristlastele värsket indu. Selletaolist religioosset kirjandust tekib jätkuvalt ka meie ajal. Osa sellest on healoomuline, aga osa viib väärade ootuste kujunemisele.\nPostitas Tom at 16:25 0 kommentaar/i\nTegusus ja mõtlus\nBirgitta koges lapsepõlvest peale müstilisi ilmutusi. Nagu Avila Teresa (15. oktoober), nii ühendas ka tema kontemplatsiooni ja tegutsemise erakordselt viljakaks eluks. Neljateistkümneaastaselt (13?) abiellus Birgitta Rootsi üliku Ulf Gudmarssoniga. Neil oli kaheksa last, kes näitavad, et vanemate ja kodu mõju ei määra alati iga lapse isiksuse ja iseloomu kujunemist. Ühest nende tütrest, Vadstena Katariinast, sai kanoniseeritud pühak. Poeg Karl aga torkas silma oma vigade ja halbade valikute poolest, põhjustades vanematele palju kurbust.\n1335 sai Birgittast Rootsi kuninganna õuedaam. Töö eest kuninglikus perekonnas andis kuningas talle maad ja tühjad hooned, mida sai kasutada konvendina. Kui Ulf 1344 suri, asutas Birgitta Vadstenas Pühima Päästja Ordu.\nBirgitta reisis Rooma ja hakkas hoolitsema vaeste ning haigete eest, pannes samal ajal kirja oma müstilisi kogemusi. Tema ordu oli rahalistes raskustes, kuid ta töötas edasi.\nLaevahukk teekonnal Jeruusalemma, koos teatega poja traagilise surma kohta, murdsid tema tervise. Ta suri 1373, peagi pärast naasmist Rooma. Tema tütar Katariina jätkas tema tööd kongregatsiooni osas, mis sai tuntuks birgitiinide orduna. Tänapäeval on maailmas kaksteist(?) birgitiinide nunnakloostrit.\nPostitas Tom at 16:22 0 kommentaar/i\nMaarja Magdaleena oli esimene, kes nägi ülestõusnud Issandat. Ta oli naiste eesotsas, kes avastasid, et Jeesuse haud oli tühi.\nMaarja Magdaleena oli kõige tähelepanuväärsem nendest naistest, kes Jeesust Tema rännakul järgisid ja Teda toetasid. Ehkki mõned on seda väitnud, ei ole mitte mingeid tõendeid selle kohta, et ta oleks olnud prostituut. See arvamus ulatub tõenäoliselt tagasi Gregorius Suureni (3. september), kes avaldas arvamust, et Maarjat võiks samastada nimetu naisega, kes pesi oma pisaratega Jeesuse jalgu ja kuivatas neid oma juustega. Kirjanikud ja laulusepad on aastaid sellest ideest kinni haaranud, mille tulemusena on rahva kujutlusvõime võtnud selle omaks kui lihtsalt fakti. Piibel ei ütle, et Kolgata oli mägi, et oli kolm idamaa tarka, või et Maarja Magdaleena oli prostituut.\nTema nimi osutab, et ta oli pärit Magdalast, väikesest külast Galilea järve läänekaldal. Magdala oli õitsev kalastus-, paadiehitus- ja kauplemiskeskus. "Maarja" (Mariam?) oli ja on jätkuvalt sageliesinev naisenimi. Uues Testamendis on mitmeid Maarjaid. Lisades tema nimele Magdaleena, osutasid autorid, millist Maarjat nad silmas peavad.\nTal oli olnud probleeme enne kohtumist Jeesusega. Luuka Evangeeliumis öeldakse meile, et temast olid välja läinud "seitse kurja vaimu". Maarja Magdaleena kui pühaku tähtsus seisneb eelkõige selles, et Kristus võis loota tema pühendunud toetusele. Ta järgnes Jeesusele Jeruusalemma, kui Ta viimast korda sinna naasis. Ta seisis risti all. Ta läks hauale. Temale olid suunatud ülestõusnud Issanda esimesed sõnad. Kurvastusest murtuna pidas ta Jeesust aednikuks. Maarja ei tundnud Teda ära kuni Jeesus tema nime lausus.\nPostitas Tom at 17:51 0 kommentaar/i\nBrindisi Lorenzo oli kaputsiini preester, väljapaistev piibliuurija ja jutlustaja. Mõlemad tema vanemad surid peagi pärast tema sündimist Brindisis, Itaalias. Lorenzo vanemaks saades korraldas onu talle õppimisvõimaluse Veneetsia Püha Markuse Kolledžis. Edasi asus ta õppima Padova Ülikoolis, kus ta ilmutas loomulikku andekust keelte õppimisel. 23 aastasena pühitseti Lorenzo Veneetsias preestriks.\nLorenzo keeltealane võimekus viis ta Pühakirja sügavuti uurimisele originaalkeeltes, millest ta ammutas selliseid arusaamisi, mis olid paljudel õpetlastel enne teda märkamata jäänud. Heebrea keele kiire omandamise tõttu hakkas ta jutlustama Itaalia juutide kogukondadele, saades soodsa vastuvõtu osaliseks. Samuti tegi ta katset luterlastele suunatud missiooniga.\nKeisri armee kaplanina türklaste-vastases sõjas Ungaris, andis Lorenzo mõningaid taktikalisi soovitusi, mis osutusid edukaks. On kirjeldatud, kuidas ta juhtis vägesid lahingusse, hoides krutsifiksi. Mõistes, et sõjalise konflikti tulemus ei ole parim lahendus, oli Lorenzo ühtlasi edukas läbirääkija ja rahusobitaja.\nTa jäi tõsiselt haigeks diplomaatilisel missioonil Hispaaniasse ja suri Lissabonis.\nPostitas Tom at 13:14 2 kommentaar/i\nKeegi ei tea kindlalt millal või kus Aurelius sündis. Meie jaoks algab tema lugu 388 paiku, mil ta oli Kartaago piiskop. Põhja-Aafrika kirikupeana oli tema juhatuse all tõenäoliselt umbes 500 kohalikku piiskoppi.\nP. Augustinus (28. august) oli Aureliuse sõber ja usaldusalune. Kahtlemata aitasid nende jutuajamised kristliku õpetuse üle kaasa Aureliuse vastuseisule erinevatele väärõpetustele, mis Kirikut viienda sajandi alguses vaevasid. Mõned tema doktrinaalsetest vastastest käitusid agressiivselt, ajendades Aureliust riigivõime appi kutsuma. Ta suri küpses eas. Kaasaegsed ülistasid tema iseloomu ja tegusid.\nPostitas Tom at 11:16 8 kommentaar/i\nPostitas Tom at 21:22 1 kommentaar/i\nOma elu alustamise järel Hispaanias liikus Philastrus Itaaliasse, kus võttis vastu nimetamise Brescia piiskopiks. Tema teenimine piiskopina sattus Kristuse loomust ja tööd väärastava ariaanide hereesia vastase võitluse kõrgpunkti. Tänini on säilinud raamat, milles ta kummutab ariaanlust. Samuti on ta koostanud täieliku loetelu hereesiatest, mis kolme esimese sajandi jooksul Kiriku õpetust püüdsod väärastada. Augustinus (28. august) kohtus Philastrusega Milaanos umbes 383 ja mainib teda ka ühes oma raamatuist. philastrus suri neljanda sajandi lõpus. Tema järgalseks pühitsetud piiskop ülistas teda tema "mõõdukuse, tasaduse ja leebuse pärast teiste vastu".\nPostitas Tom at 07:40 0 kommentaar/i\nPrešov asub Ida-Slovakkia muljetavaldavate, lumega kaetud mägede vahel. Peter Gojdič sündis selle linna lähedal 1888, kreeka-katoliku preestri pojana. 1907 alustas ta teoloogiaõpinguid Prešovis, lõpetas need Budapestis 1911 ja ordineeriti preestriks. Mõnda aega teenis ta kogudusepreestri abilisena oma isa kirikus. Ta andis oma tõotused Püha Basileus Suure Ordus Černecia Horas 1922, võttes nimeks Pavol. Ta ütles: "Jumala abiga tahan ma olla isaks orbudele, toeks vaestele ja lohutajaks vaevatutele." 1927 sai Pavolist Prešovi piiskop.\nTema saavutused Prešovis avaldasid muljet. Ta ehitas lastekodusid, asutas kreeka-katoliku kooli, rajas uusi kogudusi ning kasutas tõhusalt trükivõimalusi Kiriku töö edendamiseks. 1946 kinnitati ta Tšehhoslovakkia piiskopiks.\nKui kommunistid 1948 võimu haarasid, alustasid nad kreeka-katoliku kiriku tõsist allasurumist. Poliitilistel põhjustel tahtsid nad kõrvaldada igasugused suhted Roomaga. Piiskop Gojdič keeldus selle plaaniga kaasa töötamast, lükates tagasi pakkumise tema poliitiliselt soositud kohtlemiseks. Nagu väga paljud teised läbi ajaloo, kuulutas ta kindlalt: "Ma ei hakka oma usku salgama. Ärge isegi tulge mu jutule." Kommunistlik partei vastas kreeka-katoliku kiriku keelustamisega 1950 ja piiskop Pavoli vangistamisega. Avalikuks farsiks muudetud kohtuprotsessil mõisteti ta järgmisel aastal süüdi reetmises. Võimud määrasid talle karistuse ilma tingimisi vabastamise võimaluseta, jätsid ta ilma kõigist kodanikuõigustest ja kohtlesid teda aastaid alandavalt. Talle öeldi, et ta vabastataks vanglast, kui ta nõustuks hakkama Tšehhoslovakkia õigeusu kiriku patriarhiks. Ta vastas, et tema südametunnistus ei lubaks seda. Pavol jäi vangi ja rasked olud nõrgendasid jätkuvalt tema tervist. Oma viimased elukuud veetis Pavol Leopoldovi vanglahaiglas, kus ta suri 17. juulil 1960. Ta maeti vangla kalmistule lihtsa tähise alla, millel oli vaid number 681. 1968 kaevati tema säilmed välja ja maeti ümber. 1990 asetati tema säilmed Prešovi kreeka-katoliku Püha Ristija Johannese katedraali kabelisse. Pavol kuulutati õndsaks 2001 ja tema kanoniseerimisprotsess jätkub.\nLisaks: Vatikani lehelt\nPostitas Tom at 13:09 3 kommentaar/i\nEile konsekreeriti Shantous, Hiina Guandongi regioonis illegitiimselt piiskopiks isa Joseph Huang Bingzhang. Konsekratsioonil sunniti osalema mitmeid paavstiga ühenduses olevaid piiskoppe. Püha Tooli avaldus. Vt. ka eelmist lugu.\nPostitas Tom at 18:57 0 kommentaar/i\nMärksõnad: ekskommunikatsioon, Hiina, piiskopid\nEustathiosest sai Boera (Beroea, hiljem Aleppo, eesti Halab) piiskop Süürias AD 270 (teistel andmetel on 270 sünniaasta; 320 sai piiskopiks, Tom). Ta kasvas üles Pamfüülias, ent peale selle ei tea me tema kujunemisest suurt midagi. Pärast viitkümmend kolme (st AD 323, teistel andmetel 325, Tom) aastat piiskopina võttis Eustathios vastu nimetamise Antiookia patriarhiks. Patriarhina osales ta kuulsal Nikaia kirikukogul, kus ühines teistega Ariuse hereetilise õpetuse vastu.\nParaku saavutasid ariaanid kontrolli Antiookia kiriku üle ja tagandasid Eustathiose. Ta suri pagenduses Traakias umbes 335 (mõningatel andmetel 336, 337 ja ka 360). Võitlus võimu ja õpetuse kontrollimise eest Antiookias jätkus veel aastaid pärast tema surma.\nSeoses isa Paul Lei Shiyini illegitiimse piiskopikspühitsemisega 29. juunil Leshanis, Hiinas, mille Püha Tool hukka mõistis, teavitab Rahvaste Evangeliseerimise Kongregatsioon vastuseks usklike küsimustele järgmist (Fidese blogist):\nPostitas Tom at 10:23 0 kommentaar/i\nTõlketoorik (väga toores ja üsna literaalne) Aquino püha Thomase traktaadist inimese hinge kohta. See on põhjalikum versioon, millest vaid osa kajastub Summas. Ladina tekst ja numeratsioon pärinevad Corpus thomisticumist.\nPostitas Tom at 16:53 0 kommentaar/i\nMärksõnad: Aquino p. Thomas, hing, metafüüsika, tomism\nJärgimine ja juhtimine\nLegendi järgi andis Bonaventurale selle nime Assisi Franciscus (4. oktoober). Tema tegelik nimi oli Giovanni di Fidanza. Nelja-aastaselt oli ta tõsiselt haigestunud ja vanemad viisid ta võimalikuks tervendamiseks kuulsa pühamehe juurde. Kui poiss paranes, hüüatas Franciscus "bouna ventura" (hea õnn).\nBonaventura astus frantsikaanlaste ordusse 1238 ja tõsis peagi juhtpositsioonile. On raske ette kujutada, et frantsiskaanlaste seas oleks sisemist rivaalitsemist ja vastuhakku, aga nii see just oli, kui Bonaventura nendega liitus. Franciscus oli kümne aasta eest surnud ja frantsikaanlased lõhenenud. Üks rühmitus nimetas end "spirituaalseteks", sest nad tahtsid säilitada vaesust sellisena, nagu Franciscus seda oli praktiseerinud, ega tundnud vajadust keskse juhtimise järele. Teine rühmitus tahtis askeetlikku rangust leevendada, ja võtta pehmema suuna. Bonaventura nägi kõvasti vaeva, et tuua mõlemad äärmused kokku vastuvõetavale keskteele. See, mida ta saavutas, oli piisavalt tähelepanuväärne, et pälvida talle frantsiskaanide "teise rajaja" nimetust.\nBonaventura kirjutised on koondatud tänapäeval üheksasse köitesse. Tema teosed sisaldavad kaht püha Franciscuse elulugu. Ta ei väida, nagu ta oleks pühakut isiklikult tundnud, küll aga pakub allika oma tervenemise legendile. "Ma mäletan ikka veel selgelt, et kui ma olin alles poisike, kisti mind tema eestpalve ja teenete läbi tagasi surma lõugade vahelt."\nKirjutises "Vaimu teekond Jumala juurde" püüab Bonaventura väljendada Franciscuse kogemust filosoofia keeles:\nÕnnelikkus on kõrgeima hüve nautimine. Kuna kõrgeim hüve on meist ülemal, peame enne kui õnnelikuks saame, tõusma enesest kõrgemale. See on pigem vaimne kui füüsiline ülenemine ja me ei saa tõusta enesest kõrgemale muidu, kui meid peab tõstma vägi, mis on suurem, kui me ise.\n"Elu puu" on väike hardusraamat, mis juhatab lugejaid mõtisklema Kristuse elu üle. "Kristuse kogemused", kirjutab Bonaventura, "on nagu puu oksad, millelt me saame noppida väärtuslikke vilju, nagu alandlikkus, pühadus, kannatlikkus, kaastunne ja ustavus." Bonaventura palus: "Hea Jeesus, ehkki ma ei vääri seda, anna mulle võime mõtiskleda oma vaimus Sinu kogemuste üle. Ma ei viibinud Risti all, aga luba mul mõtiskleda Sinu kannatuse tunnist, nagu seda tundsid Su ema ja kahetsev Magdalena."\nAasta enne Bonaventura surma leidis aset juhtum, mis ilmutab meile kaunilt tema iseloomu, nagu paljud teisedki sündmused. 1273 määras paavst Gregorius X ta Albano kardinal-piiskopiks. Kui saabus delegatsioon, mis tõi talle punase kardinalimütsi ja teised kõrge ametiga kaasnevad tunnusmärgid, pesi Bonaventura kloostri köögis nõusid. Ta lasi hämmastunud ja segaduses saadikutel oodata kuni tema töökord köögis lõpule jõudis. Tema põhimõtteks oli: "Religioon on tavaliste asjade tegemine täiuslikult" (mõeldud on ilmselt religiooni-voorust -- võib-olla religioossus? Tom). Kui me ei saa korda saata suuri asju, saame teha tavalisi asju suurel moel.\nPostitas Tom at 13:11 23 kommentaar/i\nPostitas Tom at 11:30 7 kommentaar/i\nHeinrich, viimane saksi keisritest, sündis Baieris, Saksamaal. Paavst kroonis ta imperaatoriks 1014. Võideldes korra eest Saksamaal ja selle vägevuse taastamise eest, püüdis ta ühtlasi reformida ja ümber kujundada kristlikku Kirikut. Ta laskis ehitada katedraali Bambergi ja rajas kloostreid. Teda veetles Benedictuse (11. juuli) reeglistik ning ta toetas seda energiliselt, kuna tegi Itaalias, Montecassino kloostris, läbi imelise tervenemise.\nHeinrich suri 1024, jäädes kristliku poliitilise juhi säravaks eeskujuks.\nLisaks: Vanem ja palju põhjalikum Butler's\nPostitas Tom at 16:23 7 kommentaar/i\nVeronicat ei mainita Uues Testamendis üheski kohas. Lugu Veronicast on vaga legend, mille juured ulatuvad tagasi neljandast või viiendast sajandist pärit Nikodeemuse Evangeeliumisse. On tehtud mõningaid katseid samastada teda Evangeeliumi nimetute naistega, ent tõenäoliselt tuleneb tema nimi temaga seostatud imest. Vera icon tähendab "tõeline kujutis", ja lugu pajatab, et ta seisis Via Dolorosal, kui Jeesus Kolgata teel oma risti raskuse all kokku varises. Õrnalt pühkis ta oma rätikuga Tema nägu. Hiljem märkas ta, et rätikul, mida ta kasutas, oli talletunud Jeesuse näojoonte selge kujutis. Veronica lugu leidis koha Ristitee peatustes, vagadusharjutuses, mis aitab patukahetsejal paastu ajal kujutleda end Kristuse kannatustes osalejana.\nVeronica legend ei osuta, nagu oleks ta olnud Jeesuse järgija. Ta vastas lihtsalt kaastundlikult kannatavale inimesele. Tal polnud aimugi, kes võis olla see hukkamisele talutatav kurjategija, kuni ta avastas Jeesuse näo oma rätiku imelisel ikoonil.\nPostitas Tom at 16:56 2 kommentaar/i\nPalve ja töö\nTasakaalustatud elus on koos palve, õppimine, töö, kogukondlik tegevus ja lõõgastus. Nursia Benedictus näitab meile elu kooskõlas Jumala ja maailmaga. Vähesed on jätnud enesest sedavõrd kustutamatu märgi kui tema, pannes kirja benediktiinide reeglistiku.\nBenedictus kasvas üles väljapaistvas itaalia perekonnas. Tema õde oli püha Scholastica (10. veebruar). Benedictuse elu kohta on säilinud vähe üksikasju. Eluloolise materjali esmaseks allikaks on Gregorius Suure (3. september) poolt kirja pandud kuulus elulugu.\nGregorius räägib meile, et Benedictus alustas oma haridusteed Roomas, ent teiste sealsete õpilaste moraalne lodevus muutus tema jaoks väljakannatamatuks. Benedictus lahkus koolist, loobus oma perekondlikust pärandist ning asus aktiivselt Jumalat otsima. Tõmbudes koopas Subiaco lähistel üksindusse, püüdis ta saavutada rahu ja vaikust. Teised sarnaste püüdlustega otsijad kogunesid järk-järgult tema ümber ja tõstsid ta piirkonna monastilise kogukonna juhiks. Ent mungad hakkasid peagi vastu Benedictuse rangele korrale ja püüdsid, Gregoriuse sõnul, mürgitada tema veini. Benedictus pääses ime läbi ja pöördus tagasi üksindusse oma koopas.\nEnt teised otsisid jätkuvalt Benedictuselt juhatust. Inimloomuse hämmastava mõistmise tõttu omistati talle võime lugeda mõtteid ja hingesügavusi. Munklus veetles teda ja ta oli entusiastlik nii erakute kui munkade suhtes, kes elasid kogukondades, jagades üksteisega palvet ja tööd. Aja jooksul organiseeris ta kaksteist sellist väikest kogukonda. 529 rajas Benedictus kuulsa Montecassino kloostri. Sealsamas lähedal asutas tema õde Scholastica religioosse kogukonna naiste jaoks.\nBenediktiini reeglistik asetab rõhu põhimõttele ora et labora (palve ja töö). Selles tauniti äärmuslikku askeetlust. Olgugi range, oli Benedictus leebe ja paindlik. Enesedistsipliin, arvas ta, peab olema pigem sisemine kui väline. Benediktiini reeglistik rõhutab seda, pakkudes tõepoolest tõhusa kava organiseeritud eluks ühiselt töötavas kogukonnas. Võistlemisel pühaduses polnud mingit kohta pühendunute seas, kes olid võrdsed ja alandlikult pühendunud kogu grupi tugevusele. Tänapäeva treener ütleks, et ta toetas meeskonnatööd.\nAsjaolu, et benediktiini reeglistik on kaunilt tasakaalustatud, väldib äärmusi, ja on mõeldud pigem tavalistele inimestele, kui vähestele kangelastele, võimaldas sel kujuneda monastilise elu korralduse aluseks kogu Euroopas ja kaugemalgi. Benedictuse ajast peale on benediktiinide vaiksed grupid elanud korrastatult ja viljakalt keset lagunevat tsivilisatsiooni.\nKui Benedictus suri, maeti ta oma püha õe kõrvale.\nPostitas Tom at 19:02 3 kommentaar/i\nDukla Jan (1414-1484)\nJani sünnikoht Dukla asub Poolas, Tarnowi lähedal. Noore mehena elas ta eremiidina oma kodulinna lähistel, ent 1440 liitus Lwówi (nüüdne Lviv) konventuaalide-frantsiskaanidega. Ta teenis jutlustaja ja kohaliku ülemana kuni liitumiseni observantide-frantsikaanidega 1463. Poolakad kutsusid seda gruppi "bernardiinideks".\nSuure kannatlikkuse ja armastusega pühendas Jan end ülejäänud elu jooksul jutlustamisele ja teenimisele saksa kogudustes. Ta jätkas kuulutamist kantslist isegi nägemise kaotamise järel. Poliitiliste piiride muutumised Euroopa selles osas järgmise viie sajandi jooksul nihutasid Dukla Jani kanoniseerimise edasi kuni 1997. aastani.\nPostitas Tom at 10:12 8 kommentaar/i\nOma järelhüüdes "homoabielu" seadustamisele New Yorki osariigis kirjutas peapiiskop Timothy Dolan:\nKas poleks õige loobuda riiklikust abielutunnistusest, kui asi ükskord sinnamaale jõuab? Kui riik sülitab abielule, pistes selle ühte patta seksuaalsete väärastumustega, kaotab "abielu" riiklik tunnustamine oma tähenduse. Või pigem omandab negatiivse tähenduse. Näib olevat õige seda siis ka selgelt väljendada, nõudes oma abielu riiklikust registrist kustutamist. Seda enam, et isegi praegune seaduslik abielu, nii nagu seda riiklikult registreeritakse, ei ole sisuliselt ammu enam abielu, vaid majanduslik koostööleping.\nPostitas Tom at 09:33 1 kommentaar/i\nPaolina sündis Trentos, Itaalias. Vanemad panid talle nimeks Amabile Wisenteiner, ja võtsid ta kaasa Brasiiliasse, kui ta oli kümne aastane. Seal võtsid immigrantide perekonna vastu jesuiit-misjonärid, kes aitasid suuresti kujundada tema varast vaimset arengut. Viieteistkümneselt asus ta elama maamajja p. Georgi kabeli lähedale Vigolos, Brasiilias, et hoolitseda vähki sureva naise eest. Jesuiidid olid selgitanud, et seal kogukonnas on suur vajadus sedaliiki teenimise järele. Vastuseks asutasid Amabile ja kaks tema sõpra, Virginia ja Teresa, 1895 Pärispatuta Saamise Väikesed Õed. Amabile võttis nüüd ordunimeks Jeesuse Kannatava Südame Paolina.\nEhkki häiritud teatud kiriklikest manööverdustest ja võimuvõitlusest, ütles Paolina: "Jumala ligilolu on minus sedavõrd lähedane, et näib olevat võimatu seda kaotada. See ligiolu teeb mu hingele sellist rõõmu, et ma ei suuda seda kirjeldada." 1938 hakkas ta kogema diabeedist tulenevaid komplikatsioone, mis viisid sõrme, ja hiljem parema käsivarre amputeerimisele. Oma viimastel elukuudel oli Paolina täielikult pime. Ta suri 9. juulil 1942 São Paulos. Paolinast sai Brasiilia esimene kanoniseeritud pühak.\nPostitas Tom at 15:00 1 kommentaar/i\nAquila ja Priscilla (esimene sajand)\nAbikaasad Aquila ja Priscilla olid Pauluse (29. juuni) kaaslased Korintoses ja Efesoses. Aquila oli juut, ent Priscilla võis olla roomlanna. Mõlemal on ladina nimi, mis viitab ühendusele Roomaga. Nagu Paulus, teenisid ka nemad elatist elukutseliste telgivalmistajatena. Mõned on oletanud, et Aquila võis olla varem Pauluse alltöövõtja. Aquila ja Priscilla kodu oli kahtlemata piisavalt ruumikas külaliste mahutamiseks. Nüüd töötasid nad koos Paulusega, mitte telgivalmistajatena, vaid evangelistide ja kristlike õpetajatena.\nPärast kuulamist kohtus, lahkus Paulus Korintosest Efesosse, võttes Aquila ja Priscilla enesega kaasa. Kui Paulus liikus edasi Jeruusalemma poole, jäi see püha abielupaar teenima Efesosse. Nad kohtusid Apollosega Aleksandriast, aruka kristlasega, kes teadis vähe sellistest õpetustest nagu ristimine. Aquila ja Priscilla tutvustasid Apollosele kristliku õpetuse aluseid. Me ei saa olla kindlad täpsetes asjaoludes, ent kirjas roomlastele kirjutas Paulus, et Aquila ja Priscilla võtsid tema pärast enese peale suure ohu.\nKristlikus traditsioonis on tõendeid, et Priscilla oli toimekam ja võimekam kui tema abikaasa. Nende nimedepaari järjestus pöördub aja jooksul ümber. Mõned piibliuurijad on isegi arvanud, et Priscilla võib olla heebrealaste kirja autor.\nPostitas Tom at 19:09 0 kommentaar/i\nPostitas Tom at 15:25 1 kommentaar/i\nSeksuaalne ahistamine on teema, mida paljud religioossed inimesed parema meelega väldiksid, ent see on valdavam, kui me ette kujutame. Maria Goretti lugu, traagiline nagu see on, teenib kahte ülesannet -- on nii meeldetuletuseks kui ka inspireerijaks.\nMaria oli itaalia talupidajate tütar, sündinud Ancona lähistel. Ta ei olnud just särav laps, ometi oli ta rõõmsameelne ja pühendunud. Tema isa suri, kui ta oli kümnene ja ema käis tööl, jättes Maria koju majapidamistöid tegema.\nKaheksateistkümneaastane naaber Alessandro Serenelli hakkas Mariale külge lööma. Maria tõrjuv hoiak ärritas Alessandrot kuni sinnamaani, et ta üritas sundida teda alistuma, ähvardades teda noaga. Neiu võitles vastu kogu oma jõuga, ja noormees pussitas teda korduvalt võitluse ajal. Maria viidi haiglasse, ent olles Alessandrole andestanud ja väljendanud muret tema perekonna pärast, suri ta järgmisel päeval. Ometi ei lõpe tema lugu sellega.\nAlessandrole määrati pikk vanglakaristus. Kaheksa aastat pärast Maria tapmist nägi ta und, et Maria korjas tema jaoks lilli. Unenägu oli elav ja häiriv. Alessandrost, kes oli olnud vaenulik ega olnud oma tegu kahetsenud, sai kristlane. Kui ta kakskümmend seitse aastat hiljem vanglast vabastati, oli Alessandro täielikult muutunud.\nTema esimeseks sammuks vabanemise järel oli külaskäik Maria ema juurde, et temalt andestust paluda. 1937. aasta jõulupühal võttis Alessandro koos Maria emaga vastu armulauda. Koos veerand miljoni inimesega seisis ta P.Peetruse väljakul, kui Maria kanoniseeriti pühakuks 1950. aastal.\nPostitas Tom at 21:47 0 kommentaar/i


Vaata otseülekannet Viljandi aastapäevaaktuselt - Video - Sakala\nVaata otseülekannet Viljandi aastapäevaaktuselt\n23. veebruar 2020, 11:00\nVeidi enne seda, kui Ugala teatrimajas algab vabariigi presidendi vastuvõtt, ootab Viljandi linnavalitsus aastapäeva puhul külalisi Sakala keskusesse.\nKes kell 13 algavale aktusele kohale minna ei saa, võib toimuva otseülekannet vaadata Sakala veebist. Pidulikul kontserdil antakse kätte linna preemiad.\nElutöö preemia pälvis Viljandi haigla pikaaegne anestesioloog Ruuben Rahumets. Ta on töötanud Viljandi haiglas 46 aastat, olnud Viljandi kiirabi juhataja ning maakonna tervishoiutöötajate ametiühingute liidu liige ja kauaaegne juht.\nAastapreemia pälvis Viljandi Rotary klubi, kes osutus valituks nelja sõelale jäänud kandidaadi seast. Rotary klubi eestvedamisel valmis 2019. aasta sügisel Lastepargis Eesti suurim pumprada, mis sai linna laste ja noorte seas kohe ülipopulaarseks.\nKuue ettevõtluse edendaja preemia kandidaadi seast valiti seekord välja koguni kaks: pakirobotite tootja Cleveron ja ehitusettevõte Stone House. Lisaks kiirele laienemisele pani Cleveron koos ettevõtluskõrgkooliga Mainor aluse Cleveroni akadeemiale ning osaühing Stone House panustab lisaks kvaliteetsete kaeve- ja planeerimistööde tegemisele Viljandi kogukonda.\nLaste- ja noortesõbraliku ettevõtte preemia saamiseks esitati viis kandidaati. Noortevolikogu hääletusel sai enim hääli aktsiaselts Cleveron akadeemia loomise eest.\nAasta noore preemia seitsme kandidaadi seast valis Viljandi noortevolikogu Kristiina Uusi, kes on Viljandi gümnaasiumi õpilasesinduse president ja gümnasistide nädala korraldaja.\nNii nagu ettevõtluse edendamise preemia, antakse ka kultuuripreemia seekord kahele laureaadile. Selle pälvivad 2019. aasta tantsupeo idee autor ja pealavastaja Vaike Rajaste ning tantsupeo muusikajuht Tonio Tamra.\nKauaaegse ja südamega tehtud teatritöö eest pälvis teatripreemia Vilma Luik.\nKergejõustikutreener, mitu Viljandi sportlast tippu aidanud Tiit Aru viib koju aasta spordipreemia ning noore sportlase preemia otsustati ühehäälselt anda tennisist Brit Martinile, kes on oma vanuseklassi Eesti esinumber ning võitnud mitu turniiri.\nNagu ka varasematel aastatel, mil Sakala on vabariigi aastapäeva aktusi üle kandnud, hoolitseb videopildi eest Tartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia videomeeskond Tauno Uibo juhtimisel.\nVaata kultuuriakadeemia direktorikandidaatide debatti!\nDebatt on järelvaadatav\nVideolugu. Kuidas me vastuvõtu külalistele kultuuripealinna maitsta pakkusime Loe artiklit Vaata videot\nVaata otseülekannet Viljandi aastapäevaaktuselt Loe artiklit Vaata videot\nVideo. Ainulaadse kooli tudengid on maha saanud esimeste robotitega Loe artiklit Vaata videot\nJärelvaadatav: Viljandimaa ettevõtlusauhindade jagamine Loe artiklit Vaata videot\nVaata otseülekannet valeuudisteteemalisest arutelust Viljandi gümnaasiumis Loe artiklit Vaata videot\nOtseülekanne. Tarmo Noormaa räägib algavast festivalist Loe artiklit Vaata videot\nVaata ümber Viljandi järve jooksu otseülekannet: kes võidab, kes pingutab viimase piirini ja kes võtab mõnuga? Loe artiklit Vaata videot\nSakala valimisstuudio. Ajakirjanikud analüüsivad, kes olid suurimad üllatajad Loe artiklit Vaata videot\nVaata järele: Vabariigi aastapäeva kontsertaktus Ugalas Loe artiklit Vaata videot\nPajumäe mahutas meierei ehituse kolme minuti sisse Loe artiklit\nKuula, kuidas kõlab Stefani "Eesti laulu" võistluslugu Púr Múddi esituses Loe artiklit\n"Eesti laulu" võidu poole püüdleb kolm Viljandis alustanud artisti Loe artiklit\nRaadio kolib Sakalasse\nVaata loo juurde lisatud time-lapse-videot stuudio püstitamisest!\nAasta ettevõtjaks valiti loomakasvataja ja piimatootja Mangeni PM Loe artiklit Vaata videot\nVõidurõõmus Sakala meeskoor lasi hilisõhtuses südalinnas laulu lahti\nKell 8.58 parandatud faktiviga\nSakala stuudio: lammutatud purskkaevu asemele peab tulema parem Loe artiklit Vaata videot\nVideo. Ol‘ Mill avaldas kelmika muusikavideo Loe artiklit\nVideo. Loll Viljandi mees muudkui lubab ja siis imestab Loe artiklit\nTulevik alistas kindlalt Vapruse\nVaata mis juhtus võidujoovastuses viljandlaste riietusruumis\nVaata. «Nuia TV» pakub ülevaadet kohalikust elust Loe artiklit\nUgalas algas töö «Meistrite liigaga» Loe artiklit\nPõlva Serviti teenis suure võidu\nVideo. Tulevik rõõmustas kodupublikut võidu ja põneva mänguga Loe artiklit\nVideo. Tuleviku võiduka mängu teravamad palad pealinnas Loe artiklit\n153 fotot 02:41\nGalerii ja video. Ekstreemjooksu võit tuli Viljandisse Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nErivajadusega inimeste laulu- ja tantsupeol tegi kaasa rohkem kui 1100 osalejat (1)\n19.37 lisatud video\nSakala stuudio. Lõhnamure läks jälle haisema Loe artiklit Vaata videot\nLõppes Viljandi võimsaim jalgpallilaager Loe artiklit\nVideo. Jalgpalliklubi kutsub reedesele linnade lahingule Loe artiklit\nSakala folgistuudio. Programmipealik Tarmo Noormaa vastas otse-eetris kuumematele küsimustele Loe artiklit Vaata videot


Sina ei pea mitte kanalit vahetama (EPL) | Eesti Draamateater\nSINA EI PEA MITTE KANALIT VAHETAMA\nDraamateatris etenduv „Võrk” on haarav eluline sotsiaalne farss.\n„Võrgu” sümboolika on lihtne: televisioon on võrk, mida koovad teleämblikud, st inimesed, kes saavad teha otsuseid. Vaatajad on kärbsed, kes tühjaks imetakse. Ehkki kestad jäävad muidugi järele ja kõiguvad veel jumal teab kui kaua võrgus. Võrk imeb tühjaks ka selle väiksema sõnaõigusega töötajad. Aga siingi leidub sarnasust ämblikega, sest teatavasti on emaämblikel kalduvus pärast paaritumist isane ära süüa.\nNäidendi keskmes on vananev uudisteankur Howard Beale, keda koondamisteade sedavõrd ärritab, et ta lubab end nädala pärast maha lasta. Samuti otse-eetris. Sattudes sellega tähelepanu keskpunkti, võtab Beale endale prohveti rolli, rikkudes rängalt reeglit, et uudistelugeja ei tohi ise uudis olla. „Minu taga on televisiooni jõud. Selle asemel et kasutada seda inimeste orjastamiseks, kasutan ma seda inimeste vabastamiseks.” Hea plaan läheb küll luhta, aga kanali reiting hüppab lakke.\nKui võrrelda „Võrgu” alusel 1975. aasta paiku USA telemaastikul ja praegu Eestis toimuvat, näeme suuri sarnasusi üldistes tendentsides, kuid ka olulisi erinevusi detailides. Kattuv on eelkõige reitingu tagaajamine ja absolutiseerimine, samuti selleks kasutatavad võtted. („Meie ei tee siin tõsiselt võetavat ajakirjandust. Meil on siin üks litsimaja.”) „Võrgus” esile tõstetud ravimatute haigustega lapsed ja kodunt ära jooksnud kutsikad toimivad suurepäraselt ka tänapäeva Eestis ja kuna jõulud on tulekul, hakkame neid varsti nägema tavalisest mitu korda rohkem. Eks öelda ka „Võrgus”, et rahvaid pole televisiooni jaoks olemas, tähtis on üksnes raha. Tundub, et teletöötajate – eriti juhtivate – professionaalne kretinism pole ajaliselt ega geograafiliselt muutunud. Kahtlemata toimiks ka praegu näidendi lõpplahendus printsiibil „mis kinni ei jää, saab kinni löödud”. Ehkki selleks, et tänapäeva Eestis nii kaugele jõutaks, peaks ka meil mõni populaarne telenägu otse-eetris ähvardama, et laseb end stuudios maha. Tõenäoline see pole. Keskmine eestlane eelistab enesetappu sooritada mõnes kõrvalisemas kohas.\nSuurim erinevus on majanduslik ja poliitiline olukord. Erinevalt tolleaegsest naftakriisi tagajärjel üldisesse majanduskriisi langenud ja Watergate’i skandaali järel ka poliitiliselt madalseisu sattunud USA-st läheb meil ju aina paremini. Mistõttu algne terav ühiskonnakriitika ei jõua praegusele Eesti vaatajale eriti kohale. („Ameerikat ei ole olemas, demokraatiat ei ole olemas.”) Ka on suure riigi probleemid väikese omadest liiga erinevad, et võiksime ühe fiktiivse telekanali personali olelusvõitlusele kaasa tunda.\nMeil hämada ei saa\nEestis ei saa kohalikes uudistes eriti hämada, sest asjast huvitatul on lihtsam algallikast üksikasju kontrollida. Ja muidugi juhtub meil palju vähem telekünnist ületavat kui USA-s. Pole meil ka terroriorganisatsioone, mis telekanalitega koostööd teeksid, et tapatööd kiiremini ja ammendavamalt ekraanile jõuaksid. Mis puutub aga välisuudistesse, siis siin on paralleelid ilmsed. Kõik Eesti televälisuudised tehakse ju USA välispoliitika seisukohalt. Kes on nende vaenlane, peab olema ka meie vaenlane.\nMis puutub muutustesse ajas, siis kõige rohkem on teisenenud televaatajate sihtrühm. Kui 1976 oli TV magnet kõikidele vanuse- ja sotsiaalsetele rühmadele (ka meil), siis tänapäeva Eestis on see meediakanal üha rohkem vanade, haigete, vaeste ja rumalate pärusmaa – mida suurepäraselt tõendavad ka kodumaised telekanalid, kus on üha suurem osakaal nendele või suisa poolearulistele suunatud saadetel („Selgeltnägijate tuleproov”, „Võimalik vaid Venemaal”).\nMuidugi olnuks põnev lavastust adapteerida. Kui peategelase nimi oleks Howard Beale’i asemel Olaf Suuder või Mart Mardisalu ja ka uudistetoimetus tegeleks akuutsemate probleemidega, võiks publiku samastumine olla lausa jäägitu. Aga ka teadmine „neil oli juba siis nii halvasti kui meil praegu” rikastab. Peame rahul olema sellega, et üks suurepärane televisiooniteemaline näidend – Mihkel Raua „Järgmine voor” – meil siiski on.\nNäitlejate panusest rääkides tuleb silmas pidada, et kui lavastaja ja peaosaline on lähisugulased, siis ansambliühtsusest rääkida pole mõtet, topeltstandardid torkavad nagunii silma (ehkki poja ja isa puhul mitte nii teravalt kui näiteks abikaasade puhul). Kusjuures alati mõjutavad nad negatiivselt toda sugulast, mitte teisi näitlejaid, ehkki võiks eeldada vastupidist. Toompere vanema Beale pole halb, kuid on eklektiline. Segaseks jäävad tema donkihhotluse ajendid. („Ma olen mingi senitundmatu tõe veerele jõudnud. Ma olen väljavalitu.”) On need välised, st kas ta on hull? Või tegutseb ta terve mõistuse ajel ja soovib aeglase enesetapu asemel kiiret kui valutumat? Mõlema vaatuse alguses on Beale ergas ja tahtmist täis, mõlema lõpus aga kuidagi hägustub.\nTeistest näitlejatöödest tõuseb esile Ivo Uukkivi Beale’i parima või ainsa sõbrana, kes paraku satub samuti isaämbliku rolli. Schumacheri osa pole eriti emotsionaalne ega muutlik, kuid igas nüansis usutav. Ka Taavi Teplenkov pragmaatilise kanalijuhina, Ain Lutsepp inimlikkust mitte kaotanud vana telehundina, Marian Heinat sirgjoonelise karjäärinaisena ja vähem olulised tegelased ei jäta midagi soovida.\nÜhe lavastusliku võtte kallal tahaksin haukuda. Pean silmas teise vaatuse algust, kus näitleja publikut mõttetute hüüdlausetega üles kütab. „Võrk” räägib ju televisioonist, meediakanalist, millel puudub vaatajaga otsene kontakt. Viimast rõhutab ka lavastust läbiv võte näidata laval toimuvat sünkroonis suurelt videoekraanilt. See võte on täiesti omal kohal, aidates stuudios toimuvat ebainimlikkust ja kunstlikkust võimendada. Suhtlus publikuga mängib aga sellele vastu.\n„Võrk” linastus 1976. aastal USA-s filmina („Network”), Lee Hall kirjutas selle põhjal näidendi 2017. aastal – mis juba ise tõendab teema ja selle teostuse igihaljust. Alles hiljuti mängis Draamateater teist Halli lava-adapteeringut „Armunud Shakespeare”. Võrdlus on siiski kohatu. „Armunud Shakespeare” oli kostüümidraama sugemetega koguperekitš, „Võrk” aga haarav eluline sotsiaalne farss.\nEraldi aplausi väärib lavastuse kavaleht. Harilikult on nende üllitiste eesmärk seletada näidendi sisu ja tausta. Mis tekitab kiusaka küsimuse: kas tegijad kardavad, et vaataja nähtavast muidu aru ei saa? Ent „Võrgu” kava televisiooniteemalised esseed on ka huviga loetavad omaette – küllap isegi neile, kes etendust näinud polegi.\nEesti Päevaleht, 13.11.2019


Ettevõtluse põhimõtted - International Trade Services\nMida rohkem ettevõtte omanik langeb töötamise lõksu, tegeleb oma ettevõttes töötamise ja tegevjuhtimisega, seda vähem väärtuslik on tema ettevõte!\nEttevõte ise on ka kaup, samuti nagu ettevõttes valmistatud tooted või osutatud teenused.\nEttevõtjate tüübid – töömesilane, peremees, investor.\nEttevõtte väärtus koosneb kolmest komponendist: vara, raha, positsioon.\nEttevõtte hindamine on subjektiivne kunst, mitte kõrgem matemaatika.\nEt tegeleda rahvusvahelise äriga, ei pea olema edukas koduturul.\nSee, kes sobib ettevõtjaks, ei sobi juhiks.\nParim pension on selline, mida saab ise majandada. Kõige paremini saab ise majandada oma äriomandit. Samas ettevõte ei pruugi olla pensionisammas. Pensionisammas on ettevõte ainult sel juhul kui ta on müüdav. Kui ettevõte ei ole müüdav, siis tal puudub väärtus kellegi teise kui vaid omaniku jaoks. Ettevõtte hind on sellisel juhul väga madal või lausa negatiivne. Ekslikult arvatakse, et kui firmal läheb halvasti, siis on õige aeg müüa. Paratamatu tõsiasi on ka see, et ainult kümnendik firmasid on müüdavad, isegi siis, kui nad on täiesti heas seisukorras ja teenivad omanikule head kasumit.\nEesti koolisüsteemis lastele majandust ei õpetata. Kas peaks? Kool peaks õpetama igale noorele inimesele kapitalistliku majanduse algtõdesid. Peremehe mentaliteeti peavad lastele õpetama vanemad. See pole kooli ülesanne. Alles siis, kui algteadmised on baasiks ja peremehelik suhtumine on normiks, on võimalik hakata selle peale ettevõtjat ehitama. Oma ettevõtte väärtusest, hinnast ja müüdavusest on huvitatud investori mentaliteediga ettevõtjad.\nEttevõtte väärtus ja hind langevad kokku harva. Iga ettevõtte väärtuse määramisel tuleb arvestada firma sisese kolme komponendiga – varad, raha ja positsioon. Väärtust ei ole võimalik määrata ainult ühe kindla meetodiga matemaatiliselt arvutades. Ettevõtete hindamine on subjektiivne – hinna määrab turg, mitte hindaja. Puuduvad õigeid ja valed vastused.\nMida stabiilsem on ettevõte, seda rohkem on tarvis mõelda muutustele või väljumisele.\nEttevõtte väärtuse kõige magusam komponent on positsiooni väärtus.\nM&A on väljakujunenud majandusharu, kus äritegevuseks on tehingud ettevõtlusomandiga. M&A tehingud on aeganõudvad ja kallid. M&A tehing on ajendatud ärilistest ambitsioonidest. M&A tehing on targalt läbimõeldud strateegiline ja taktikaline manööver, mis peab kaasa tooma kasvu, positsioonide tugevdamise või riskide hajutamise. M&A on peremehe- ja investor mentaliteediga ettevõtjatele, kes oskavad ettevõttest teha väärtusliku kauba ja selle kaubaga sooritada kõrge hinnaga tehinguid.\nEesti majandust ootab ees struktuurimuutused. Selle tulemusel mõned majandusharud kaovad ja mõned täiesti uued tekkivad juurde.\nKui ettevõttel ei lähe hästi, siis on see kõige halvem hetk müügiks.\nEttevõtte väärtuse tõstmiseks on lugematu arv võimalusi. Sama palju kui on maailmas ettevõtteid ja natuke veel pealegi. Eesti oludes on praktiliselt kindla peale minek rahvusvahelistudes ja töökorraldust parandades.


Martinson: Eesti on maailma IKT-riikide TOP3s - ITuudised\nEttevõtja Allan Martinson on juhtinud muuhulgas Starshipi, Microlinki, Delfit ja BNSi.\nEesti on idufirmade kaasatud riskikapitalilt tänavu maailmas kolme edukama riigi seas, usub tehnoloogiaettevõtja Allan Martinson.\nTema ennustuse kohaselt tõstavad Eesti idufirmad kokku sel aastal vähemalt 350 miljonit eurot. Hetkel on koos juba 235 miljonit ning suurem osa aastast on alles ees. Jagades 350 miljonit Eesti elanike arvuga, kaasavad siinsed idufirmad tänavu 270 eurot (314 dollarit) inimese kohta.\nSelle tulemusega on Eesti Martinsoni kinnitusel koos USA ja Iisraeliga maailmas kolme edukama tehnoloogiariigi seas.\nMinu 350 miljoni euro ennustus põhineb teadmistel järgmiste rahakaasamiste kohta, mida praegu ette valmistatakse, selgitas Martinson eile Facebookis tehtud postituses. Kogusumma võib aasta lõpuks olla ka märkimisväärselt suurem, lisas ta.\nEuroopa idufirmad keskmiselt kaasasid mullu riskikapitali ühe elaniku kohta 30 dollarit ehk üle kümne korra vähem Martinsoni poolt Eestile selleks aastaks ennustatavast tulemusest. "Suurbritannias kaasati riskikapitali 120 dollarit, Rootsis 136 dollarit, USAs 250 dollarit ning maailmas juhtpositsioonil olevas Iisraelis 368 dollarit elaniku kohta," märkis Martinson.\nTema sõnul võidakse mõnda idufirmat küll hinnata samaaegselt mitme eri riigi arvestusse, sõltuvalt kuhu on ettevõte registreeritud, kus asub peakorter, kus toimub arendus jne. Martinson meenutas siinkohal Skype´i, mida on samaaegselt peetud nii Taani, Rootsi, Eesti, Briti kui ka Luksemburgi ettevõtteks.\nTema kinnitusel asub enamik n-ö meie omadeks loetavate idufirmade töötajaist Eestis ning tähtsamgi veel – siin toimub ka suurem osa arendustööst. Ja hiljuti 152 miljonit eurot kaasanud Taxify on puhas Eesti firma, lisas Martinson.\n"Eeldades, et pool kaasatud rahast kulutatakse meeskondade laiendamiseks Eestis ning ühest rahastusvoorust piisab kaheks aastaks, aitab 350 miljonit eurot luua ühe aasta jooksul Eestis 1500-2000 tehnoloogiasektori töökohta," kinnitas Martinson. Ja ma ei arvesta siia hulka näiteks lisanduvaid Uberi autojuhte, juuksureid, juriste, kes saavad lisatööd, märkis ta.\nEesti tehnoloogiasektor mõjutab Martinsoni sõnul märkimisväärselt juba kogu riigi majandust ning mängib olulist rolli ka demograafia, immigratsiooni, riigi kuvandi jms osas. "Selles mõttes on kummaline näha, kuidas Eesti valitsus elaks justkui teisel planeedil," märkis ta.\n"Riigis, mida poliitikud on juhtima valitud, toimub midagi fantastilist ja unikaalset, aga ilmselt iseenesest. Kui ma oleksin peaminister, räägiksin sellest imelisest arengust teleris, püüaksin mõista selle toimemehhanisme ning vaataksin, kas valitsus saaks millegagi aidata," andis Martinson valitsusele nõu.\nMullu kaasasid Eesti idufirmad 272 miljonit eurot riskikapitali, tunamullu 106 miljonit ning 2015. aastal 97 miljonit. Lift99.co andmeil on tänavu esimese poolaastaga kaasatud juba 242 miljonit eurot.


Estonian Music Portrait\nKaupo Kikkas ja Neeme Raud\nTõlge inglise keelde Scott Diel\n152 lk, 240x300, kõvakaaneline\nHeliloojad ja muusikud avavad aknaid meie argireaalsusest eraldi elava Muusika juurde. Ja muusika on nende jaoks tõepoolest suure algustähega suur ja imetabane maailm. Fotograaf püüab pikendada hetke, tabada emotsiooni, vaadata portreteeritava mõtetesse.\nFotokunstnik Kaupo Kikkas on jäädvustanud Eesti muusika loojaid ligi 20 aastat ja aeg on esimeseks senise elutöö kokkuvõtteks. Ajakirjanik Neeme Raud kõneles muusikutega Muusikast, uurides, kuidas nemad näevad ja tunnetavad müstilist ja imelist helide maailma.\nKoostöös valmis esinduslik fotoalbum, mis tutvustab uhkusega meile ja maailmale Eesti kultuuriloo üht võimsamat peatükki, Eesti muusikat, ja selle kirjutajaid - Eesti heliloojaid ja muusikuid.\nNagu maestro Neeme Järvi on öelnud: „Mis on veel parem Eesti tutvustus kui meie oma Eesti muusika ning meie suurepärased heliloojad ja muusikud! See on parim viis, kuidas tutvustada üht väikest riiki maailmas!"\n„Heliga võib tappa, heliga võib elustada, heli võib terveks teha, mida inimene nii kergesti\n- Arvo Pärt\n„Fotol ei ole kunagi tõde, vaid hetk. Fotograafi ülesanne on leida kaameraga just see silmapilk, milles on midagi suuremat. Samas oleks äärmiselt ebaaus mõelda, et üks sajandik- või tuhandiksekund suudab tabada tervet inimhinge või isiksust - ei, see ei ole võimalik. Aga võimalik on tabada moment, mil saab tegelikuks see vahe, mis on pildil ja pildil, aga ka hetkel ja hetkel. Kui korraks tekib paus, korraks väheneb kaamera ees olija pingsus, tuleb väike ohe, pudeneb eest metafüüsiline mask ning inimene on hoopis rohkem tema ise. Nende hetkede tabamine on alati kõige suurem unistus."\n- Kaupo Kikkas\nRaamatut esitleb Eesti Konsert\nKaupo Kikkas on üks Eesti tippfotograafe, kes on tunnustust leidnud ka rahvusvaheliselt. Ta on kokku pannud suurepärase fotovaliku Eesti muusika suurnimedest, kes on meie kultuuri tutvustajad ja eestkõnelejad maailmas. Kaupo on üks vähestest fotograafidest, keda Arvo Pärt on valinud ennast ja oma loominguprotsesse jäädvustama.\nTa on õppinud nii muusikat kui ka fotograafiat ja on aastatega loonud muusikute kujutamiseks oma äratuntava käekirja, mille eest on teda tunnustatud nii Euroopas kui USAs. Kaupo Kikkase töödega saate tutvuda tema kodulehel www.kaupokikkas.com.\nNeeme Raud on eesti ajakirjanik. Ta on töötanud Eestis, USAs ja Venemaal, aastaid rahvusvahelise korrespondendina. Oma töö tugevaks baasiks peab ta oma õpinguid Moskva Ülikoolis, New Yorgi Ülikoolis ja Columbia Ülikoolis ning kahe aastakümne pikkust karastust, mis saadud New Yorgis maailma meedia esiliinil.


Austraalias Melbourne’i linnas lõppeb viies koroonalukustus - Maailm - Postimees.ee\nAustraalias Melbourne’i linnas lõppeb viies koroonalukustus\n27. juuli 2021, 8:22\nPiirangute tõttu tühjaks jäänud Melbourne on muutunud kummituslikuks. FOTO: James Ross/epa/scanpix FOTO: James Ross/epa/scanpix\nAustraalia suuruselt teine linn Melbourne tühistab teisipäeval oma viienda koroonalukustuse, kuna Victoria osariigi valitsuse teatel on sealne viiruse delta tüve puhang kontrolli alla saadud.\nViiepäevane lukustus lõpeb Victoria osariigis kell 23.59 (Eesti aeg 16.59), misjärel lubatakse avada koolid, pubid ja restoranid, ütles osariigi peaminister Daniel Andrews. Inimestel ei lubata aga kahel tuleval nädalal endiselt oma kodus külalisi võõrustada.\n«See lukustus annab selge sõnumi, et me oleme tagasi löönud kaks delta tüve puhangut,» ütles Andrews. «Ma ei usu, et maailmas on teist jurisdiktsiooni, mis on seda suutnud. Iga victorialane peaks selle üle uhke olema.»\nAustraalia suurim linn Sydney, kus delta tüve puhang algas juuni keskpaigas, on lukus olnud juba üle nelja nädala. Haiguspuhang on nõudnud kümme inimelu.\nUus-Lõuna-Walesi valitsus teatas teisipäeval 172 uuest nakkusjuhust, mis oli ööpäevane rekord.\nVictoria osariigis lisandus ööpäevaga kümme haigusjuhtu, kuid nakatunud olid isolatsioonis olnud.\nAustraalia osariigid kehtestavad lukustusmeetmeid ka võrdlemisi väikeste haiguskollete ilmnemisel, kuna vaktsineeritud elanikke on vähe. Riigis on täielikult vaktsineeritud vaid 16 protsenti täisealistest.\nAustraalial on suured varud kohapeal toodetud AstraZeneca vaktsiini, kuid imporditud Pfizer/BioNTechi omast on nappus. Enamikul alla 40-aastastest pole Pfizer/BioNTechi vaktsiinile ligipääsu.\nKuna Austraalia on haiguspuhangute ohjeldamisel võrdlemisi edukas olnud, on paljud elanikud valmis ootama kuid, et saada Pfizeri kaitsesüsti, selmet lasta vaktsineerida end AstraZeneca omaga.