Vastavatud spordihoone täitus maadlejatega - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nVastavatud spordihoone täitus maadlejatega\n11. oktoober 2020, 13:38\nVõru spordikooli ja maadlusklubi Lapiti edukad noorsportlased. Esireas Alekasandra Tikman, Tristan Leppik, Henri ja Helena Pihlapuu ja Rain Tigas. Tagareas Kaspar Kört, Robert Nõmme, Carolin Lett ja Sara Väljan. FOTO: Peep Lill\nLaupäeval leidis vastavatud Türi spordihoones aset karikasarja «Nublust Nabini» kolmas etapp vaba- ja naistemaadluses. Kokku osales 115 noormaadlejat Eestist ja Lätist.\nVõru spordikooli ja Põlva maadlusklubi Lapiti ming Põlva spordikooli noored võitsid üheksa auhinnalist kohta, neist kolm esikohta.\nNaistemaadluses võitis kindla esikoha kehakaalus kuni 39 kilogrammi Sara Väljan Võru spordikoolist. Teise koha saavutasid sama spordikooli kasvandikud Helena Pihlapuu (kehakaalus -33 kg), Aleksandra Tikman (-46 kg) ja Carolin Lett (+62 kg).\nVabamaadluses võitsid esikohad Põlva maaldusklubi Lapiti ja Põlva spordikooli maadlejad Kaspar Kört (-32 kg) ja Rain Tigas (-35 kg). Teise koha saavutas Võru spordikooli poiss Henri Pihlapuu (-35 kg). Kolmandaks tulid MK Lapiti ja Põlva spordikooli maadlejad Tristan Leppik (-44 kg) ja Romet Nõmme (-57 kg).


Jääaja Keskuses saab seina peale joonistada – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Jääaja Keskuses saab seina peale joonistada\n27. aug. 2017 0\nJääaja Keskuses saab seina peale joonistada\nJääaja Keskus avas kolmandal korrusel uue püsiekspositsiooni osa. Tegemist on uudse värvimisseinaga, kus keskus lubab nii suurtel kui väikestel külastajatel sõna otseses mõttes seina peale joonistada.\nJääaja Keskuse kolmanda korruse kompimismängu nurk asendati põneva värvimisseinaga. Tegemist on Eestis ainulaadse värvimisseinaga, kus kujutatakse jääajale ning Vooremaa maastikule omast loodust ning väiksemate ja suuremate loomade kontuure, mida soovijad saavad enda käe järgi värvida. Sein on lihtsasti puhastatav ning seetõttu ei ole ohtu, et kõigile külastajatele värvimiseks pinda ei jagu.\nTegemist ei ole vaid meelelahutusliku ekspositsiooni osaga. Kontseptsioon töötati välja OÜ LooLoo disainiagentuuri ning keskuse giidide koostöös. Kõik seinal kujutatud loomad ja taimed on kas praegu või kunagi olemas olnud. Reaalsusele ei vasta ainult loomade omavaheline suuruse vahekord, et külastajatel oleks rohkem väikeseid detaile, mida värvida.\nVärvimisseina algne idee pärineb Moskvas asuvast Moskvariumist, kus ühel seinal kujutati erinevaid kalu, mida külastajad võisid värvida. „Moskvariumit külastades jäi selline põnev värvimissein kohe silma ning oli näha, et see on atraktiivne ka täiskasvanute jaoks. Kohe tekkis mõte, et Jääaja Keskuses võiks samuti midagi sarnast olla, kus terve pere saab koos teha midagi põnevat ning käelist oskust arendavat.“ ütles värvimisseina projektijuht Sigrid Sepp.\neelmine Video! Narvas toimunud maitsval festivalil tutvustati rahvuskööke\njärgmine VIDEO! Mis toimus Merivälja kohvikutepäeval?


Blogi - Teetassidest lillepotid\nSügis on hea aeg kodus väikeste muudatuste läbiviimiseks. Kui ilmad on vihmased ja tuulised, saab kodusisustus eriti tähtsaks.\nSisekujunduse muutmiseks ja mööbli välja vahetamiseks ei ole põhjust - tuju saab tõsta ka palju lihtsamate vahenditega. Mõned rõõmsad detailid võivad kogu elamise üldpilti värskendada ja pereliikmetele palju rõõmu pakkuda.\nÜks lihtsamatest rõõmutoovatest projektidest on taimed plastikpottidest ümber istutada või üldse uued rohelised sõbrad majapidamisse tuua. Algav pime aeg on küll ka taimede jaoks keeruline üle elada, aga mõned vintskemad isendid peavad aknalaual uue hooajani ilusti vastu. Kel lillekasvatus varasemalt hästi ei ole sujunud, aga tahaks mõne potitaime siiski koju tuua, võib vaadata näiteks väikeste kaktuste poole. Kaktused on vastupidavad, vähenõudlikud ja elavad rõõmsalt edasi isegi siis, kui nad paariks nädalaks ära unustada.\nSeega, kui taimed on olemas, aga plast- või savipottid tunduvad neile igavad elukohad olevat, võib taimed vanade teetasside sisse ümber istutada.\nSee lahendab korraga päris mitu probleemi: annab vanale serviisile uue elu, pakub taimedele kodu ja muudab aknalauad hoobilt palju rõõmsamaks.\nVäikest teetassi koos alustaldrikuga\nAlustama peaks kõige tähtsamast. Et uuest lillepotist üleliigset vett välja viia, peab teetassi põhja puurima augukese. Aseta tass puuklotsi peale ja puuri tassi põhja väike auk. Kasuta kindlasti kõige madalamat kiirust ja väga nõrka survet, nii ei pea kartma, et portselan puruneks. Aseta teetass alustaldriku peale. Üleliigne vesi voolab niimoodi taldrikule, mitte maha.\nPane tassi põhja mõned kivid, aseta nende peale oma taim ja ümbritse see tugevalt mullaga. Kasta taime vastavalt vajadusele.\nJa nii lihtne see ülesanne oligi!\nKui on endiselt nokitsemise tuju, saab teetassid veel väljaspoolt üle värvida või neile midagi peale joonistada.\nVähese vaevaga ongi aknalauale värvi ja rõõmu toodud!\nAllikas: DIY Network\nkeskkond, elustiil, säästmine, diy, nipid, tarbimine, loovus


Keskkonnahariduse konverents innustab hoidma, mida armastad | Keskkonnaamet\nAvaleht Uudised Keskkonnahariduse konverents innustab hoidma, mida...\nKeskkonnahariduse konverents innustab hoidma, mida armastad\nKeskkonnahariduse konverents õpetab hoidma, mida armastad.\nKeskkonnaamet ja Keskkonnaministeerium kutsuvad õpetajaid, loodus- ja keskkonnahariduse spetsialiste, loodusretkede juhendajaid ja kõiki teisi huvilisi kolmapäeval, 21. oktoobril 2020 tasuta veebikonverentsile „Hoia, mida armastad!“. Konverentsi ettekanded pajatavad meid ümbritsevast elurikkusest ja Eesti inimeste keskkonnateadlikkusest.\n„Kuidas jõuda teadlikkusest tegudeni? Mis on tume elurikkus või mida tähendab kogemustehnoloogia? Kuidas leiavad õpilased keskkonnateavet, mida annavad õpilastööd teadusele ning kuidas sobitub mesindus kooli õppekavasse? Kõigest sellest räägivad veebikonverentsil eksperdid, kes ootavad ka osalejaid interaktiivses veebikeskkonnas kaasa rääkima,“ sõnas Keskkonnaameti keskkonnahariduse osakonna juhataja Piret Eensoo. Konverentsi päevakava leiab aadressilt keskkonnaharidus.ee.\nHiljuti korraldatud keskkonnateadlikkuse uuringu tulemused viitasid taas, et Eesti elanikud peavad end keskkonnateadlikeks ja näevad keskkonnaprobleemides oma vastutust. „Samas ei teadvusta me oma igapäevaste tegevuste mõju looduskeskkonnale, mistõttu kipume suuremat osa vastutusest endast eemale lükkama,“ ütles Keskkonnaministeeriumi keskkonnateadlikkuse nõunik Liisa Puusepp. „Üks eesseisvaid proovikive on Eesti elanike kliimateadlikkuse suurendamine,“ täpsustas ta. Turu-uuringute AS-i ja Tallinna Ülikooli korraldatud uuringu tulemusi tutvustab Liisa Puusepp konverentsil ka laiemalt.\nRegistreeru konverentsile SIIN »


Tour d’ÖÖ | Liina Weblog\nPosted by kepphobune under ägä, öö, puhas rõõm, ratas\nEelmisel aastal olin küll kuulnud ettevötmisest nimega Tour d’ÖÖ, aga polnud ise veel sinna sattunud. Ei oskagi öelda täpselt, miks. Lihtsalt ei olnud. Nüüd vötsime Merliga selle plaani ja tegime ära. Arvasin, et tegemist on mingi tohutu hipsterite paraadiga, kuhu me oma MTB, dressipükste ning kiivritega kuidagi ei sobitu, st oleme nö hipsterite hipsterid, aga töe huvide olgu öeldud, et kohale oli tulnud veelgi sportlikumaid tüüpe. Ikka maanteeratta ning rattariietes ja -kingades. Huh, sulandsime ikkagi niivördkuivörd massi :)\nRöhuv enamus oli muidugi tüüpiline hipster, st vana ja ölitamata ratas, kitsad teksad, mantel, sall ja ridikül. Mitte, et mul sellise seltskonna vastu midagi oleks, tore kui inimesed söidavad, aga huvitav, kas ölitamata ja krigiseva rattaga söitmine on cool ning ratta eest hoolitsemine tooks automaatselt kambast väljaarvamise? Kas nad ikka teavad, et korras rattaga on palju toredam söita, isegi kui tegemist on rattaga, mis on vanem, kui selle omanik.\nMa muidugi liialdasin praegu natukene, sest ega köik need vanad rattad korrast ära ka ei ole. Oli ka väga hästi hoolitsetud ning üleslöödud rattaid. Omanik oli selgelt südamega oma ratta eest hoolitsenud. Ilus kohe vaadata.\nAga jah, see Tour d’ÖÖ oli tore. Autojuhid, kes lootsid öigeks ajaks näiteks koju jalgpalli vaatama jöuda, said küll eheda tünga, sest kui sul ühtäkki ristuvale teele välja söidab ca 1500-1800 ratturit ning nende läbisöit kestab umbes 15-20 minutit, siis meelt vist väga heaks ei tee. Aga olgu mureta, Barca kaotas 0:3 :)\nMa arvan, et suve jooksul vöiks mönel taolisel üritusel veel söita, eriti soojema ilmaga, siis vöiks lausa pikemalt söita :) Tulge ka!\nDelfi pilte üritusest. FB kasutajatele veel kaks galeriid – First Tour d’ÖÖ of the 2013 season ja Tour d’ÖÖ season opening ride 2013\n…ja kui te veel ei teadnud, kes on hipster, siis Delfi noortekas teab. Hipster on “Makaroni jalgadega tohlakad. Ei oska kruvigi seina keerata.” Kunn on rääkinud!\nÜks vastus to “Tour d’ÖÖ”\ndetsember 14, 2014 at 9:58 p.l.\nmai 3, 2013 at 2:47 p.l.\nägä, öö, puhas rõõm, ratas


Kõik lood märksõnaga „Urmas Kruuse” - Põllumajandusuudised\nTeadmussiirde ja teavituse toetus laieneb kutseõppeasutustes õppijatele\nMaaeluminister Kruuse: linnugripi leviku vältimiseks tuleb hoida linde siseruumis\nTalude registreerimine avatud talude päevale algab 1. aprillil\nHomme algab talude registreerimine tänavu 25. juulil toimuvale avatud talude päevale. Talusid saab suviseks tippsündmuseks kujunenud üritusele kirja panna kuu aja jooksul ehk aprilli lõpuni.\nMaaeluminister: ÜPP reformipaketis tuleb kokkuleppele jõuda veel sel poolaastal\nMaaeluminister Urmas Kruuse kohtus Euroopa Liidu põllumajandus- ja kalandusnõukogu istungi raames Prantsuse, Belgia, Soome ja Iiri ministritega ning Euroopa Parlamendi fraktsiooni Renew Europe Group liikmetega. Kohtumisel arutati Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformipaketi läbirääkimiste seisu enne reedest nn supertriloogi liidu kolme institutsiooni vahel.\nMaaelu arengukava muudatus toob ligi 260 miljonit eurot lisaraha\nMaaeluminister pikendas investeeringute tähtaegu\nMESi kriisimeetmed jätkuvad ka sel aastal\nKruuse: kahju, mida eelmine valitsus põllumeestele tegi\nMaaeluminister Urmas Kruuse allkirjastas täna, 9. veebruaril käskkirja esimese poolaasta kohapüügi peatamiseks Peipsi, Lämmi-ja Pihkva järvel.\nMaaeluminister Kruuse: skisofreeniline vastuseis võõrtööjõule ei olnud mõistlik\nUrmas Kruuse: Ees on ootamas uued ja tegelikult ka vanad teemad\nSektori ministrikandidaadid paigas


Mesinikud: rapsikasvatajaid tapavad meie mesilasi! - Delfi\nMesinikud: rapsikasvatajaid tapavad meie mesilasi!\nIgal aastal kannavad mesinikud kõvasti kahju, sest põllumehed pritsivad õitsvat rapsi taimekaitsevahenditega, mis toob endaga kaasa mesilaste tavapärasest suurema suremuse.\nKarksi-Nuia mesiniku Antu Rohtla sõnul on näiteks üks Viljandimaa kolleeg saanud sel aastal ligi 60 000 krooni kahju, sest tema mesilased korjasid mett mürgitatud rapsilt ja haigestusid, kirjutab eesti Päevaleht.\n„Mürgitatud rapsi tõttu jääb mesinikul ühe mesilaspere kohta aastas saamata 15-20 kilo mett, mis teeb rahas kusagil 1600 krooni. Tänavu on Viljandimaal olnud ka juhus, et haigestus 40 mesilasperet,” rääkis Rohtla.\nKuid mesilased pole rapsi tõttu haigeks jäänud ja surma saanud vaid Viljandimaal — Rohtla sõnul on tänavu tulnud teateid sama õnnetuse kohta nii Tartumaa, Pärnumaa kui ka Lääne-Virumaa mesinikelt.\nPõllumeeste keskliidu asepresident Jaan Sõrra, kes on ka ise agar rapsikasvataja, põhjendas põllumeeste tegu sellega, et kui rapsi taimekaitsevahenditega ei pritsi, siis mõjutab see kohe rapsi saagikust.\nEesti mesinike liidu juhatuse esimehe Aleksander Kilgi sõnul ei ole Eestis siiski veel täheldatud, et taimekaitsevahenditega pritsitud raps rikuks mee kvaliteeti, ehkki teiste Euroopa riikide kogemus on näidanud, et väga agar ja regulaarne taimekaitsevahendite kasutamine avaldab lõpuks mõju mee kvaliteedile.


Ficha técnica de spedra comp. 1 kuu tagasi põlvamaal.\nSäilivusaeg vastavalt kestvuskatsetele 5 päeva. Ruumi on seal rohkem ja uueks ka palju. Hiinas sajandeid kasvatatud metsik riisisort, millele tänapäeval omistatakse tugevat kolesterooli alandavat toimet. Broneerimise päringutele vastatakse esimesel võimalusel e-r, 09:00 - 17:00!\nOru kaldal asub jaanalinnufarm, mida saab külastada ja kust saab ka kaasa osta jaanalinnu muna ja seda ka soovikorral lasta omletiks küpsetada. Riis, punane koostis: riis päritolumaa: tai parim enne: netomass: 1kg. Punane riis kasvab sageli metsikult savises mullas.\nHome » Doktorikraad » Mida teha lõuna eestis\nRomm ja moose peavad sünnipäeva ja eriliseks külaliseks saabub kaugelt kohviubade vabariigist. Tartu - ilmastikuolud - lähedalasuvad kohad. 1900 perekool @ itk. Maitsvad porgandipirukad, maitsevad nii suurtele kui ka väikestele. Traffic City (For Children). 4 Krg realFeel -1. Punane riis keeb kaua, pakil on kirjas 40 minutit ja see mango on ka tõene. Koostisosad päevases annuses(2 tabletti standardiseeritud punane riis ( Monascus purpurea seene abil fermenteeritud riis ) 1000mg, milles 10 mg monakoliin K-d.\nLõuna, eesti on imeline koht! Kui su tervis on hea, on ka sünnitus kergem ning sünnitusärgne taastumine kiirem. Tooted on pakendatud hermeetiliselt plastpakendisse või vaakumpakendisse. Punane riis on saadud valge riisi käritamisel. Hinnasoodustus meie haiglas arvel olevatele. Erinevad Veski mati tooted ja nende koostisosad.\n, retseptiraamat, lisa retsept, retseptid, argitoidud, sõnastik, kokandusaabits, nädala menü, joogid, veinid, koogid, sögid. Punane riis sisaldab rikkalikult ka magneesiumi, mis on kasulik hingamisteedele, luudele, lihastele ja liigestele ning see annab võimsaid antioksüdante. Kui soovite lauda broneerida sama päeva õhtuks pärast kella 17:00 või. Kui riisi valmistada vastavalt. Tartust Võrru on kena sõita möda postiteed ehk vana tartu-võru maanteed, eesti kõige ilusamat asfaltteed, mida äristavad rikas ajalugu ja kaunid vaated.\nUus trend: eestlane on vaimustatud punasest riisist naisteleht\nMeeldiva pähklise aroomiga tai punane riis on väga toitainete- ja vitamiiniderikas ning madala tärklisesisaldusega riis. 427 eurot nagu praegu. Maitselt magusam ja pähklisem, kui valge riis. 31.01 - temperatuur -4, sademed 0 mm, tuul.3 m/s. Event s Details ultima thule juubelituur koos Tõnis täna Mägi vaiko eplikuga. Paljud foorumi lugejatest neid kabatšokk peab söma? Põhiretsept 4-le inimesele: 250 g punast riisi 1/2 tl meresoolaga keeta 500 ml vees ca 40 min. Lase kaane all u 15-20 minutit haududa ning sega sisse keedetud riis. Selles on palju kiudaineid, mistõttu see on hea. Punane riis on madala tärklisesisaldusega.\nAnname sulle pisikese ülevaate, lõuna, eesti magneetilistest vaatamisvärsustest. Sisesta siia oma meiliaadress, et saada teavitusi värsketest hõrgutistest. Rütli 14, 80010 Pärnu, pärnumaa; tel: 630 0300; Astu läbi. Panin sisse asju, mida kodust kapist leidsin, mõnusad tulid, eriti head kuumalt vaniljejätisega.\nFotograaf toomas Volkmann kingib EV100 raamatu kõige vanemale portreteeritule, daamile, kelle sünniaasta on sama mis Eesti vabariigil. Foto: Urmas paidre lisa oma foto nädala fotode arhiiv. Kui suur peaks olema eesti keskmine pension? 427 eurot nagu praegu. Väiksem kui praegu - pensionideks kulub.\n— tamula hotell - tule ja avasta\nKui sul on kaks poissi, kes on läbi kolistanud lugematul arvul lõbustusparke naaberriikides ja kaugemalgi, siis võtab veidike nuputamist, arvutamine kuidas lastele. Eestis reisimine põnevaks teha. Mida teha ja kuhu minna, kui aega on vaid loetud päevad ja tingimus, et reis. Kuhu minna, mida teha lastega lõuna - eestis?\nKas Sina juba oled leevi poes käinud? Tegemist on vahva külapoega, mis pakub lisaks esmatarbekaubale. 3 nädalat tagasi peagi on taas üks aastaring täis saamas ja aeg uue aasta alguse sündmusi kajastada 1 kuu tagasi homme toimub aastalõpukontsert pikajärvel Cantervilla lossis. 1 kuu tagasi põlvamaal. Oru kaldal asub jaanalinnufarm, mida saab külastada ja kust saab ka kaasa osta jaanalinnu muna ja seda ka soovikorral lasta omletiks küpsetada. Vanim vabaõhumuuseum Eestis, mis pakub ülevaadet lõuna - eesti talust läbi ajaloo: üldajalugu kiviajast tänapäevani,. Sajandi taluhooned ja sisustus. Traffic City (For Children). Monument to the Estonian Mother. Külasta veebilehte toitlustuskohad Aktiivne puhkus Võrumaa üritused jne.\nKuhu minna lastega võrumaal ja teel sinna go traveli reisikirjad\nBewertungen für die Nachricht mida teha lõuna eestis\nRametyba hij schrijft:\nLühiinfo saamiseks liigu lihtsalt hiirega sind huvitava magneti peale, aga kui rohkem teada tahad, siis kliki sellele! Suuremalt on esitatud need magnetid. Siin on nii-nii palju ilusat, mida vaadata, külastada ja teha, tutvustab, lõuna, eesti puhkamisvõimalusi koondav netilehekülg.\nDyjiho hij schrijft:\nSiin on nii-nii palju ilusat, mida vaadata, külastada ja teha! Anname sulle pisikese ülevaate, lõuna, eesti magneetilistest vaatamisvärsustest.


Euromiljonite pitsitavad köidikud - Ehitusuudised\nAutor: Liivi Tamm • 16. november 2010\nEuromiljonite pitsitavad köidikud\nEuroraha tõrgeteta kasutamine on kõigile osapooltele üha raskemaks muutunud, samas on hangetel osalemine pea ainus võimalus ehiusettevõtjal ellu jääda, kirjutab Liivi Tamm Äripäeva erilehes Ehitus.\nHangetel osalemine on praeguses turusituatsioonis ehitusettevõtjate jaoks pääsetee jäämaks ellu: pea ainuke tellija on omavalitsus, riik või ka erasektor eurotoetuste kaasamise abil.\nRiigihangete käigus sõlmitud ehituslepingute katkestamine on aga paraku muutunud tavaliseks, sest ehitusturu vabalangus on peatunud ning alapakkumistega võidetud konkursid enam vee peal püsimist ei võimalda – pakutud hinnaga lihtsalt ei tule välja.\nEuroraha tõrgeteta kasutamine on kõigile osapooltele üha raskemaks muutunud. “Ligikaudu kolmandik toetust saavatest omavalitsustest on projektidega alustamist mitu korda edasi lükanud,” tuvastatakse valdade ja linnade finantsvõimekuse probleeme käsitlevas riigikontrolli 2009. aasta analüüsis riigikogule. Üle poolte omavalitsustest, kes euroraha on taotlenud (84 omavalitsust), on juba saanud rahandusministeeriumilt loa omafinantseeringuks laenu võtta.\n“Olukord on seadnud ohtu haridus-, spordi- ja kultuuriobjektide jätkusuutliku majandamise. Samas ei tohi unustada, et ligikaudu 200 omavalitsustele kuuluva objekti puhul on endale võetud kohustus neid viie aasta jooksul sihipäraselt kasutada. Kui seda ei suudeta, siis tuleb arvestada võimalusega, et toetus tuleb tagasi maksta,” nenditakse aruandes.\nÜhelt poolt puudub omavalitsustel raha eurotoetuste taotlemiseks vajalikuks omafinantseeringuks või toetuse abil valmivate objektide eesmärgipäraseks käigushoidmiseks. See takistab raha taotlemist ja aruandlust.\nTeisalt valavad õli tulle ehitushangete võitjad, kes hankes kaotajaks jäädes kohtutee jalge alla võtavad ja ehituse alguse venima panevad või alustatud töö lihtsalt pooleli jätavad. Paraku on tellijal muutuvas turusituatsioonis raske veenda uut tegijat kinnitatud projektis määratud summaga objekti lõpetama.


Streets of London (laul) – Vikipeedia\n"Streets of London" ('Londoni tänavad') on inglise laulja ja laulukirjutaja Ralph McTelli laul. Lindistatud juba aastal 1969 albumi "Spiral Starcaise" jaoks, ilmus see Suurbritannias singlina alles aastal 1974.\nInspiratsiooni selle laulu jaoks sai ta ajast, mil ta rändas ja esines tänavamuusikuna mööda Euroopat, eriti Pariisis ja Londonis. Enda läbielatu ja kogetu vormis ta laulu tekstiks, kus kirjeldas lühikestes portreedes suurlinna inimesi, kes on ühiskonnas elurataste vahele jäänud: kodutuid, kerjuseid, üksikuid. Autoril olid sügavad kahtlused selle deprimeeriva sisu ja karakteriga laulu suhtes, seepärast ei kasutanud ta seda oma debüütalbumil. Tänu produtsent Gus Dudgeoni julgustusele leidis see lugu aga koha teisel albumil, "Spiral Starcaise". Loost sai suur hitt ning see jõudis briti edetabelites teisele kohale.\nOriginaalversiooni kôrval võib leida ka palju muid selle laulu esitusi. Nii näiteks on sellest loost oma kaverid sisse laulnud Cliff Richard, Blackmore's Night, Mary Hopkins, Roger Whittaker ja paljud teised.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Streets_of_London_(laul)&oldid=4746277"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:45, 17. september 2017.


Euroopa teadlaste ühispöördumine: kliimamuutuste leevendamiseks peaksime metsa julgemalt majandama - Forte\nTalvetee mändide vahel.\nKäimas on tuline debatt selle üle, kas ja kuidas metsasid majandama peaks. Hulk Euroopa teadlasi väidavad tänases avalduses, et metsade julgem majandamine aitab meil leevendada kliimamuutuste mõjusid.\nJärgnevalt pöördumise sisu kolme laiemalt lahti räägitud põhipunkti kujul.\nMetsad, metsaraie ja puit omavad kliimamuutusi leevendavat mõju tänu oma võimele siduda atmosfääris leiduvat süsinikku. Euroopa Liidu metsad ja metsandussektor leevendavad hetkel kliimamuutusi mahus, mis on võrreldav 13% kogu EU süsinikuemisiooniga. “See hõlmab nii metsade rolli süsiniku sidujana, kui ka puidutooteid,” tõid teadlased välja. Lisaks aitavad puittoodete ja bioenergia kasutamine vähendada alternatiivsete materjalide kasutamist (tsement, teras, platid, fossiilsed kütused), mis on väga heiteintensiivsed ehk reostavad keskkonda.\n“Vanade metsade puutumata süsiniku sidumise võime kahaneb ajaga. Lisaks tekib vanade metsadega oht, et need võivad sidumise asemel hakata süsinikku hoopis eraldama. Seevastu säästva metsamajandamise põhimõtetest lähtuv metsaraie aitab säilitada metsa jõudsa juurdekasvu (sh. süsiniku siduvust), võimaldades ka jätkuvat raiet,” seisab teadlaste ühispöördumises.\nMaaülikooli professor on pöördumisega suuresti nõus\nEesti maaülikooli metsakasvatuse ja metsaökoloogia professor Hardi Tullus ütles kolleegide avaldust kommenteerides Fortele, et Euroopa metsade pindala ja puidutagavara kasvavad tõepoolest ja seega on Euroopa metsad süsinikku siduvad.\n"Lisaks aitavad puud ladestada süsinikku ka mulda, kui me näiteks põllumajandusliku künnimaa metsaga kaetuks muudame," ütles ta. "Samas tuleb arvestada, et metsa - puudesse ja mulda - ei ole võimalik süsinikku lõpmatult ladustada. Vanades metsades, ürgmetsas või näiteks vihmametsades on ka uue orgaanilise aine teke ja vana orgaanilise aine lagunemine tasakaalus."\nTullus lisas, et puidu näiteks ehitusmaterjaline kasutamisel on kõige olulisem nn asendusefekt: "Põletamata jääb fossiilne kütus, mida oleksime teinud tootes betooni või rauda ja muid kunstmaterjale," sõnas ta. Seega on ka Eesti metsandus kliimamuutusi leevendav, sest metsi majandades, puitu metsast ära tuues ja puitu kasutades vähendame kasvuhoonegaaside emissiooni ja seega pidurdame globaalset kliima soojenemist. Seejuures ei pea eesmärgiks olema metsa raiumine ainult kütte eesmärgil. Energia tootmiseks lähevad ikka eelkõige raiejäätmed ja puidu saagimise jäätmed ning madalakvaliteediline peenpuit. Aga meil on ka palju majanduslikult ka ökoloogiliselt vaheväärtuslikku metsa, näiteks hall-lepikuid, mis oleks vaja just taastuva energia allikana kasutusele võtta ja nende asemele kujundada okaspuu- või ka kasepuistud, kust saab nii saematerjali kui taastuvenergiat."\nAvalduse teinud teadlased:\n• biomassi ja maakasutuse professor, Chalmersi Tehnikaülikooli loodusteaduste osakond, Rootsi\n• Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertkogu (IPCC, Intergovernmental Panel on Climate Change) taastuvenergia allikate ja kliimamuutuste leevendamise eriaruande juhtautor (Special Report on Renewable Energy Sources and Climate Change Mitigation), IPCC 5. hinnanguaruande kaasautor ja 4. hinnanguaruande ekspertrühma liige\n• metsakasvatuse professor (kliimamuutuste leevendamine ja kohanemine),\n• Linné ülikooli metsanduse ja puidutehnoloogia osakond, Rootsi\n• keskkonna- ja põllumajandusteaduskonna professor, New Englandi ülikool, Austraalia\n• Ülemaailmse Keskkonnafondi (Global Environment Facility, GEF) teadusliku ja tehnilise nõuandekomitee (Scientific and Technical Advisory Panel, STAP) liige, Washington DC, USA\n• IPCC kliimamuutuste ja maakasutuse eriaruande (Special Report Climate Change and Land) juhtautor\n• metsa bioenergia kaasprofessor, Rootsi põllumajandusteaduste ülikooli metsaökoloogia ja -majandamise osakond\n• metsamajanduse ja -turunduse adjunktprofessor, Helsingi ülikooli põllumajandus- ja metsandusteaduskond\n• Euroopa Metsainstituuti asedirektor, Soome\n• keskkonnateaduste- ja poliitika professor, Helsingi ülikooli bioloogia- ja keskkonnateaduskond\n• IPCC 2. hinnanguaruande juhtautor ja 3. hinnanguaruande koordineeriv juhtautor\n• keskkonnaökonoomika eriprofessor, USA Illinoisi ülikooli põllumajandus- ja tarbimisökonoomika kolledž\n• vanemteadur, Kanada keskkonnaministeeriumi metsaamet\n• seitsme IPCC aruande koordineeriv juhtautor või juhtautor\n• juhtteadur, Euroopa Metsainstituudi kliimamuutustele vastupidavuse programm, Saksamaa\n• metsakasvatuse professor ja metsauuringute direktor, Rootsi põllumajandusteaduste ülikool\n• Rootsi riikliku metsaprogrammi nõuandva kogu liige\n• Euroopa metsaressursside professor, Wageningeni ülikool ja teadusfond, Madalmaad\n• IPCC 4. hinnanguaruande ning Maakasutuse ja metsanduse heade tavade juhendmaterjali (Good Practice Guidance LULUCF) koordineeriv juhtautor ja 3. hinnanguaruanne ning Maakasutuse ja metsanduse eriaruande (Special Report LULUCF) juhtautor\n• säästva energia professor ja energiauuringute keskuse direktor, Massey ülikool, Uus-Meremaa\n• IPCC 4. ja 5. hinnanguaruande ning taastuvenergia allikate eriaruande (Special Report on Renewables) koordineeriv juhtautor\n• metsaökonoomika professor, Norra maaülikool\n• IPCC 3. hinnanguaruande toimetaja ning Maakasutuse ja metsanduse eriaruande (Special Report on Land Use Change and Forestry) juhtautor


Määratlus Darwinism. Mida Tähendab Sõna Darwinism?\nPõhiline / teadus / Määratlus Darwinism\nMis on darwinism:\nDarwinism on Briti loodusteadlase Charles Darwini (1809-1882) õpingute ja teooriate nimetus, mida peetakse "Evolutsiooni teooria isaks".\nDarwinism, või tuntud ka kui evolutsioonism, tekkis vastandina loovuse ideele, mis väidab, et kõik Maa peal olevad elusolendid on tekkinud Jumala loomisest.\nDarwini doktriin ütleb, et keskkond "valib" kõige sobivamad organismid, kes elavad kindlas kohas, mida Darwin nimetas " looduslikuks valikuks ".\nLiigid, mis on teatud keskkondades võimelised või kergemini suutelised elama, paljunevad, arenevad ja nende järeltulijad on selle piirkonna valitsejad. Organismid, mis ei ole võimelised keskkonda sattuma, on väljasurnud.\nOrganisatsioonide paljunemisvõime on Darwini tähelepanekute kohaselt suurem kui keskkonna võime pakkuda soodsaid tingimusi, nagu näiteks toit ja peavarju.\nSelle vaatluse ja teaduslike eksperimentidega järeldas Darwin, et ellujäämise "igavestes võitlustes" on liikide vahel alati olnud erinevusi, mis võimaldavad suuremat ellujäämist võrreldes teistega. Need tegurid aitavad kaasa nende rohkem kohandatud organismide levikule, kõrvaldades nõrgad organismid.\nLisateave evolutsioonika tähenduse kohta.\nDarwinism ja neo-darwinism\nTänapäeval räägivad paljud loodusteadlased neo - darwinismist kui Darwini evolutsiooni teooria "kohandamisest".\nNeo-darwinism, tuntud ka kui sünteetiline teooria või Mutualism, ilmnes geenide ja inimese DNA avastustest ning ütleb, et geneetilised mutatsioonid ja looduslik selektsioon toimivad ainult vahendina uute elusolendite liikide ilmumiseks Maa peal.\nSotsiaalne darwinism on sotsioloogiline mõte, mis tekkis 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses ning mis püüdis selgitada Charles Darwini pakutud evolutsiooniteooria põhjal inimühiskonna arengut.\nSotsiaalne darwinism uskus, et eksisteerisid teistest paremad inimühiskonnad ja et nad peaksid "domineerima" inferiore, eesmärgiga "tsiviliseerida" neid ja aidata neil oma "arengus".\nSotsiaalsed pro-darwinismi mõtlejad väitsid, et näiteks Euroopa elanikel oli Euroopas arenevate tehnoloogiliste ja teaduslike revolutsioonide tõttu kõrgemad evolutsioonilised võimed Aafrika rahvale. Seega oleksid teised rahvad konditsioneeritud "primitiivsetele olenditele", kellel ei ole inimkonna edenemise võimet.\nSeda kontseptsiooni kasutati laialdaselt, et selgitada vaesust tööstusjärgse revolutsiooni ajal. Need, kes jäid vaeseks või muutusid vaeseks, oleksid sotsiaalse Darwinismi järgi kõige vähem evolutsioonilises reas.\nVaadake ka sotsiaalse evolutsioonluse tähendust.


Hiiumaa Ametikool - Restaureerimise eriala õpilaste praktika Inglismaal ja Norras 2015.-2016. õppeaastal\nRestaureerimise eriala õpilaste praktika Inglismaal ja Norras 2015.-2016. õppeaastal\nPuit- ja kiviehitiste restaureerimise õpilastel ning ka nendel, kes algaval kooliaastal otsustavad meie koolis seda eriala õppima asuda, on võimalik saata oma sooviavaldus, et sõita 2015. a. sügisel ja 2016. a. kevadel praktikale Norra ja Inglismaale.\nPraktika toimub ERASMUS+ programmi raames ja õpilaste sõidu-, elamis- ja õppimiskulud kaetakse projekti vahenditest.\nInglismaal töötavad õpilased ajaloomälestistel - kiriku St Margareth Church Hopton-on-Hilli juures ja Great Yarmouthi linnamüüril. Õpitakse kiviraiumis- ja konserveerimistöid, kivimüüride taastamist, kivipindade silumist, karestamist, puhastamist ja lubimördi kasutamist jm. Kolm päeva on pühendatud traditisooniliste puutöövõtete õppimisele North Norfolgis.\nAmetikooli õpilaste vastuvõtjaks on restaureerimisettevõte Great Yarmouth Preservation Trust http://www.greatyarmouthpreservationtrust.org/\nNorras osalevad õpilased 1873. aastast pärineva ahitektuurimälestise, Obrestadi majaka restaureerimisel. Õpitakse erinevaid puidutöid, avatäidete restaureerimist, katusetöid, krohvi- ja kipsitöid. Õpilasi juhendavad arheoloogiamuuseumi konservaator ja käsitöömeister ning Norra kultuuri- ja kunstikeskuse Hå gamle prestegardi töötajadhttp://www.hagamleprestegard.no/english/\nHuvilistel palume ühendust võtta See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud., 53 309 374 ja jälgida infot kooli kodulehel.


Rohkem realistlikku meelt! : Indrek Neivelt: Mõtted, arvamused, tähelepanekud\nRohkem realistlikku meelt!\nÜle-eelmisel nädalal köitsid minu tähelepanu kolm uudist, millel pole esmapilgul omavahel mingit seost, kuid ometi kõnelevad need samast probleemist. Esiteks teatas soomlaste Kesko, et plaanib ehitada uue logistikakeskuse ja kaalub ühe asukohana Eestit. Teiseks levis uudis, et Soome vajab lähima aja jooksul 150 tuhat uut töötajat. Kolmandaks jätkusid teated segadusest Eesti Kunstiakadeemia peahoone ümber.\nKuidas on need sõnumid omavahel seotud?\nKui Kesko valiks oma uue logistikakeskuse asukohaks Soome asemel Eesti, oleks meil palju rõõmu. Välisinvesteeringud kasvaksid, ehitajad saaksid tööd ja rakendust leiaksid ka paljude muude tööde tegijad. Tundub olevat väga hea meie majandusele.\nKui ma oleksin soomlane ja kui juba läheb välistööjõu sissetoomiseks, eelistaksin ilmselt eestlasi. Soomlased oma poliitkorrektsuses seda ilmselt kunagi välja ei ütle, aga nii see kindlasti on. Arvestades trende, võime olla suhteliselt kindlad, et 150 tuhandest puuduolevast töötajast vähemalt 50 tuhat on Eestist. See on aga pea kümme protsenti meie töötavatest inimestest!\nRohkem kui viisteist aastat tagasi ennustas Tuleviku-uuringute Instituut, et Eesti võib muutuda Lõuna-Soomeks. Nii ongi läinud ja tundub, et järgmise kümne aastaga see trend ainult kasvab: mõned lihtsamad tööd toovad soomlased Eestisse ja teiste lihtsamate tööde tegemiseks lähevad eestlased Soome. Eestis peseme pesu, teeme soenguid ja lõikame salateid. Sealpool piiri töötavad eestlased peamiselt ehitajatena, sest objekti ju laevaga üle ei too. Neid eestlasi, kes on läinud tööle Soome juhtivatele kohtadele, on väga vähe.\nSelline integratsioon toimib ja kõik on justkui rahul, ometi ei tohiks meie poliitiline eliit sellega rahulduda. Mäletame loosungit „Viieteistkümne aastaga viie rikkaima hulka!“, mille uskumist peaminister veel eelmisel aastal tunnistas. Tuletagem meelde, et jäänud on alla kümne aasta ja kahjuks ei ole ka soomlased veel viie rikkaima hulgas. Jääb mõistatuseks, kuidas saame olla viie rikkaima hulgas, kui teeme lihtsamaid töid soomlastele, kes seal ei ole.\nMa ei taha norida peaministri ja tema lubaduste kallal. Tahan, et meie unistused ja reaalsus läheneksid teineteisele. Kui tahame rikkaimate hulka saada, peaksime praktiliselt kõigile praegustele välisinvesteeringutele ära ütlema, sest enamasti toovad välisinvestorid siia lihtsama töö ja sellega me viie rikkaima hulka ei saa. Peaksime toetama investoreid, kes toovad siia peakontori funktsioonid nagu arenduse, turunduse jms ning seejuures pole tähtis, kas need on kohalikud või välisinvesteeringud. Kui usume, et me kümne aasta pärast oleme Soomest jõukamad, peaksime juba praegu ütlema, et Kesko ladusid pole Eestisse vaja ning firmad nagu Ericsson ja Enics võiksid üldse ära minna. Peaksime selgitama, et Soome firmad teevad Eestisse kolides rumalasti, sest varsti peavad nad kolima tagasi või liikuma veel rohkem lõunasse – Lätti.\nKuid me ei tee seda ja siit järeldub, et meie rikkaks saamise juttu ei usu mitte keegi. Kõik on pragmaatilised ja teevad seda, mis võimalik ja mille jaoks on oskused. Loosungid ja reaalsus ei lähe kokku ning kõik on siin reaalsusest aru saanud.\nMis puutub siia EKA uus hoone?\nKui esimest korda EKA uue maja lahendust nägin, olin hämmingus. Ülikoolide auditooriumid ehitatakse tavaliselt ühekordsed, sest nii on lihtsam ja odavam. Mitmekorruselisi kaldpindadega auditooriumitega maju ehitatakse tavaliselt rikastes maades, kus maa on väga kallis. Meil on aga maad palju, samas on rikkusega viletsasti. Samasse kategooriasse käib ka Eesti Rahva Muuseumi projekt – klaasist maja, mille ekspluatatsioon on kallis ja asukoht küsitav.\nHakakem realistlikeks ja mõelgem, millega saame hakkama ja millega mitte. Minister Aaviksoo on korduvalt öelnud, et haridusele läheb meil SKTst proportsionaalselt palju raha. Meie hariduskulude sees on ehitistele minevad summad kõrgemad kui paljudel teistel, sest meil on liiga palju ebaotstarbekaid hooneid. Meie rahvaarv väheneb, väheneb ka tudengite hulk, aga meie muudkui ehitame.\nEhitiste ülalpidamiseks läheb juba täna proportsionaalselt liiga palju vahendeid, meie aga plaanime ehitada Tallinn-Tartu maantee neljarealiseks, Saaremaa silla, uue silla üle Narva jõe, Rail Baltica ja Tallinna transiitlennujaama. ERMist või EKAst rääkimata. Kui mujal on inimesed muutunud realistlikuks, siis nendes projektides kumab läbi “viie rikkaima hulka” mentaliteet.\nMa ei tea kedagi, kes oleks Eestist lahkunud, kuna siin pole Saaremaa silda või neljarealist Tallinn-Tartu maanteed. Siit minnakse ära ikka madalate sissetulekute tõttu. Kogu selle varanduse ülalpidamine tähendab aga, et palkade maksmiseks jääb raha aina vähemaks.\nKui toetame eelnimetatud investeeringute tulekut Eestisse, peame oma soovides muutuma realistlikuks. Saame ette võtta projekte ainult väga väikeses ulatuses ja alati millegi muu arvelt. Me ei saa teenida raha lihtsate töödega ja kulutada raha paljudele suurtele ning kallistele projektidele. Saaremaa silla ehituse peaks kümneks aastaks kalevi alla panema ja kõik komisjonid laiali saatma. Tallinn-Tartu maantee tuleks teha mitte neljarealiseks vaid kolmerealiseks, nii nagu on näiteks enamus Stockholmi ja Oslo vahelisest maanteest. Uue Narva jõe silla asemel tuleks parandada olemasoleva piiripunkti läbilaskevõimet jne. Seda nimekirja võiks jätkata.\nVaba ressurss tuleb suunata ettevõtetesse, kes tahavad liikuda väärtusahelas ülespoole ning kes oma töötajaid pidevalt arendavad. Ülikoolid peavad tegema tihedamat koostööd siinsete ettevõtetega. Ainult nii muutume järk-järgult rikkamaks.\nSoomlastega tuleb teha valitsuste tasemel koostööd, et põhjanaabrid tooksid võimalikult palju töökohti Eestisse ja värbaksid puuduva tööjõu siin, mitte ei meelitaks meie töötajaid kolima Soome.\nTänase poliitika jätkumisel käärid ainult suurenevad. Ehitame muudkui Euroopa raha eest kallist infrastruktuuri. Kulud selle ülalpidamiseks kasvavad ning pole raha rohkem palka maksta ja inimesed järjest lahkuvad. See protsess ei saa kaua kesta. Peaksime analüüsima tähelepanelikult Kreekat ja Portugali, kes ka võõra raha eest omale kalli infrastruktuuri ehitasid ning lõpuks konkurentsivõimetuks muutusid.\nUnistada tuleb ja unistada on tore. Aga reaalsust ei saa unustada.\nAvaldatud: veebruar 13, 2012\nNeed mõtted vajasid välja ütlemist. Peaksime enda majanduse euroraha sõltuvusest lahti rebima. Põhiline kuhu riik peaks raha panema oleks riigi valitsemisel kokkuhoidu andvad projektid. Kõige rohkem on ming pahandanud Valga lähedalt pärit inimesena Mäo ümbersõidu valmimine. Sellega sai selgeks, et teed mis Valga/Viljandi Tallinnale oluliselt lähemale(ca 15 km) tooks ei tehta. Misso pole kaugeim punkt teed pidi Tallinnast – see on kusagil Mõniste lähedal. Kui tee oleks Paide ja türi vahelt kulgenud ning Põltsamaalt lõunast mööda oleks tee pikenenud vaid umbes kilomeetri. Küll oleks aga Paide ja Türi arenenud palju kiiremini. ka ei oleks meil võibolla vajalik “Viljandi” maanteed 2+2 teeks arendada (ei tea kes sealt kaudu Viljandisse sõidab – pikem maa on ).\nEKA maja ehituse kohta ütleks, et iga maja saab kola täis tõsta – kuid nende maja oli ka ülikoolidest kõige viletsamas seisus – loomemajandus on innovatsiooni kõrval põhimõtteliselt teine mõeldav viis kuidas suuremat lisandväärtust toota. Uue hoone projekt on lahe vaadata Kaubamaja katuselt kuid reaalselt on seda hoonet peaaegu võimatu tänava tasapinnal perspektiivis näha. Maja on lükatud liiga vastu naabermaja (tegelikult kaotavad ju ka tulevased kunstnikud päikesepaistes mitte ainult naabrid).\nLihtne on öelda, et vaba ressurs tuleks suunata ettevõtlusesse, kui kuhu täpsemalt. Ise paakuks rohelist majandust. Hetkel on saasteühikute eest teostatav soojustamise programm heaks näiteks. Kuid veel on palju teha energia kasutamise effektiivsuse tõstmiseks – peamiselt pean silmas kaugkütet. Ei ole normaalne olukord, kus elektriga kütmine tuleb kaugküttest odavam (põhjus on vist praegusel ajal rohetavates kütte trassides). Toetaksin kahel käel ka tuueleenergia laialdasemat kasutuselevõttu, näeksin selleks ka võimalust kondensaator-kombijaamade ehitamises. Selline süsteem looks energiaturule stabiilsust, ning laseks tuuleenergiat kasutada senisest kolm korda rohkem, ning kaotaks ära suure erinevuse öise ja päevase elektri hinna vahel (jääks 10%) ning lubaks tõsta tipukoormusi ilma võimsusi juurde ehitamata. Kaoks müüt et ei saa elektrienergia tootmist viia suures osas tuulikutele stabiilsuse pärast.\nkommenteeris Mati Kukk 02.13.12 kell 22:12\n“Maja on lükatud liiga vastu naabermaja (tegelikult kaotavad ju ka tulevased kunstnikud päikesepaistes mitte ainult naabrid).”\nPäevavalguse jutt ei pea paika:\nKas Soome läinud ehitajate puhul ei tee see natuke olukorda paremaks, et Soomes makse makstes (juhul kui nad seda teevad) hakkavad nad tulevikus ka pensioni Soome käest saama?\nkommenteeris M.I. 02.13.12 kell 23:44\nIga projekt vajab oma cost-benefit analüüsi, aga Saaremaa silla puhul olen veendunud, et benefit oleks suurem kui cost.\nTÄNASED ülalpidamiskulud Suurel Väinal mis vajab aina kallima impordib aina kallima nafta importimist (+imporditud laevad) tuleb võrrelda sillaga mis saaks (teoreetiliselt) ehitada Eesti tööjõuga, Eesti oskustega ja suuresti Eesti toorainetega.\nEesti ja Soome sulab kokku, AGA on olemas üks erinevus: Soome riik laenab, Eesti riik ei laena. Kumb on parem laenamine või mitte-laenamine. Vastus: sõltub kuidas, millal ja milleks laenatakse. Sõltub ka kuidas Euroopa Liit käsitleb pikaajaliselt raha väärtusega. Kui kõik teised riigid on laenanud, siis kasvab tõenäosus, et Euroopa kustutab laenud rahatrükkimisega, ja Eesti jääb kaotajaks. Eesti on pakkunud SOOME arenguks tööjõudu, ise aga säästnud seda raha mis saab Euroopa trükkida piiramatult. Kui karm liin püsib Euroopas, siis võiks vastupidiselt Eesti osutuda suhteliseks võitjaks – aga vähemtõenäoline, ma pakun. Mis Soome ehitatud – see ehitatud. Mis Eestis ei ehitatud – see ei ehitatud. Trükitud raha trükitud rahaks. Isegi Kreeka võib osutuda võitjaks mõne aasta pärast. Meeldigu see meid või mitte.\nEestis loodud lisandväärtus kasvab samm-sammult. Tekstiiltööstus on suuresti juba kadunud, tuleb elektroonika jne jne. Pole võimalik hüpata kohe Silicon Valley’ks, vaid samm-sammult. Selles osas muutuvad asjad nagu peaks. Aga küsimus on siis riigi roll, ja kuivõrd riik tuleks kaaluda laen+infrastruktuur ja mitte-laen+mitte-infrastruktuuri vahel. Siinjuures ei saa öelda “Ei” kõigele, vaid igal pool teha oma cost-benefit analüüsi, arvestades ka muu Euroopa riikide laenukäitumisega (ehk seda erakordset makroolukorda kus paratamatult oleme Eurotsooni olles).\nVälismaalasena ütleksin, probleem pole selles et Eesti riik on liiga julge ja laenab liiga palju. Probleem on pigem selles, et Eesti riik on liiga arg ja laenab liiga vähe.\nkommenteeris Stefan Andersson 02.14.12 kell 11:41


Investeerimiskonto – rahakasvataja\nFebruary 16, 2018 rahakasvataja\nInvesteerimiskonto mõiste on vist paljudele investoritele üsna tuttav, mulle aga mitte nii palju, kui võiks. Sellest lähtuvalt (ja otse loomulikult ka sellest, et eelmise aasta sügisest sai hakatud aktsiatega jahmerdama) peaksin nüüd maksuametis ära mainima, et mul taoline konto on ja ma seda ka kasutan. Maksu-ja tolliameti kodulehel on olemas ka spetsiaalne juhend, mis peaks aitama investoril aru saada, mis imeloom see investeerimiskonto siis on.\nLühidalt, nagu mina olen asjast aru saanud, on investerimiskonto selline konto, mis võimaldab edasi lükata finatsvara kasutamisel saadud tulu maksustamist. Ehk siis mulle antakse võimalus saadud tulu uuesti investeerida, maksmata selle pealt tulumaksu. Loomulikult ei tähenda see seda, et tulumaksu üldse tasuma ei pea. Tulumaksu maksmise kohustus tekib siis, kui investeerimiskontolt on rohkem välja võetud, kui sinna sisse on pandud, ehk teisisõnu: ostsin 100 euro eest ja müüsin hiljem 110 euro eest ning tahan kogu raha välja võtta. Sellest tehingust tahab riik saada 20% tulumaksu summalt 10 eurot. Seetõttu tulebki konto maksuametis deklareerida.\nHuvitav on asja juures see, et ühisrahastusega teenitud intressid investeerimiskonto süsteemi millegipärast ei kuulu. Investeerimiskonto süsteemiga võib tulumaksukohustust edasi lükata vaid finatsvaraga seotud tulusid, Tulumaksuseaduse § 171 aga ühislaenu intresse finantsvaraks ei loe. Järelikult pean siis igal aastal oma ühisrahastusega teenitud raha deklareerima ja nendelt ka iga-aastaselt tulumaksu maksma. Huvitav, miks see nii on?\nKuidas käib siis maksuametis investeerimiskonto deklareerimine? Asi osutus tegelikult lihtsamaks, kui ma kartsin. LHV internetipangas on võimalus investeerimiskonto aruande tekitamiseks. Mugavalt on juurde lisatud ka nupp, mis saadab tulemuse EMTA-sse. Kui avasin EMTA-s enda lehe, siis oli sinna maagiliselt juba ilmunud info, et kasutan investeerimiskontot. Sellega siis sedasi.\nÜks halb asi asja juures ka. Nimelt on miskipärast üks minu väärtpaberitehing läinud investeerimiskonto süsteemist “mööda” ja maksuamet arvab, et olen müünud portsu väärtpabereid ja tahab nüüd maksu saada. Mina aga pole investeerimiskontolt midagi välja kandnud… Pöördusin murega kohe ka maksuametisse (tulude deklareerimise aeg ju!) ja peale mitmeid luhtunud katseid sain ka elusa inimese telefonitoru otsa. Seletasin oma mure ära ning lubati järgmisel päeval tagasi helistada. Möödas juba mitu päeva, kõnet ei kuskilt… Saan ka aru muidugi- kiired ajad. Ootame veel veidi.\nPrevious Article Jaanuari kokkuvõte


Ukraina presidendi nõunik: Vene väed vallutasid Lõmani, edasi liigutakse väga kiiresti - eestinen\nVene väed vallutasid Lõmani linna Ukraina idaosas, sellest teatas täna neljapäeval, 26. mail Ukraina presidendi nõunik Aleksei Arestovõtš saates Feigin Live.\nArestovõtš ütles, et tegemist on veel ametlikult kinnitamata andmetega.\n„See, kuidas Vene armee selle vallutas, näitab, et seal on väga andekad komandörid, mis näitab Vene armee operatiivjuhtimise ja taktikaliste oskuste kõrget taset,” lisas ta.\nArestovõtš ütles, et püüti ära võtta ka Severodonetskit, aga seni on linn veel Ukraina kontrolli all.\nVene väed on alustanud pealetungi ka Ukraina põhjaosas asuvale Harkivile, kus olid inimohvrid.\nArestovõtši sõnul on ette näha, et peagi tahab Venemaa alustada läbirääkimisi, et vallutatud territooriumid endale jätta ja Lääne ning Euroopa poolt oleks ülim rumalus nende läbirääkimistega nõustuda.\nSaatejuht Mark Feigin ja Arestovõtš rääkisid edasi sellest, kuidas Venemaa tahab mõjutada Läänt, et kaotataks sanktsioonid ja vastutasuks avab Venemaa Ukraina sadamad, et vilja välja vedada.\nArestovõtši sõnul kardetakse Venemaal kõige rohkem seda, et Ukrainale tarnitakse mitmikraketiheitjad MLRS, mis muudaks sõja käiku.\nFeigin juhtis tähelepanu täna välismeedias avaldatud infole, mille kohaselt on NATO riigid peatanud relvatarned Ukrainale, kuna kardetakse ärritada Venemaad. Näiteks Saksamaa ja mitmed teised riigid ei lähe edasi relvatarnetega Ukrainale, kuna kardetakse, et see võib kaasa tuua Venemaa rünnaku neile riikidele.\nArestovõtš ütles, et hoidub täna vängetest sõnadest Lääne aadressil. Ta ütles delikaatselt sõnu valides, et Läänel on praegu käimas arukuse eksam. Ja seni on Lääs selles osas läbi kukkunud.\nEsimene eksam oli Arestovõtši sõnul, et oh õudust, Ukraina ei kaotanud kohe sõda. Teine eksam oli see, et oh õudust, pärast Butšat tuleb Ukrainale relvi saata. Kolmas eksam on see, et oh õudust, vaatamata Venemaa ähvardustele tuleb Ukrainale relvi saata, et Vene vägedega toime tulla.\nArestovõtš ütles, et kusagil peaks olema Ameerika relvastus, aga millegipärast seda üle ei anta. Kas kardetakse Venemaa vastureaktsiooni. Arestovõtš tõi eeskujuks Tšehhi, mis andis Ukrainale relvastust. Ja seal pole olnud mingit Venemaa reaktsiooni. „Kui väike Tšehhi ei kartnud, siis mida kardate teie, USA?” küsis Arestovõtš.\nArestovõtš tunnistas, et relvastuse puudumise tõttu pole Ukrainal praegu midagi Vene vägedele vastu panna peale Ukraina sõdurite mehisuse. Samas aga praeguse aja tehnoloogilises sõjas palja mehisusega kaugele ei jõua.\n„Mida te üldse tahate seal Läänes?” küsis Arestovõtš. „Kas te tahate, et me võidame, või mis? Kas me oleme teile veel vajalikud, või on juba kõik?”\nArestovõtši sõnul näitab praegune eksam seda, kas Läänel jätkub mehisust jätkata võidu taotlemist, vaatamata teatud faktoritele, mis olukorda mõjutavad. „Ma tean, et meist ei ütle kunagi lahti Balti riigid, mitte kunagi ei ütle lahti Poola, ei ütle ilmselt lahti Suurbritannia ja mingil määral ka USA,” lisas Arestovõtš.\nArestovõtši sõnul näitab Ukrainale MLRS-ide saatmata jätmine USA presidendi Joe Bideni administratsiooni väga kehvas valguses. Ta lisas, et 15. juunil on Saksamaal Ramsteinis uus kohtumine ja seal tõstatab Ukraina MLRS-ide küsimuse.\nFeigin küsis selle peale, miks seal Ramsteinis neid kohtumisi korraldatakse, kui see ei aita kaasa relvatarnetele. Arestovõtš ütles, et teatud relvastust antakse, aga mitte seda, mida oleks kohe vaja.\nArestovõtš ütles, et Lääne põhiline probleem polegi tegelikult Venemaa surve, vaid see, kuidas Läänena tulevikus edasi eksisteerida. Sest kõik saavad aru, et naasmist endisesse olukorda enam ei ole. Läänes arvatakse Arestovõtši sõnul millegipärast, et kuidagi on võimalik kriis üle elada ja naasta endisesse ellu. „Te ei naase. Ja mida varem te sellest aru saate, seda parem teile. Meie oleme sellest juba aru saanud,” ütles Arestovõtš.\nArestovõtši sõnul on rindejoone pikkus praegu 300 kilomeetrit, aga Venemaal on rünnaku võimalus 2000 kilomeetri ulatuses. Praeguseks on olukord stabiilne 1100-1200 kilomeetri osas. Arestovõtši sõnul polegi Vene rünnaku olukord praegu nii hull kui seda on Lääne imelik suhtumine.\nArestovõtš ütles, et Ukraina pealinn Kiiev on kogu aeg ohus, kuna sinna on võimalik jõuda Valgevenest ühe ööpäevaga.\nFeigin küsis, miks pole õhku lastud Krimmi silda. Selle peale ütles Arestovõtš, et see pole niisama lihtne. See sild on väga hästi kaitstud. Kui silda oleks olnud võimalik õhku lasta, oleks seda juba tehtud, ütles Arestovõtš.\n„Me võidame selle sõja,” kinnitas Arestovõtš, „vahepeal aga võivad olla keerulisemad ajad.” Tema sõnul Lääs venitab-venitab, aga siis antakse vajalikud MLRS-id ja siis sõja käik muutub.


Edward von Lõnguse Euroopa tuur sai avalöögi - Kultuur\nEdward von Lõnguse Euroopa tuur sai avalöögi\n13. juuni 2017 17:18\nSaladuseloor langes kell 15, kui kõik huvilised Raekoja platsile kogunesid. Sealt võeti juba üheskoos ette teekond Lõnguse salapärase teose juurde.\n«Kivikuningas Lembitu näol on tegemist kõikide kivide kuningaga, kes oskab kivide keelt ning just seda said paljud inimesed täna oma silmaga tunnistada,» kommenteerib (R)estart Reality koordinaator Kadri Uus.\nKes täna kohale ei jõudnud, saavad Lembitut uudistada, ning temaga kivisõnumeid vahetada Tallinna vanalinnas, Nunne 3. Tema kaaslased Miina ning Enn ootavad end avastama Energia Avastuskeskuse seinal, Põhja pst 31.\nLinnaruumi ilmunud tegelaskujud on ligikaudu Eesti Vabariigi eakaaslased ning teevad hea meelega praeguse aja ja inimestega tutvust. Selles plaanis on abiks liitreaalsuse tehnoloogial põhinev mobiilirakendus, mis aitab kunstiteosed ellu äratada, ning millega sai samuti täna kohapeal tutvust teha.\nJuba õige pea saab Lõnguse ajarändureid näha ligi kümnes Euroopa pealinnas. Esimestena on sihikul Brüssel, Rooma, Helsingi ja Berliin. Igas sihtkohas on plaanis linnaruumi kujundavad aktsioonid. «Kokku võtab Edward von Lõngus endaga seiklema kaheksa karakterit – igaühel neist on oma lugu, mida nad Euroopa pealinnades jutustama hakkavad,» lisab Kadri.\nEdward von Lõnguse Euroopa tuur (R)estart Reality tähistab ühtaegu Eesti peatset suurt juubelit ning ka kunstniku enese kümnendat tänavatel tegutsemise aastapäeva.


Vooremaa Kellel siis on võimu ja mida sellega peale hakata\nKellel siis on võimu ja mida sellega peale hakata\nKuulsin juhuslikult raadiost kellegi väidet, et ega peaministril polegi täit võimu. President Kersti Kaljulaid oma kirjas kogu Eesti rahvale oli ka väga tagasihoidlik, öeldes, et temalgi pole võimu. Aga ta lubas sõna jõuga aidata, eriti kõige nõrgemate eest välja astuda.\nTõsi, sõnal on jõud. Igaüks võib oma minevikust meenutada kellegi ütlust enda kohta, mis on eluajaks meelde jäänud. Olgu see siis mingi kiitev või mahategev repliik või ka pikem arvamus. Kellegi nõuannet arvestades on isegi elukäike muudetud.\nSee aga, mida president ütleb ja arvab, püütakse meedia poolt silmapilkselt kinni ja seetõttu jõuab presidendi arvamusavaldus igaüheni, kes vähegi teleri-raadio nuppu keerab. Või lehte loeb. Ajakirjandust nimetatakse neljandaks võimuks seadusandliku, täideviiva ja kohtuvõimu järel, neist kahte esimest pidi tasakaalustama presidendivõim. Meedia ühendab või lahutab võimu ja rahvast, selgitab või moonutab võimu otsuseid ja rahva ootusi, rahustab kirgi või õhutab tüli võimu ja rahva vahel, juhib tähelepanu probleemile või sealt kõrvale, vähendab või suurendab asju, teeb musta valgeks või vastupidi, lugesin ühest Arvo Sirendi artiklist. Kui iga presidendi sõna leiab meedias kajastust, siis on tal ju võimu küll ja rohkem? Ja kui meedia ei anna tema sõnumit adekvaatselt edasi, on tal õigus ise sõnastada vastus, kus selgitab, kuidas tegelikult tuleb tema teksti tõlgendada. Vaevalt on väljaannet, kes presidendi artikli kõrvale lükkaks või seda moonutavalt retsenseeriks.\nPresident kinnitab ametisse paljud tähtsa ametikoha täitjad, juhib tseremooniaid, annab armu, tal õigus algatada põhiseaduse muudatusi, kuulutada välja seadusi, kirjutada alla ratifitseerimisotsustele. Eesti presidendil on võrreldes teiste parlamentaalsete riikidega suurem võim tänu veto kasutamise õigusele, mis võimaldab tal osaleda seadusloomes. Ma ei saa aru, miks rõhutatakse, et presidendil on piiratud poliitiline võim ‒ tegelikult võimu on ju küllalt. Minu hinnangul rohkem, kui ta ära kasutab. Eespool mainitud autori seosed meedia ja kohtuvõimuga jäid mulle kahjuks segaseks. Olen aru saanud, et kohtulahendite kvaliteeti Eesti Vabariigis mitte kusagil ei hinnata, ei pisteliselt ega ka põhjendatud kahtlustuste korral. Niisugune olukord on hea taimelava kohtute korrumpeerumisele. Hea ja õiglane kohtusüsteem on aga kindlasti hästi toimiva riigi eeldus, sest mis kasu on headest seadustest, kui neid ei täideta ja kohus seda kindlaks ei tee? Võimust polegi võimalik aru saada, kui juba Ülo Vooglaid pole selle kohta definitsiooni leidnud. Ta on kirjutanud: “Meil puudub võimuteooria. Sõnastamata on võimule tuleku, võimul olemise ja võimult taandumise metodoloogilised lähtekohad. Korrastamata on võimu hoidmise ja kasutamise meetodid.”\nVõim on valitsemise eeldus, aga ikka on sellega segased lood nagu Taukari toredas laulus. Ja seda on juba Mikk Mikiver ja küllap paljud teised küsinud, et kellele kuulub võim, kui ta kuulub rahvale. On tavaline, et riigijuhtijad rahvaga ei arvesta. Kui nende poole pöörduda, siis vastatakse formaalselt, sisu nagu ei huvita kedagi. Ikka “linnukese” pärast, et näe, on vastatud. Kui inimesel jätkub “ninatarkust” paluda jätkuvalt sisulist vastust, siis sellele kodanikule enam lihtsalt ei vastata. Ja kurta pole kellelegi, kui riik inimesega ei räägi, aga olulised asjad on inimesele jäänud arusaamatuks.\nPeaministri kandidaadile teeb ettepaneku moodustada valitsus ka president – peaminister juhib seda valitsust. Kuidas saab juhtidel olla vähe võimu, kui nemad teevad seadused ja viivad neid ellu? Miks aga võimuga ei käituta nii, et tagataks meie kõikide võrdne rahulolu? Viimase all mõistan seda, et igaühe pöördumistesse ja avaldustesse suhtutaks täie tähelepanuga ja reageeritaks-vastataks adekvaatselt, mitte demagoogiliselt-formaalselt. Olen kohanud niisuguseid probleeme, mille kohta kõik instantsid vastavad, et pole nende pädevus. Niisugust olukorda ei saa ju õigusriigis olla, et probleem on, aga keegi ei ole kohustatud sellega tegelema. Säärasel juhul jääb ju inimesele riigi toimimine arusaamatuks ja siis pole tal ka soovi seadustele ehk võimule alluda. See vist on rahva võõrandumine võimust?


👨 Põhjused, miks teie laps võib öösel ärkama 👩 - BEEBI-JA-VäIKELAPSE - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nMagazine - Elu Täissuuruses BEEBI-JA-VäIKELAPSE 2020 Põhjused, miks teie laps võib öösel ärkama\nMiks on mu väikelapp öösel ärkamine?\nAsjad, mis lähevad öösel ringi\nÖö hirmud ja luupainajad\nVäikelapsed on sageli keerulised, kuid veelgi enam, kui teie rahulik, õnnelik magamine väike muutub ärkvel oleva väikelapseks öösel. Need õudusunenäod võivad äkitselt sinist välja tulla ja jätta mõlemad vanemad ja väikelapsed väsinud.\nOn mitmeid põhjuseid, miks teie super-magamiskoht on äkki muutunud öökulliks, nii et ärge muretsege. Need asjad on kergesti lahendatud ja täiesti normaalsed.\nNagu ebakindel, kui tundub, võib ülemäärane väsimus toita öösel magada. Väikelapsed, kes äkitselt keelduvad pärastlõunast varjutamisest või liiga hilja magama minna, võivad tõesti rasked öösel unistada lihtsalt sellepärast, et nad on ammendatud!\nMida teha: Kuigi teie väike vananeb - ei tunne, et see on aeg napsahendamiseks või lase neil hiljem jääda. Rutiinne on maagiline võti, kui tegemist on suur une, nii et teie väikele on regulaarselt napsud, regulaarsed igapäevased tegevused ja regulaarsed enne magamaminekut (ideaalis hiljemalt kell 19.00). Kui teie väikelapse keeldub napist ja veedab aega, kes karjub, siis veenduge, et neil on mõni "külmkõik", selle asemel, kus nad näevad filmi, mis on koormatud kuni laadimiseni.\nUus laps? Maja liigub? Püha koolitus? Alustades lasteaeda? Väikelastel on nii palju uusi ja põnevaid asju, mida vanemad sageli ei mõista, et neil võib olla mõju magamusele.\nMida teha: Ettevalmistus on võti! Enne uute muudatuste tegemist rääkige oma väikelapsega. Kasutage raamatuid ja mänge, et rääkida muutuste kaudu ja aidata neil mõista, miks asjad võivad olla erinevad. Aja jooksul, kus on palju armastust ja kindlustunnet, asjad arveldatakse, kui nad muutustele harjuvad.\nSee on üks neist asjadest, mis tulevad ja lähevad väikeste inimestega, ja neid on lihtne sortida väikese aja, kannatlikkuse ja palju kindlustundega. See võib tihti tulla, kui elu on muutunud või kui nad on hakanud õudusunenäod või öösel kardavad.\nMida teha: Kui teie väikelapse karjub, kui te lahkute ruumist nap korda või magamiskorda, pakute palju kindlustunde, pöördudes nende juurde tagasi iga päevaga, et aidata neil end elada. Proovige hoida neid oma voodisse või voodisse, kui sa istud nende kõrval, hoides oma kätt või libisevad oma pea mõneks ajaks, kuni nad on rahulikud. Igal õhtul hakkate liikuma edasi ja kaugemale oma voodist, kuni lõpuks oled ukse juures, siis koridoris. See on õrn viis anda neile teada, et olete ümber, aidates neil end voodis taas ennast turvaliselt ja õnnelikuks tunda.\nVäikelapsed, kes on hiljuti voodisse lasknud voodist, võivad tihtipeale vaevata oma uut magamisruumi ja võite leida, et nad külastavad teid öösel. Mõned väikelapsed võivad isegi voodist välja kukkuda, kuna neil ei ole lasteaedade ohutust, hoides neid voodis magades.\nMida teha: Ärge suunake oma väikelapse voodisse tagasi väga vähe suhtlemist. Öelge nagu "see on unine aeg, tagasi voodisse" ja tõmmake need voodisse tagasi, neid rahustab ja nende peast pehmeks, kuni nad on arveldatud, aga ärge hoidke neid magama - see võib luua uue tõenäolise tähenduse, mida nad leiavad see on raskesti unine. Korda iga kord, kui nad oma voodil oma välimust teevad, saavad nad idee varsti.\nVoodipõhistele väikelastele investeerige voodipesasse, kuni nad on veidi vanemad ja vähem tõenäoliselt langeda.\nKuna teie väikelapse lähenemine on 2 aastat vana, on nende väike kujutlusvõime ideede loomise jaam. See muudab imelise päeva mängu, kuid võib öösel probleeme tekitada! Monsteri mured, pimedate hirmud ja õudsed varjud tulevad tarkatest väikestest kujutlusvõimetest.\nMida teha: Öö hirmud ja luupainajad teevad rahulikku ja järjepidevat käitlemist. Investeerige oma väikelaste ruumis natuke madala säraga öövalgustuseks. Nad võivad alati varem varem musta varje magada, kuid neid uusi mureleid tuleb lohutada, nii et väike valgus võimaldab neil magada, kuid pakub ka mugavust, kui nad ärkavad öösel.\nProovige mõnda omatehtud "koletispihustamist", lisades mõne lavendli tilka veest ja pihustades magamistooteid, et hävitada koletisi!\nVeenduge, et teie väikelapse tunneks, et nende ruum on rahulik ja ohutu, kontrollige nendega voodite all ja ärge mõnda koletisi mõtlema, nimetades neid "rumalaks." Väikelapsele - koletised ja õudsed varjud on väga reaalsed. Proovige mõnda omatehtud "koletispihustamist", lisades mõne lavendli tilka veest ja pihustades magamistooteid, et hävitada koletisi!\nVäikelaste jaoks, kes kogevad luupainaid, proovige hoida neid voodis ja anda palju rõõmu ja kindlustunde, et see oli lihtsalt unistus. Ärge jätke enne, kui nad on rahulikud ja tunnevad end turvaliselt. Nightmares on täiesti normaalne ja miski ei pea muretsema, kuigi nad on sageli üsna häirivad kogemused kõikjal.\nNaljakas väikelapseks on ülemäära väikelapse ja üldine une regressiooni põhjus, kui nälg valud tabavad öösel\nMida teha: Just nagu imikud, kui väikelastel kasvab, peavad nad võtma rohkem aineid! Veenduge, et teie väikelaps sööks mitmekesist ja hästi tasakaalustatud toitu, mis sisaldaks regulaarselt tervislikke suupisteid, mis on päevas kaasatud.\nTass piima koos oma magamiskindla looga on lohutav ja aitab väikelastel end elada. Kui olete hiljuti kraapima magamamineku sööda või pudeli, lisage pigem piima, mitte pudeli, et saaksite edasi liikuda.\nÜkskõik, mis põhjusel teie väikelaps on ärkvel, veenduge, et nad ei kesta liiga kaua. Kui teil on palju kannatlikkust ja oma meetodites järjepidevuses, on see väike löömine une tavapärasest varsti teie taga.\nEelmine Artikkel Kas on olemas igavene armastus? Uuri, kas see on tõesti igavesti\nJärgmine Artikkel Jagage oma #MilkDrunkBaby'i fotosid\nKuidas jääda üksi, kuni olete tõsiselt segamini valmis\n19. Õnnelikud komplikatsioonid tüdrukutele, kes panevad nad minema â € œAwwwâ €\nCougar Dating: 10 reeglit vanemate naise tutvumiseks\n10 Komplimendid naistele, mis kindlasti tagasilöök\nKas sul on mangina, tuss? Need 30 asjad kiskuvad jah\nParimad vabaaja särgid\nSellel kevadel pole kamuflaažiga varjatud\nParimad meeste nädalavahetuse kotid\nRasedane Kelly Clarkson näitab tema lapse sugu\nRasedane Kelly Rowland laseb tema beebi suguelu slip\nRasedane Kelly Rowland näitab ära Baby Bump Nude Photo


Suhkrut ei tuleks valida siiski mitte värvi, vaid hoopis töötlemisastme järgi - siirupi või melassiga saab pruuniks värvida ka nn valge suhkru - see aga ei muuda rafineeritud valget suhkrut veel tervislikuks. Kuidas aga erinevatel suhkrutel vahet teha ning neist see õige välja valida?\nSuhkrut saadakse suhkruroost (umbes 2/3 suhkrutoodangust) ja suhkrupeedist (1/3 suhkrutoodangust). Töötlemisastmest sõltub, milline on suhkru maitse ning välimus. Kõige vähem on töödeldud täistoor-roosuhkrut ning kõige rohkem nn valget suhkrut. Valgest suhkrust on rafineerimise käigus eemaldatud kõik vitamiinid, mineraalid ja kiudained, need kasulikud ained on aga säilinud täistoor-roosuhkrus. Kuna valge suhkur on “toitainevaba”, peab keha suhkru metaboliseerimiseks “laenama” puuduvad vitamiinid, mineraalid ja teised toitained oma kudedest. Seetõttu on tervise seisukohast oluline vahe, millist suhkrut tarbida.


Miks langeb alaselja raseduse ajal? - Taastusravi 2020\nMiks raseduse ajal vigastab nohu\nSamas tuleb lisada, et seljavalu põhjustavate haiguste loetelu hulgas tuleks erilist tähelepanu pöörata urogenitaalsüsteemi haigustele. Sellistel juhtudel tundub valu just nimmepiirkonnas. Ja neeruhaiguse ägenemine esineb sageli ainult raseduse taustal. Neeruhaiguse korral ilmneb nimmevalu, millega kaasneb palavik, turse, peavalu, suurenenud vererõhk ja sagedane urineerimine. Samal ajal muutub uriin häguseks ja muudab värvi. See seisund mõjutab ebasoodsalt raseduse kulgu, loote seisundit ja loomulikult naise tervist ning nõuab statsionaarset ravi. Sageli on rasedatel naistel püelonefriit. Ja kui seljavalu omandab järsu intensiivse krampliku iseloomu, siis räägime neerukoolikutest koos urolithiaasiga. Seetõttu on parem olukord mitte alustada, vaid konsulteerida arstiga esimeste sümptomite korral.\nKaalu suurenemine ja kõhu kasv põhjustavad tasakaalustamatust, mille tõttu naine peab hoidma oma õlad tagasi ja veidi painutama. Selle tulemusena saab selg keerdunud välimuse, lihased on pidevalt pingul, mis tekitab valu ja ebamugavustunne nimmepiirkonnas.\nPõhjuseks on naise keha ümberstruktureerimine ja muutused hormonaalsel tasemel. Sidemeid venitatakse, liigesed liigutatakse, et valmistuda koormuseks, mida nad peagi peavad taluma. Seetõttu on raseduse alguses valu kõigis naistes valus.\nVähem seljavalu raseduse esimesel ja teisel trimestril enamikel juhtudel ei ole väljendunud, samas kui lapse hilinenud kandmise ajal võib kaasneda tugev valu sündroom.\nRetseptiravi viiakse läbi alles pärast selle põhjuse väljaselgitamist, mis tõi kaasa nimmepiirkonnas valu tekke. Raseduse ajal valutav või tuhmav seljavalu ei ole põhjus, miks määrata ise ravimeid, mis sümptomeid sageli raskendab.\nSunnitud seljaaju ebanormaalsus. Alaselja valu võib tekkida seljaaju teatud osade koormuse ebaühtlasel jaotumisel. See võib olla tingitud valest asendist või kõrgetasemeliste jalatsite kandmisest.\nKaasaegse inimese kehas mängib sabaluu jätkuvalt olulist rolli - see on peamine toetus, kui kaldub või istub. Samal ajal on sellele lisatud lihaseline vaagnapõhi, mis takistab vaagna elundite "kadumist".


ARVUSTUS | Noorte kunstnike lõputööd. Koledast saab ilus ja sõrmedest saavad varbad - Eesti Päevaleht\nARVUSTUS | Noorte kunstnike lõputööd. Koledast saab ilus ja sõrmedest saavad varbad\nEKA lõputööde festivalil TASE '22 teeb tagasituleku maal ja fookuses on karantiiniaegne ruumiloome.\nSophie Durandi töö EKA katusel võtab vaatluse alla keskkonna hääbumise. Näitus TASE ´22.\nFOTO: Evert Palmets | Evert Palmets/EKA\nEsimene töö, mis Eesti kunstakadeemia fuajees silma hakkab, on Mathias Väärsi Ukraina-teemaline „Tahan osta kiirabiautot”. Teose lahendus on lihtne, aga töötab hästi: kunstnik illustreerib oma nädalast rattateekonda piki Vene-Valgevene piiri Narvast Ukrainasse, meenutades, et ainult rattasõidu kaugusel toimuv sõda kestab ikka veel. Tööga kutsub ta üles inimesi annetama raha Slava Ukrainile, kes varustab Ukraina meedikuid. Väljas on kaart Väärsi reisimarsruudiga ja teekonna fotod.\nEKA galeriis on mitu kaasaegse kunsti magistrieriala lõpetajat valinud meediumiks maali. Eero Alev paneb seerias „Kohtumine tasapinnal” kokku oma tütarde joonistuste temaatika ja „tõsise maalikunsti”: kohtuvad kompositsioonireeglitega täiskasvanute maailm ja lapselik vabadus. Gerda Hanseni maaliseeria „Mis on pildil” võtab vaatluse alla kunstnike ühe praeguse lemmikteema, tehisintellekti, kasutades ainesena selle genereeritud pilte. Johannes Luik aga käsitleb töös „2.15m3” talle omaselt ruumi, inimese ja mälestuste vahelist suhet. Galerii keskel on skulpturaalne vorm, mida kunstnik loob iga päev uuesti, lisades sinna pisiasju ja liigutades kasti iga päev või isegi mitu korda päevas maja peal ringi. Samuti ööbib ta selles enda mõõtude järgi loodud installatsioonis.\nKunstnik illustreerib oma nädalast rattateekonda piki Vene-Valgevene piiri Narvast Ukrainasse, meenutades, et ainult rattasõidu kaugusel toimuv sõda kestab ikka veel.\nSarnase lahenduse on valinud noore kunstniku magistritaseme preemia võitnud Junny Yeung. „Mis on kodu” on kolmest osast koosnev installatsioon, mille üks osa „Mu süda valutab, kui on aeg lahkuda” asub EKA teisel korrusel ning teine ja kolmas osa kahes Soo tänava korteris. Yeungi loodud minimalistlik ruum EKA-s on pealtnäha terviklik, kuid nihestatust lisab mõni ära võetud tükk. Keset installatsiooni asub video, kuhu kunstnik on jäädvustanud oma emotsioonid.\nRuum ja selle piirid näib üldse olevat teema, mis selleaastasi lõpetajaid paelub. Kaks aastat toas istumist on kõigis tekitanud küsimusi isiklikest piiridest, vangistusest ja sellest, milline on eluks vajalik territoorium. Muutunud on töö- ja elukoha vahelised piirid, mis tingib teistsuguse elukeskkonna ja uutele vajadustele vastavad ruumid. Selle ühe viimase aja arhitektuurinäituste lemmikteema võtavad vaatluse alla ka arhitektuurieriala lõpetajad, näiteks Eneli Kleemann töös „Kodu kontoris: kogukonna juhitud elamumajandus Maakri kvartali näitel”.\nEKA lõpetajad tulevad välja ideedega Eesti linnade kitsaskohtade jaoks. Uus plaan leitakse nii Tallinna Südalinna kooli ümbrusele, mis asub Liivalaia tänava masendava betoonkõrbe ääres (Marie Anette Veesaar), kui ka Pärnu õllevabriku territooriumile (Jornas-Toomas Iisak). Tootedisaini eriala üliõpilased otsivad samuti konkreetseid lahendusi: nii uurib Laura Okas Coopi toidupoodide nutikassade kasutajakogemust eakate seas ja Emilia Kagovere Eesti pimedate raamatukogu kasutajatest lähtuvat tootearendust.\nMitu kunstnikku on saanud inspiratsiooni toidust. Birgit Uibo on töös „From Table to Table – Taimsete toidujääkidega lauatekstiilide värvimine” kasutanud ringmajanduse põhimõtet. Tallinna Fotografiska restoranis maha kantud rätikud on värvitud sama söögikoha toidujäätmetega: nii annab kunst uue elu toitlustuse jääkidele, mida selles äris tekib rohkesti. Mänguliselt paneb juustu, paprika ja peekoni seiklema Lukas Manuel Winter nukuanimatsioonis „Second Breakfast”.\nTallinna vanalinna Laial tänaval asuva stsenograafia bakalaureuseõppe näituse „Kujundliku mõtte labor” kuraator on Ene-Liis Semper. Liisamari Viik teeb töös „Kokasaade” nalja selle formaadi üle: taustaks nende saadete tuttav teleturu muusika, valmivad poolikutest nukkudest ja köögiviljadest uued road. Eelmisel sügisel viis Kujundliku mõtte labor läbi eksperimendi, kus andis eri sümbolitele tähenduse ilus-kole skaalal, näidates, kui suvaline selline jaotus on. Sellega haakub Semperi naise iluideaale lammutav „Ilus”, mis on praegu Kumus nullindate kunsti näitusel väljas. Kristel Zimmeri töös „Jooks” tormab alasti jooksja lumises metsas mööda lõputuna näivat sirget ja videos „Jalgonkäsionjalg” kaotavad kehaosad tähenduse. Üksindus, iluideaalidega maadlemine ja vormiga eksperimenteerimine on nende videoteoste ühendav teema.\nEKA maja katusele on kunstnik Sophie Durand ehitanud mereteemalise installatsiooni, mille inspireeris Paljassaarelt leitud surnud luigepoeg. Teos on Põhja-Mariaanide saarestikus elutsenud väljasurnud valgesilmrästa pesa, mis on ehitatud Agrihani saarelt leitud materjalidest. Muide, sel nädalal avatava uue Norra rahvusmuuseumi hoone katusel on praegu midagi sarnast: saami kunstniku Joar Nango turbast ja kasepuudest valmistatud hoone. Mõlemad teosed hakkavad puhtalt asukoha pärast hästi tööle: kunstiakadeemia katuselt avanev vaade, puuladvad ja sillerdav merepind haakuvad keskkonnateemaga. Sarnase looduslähedase tunde tekitab Aap Kaur Suvi kuivanud pilliroost installatsioon „Mu meel ei lakka värisemast”, kus servomootorid, mikroprotsessor ja sensor roo tuhisema panevad.\nÜks mu lemmikuid oli J. S. Bachi fänni Joonatan Mäggi suurejooneline metallskulptuur. Umbes 350 kg kaaluvas teoses kujutab kunstnik Bachi orelisonaadi BMV 528 teise osa kaht esimest takti sepistatud varrastena, juurde saab kuulata kunstnikku ennast Bachi muusikat esitamas. Selle kõrval on eksponeeritud noore tarbekunstniku preemia võitnud Mart Talvari „Tsentrist väljas”, kus traditsioonilised vormid on nihkes, ent siiski esteetiliselt paigutatud. See on otsekui viide kaasaja vormiideoloogiatele ja meie ettekujutusele sellest, milline üks õige „vorm” peab olema. Sedasama otsingut kohtab Hanna-Liisa Haukka töös „Mitte tass – Uue keraamilise toote otsing”.\nPaljud tööd kirjeldavad seisundeid või olukordi, mis on jätkuvad – justkui ei tahaks noored kunstnikud lõplikult oma töö teemat ära kinnistada.\nProtsessuaalsus on üks selleaastase lõpunäituse põhilisi markereid. Paljud tööd kirjeldavad seisundeid või olukordi, mis on jätkuvad – justkui ei tahaks noored kunstnikud lõplikult oma töö teemat ära kinnistada. See kõik haakub muidugi kunstis leviva postinterneti ja -tähenduslikkusega, teisalt võib näitusel näha ka soovi luua midagi sellest kaanonist väljaspool, mis oleks mängulisem ja mitte nii äratuntavalt ühiskonnakriitiline. Protesti asemel lahendusele mõtlemine näib olevat uus esteetika.\nEesti kunstiakadeemia lõputööde festival TASE ’22 on traditsiooniline festival, kus kõik EKA teaduskonnad – arhitektuur, disain, kunstikultuur ja vabad kunstid – esitlevad sel kevadel lõpetavate magistri- ja bakalaureusetöid.\nTASE ’22 peanäitus EKA-s on avatud 9. juunini.\nLõputööde avalikud kaitsmised kestavad 15. juunini.\nStsenograafia bakalaureusetööde näitus „Kujundliku mõtte labor” on avatud Laia tänava teisel korrusel 7. juunini.\nGraafilise disaini magistritööde näitus „Silence After Early Hours” avati laupäeval ja on Kanuti Gildi keldrisaalis lahti 11. juunini.


Teedeehituse ja geodeesia uurimisrühm - Tehnikaülikooli struktuuriüksus\n2. Sildade haldussüsteemi efektiivsuse täiustamine kaasaegsetes tingimustes. Efficiency improvement of bridge management system in modern terms Anissimov, Andrei06.06.2018 magistritööd\n3. Parkla arvutamise kalkulaator. Parking calculator Bonder, Rivo17.01.2018 magistritööd\n4. Bituumenmakadamist (bimac) katendikihtide kasutamine Eesti teedel. The use of bituminous macadam (bimac) pavement layers on Estonian roads Eelmaa, Martin01.06.2021 magistritööd\n5. Põlevkivituhast geopolümeerse segu sobilikkus tänavakivide valmistamiseks. Suitability of using geopolymer mixture of oil shale for the paving stones production Ehrlich, Marko02.06.2021 magistritööd\n6. Teekonstruktsiooni kihtide kandevõime ja selle mõõtmine seadmega Dynatest LWD. Bearing capacity of the road construction layers and measuring it with Dynatest LWD Eichfuss, Riho05.06.2018 magistritööd\n7. Riigitee nr 1 Tallinn-Narva (E20) km 46-69 Kahala-Loobu teelõigu liiklusohutuse inspekteerimine. Road safety inspection of a national road no. 1 Tallinn-Narva (E20) on kilometers 46-69 from Kahala to Loobu Eisler, Heiki01.06.2021 magistritööd\n8. Järvamaa kergliiklusteede vajalikkuse hinnang. Assessment of necessity of the trails for walking and cycling in Järva county Erm, Mari-Ann06.06.2017 magistritööd\n9. Joonobjekti droon-fotogrammeetrilise mõõdistuse täpsuse sõltuvus kontrollpunktide arvust kasutades integreeritud georefereerimist. Drone-based photogrammetric corridor survey accuracy dependence on the number of control points by using integrated georeferencing Goman, Serafima03.06.2021 magistritööd\n10. Sildkraanatee laserskanneriga mõõdistamise täpsuse aprobeerimine. Evaluation of Precision of Crane Rails Control Measurements by means of Terrestrial Laser Scanning Haljend, Emil22.01.2020 magistritööd\n11. Stabiliseeritud katendikihtide analüüs 2016-2018 laboratoorsete katsetulemuste põhjal. Analysis of stabilized layers on the basis of laboratory test results of 2016-2018 Hallik, Triin05.06.2019 magistritööd\n12. Lasva ja Kääpa külade teedevõrk. Road network of the Lasva and Kääpa villages Heinmaa, Hurmet06.06.2017 magistritööd\n13. Trammiteede pealisehitise komponentide uuring ja nende kasutatavus roherööbasteel. Studies on tram track superstructure components with applications to green track Henk, Armis01.06.2021 magistritööd\n14. Uudse meetodi kasutamine konstruktsiooni paigaldamisel – Tartu Riia maantee tunneli liftimine. Using a new method when installing a structure – Tunnel BOX JACKING In Tartu RIIA Street Ildar, Sagetdinov02.06.2021 magistritööd\n15. Tallinna teede ja tänavate remondimahtude ja –eelarve analüüs. Analyses of Repair Volumes and Budget of Tallinn Roads and Streets Israeljan, Taavi-David17.01.2018 magistritööd\n16. BIM tehnoloogia, elukaare ja järelevalve süsteemi kasutus sillaehituses. BIM technology, life-cycle and technical supervising usage in bridge building Jermiškin, Andrei06.06.2018 magistritööd\n17. Laser Scanning of Built Environment and Landforms with Spatial Modelling Applications. Laserskaneerimine ehitiste ja looduslike pinnavormide mõõdistamisel ning tulemuste modelleerimine Julge, Kalev19.01.2018 doktoritööd\n18. Levinuimad nõukogudeaegsed sillatüübid Eestis ja nende sobivus tänapäevastele koormusmudelitele. The Most Common Types of Soviet Era Bridges in Estonia and Their Suitability to Modern Load Models Juul, Martin06.06.2018 magistritööd\n19. Teedeala kutsesüsteemi analüüs ning arenguvõimalused. Analysis of and development opportunities for road area occupational qualifications system Jõesaar, Argo01.06.2021 magistritööd\n20. Teekatte haardelised omadused ja suvise haardeteguri nõude kehtestamise otstarbekus. The grip properties of the road surface and the requirement for setting the summer grip factor Jõesaar, Siim05.06.2018 magistritööd\n21. Lennuvälja liiklusala katendite hindamissüsteem PCR. Airport Pavement Evaluation System PCR Jõeäär, Kert01.06.2021 magistritööd\n22. Puuetega inimeste olukord liikluses. The situation of people with disabilities in traffic Jürgenson, Kaivo05.06.2019 magistritööd\n23. Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla maanteele Ellamaa raudteeviadukti eskiisprojekt. Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla road Ellamaa railway viaduct sketch design Kaar, Rein-Erik05.06.2018 magistritööd\n24. Kohalike omavalitsusüksuste sildade ülevaatused. Local authorities bridges inspections in Estonia Kaine, Peter05.06.2018 magistritööd\n25. Liikluses kõrvaliste tegevuste teema käsitlemine autokoolide õppetöös. Addressing the topic of distracting activities while driving in traffic education provided at driving schools Kaljula, Silver-Taavi03.06.2020 magistritööd


KESTLIKUM TOOTMINE I Toidubränd Kalev saab kestlikumad pakendid – Äri | GoodNews\nAvaleht Hea Eesti asi KESTLIKUM TOOTMINE I Toidubränd Kalev saab kestlikumad pakendid\nKantar Emori hiljutise brändieelistuse uuringu põhjal taaskord eestimaalaste lemmiktoidubrändiks troonitud Kalev on läbimas uuendusprotsessi, millega astutakse pakendeid uuendades järjekordne samm kestlikuma tootmise suunas.\nKui esimesed oranživärvilises paberpakendis Kalevi šokolaaditahvlid jõudsid juba eelmisel nädalal poelettidele, siis täies mahus vahetuvad pakendid 2023. aasta lõpuks.\n„Kalev on aastaid olnud eestlaste armastatuim bränd, kuid tihenevas konkurentsis tuleb kõnetada ka uut põlvkonda. Uus pakendikontseptsioon väljendab paremini nii Kalevi kui ka maiustuste tarbijate tänaseid väärtusi, milles seatakse esikohale jätkusuutlik tootmine ja tarbimine, tervislikumad tooted ning uued põnevad maitsekombinatsioonid,“ ütles Orkla Eesti turundusdirektor Annika Oja.\n„Pakendite kestlikkus ja funktsionaalsus on meile toidutootjana äärmiselt oluline. Seetõttu on näiteks 200g šokolaaditahvlid nüüd kile asemel paberis ja 100g šokolaadide kilepakend 20% võrra õhem. Mitmeid põnevaid uudiseid on oodata ka kotikommide ja kommikarpide pakendamisel. Samuti on toodet ja pakendit puudutav info esitatud ühtse märgisüsteemi alusel, tänu millele on tarbijal lihtsam teha poes jätkusuutlikumaid ostuotsuseid ja kodus pakendeid paremini sorteerida,“ lisas ta.\nKuigi Kalevi pakendid on aja jooksul vahetunud mitmeid kordi, on käesolev muudatus viimaste aastakümnete suurim ja lisaks kestlikuma pakendi kasutuselevõtule on muudatuse eesmärk siduda Kalevi seni üsna eriilmeline valik poelettidel ühtseks tugevaks tervikuks.\nOja sõnul eelnes uuendusele põhjalik eeltöö, kus viidi muuhulgas läbi brändiaudit, koguti turuandmeid, korraldati tarbijauuringuid, fookusgruppe ja poevaatlusi. „Kalev on ja jääb lahutamatuks osaks Eesti elust ja Eesti inimeste magusatest hetkedest. Sestap usume, et kestlikumas pakendis ja veidi särtsakama, aga modernsema ilmega Kalevi maiustusi leiab ka edaspidi eestlaste köögikapist, kommikausist ja seljakotist, sest kes meist ei tahaks vahel tükikest head,“ lisas Oja.\neelmine ERAKORRALINE TOETUS I Põllumajandustootjad saavad 11,7 miljoni euro eest toetusi\njärgmine Eesti iduettevõtete ökosüsteemi arendusprojektid saavad olulise rahasüsti


Tooted loetletud Baby Anthyllis järgi\nDušigeel beebidele, 300ml\nDušigeel-šampoon lastele, 400ml\nHambapasta lastele, maasika ja aaloega, 75ml\nMitteabrasiivne hambapasta lastele. Puhastab hambad, kaitseb kaariese eest ning hoiab suu limaskesta terve. Ei sisalda fluori. Nikkel, kroom ja koobalt <0,00004%.\nHind püsikliendile: 3,95 €\nPuhastuslapid beebidele, 60tk


Wattbike võistlussarja 2. etapi võitis Ervin Korts-Laur\nTäna peeti Tallinnas, spordiklubis Sparta Wattbike võistlussarja 2. etapp, mille raames viidi ühtlasi läbi ka Tallinna avatud meistrivõistlused siserattasõidus. Kiireimaks meesvõistlejaks osutus Ervin Korts-Laur, kes edestas teiseks tulnud Aivar Jürgensoni 11,56 sekundiga. Kolmas oli Margus Mikk 20,41 sekundilise kaotusega võitjale.\nNaistest kuulus etapivõit Maaris Meierile. Teine ja kolmas olid vastavalt Anette Raie ja Liisi Rist.\nKokkuvõttes juhivad teise etapi järel võistlussarja meeste absoluutarvestuses Aivar Jürgenson ja naiste absoluutarvestuses Maaris Meier.\nWattbike võistlussari on uudne sisetrenažööridel peetav jalgratta seeriavõistlus, mis koosneb viiest etapist. Võistlejate käsutuses on 7 kõrgtehnoloogilist Wattbike seadet, mis võimaldavad uskumatult tõetruud sõiduelamust sisetingimustes. Võistlejad jaotatakse seitsme kaupa stardigruppidesse ning paremusjärjestus selgitatakse võistlusmaa läbimiseks kulunud aegade põhjal; sarja kokkuvõttes aga etappidelt saadud punktide alusel.\nKui sarja esimesel etapil lõpetas jõuproovi 48 inimest, siis tänasel teisel osavõistlusel oli joonel juba 57 rattahuvilist. Kuivõrd tegemist on Eestis esmakordse seelaadse võidusõiduga, siis võib osalejate arvu kiire kasvu üle topelt rõõmustada.\nVõistlusi korraldab Pro Jalgratturite klubi ning sarja järgmine etapp peetakse juba 24. jaanuaril.\ntel. +372 565 2152


Uudised | Vainupea\nPostitused sildiga '2016'.\nMario Luik • 01. dets, 2021\nOluline info Vainupea kabeli broneerijale\nVainupea kabel toob igal aastal Vainupeale huvilisi nii lähemalt kui ka kaugemalt. Pühakoda haldav külaselts on näinud kõvasti vaeva, et kabelit koos selle sündmuseks kasutamise võimalustega inimestele tutvustada ja neid pidevalt juurde leida. Järgnevalt saab antud põhjalik ülevaade, mida Vainupea kabeli sündmuseks broneerimisel kindlasti arvestada tuleb. Nii saab abielu registreerimise, laualatuse tseremoonia või siis hoopiski kontserdi korraldamise eelnevalt lahedasti läbi mõelda. Ette on tulnud olukordi, kus näiteks noorpaar on kirikuõpetaja jätnud (unustanud) kutsumata või siis on pulmamuusika esitajate leidmine osutunud keeruliseks. Loe lisaks\nMario Luik • 01. apr, 2017\nÜleskutse Vainupea kabelisse uue purjeka mudeli soetamiseks\nKutsume kõiki sõpru lähemalt ja kaugemalt üles sihtotstarbeliselt annetama Vainupea kabelisse uue purjeka soetamiseks. Esimesed panused selleks on juba ka tehtud - 15. aprilli seisuga saime annetusi kokku täpselt 600 eurot, millega saime tasuda purjeka eest! Täname kõiki toetajaid! Loe lisaks\nMario Luik • 18. dets, 2016\nKutsume Vainupea kabelisse jõulujumalateenistusele pühapäeval 25. detsembril algusega kell 15.00. Sellel aastal viib jutluse läbi kirikuõpetaja Tauno Toompuu. Soovitame soojalt riidesse panna. Kohtumiseni! Loe lisaks\nMario Luik • 10. nov, 2016\nTervitame ühislaulmisega jõule Vainupea kabelis\nOotame kõiki laulusõpru laupäeval 10. detsembril algusega kell 15.00 Vainupea kabelisse koos laulma traditsioonilisi jõululaule. Ühislaulmise eestvedajaks on Sõmeru valla lauluklubi "Külast külla". Nende üks eestvedajatest Küllike Pajula tutvustab lauluklubi järgmiselt: "Peamiselt Sõmeru vallas toimetav lauluklubi "Külast külla" käib koosolemisest ja -tegemisest rõõmu tundmas juba kolmandat hooaega. Oleme hingega asja juures ning pannud lahkete võõrustajate kojad laulust, liigutamislustist ja pillimängust kajama nii Ubjas, Uhtnas, Ulvis, Sõmerul, Kadilas, Pajustis kui Käsmus. Meile on väga suureks auks saada osa Vainupea kabeli väest, et koos siinse rahvaga lähenevaid rõõmupühi tähistada ja selle auks häältel kõlada lasta." Kohtumiseni!\nMario Luik • 30. okt, 2016\nPeaministripere elu kauneim päev Vainupea kabelis?\nStaažikas pulmakorraldaja Tiia Tamberg (Südamemaja) aitas Eesti Päevaleht LP`l fantaseerida, milline võiks tulla peaministripere elu kauneim päev. Sobiva tseremooniakohana tõi ta välja meie armsa Vainupea kabeli! Aitäh Sulle, Tiia! Säärane tunnustus inspireerib ning läheb meie kogukonnale väga korda.\nMario Luik • 19. okt, 2016\nRakvere Lions-klubi heategevuskontsert Vainupea kabelis\nOotame kõiki sõpru lähemalt ja kaugemalt 24. novembril kell 19.00 Vainupea kabelisse heategevuskontserdile, mida korraldab Rakvere Lions-klubi. Viimane alustas äsja oma üheksandat tegevusaastat. Nende aastate jooksul on läbi viidud väga palju heategevuslikke projekte, mis on enamuses suunatud lastele, nii suurperede lastele kui ka vähekindlustatud lastele. Ka antud kontserdiga kogutakse vahendeid lastele, kes seda kõige enam vajavad. Praegu on heategevuslikul klubil 24 liiget, kellest üle poole on aktiivsed, ning klubi liikmete sõnul on üldse viimasel ajal tunda rohkelt energiat ja särtsu. Aasta algas (klubi aasta algab sügisel) heategevusliku päevaga Kungla lasteaias, kevadel saavad lapsed ka juurviljakastid. Jõulude eel jagatakse riideid ning veebruaris on tulemas suurüritus "Ulata sõbrakäsi". Vainupea kabelis toimuva kontserdi "Täna, andesta ja armasta" osaluspanus on 12 eurot. Tasumine kohapeal. Üles astuvad Kreet Rosin ja Tiinamai Keskpaik. Kohtumiseni Vainupeal! Loe lisaks\nMario Luik • 23. sept, 2016\nEesti kauneim maakodu taas valitud\nAjakirja Maakodu korraldatud konkursi „Eesti kauneima maakodu“ võitjad on selgunud. Žürii valis konkursile esitatud paremiku hulgast Eesti kauneimaks Sigrid ja Vaido Absaloni Muuli talu, mis asub Pärnumaal Tahkuranna vallas.\nLaupäeval, 17ndal septembril kogunes külarahvas Vainupea kabelisse, et külaseltsi üldkoosolekul kolmas tegus suvi kokku võtta. Koos sai söödud torti ja tunnustatud ka tublimaid panustajaid. Loe lisaks\nMario Luik • 28. aug, 2016\nKülaseltsi üldkoosoleku teadaanne\nSeltsi üldkoosolek toimub 17.09.2016, algusega kell 11:30 Vainupea kabelis.\nMario Luik • 26. aug, 2016\nLaupäeval süttivad taas muinastuled\nTänavusest muinastulede ööst võtab Eestis osa arvatavasti ligikaudu 50 tuhat inimest. 2018. aastal plaanitakse aga moodustada ümber Läänemere lõkete kett, kus loodetakse osalemas näha miljonit inimest.\nMuruvõimlemine ja mantrate kujundamine kivile\n26. juuli, 2016\nVihula valla ühinemise teemaline rahvaküsitlus elanike seisukoha väljaselgitamiseks\n09. juuli, 2016\nKesksuvekontsert Vainupea kabelis\n07. juuli, 2016\nEesti Kirikute Nõukogu suvine väljasõit toob kabelisse keskpäevapalvuse\n26. juuni, 2016\nJuubelipidu "Lahemaa külad - rahvuspargi pärlid"\n16. juuni, 2016\nRahvakoosolek Vihula rahvamajas\n03. juuni, 2016\nMerekultuuriaasta juunikuu rannaretked viivad Vormsile, Harjumaale ja Lääne-Virumaale\nInfo valla turismiettevõtjale ja kaupade / teenuste pakkujale\nMerekultuuriaasta rannaretk tutvustab rannakülasid\n18. mai, 2016\n"Hea naabri" konkurss\nTalgupäev tõi külarahva taas kokku\n15. apr, 2016\nEesti kauneim maakodu 2016\nAadress: Vainupea kabel, Vainupea küla, 45446 Haljala vald, Lääne-Virumaa


Rahvuslane: MATTI ILVES: EUROOPA LIIT ON KRIISIS\nKuulsin Vikerraadiost, et Kreeka ootab juba teise abapaketi saamist majanduse turgutamiseks. Esimese paketi raha on kadunud kui mutiauku ja Kreeka on ka ainuke riik, kelle majandus on veel languses. Sellest teise abipaketi moodustamisest võtab osa ka "rikas" Eesti. Aga abi järjekorras on juba järgmised riigid, eelkõige Portugal ja seejärel võimalik, et Hispaania, Belgia, Itaalia... Selline on siis võimsa ja innovatiivse Euroopa Liidu majandus. Nüüd on EL-ul ainult üks võimalus, suurandada veelgi bürokraatia (bürokraatial ongi omadus järjest kontrolli suurendada) kontrolli liidu riikide üle, see aga tähendab, et impeeriumis valitseb ka juhtimiskriis.\nEsialgu püütakse sellest üle saada veelgi suurema salastatusega (sic!), rahandapoliitilisi otsuseid hakatalse tegema kinniste uste taga. Ega siin pole ka midagi imestada, sest EL-ul on juba salastamisega pikad traditsioonid.\nJüri Lina kirjutab: "30. oktoobril 1994 avaldas "Dagens Nyheter" Jesus Alcala kirjutise salatsemisest Euroopa liidu võimukoridorides. Materjalid, mida ta tutvustas, tuletavad meelde George Orwelli kirjeldatud olukorda romaanis "1984". Euroopa liidu juhtametnikud tahavad, et ükski ametlik dokument tähtsate otsustega ei lekiks ajakirjandusse. Seepärast vasustatakse iga materjali koopia salakoodiga, et oleks võimalik tuvastada, kes andis dokumendi ajakirjandusele. Ametnikud peavad vastavas eriankeedis teatama ka nende isikute rahvused ja tegevusalad, kellega nad suhtlevad. Lisaks on nad kohustatud ilmutama mismoodi nad suhtlevad. Seesugust jõledat kontrollisüsteemi ei olnud isegi Nõukogude Liidus."\nNii kui näeme, on Euroopa Liit sügavas kriisis: rahanduskriis, juhtimiskriis ja lisaks veel liigne salastatus, mis omakorda vaid süvendab neid kriise.\nEuroopa Liidul oleks juhtimisstruktuur vaja muuta bürokraatia poolt valitsetava impeeriumi, või siis liitriigi vääriliseks, sest praegu on see suhteliselt arusaamatu struktuur oma kolme presidendiga.\n1.Euroopa Nõukogu president (nimetatakse ka Euroopa Ülemkogu) - Herman Van Rompuy\n2.Euroopa Komisjoni president - José Manuel Barroso\n3.Euroopa Parlamendi president - Jerzy Buzek\nEuroopa Nõukogu president - lihtsalt Euroopa preresident ja provintside valitsusjuhid nõuandvaks, või siis hääleõiguslikuks koguks presidendi juures; Euroopa Komisjoni president - lihtsalt peaminister ja volinikud ministriteks; Euroopa Parlamendi president - lihtsalt parlamendi spiikriks.\nMeie, rahvuslased, oleksime õnnelikud kui see koloss laguneks ja järele jääks äärmisel juhul vaid Euroopa Majandusühendus, nii kui see oli kunagi varem (loodi 1957).


FC Kuressaare valis oktoobri parimaks Sander Seemani - Saaremaa Spordisõber\nAuhinna andis üle Mario Pruul. Allan Mehik\n“Sander on mängija, kes ei löö väravaid ja ei anna resultatiivseid sööte ning pealtvaatajatel on tema kasutegurit raske märgata,” rääkis tegevjuht Mario Pruul. “Samas on see töö, mis Sander väljakul ära teeb meeletu, ta on meie kaitse üks tugisambaid ja väärib seda tunnustust täiega.”\nFC Kuressaare eest 150 liigamängu pidanud Sander Seeman ütles oma mängu kommenteerides, et alati saab paremini. “Üleminekumängudest me end välja ei sipelnud,” märkis ta, lisades, et ka isiklikus plaanis saaks palju juurde panna.\nHooaja lõpus on peatreener Dmitrijs Kalašnikovs pannud seni tagumise poolkaitsja koha peal mänginud Sander Seemani parema kaitsja positsioonile. “Nüüd hakkab juba täitsa harjuma,” tõdes Seeman.\n“Nüansse on loomulikult palju, aga olen hakanud aru saama, mida treener tahab ja üritan seda oma parimal moel ellu viia. Aga muidugi tuleb eksimusi sisse, sest viie-kuue mänguga uuel positsioonil perfektseks ei saa.”\n← Saaremaal Ott Tänaku pidulikku vastuvõttu ei toimu\nJüri Suluste valiti parimate hulka →


Piimalill, Euphorbia antisyphillitica, Euphorbia cerifera ja Pedilanthus pavonis, Euphorbiaceae (piimalillelised) - Dr. Hauschka kosmeetika - kontrollitud looduskosmeetika - loodusest inimesele\nTeaduslik nimi: Euphorbia antisyphillitica, Euphorbia cerifera ja Pedilanthus pavonis\nPerekond: Euphorbiaceae (piimalillelised)\nLõuna-California, Arizona poolkõrbed, Texase edelaosa, Põhja-Mehhiko ja paiguti Kesk- ning Lõuna-Ameerika\nSüsivesikud (u 50%, C29-C33), estrid, vabad rasvhapped, vabad rasvalkoholid ja vaigud.\nKandelillavaha saadakse Mehhikos kasvavatelt põõsataolistelt piimalilledelt Euphorbia antisyphillitica, Euphorbia cerifera ja Pedilanthus pavonis. Need taimed on välja arendanud targa taktika oma kodumaal valitseva palavuse vastu. Nende hallikasrohelisi hargnemata oksi ning harvu lehti katab tugev vahakiht, mis kaitseb aurustumise ja keskkonnamõjude eest – see on kandelillavaha. Taimede fotosüntees toimub suuremas osas varte kaudu. Piimalilleliste sugukonna liikmetele on ühine neile nime andnud valge piimmahl. Märkimisväärsed on õied, mis kasvavad kevadel ja sügisel peentel okstel: see, mis näeb välja nagu õis, koosneb keskel asuvast emasõiest, mida ümbritseb mitu isasõit. Seejuures piirduvad need üksikud õied emaka ja tolmukatega. Seda vormi nimetavad botaanikud cyanthumiks. Valged lehed, mis ümbritsevad cyanthumit, on nn kandelehed või nektarinäärmed, mille värv jätab mulje kroonlehtedest.\nKandelillavahal on väga kõrge sulamispunkt ja hea püsivus, see vaha läigib, seob hästi õlisid, nakkub, tundub nahal mõnus, lõhnab kuumana mesilasvaha järgi ning on isegi söödav. Seega on kandelillavaha ideaalne komponent kosmeetikas, eriti huulepulkades, mis püsivad koos tänu vahale.\nToiduainetetööstuses kaetakse selle mitmekülgse vahaga näiteks kummikomme, pähkleid, kohviube, krõbuskeid ja šokolaadi, et need ei kleepuks. Tööstuslikult valmistatud küpsetised pruunistuvad tänu kandelillavahale ilusti ega kõrbe küpsetusplaadile. Närimiskummis tagab kandelillavaha õige konsistentsi. Tsitruselised, õunad, melonid või pirnid säilivad vahakihi all kauem värskena. Nende kohta kasutatakse siis nimetust “vahatatud“.\nPaberi ja papi kattemassid, sulatatav liim, kingakreemid, tint, mööblipolituur, kustutuskummid, kopeerpaberi värvimassid ja küünlad: nende toodete nimekiri, mille sees või mille kattekihina kasutatakse kandelillavaha läike või hea konsistentsi saavutamiseks ning kaitseks niiskuse või kleepumise vastu, on väga pikk. Isegi kumm ja vinüülplaadid on sellega kaetud.\nNimetus candelilla on pärit hispaania keelest ja tähendab küünalt, tulukest. See nimi kirjeldab väga tabavalt pikkade peente paljaste okste kuju. Lisaks kasutati vaha küünalde valmistamiseks. Piimalillelised (Euphorbiaceae) on saanud nime Mauretaania kuninga Jaba arsti Euphorbuse järgi aastast 54 eKr. Euphorbus olevat esimesena kasutanud piimalilleliste mahla ravimina. Liigi nimi antisyphillitica kajastab rahva hulgas levinud usku, et see piimalilleline aitab süüfilise vastu.\nMehhiko-Texase piiri lähedal (Mesa's Western Edge) leidsid arheoloogid umbes 1500- kuni 4000-aasta vanused kaljumaalingud, mille kollakaspunakad värvid koosnevad mineraalipigmentide ja kandelillavaha segust.\nWALA tellib kandelillavaha Mehhikost, kus vahatootjad valmistavad seda üle saja aasta vanusel moel. Saaki koristades lõikavad nad maha kogu taime ja jätavad kasvama ainult pookealuse, millest see mitmeaastane taim taastub kolme aasta jooksul täielikult. Töölised keedavad värskelt koristatud taimeosi vees. Seejuures vaha sulab ja tõuseb pinnale. Vaha ammutatakse välja ja kogutakse anumatesse, kus see pärast jahtumist uuesti tardub. Läbikeedetud ning päikese käes kuivatatud taimejääkidega soojendavad vahatootjad järgmise vahaprotseduuri jaoks vajalikku vett. Dr. Hauschka kosmeetikas on kandelillavahal loomulikku vormi andev ja kaitsev funktsioon.


Läti ehituskontroll tunnistas miljonäri «laeva» siiski majaks - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLäti ehituskontroll tunnistas miljonäri «laeva» siiski majaks\n14. märts 2018, 16:50\nPärast veebruaris läbi viidud inspektsiooni jõudsid Läti ehituskontrolli büroo eksperdid järeldusele, et Pāvilostasse ilma loata ehitatud ja laevana registreeritud rannamaja on tõepoolest maja, mitte laev.\nEhituskontrolli büroo märkis samas, et projekti järelevalve ei ole selle pädevuses ning Pāvilosta kohalikule omavalitsusele edastatud hinnang ei ole seaduslikult siduv ning seda võidakse kasutada oma äranägemise järgi.\nBüroo viis inspektsiooni vastuolulises hoones läbi 12. veebruaril Pāvilosta kohaliku omavalitsuse palvel. Nimelt soovis viimane, et inspektorid teeksid kindlaks, kas raudbetoonist kaevurõngaid millel hoone seisab, saab pidada ehitusseaduse alusel ehitiseks.\nInspektorid leidsid, et kaheksa raudbetoonist ja betooniga täidetud kaevurõngast, millel maja seisab, on asetatud 10-15 sentimeetri sügavusele maapõue. Vaatluste tulemusel jõuti järeldusele, et nii kaevurõngad kui neil asetsev objekt on tegelikult ehitis.\nNimelt suutis selle rajanud ettevõte kohtule tõestada, et ehitis on ehitamisjärgus laev.\nHiljuti kirjutas ajaleht Kursas Laiks, et Pāvilosta maakonda mere äärde rajatud maja kuulutati seaduslikult laevaks. Läti keskkonnaameti Liepāja osakonna direktor Ingrīda Sotņikova ütles BNS-ile, et viis aastat tagasi kaotas amet seoses antud asjaga kohtuasja. Nimelt suutis selle rajanud ettevõte kohtule tõestada, et ehitis on ehitamisjärgus laev.\nHoone on rajatud maatükile, mis kuulub kütusejaemüüjale Alco, mille omanik on miljonär Argods Lūsiņš. Ärilehe Dienas Bizness andmeil oli Lūsiņš mullu varade poolest üheksas Läti miljonär, koguväärtusega 43 miljonit eurot.


Ööpäevaga sai vaktsiinidoosi 450 läänlast - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Ööpäevaga sai vaktsiinidoosi 450 läänlast\nÖöpäevaga sai vaktsiinidoosi 450 läänlast\nEile sai vaktsiinisüsti 449 läänlast. Foto: Urmas Lauri\nViimase ööpäevaga sai 449 läänlast koroonavastase kaitsesüsti.\nNeist 133 said esimese vaktsiinidoosi ja 316 teise vaktsiinidoosi.\nKokku on vaktsineerimine lõpetatud 5177 läänlasel, vaktsineerimiskuur on pooleli 3228.\nVähemalt ühe doosiga on vaktsineeritud 41,11% läänlastest. Läänlastest suurem vaktsineerimise hõlmatus on vaid Saaremaal (41,73%) ja Hiiumaal (50,91%).\nÜle Eesti manustati ööpäevaga 14 732 vaktsiinidoosi, vaktsineerimisi on tehtud kokku 423 637 inimesele, vaktsineerimiskuur on lõpetatud 214 618 inimesel.\nEelmine artikkelTiina Lobja Tarraste kohtuotsusest: oleme kõik nördinud\nJärgmine artikkelEesti raudtee otsib Risti-Turba lõigul kontaktvõrgu projekteerijat\nKahju, et läänemaa elanikuna olin sunnitud pärnumaal vaktsiini saama. Ja meid oli seal palju.\nKõik me saame lapsepõlves igasuguseid vaktsiine. Siiani oleme ju elus, terved ja tugevad. Samuti laseme teha ju gripivaktsiini, puugivaktsiini.. jne. Ikka oleme elus, tugevad ja terved. Koroonavaktsiin ju samasugune vaktsiin nagu vaktsiin ikka. Pool aastat tagasi sain juba 2 toosi kätte, siiani elus, tugev ja terve.\nReply to Kaie.\nTeie ei ole kogu inimkond. Protsent loeb ikka, mitte üksik indiviid. Vanainimene väriseb ja üle keha valutab juba üle nädala, aga abistaja õed ei tee kuulmagi. See pole Eestis, aga ehk siin samamoodi.\nPostimehest on mõne kuuga saanud lugeda järjepanu kellegi tuntud inimese surmast. Kõik riskigrupi tegelased ja järelikult vaktsineeritud. Ei mäletagi, et oleks nii palju järjest mälestatud kedagi. Surma põhjust ka enam ei märgita, mis omakorda soodustab erinevate spekulatsioonide/arvamuste teket.