– 08/08/2017Rubriik: Sport\nTiidrek Nurme sai MM-maratonil 40. koha\nLondoni MM-i meeste maratonis oli eestlastest parim Tiidrek Nurme, kes saavutas 40. koha ajaga 2.20.41. “Võistlus tehtud,” vahendas Tiidrek Nurme. “Olin kõrges mängus kuni 35. kilomeetrini, edasi kaotasin viis minutit seitsme kilomeetri jooksul. Tulin lõpuni! Olen rahul oma etteastega, kuid mitte tulemusega. Samal ajal pean tõele aru andma, et alles ju sain maratoonariks, nüüd madistan maailma parimatega.” Londonis krooniti maailmameistriks keenialane Geoffrey Kipkorir Kirui, kes läbis võistlusmaa 2.08.27-ga.\nMatthias Tass võitis koondisega B-divisjoni pronksi\nKodusel korvpalli U18 noormeeste B-divisjoni EM-il võitis Eesti kolmanda koha mängus Iisraeli 90 : 71 ning lõpetas seitsme võidu ja ühe kaotusega, mis andis kokkuvõttes kolmanda koha. Paraku ei piisanud sellest, et tõusta A-divisjoni. Matthias Tass tõi turniiril keskmiselt 11,4 punkti ja võttis 8,4 lauapalli mängus.\nMihkel Räim sai USA-s kolmanda koha\nAmeerika Ühendriikides sõidetud Tour of Utah kokkuvõttes sai Cycling Academy rattur Mihkel Räim kokkuvõttes küll 76. koha, kuid oli neljandal etapil kolmas ja kandis ka aktiivseima ratturi särki. Järgmise stardi teeb Mihkel Räim 10.–14. augustil Colorado Springsis Colorado Classicul. Kohal on rohkem World Touri tiime ja etapid sõidetakse väheke merepinnast kõrgemal kui Utah’s.\nEesti meister VJM-4 harjutuses on Peeter Jürisson\nKuritse lasketiirus toimunud Eesti meistrivõistlustel võitis veel juunioride klassis võistlev Peeter Jürisson kõiki teisi jahilaskureid ja pälvis harjutuses VJM-4 381 silmaga kuldmedali. Lisaks üldarvestuse võidule sai Jürisson ka juunioride meistritiitli.\nRoja regati võitis Elli\nTugevas tuules peetud avamerepurjetamise Roja regati võitis jaht Elli. Teise koha sai Lote ja kolmanda koha Mercurius. Järgnesid: 4. Cassandra, 5. Kadri, 6. Lilian, 7. Emerald, 8. Maris.\nAbruka välkturniiri võitis Silver Jakobson\nKuuendat korda toimunud vendade Tuulikute nime kandval välkturniiril oli sel aastal osalemas 11 maletajat. Seda võistlust võib nüüd nimetada ka kolm aastat tagasi lahkunud Jüri Tuuliku mälestusturniiriks.\nTeatud üllatusena tuli kahest matšpartiist koosneva võistluse võitjaks Tuulikute pere suvekülaline, tallinlane Silver Jakobson 17,5 punktiga 20 võimalikust. Teise koha sai 16,5 punkti kogunud Rain Kilumets ja kolmanda 15 punktiga soomlane Ilkka Mustonen, keda eelnevalt peeti peafavoriidiks.


Sisuturunduse plahvatus Martech Zone\nReede, veebruar 10, 2012 Pühapäev, oktoober 4, 2015 Douglas Karr\nTurundus- ja müügiosakonnad on alati tegelenud sisuturundusega ... palju lihtsam oli oma tooteid müüa, kui teil olid ostjate harimiseks kliendi iseloomustused, valged paberid, juhtumiuuringud, meilid ja muu dokumentatsioon. Nüüd see sisu on otsitav ja jagatav veebi kaudu pidime selle jaoks siiski mingi nime välja mõtlema ... Sisu Marketing. Kuna ostjatel on õigus teavet ise leida, on sisuturundus võtmetähtsusega, sest teie sisu tuleb leida otsitavate otsingutest ja nende võrgustikest.\nIgas suuruses ettevõtted on hakanud mõistma, kui lahutamatu peaks olema kindel turundusstrateegia nende turundusplaanides. Isegi sellised suurkorporatsioonid nagu Coca-Cola panustavad kõik integreeritud sisustrateegiale. Bluegrassi postituse kaudu


Tõnu Aare: Siber tekitas koduigatsuse ja andis karastuse - news\nTõnu Aare: Siber tekitas koduigatsuse ja andis karastuse (1)\nJuulis saab 65-aastaseks legendaarse ansambli Apelsin asutaja ja laululooja Tõnu Aare. Tuleval aastal tähistab ansambel oma 45. sünnipäeva. 11. mail 1974 astus Eesti Televisoonis üles ansambli esimene koosseis: Tõnu Aare, Ants Nuut, Jaan Arder ja Harry Kõrvits. Juba järgmisel päeval saadeti Tõnu paljakspöetud peaga Siberisse – nõukogude armeesse aega teenim. Kui ta õnnekombel juba aasta hiljem naasis, liitusid Apelsiniga Gunnar Kriik, Mati Nuude, Ivo Linna, Helmut Aniko, Jaan Kirss ja Aleksander Vilipere. Muidugi on ansambli koosseis aja jooksul veelgi muutunud, kuid nakatav elurõõm ja huumorimeel pole muusikuid jätnud.\nKirjutasite sõjaväes ühe instrumentaalloo, mille pealkirjaks sai "Igatsus". Kas see oli igatsus kodu, sõprade või kodumaa järele?\nNii kokkuvõtlikult öeldes oli see igatsus nende kõigi järele. Aga ma ei saa jätta lisamata, et enne niisuguse loo kirjutamist tuleb Siberis ära käia. Mõned asjad läksid seal sõjaväeteenistuse päevil mul peas selgemaks ja selle tulemusel sündiski minu meelest üks parem minu kirjutatud lugu. Apelsin oli selleks ajaks loodud, aga mul tuli eemal olla. Asi katkes natukeseks ajaks, aga tulevane repertuaar käis juba peas ringi.\nKas teil õnnestus isegi ajateenijana muusikat teha?\nJah, mul läks hästi. Kõigepealt saadeti mind Novosibirskisse Tallinna-nimelisse polku side peale, kus ma aga üldse ei tahtnud olla. Kuulsin juba ühe sõbra käest, et ehituspataljonis pole elul vigagi. Mu tädi elas Ameerikas. Et Tallinna-nimelisest polgust minema pääseda, lasin lahti kuulujutud, et tädi on miljonär, kellel on Manhattanil pilvelõhkujad. See mõjus. Võimud ei saanud mind nii olulise asja peale, nagu side, välja õpetada, ja mind saadeti Novokuznetskisse ehituspataljoni. Seal oli koos üpris kirev kontingent – tavalistest imelikest tüüpidest kurjategijateni välja. Küsiti, mis mees mina siis olen; ütlesin, et muusikamees. Sain hakata orkestris mängima, linnas olid tantsupeod ja elul polnud selles mõttes viga. Meil oli viiekordne ühiselamu linna ääres, kõik tipp-topp.\nKuidas kohalikud teisse suhtusid?\nMuusikameestesse suhtuti igal pool respektiga. Tallinnas olin kord pääsenud ühe kaklejate kamba käest, kui ütlesin, et mängin selles klubis, kus nad ka armastavad tantsimas käia.\nNovokuznetskis õnnestus mul ennast sõna otseses mõttes mehkeldada linna kohalikku tantsumuusika punti. Minust tehti siis sõjaväe jaoks vahetuskaup. Kui ülemused lubasid mul pundis mängida, andis kultuurimaja omalt poolt väeosale puhkpilliorkestri juhendaja tasuta. Nii käis "äri" nõukogude moodi. Mulle toodi pill ka Eestist sinna järele, harjutada sain küll. Bändi juht oli taiplik inimene, endine suure tsehhi juhataja.\nMis on toonasest elust kaugel Venemaal veel meelde jäänud?\nNovokuznetskis oli maailma suuruselt kolmas metallurgiakombinaat ja tsehhide vahel liikus tramm. Sel ajal olid asjad veel hästi, poed olid liha ja kõiksugu sorti suitsuvorsti täis. Oli kõike, isegi apelsine. Kui me käisime kümme aastat hiljem Apelsiniga Siberis tuuril, oli kõik see kraam poelettidelt kadunud.\nKuuldavasti leidsite pärast ajateenistusest naasmist ansamblisse laulja Mati Nuude. Kuidas see juhtus?\nKui sõjaväest tagasi tulin, läksime Jaan Arderiga Pirita restorani minu kojusaabumist tähistama. Ma olin seal enne sõjaväge mänginud. Aga sel õhtul leidsime sealt Mati Nuude, kes kaalus siis 154 kilo. Ta tegi paar Tom Jonesi laulu seal – oli vägev hääl küll! Uurisin välja, kellega on tegu, selgus, et kohalik Pirita pritsumees. Kaks päeva hiljem tegime juba Matile ettepanku proovida laulmist Apelsinis. Esimene lugu, mille Matiga lindistasime, oli "Jambolaia".\nHelirežissöör Enn Laidre oli sättinud oma puldi nagu ikka, ja kui Mati laulma hakkas, siis hüppasid kõik osutid punasesse. Tuli kiirelt kõiki heebleid maha tõmmata. Matil ikka jätkus häält, mida vormida.\nMiks sind Soome elama ei lastud, kuigi naine seal ootas?\nSellest olen ka ajakirjanduses rääkinud, põhjus võis olla Apelsini menu Venemaal. Esinesime seal suurtel lavadel ja isegi Moskvas Lužniki staadionil. Filharmoonia tahtis, et nende sissetulek ei kaoks. Alles perestroika saabudes olukord muutus ja siis pühkisin Eesti tolmu jalgelt. Aga eks ma käisin ikka Eestis ka.\nKuidas sul õnnestus võõral maal läbi lüüa?\nOli õnne, oli tutvusi. Muidugi oma higi valamist ka. Esimene pill oli minu jaoks olnud suupill, millel ma hakkasin mängima, aga kohe tuli ka kitarr, sest oli ju vaja saadet. Sellest oli Soomes palju kasu. Sealt siis väljend minu kohta: mees nagu orkester. Suupill, kitarr ja trumm ju ka veel lisaks.\nJa muidugi laulmine. Soomes polnud keegi sellist asja enne näinud. Olin omas žanris ainulaadne, mul polnudki konkurente. Minu mänedžer oli seal tuntud Soome džässimees, suure orkestri juht Jorma Veneskoski. Ta andis mulle oma umbes 80 kilomeetri kaugusel Helsingist asunud mõisa viljaaida harjutamiskohaks. Seal ma siis harjutasin "mees nagu orkester" esinemisteks. Ta käis ka kuulamas, vaatas ja vangutas pead. Ütles ühe sõna: vaikea, mis tähendab raske. Aga harjutamine teeb meistriks ja visadus viib sihile. Sain hakkama!\nKuidas sa sealsete artistidega läbi said? Ega nad kõva konkurendi pärast kadedaks läinud?\nMa kuulusin niisugusesse tiimi, kus esinesid suured Soome tähed eesotsas Kirka Babitsiniga. See oli omaette klubi, kus nad esinesid, suur lava oli tähtede päralt, aga mina esinesin restorani poole peal. Nii sain ka tuttavaks Soome parimate artistide koorekihiga.\nSoomes jätkus tööd nii maa peal kui ka merel Rootsi laeval. Tol ajal tundus lausa uskumatu pääseda Viking Line laevale esinema. Aga elus loevad tutvused. Raivo Parindile olin andnud öömaja eelmisel õhtul, enne kui ta Eestimaa tolmu jalgelt pühkis ja Rootsi pages. Raivo laulis Viru teise korruse restoranis kunagi. Aga kust ma võisin tol korral teada, mis tal mõttes on. Tema aitaski mu pärast tööle laevale, kutsus oma bändi. See oli meil seal väga rahvusvaheline orkester. Trummi mängis venelane, veel oli paar poolakat, paar soomlast ja paar eestlast siis ka. Aasta oli 1990.\nVarsti pakuti sulle laeval solistikohta – kas pidid selle nimel palju pingutama?\nÜks inglise trubaduur jättis laeva peale tulemata ja nii pakuti seda kohta mulle. Ma ikka mõtlesin tükk aega, et kas ma suudan üksi laeva peal esineda. Siis läks hirmsaks õppimiseks, sest pidin omandama pubi repertuaari ehk lood, mida rahvas laeva peal nõudis. Ja need polnud enam ainult Soome lood. Ikka ingliskeelsed parajasti moes olevad hitid ja Inglise bändide lood. Taheti ka, et tee nüüd Frank Sinatra "New York, New Yorki". Võtsin noodi ette ja vaatasin, et sellel on väga karm partituur. Kõiki pille ei saa ikka ühemeheorkestriga teha. Seda lugu ma siis ei teinudki, aga "Hotel California" tegin küll ära – sättisin asja minoorsuupillile.\nSeal pubis tuli ette igasuguseid asju. Kord oli pärast vaheaega terve kõrts jalgpallihuligaane täis. Ühel neist oli minu kitarr juba kaenla all ja ühislaul hakkas lahti minema. Eks siis tuli hakata korda majja lööma. Nõudsin oma pilli tagasi ja käsutasin nad kõik enda juurde, kui laulda tahavad. Sain hakkama. Elu oli mind ju karastanud Siberi kogemusega. Julgen mis tahes seltskonna ees lavale minna ja saan nendega hakkama. Häälele oli see laevas esinemine ikka väga kõva trenn, tegin neli- viis setti üksipäini järjest. See oli midagi muud, kui ka kõige suuremad Venemaa kontserdid koos bändiga, kus kuulamas 4000 ja rohkem inimest.\nMis lugu sul selle Soome kodakondsusega oli?\nJah, mulle pakuti seda, aga ma ei tahtnud, sest siis oleksin pidanud Eesti kodakondsusest loobuma. Sellest oleks olnud kahju. Kui sa oled terve elu unistanud oma vabast maast ja võimalusest olla selle vabariigi kodanik, siis sa ei saa ju korraga loobuda! Eesti lipp oli juba Pika Hermanni tornis, kui ma Rootsi laeva peal mängisin, aga okupatsioon ikka veel käis. See kodakondsus on põhimõtteline küsimus. Kui oled valiku ees, siis pead otsustama. Minu valik oli selline, ja seda ma ei kahetse. Nagu ei kahetse ka seda, et tulin Eestisse tagasi.\nMulle meenuvad ikka mu isa sõnad. Ta ütles kord, et küll tuleb ka see päev, mil astud jälle isakodu uksest sisse. Praegu me ju istumegi isa ehitatud maja aias. Ta oli ettenägelik mees. (Tõnu Aare isa Johannes Aare oli tehnikaülikooli ehitusteaduskonna professor, kes projekteeris näiteks Nõmme jalakäijate silla üle Ehitajate tee – toim.)\nÜtlesid, et ei kahetse Eestisse naasmist. Sageli küsitakse aga, kas me niisugust Eestit tahtsimegi. Mida sa kostad?\nEesti on olnud tubli ja isegi soomlased tunnistavad, et oleme mõneski asjas neist ees. Näiteks bürokraatiat on Soomes väga palju ja riigiga suhtlemine on aeganõudev ning keeruline. Meil saad selle kodus arvuti taga ära teha, mille jaoks Soomes peab igasuguseid uksi kulutama ja aega raiskama. Aga ega siis kõike ei saa kohe. Teame ajaloost, et traditsioonide kujunemine võtab aega ja kui riik on alles nii noor – sada aastat –, siis on kõik veel ees. Isegi USA on veel küllaltki noor riik. Selleks, et kõik paika loksuks nagu vanal heal Inglismaal, on vaja riiki pidada sadu aastaid. Siis võiksime lõpuks inglaste kombel teisi õpetama hakata, kuidas toimetada.\nMilline on soomlane ja milline eestlane, kui neid võrrelda?\nSoome inimene on aeglasem, ta mõtleb rohkem. Ta ei tegutse nii kiiresti, vaid peab asjades esmalt selgusele jõudma. Keegi ei tea, kas see on hea või halb, aga nii on.\nKui aga rääkida veel soomlastest ja eestlastest, siis Soomes arvestavad inimesed rohkem, mida riigil on vaja, et ühiskond oleks hästi toimiv. Nii on tõesti kõigile parem. Nad maksavad ka makse sellepärast vastu porisemata. Eestis on ikka veel seda nõukaaegset suhtumist, et riik, see on midagi võõrast ja koledat.\nAga kuidas erineb eestlaste ja soomlaste muusikaline eelistus?\nSuur vahe on selles, et soomlastele meeldib ikka minoorne, natuke kurvakõlaline, mõtlikum muusika. Eestlane kaldub rohkem saksa ja rootsi muusika poole. Talle meeldivad lõbusamad, kiiremad, kaasakiskuvad laulud. Võib-olla ongi nii, et eestlased on oma ajaloost kogunud nii palju kurbust, et nad ei taha sellest enam midagi teada ja siis see lämmatatakse lõbusate viisidega. Et oleme parem rõõmsad.\nKas sellest on lähtunud ka Apelsin, et saame kõigest naljaga üle ja laulamegi sellest kõik koos rõõmsalt?\nTäpselt kümnesse! Nii me just mõtlesimegi seda asja. Kurbust on maailm niigi täis, meie põhimõte on olnud ikka, et kui naistel ei läinud ripsmetušš naerupisaratest liikvele, siis on olnud üks lahja kontsert. Oleme alati rõhunud sellele, et kõigil oleks hea olla ja et rahvas läheks heas tujus kontserdilt koju.\nKas selline eluhoiak aitab inimestel ka tänapäeval paremini hakkama saada?\nAga muidugi! Nüüd on uued mured ja probleemid, need ei lõpe mitte kunagi. Muredega toime tulemiseks vajame esmalt just rõõmsat meelt, ja kui vaja, ka iseenda üle naermist. Apelsini moto on olnud kohe algusest peale tõsta inimeste tuju.\nEsinete ka tänavu mitmel jaanipeol. Kas Eesti jaaniõhtud on hirmsad joomapeod või midagi muud?\nEnam niisuguseid suuri kolhoosipidusid pole nagu vanasti, kui tõesti hirmus palju joodi. Üldse joodi vene ajal palju rohkem kui praegu, sest midagi muud ju rahval ei olnudki, ikka lookas laud ja odav viin. Praegu on inimestel hoopis teised võimalused. Kui tahad reisida, siis pole ju mõtet raha kalli käraka peale kulutada. Ja inimeste käitumine on ka muutunud. Kes tahab, et teda lääbakil olekus taskutelefoniga filmitakse ja see pärast internetti riputatakse? Tänapäeval on ju kõik operaatorid ja videoklippide edastajad ja avalikustajad. Paljud ei julgegi avalikus kohas nina täis tõmmata, sest ühiskonna reaktsioon on üpris negatiivne. Mulle tundub, et alkohol pole enam noorte seas nii populaarne ka, nagu oli vanasti. Nüüd on teised huvid ja kõik on teistmoodi. Igaüks nokib oma nutitelefoni.\nJaanipeod ei ole mingid suvalised peod, vaid vana traditsioon, ja inimesed võtavad seda kui kokkusaamist oma lähedastega. Nad on seda terve aasta oodanud. Lõke ja kõik muu, mis jaani juurde kuulub, on ilus, joomine on pigem teisejärguline.\nKas meil tänapäeval jätkub andekaid muusikuid? Kes võtab Apelsinilt teatepulga üle?\nNo vaatame kõigepealt võimalusi. Kui võrrelda seda aega, mil mina muusikakoolis käisin, siis see on tänaste võimalustega võrreldes nagu öö ja päev. Siis ei olnud kitarriklassi olemaski ja tuli võtta eratunde. Nüüd saab palju aineid valida. Lisaks on internet täis igasugust infot. Ole ainult mees ja võta kõik see vastu. Samas on noorte elu ka raskemaks läinud. Muusika ja pillimängu õppijaid on palju, aga mängukohti jääb vähemaks. Noortel on väga raske läbi lüüa ja muusikuna on Eestis raske ära elada. Aga see on võimalik. Peab palju vaeva nägema ja õnne peab ka olema. Niisugust võimalust enam ei ole, et mängid kusagil restoranis ja sinu tööraamat on ka seal, nagu minul see õnnestus Pirita restoranis ja Rae restoranis Vabaduse väljakul, kus, muide, Apelsin sündiski. Praegu asub seal linnavalitsuse infosaal.\nAga kui tulla tagasi noorte juurde, siis neil on kahtlemata võimalusi ja annet – aga kas nad oma ande ka realiseerivad? Kas neil jätkub kannatust ja närvi minna kuni lõppviimistluseni välja? Kas nad tulevad toime, kui vool ära läheb?\nRasked olud on meiesuguseid mehi palju karastanud, elus edasi aidanud. Apelsini on elus hoidnus andekad ja mitmekülgsed muusikud, tänu kellele on meil väga lai ampluaa. Ja teiseks ka originaallooming, meie kaubamärk. Me oleme tegutsenud üle neljakümne aasta. Kes meilt teatepulga üle võtab, selgub ilmselt alles aastate pärast. Selles on tänapäeva suur küsimus, mitte ainult muusikas, vaid igas töös, mida inimesed teevad.\nKuidas te ise omal ajal pillid ja lood selgeks saite?\nMeie Jaan Arderiga võtsime eratunde Peterburist Pärnusse kolinud pillimeistrilt Igor Klimenkovilt. Tänu temale on Apelsinil olnud kogu aeg ka akustilised pillid. Nii et kui vool peaks ära kaduma, võtame oma teised pillid ja kontsert läheb edasi. Poolakustilised kitarrid on mulle alati meeldinud ja 12-keelelised ka. Meil on palju pille, mis pole tavalised, need peaks olema ka Apelsinist tehtud piltidelt näha.\nMis on elus kõige tähtsam?\nKõige tähtsam on tunda ära, mis sulle sobib, mis kõige paremini välja tuleb, ja pühenduda sellele. Siis tuleb ka kõik muu. Kui õnnestub tegeleda sellega, mis väga meeldib, siis see on suur võit, ja kui sa sellega ka enda ära elatad, siis see on peavõit. Minuga on nii läinud. See ei tähenda samas, et ei peaks hindama mis tahes vajalikku tööd. Kes teeb oma tööd hästi, ei lase kunagi üle nurga, väärib lugupidamist. See on nii muusika puhul kui ka igasuguse muu tööga. Kui on hästi tehtud töö, siis teeb see rõõmu pikaks ajaks. Kui on õnnestunud esinemine, on samuti paljudel rõõmu kauaks. Kui aga ei ole hästi, siis ei tule keegi järgmine kord kuulama. Halva kingsepa juurde ka teist korda enam ei minda. Meistri tunneb ära sellestki, et ta kunagi ei tee hinnaalandust kellelegi. Kui mööblimeister jätab viimase lihvi tegemata ja muusik paneb natuke mööda, lootes, et ega keegi ei pane tähele, on asi halb. Pannakse tähele, aga andestatakse ainult seda, mis hea esituse juures inimliku eksitusena võib igaühel kogemata ette tulla. Me oleme ju ikkagi inimesed, mitte robotid. Apelsiniga on aga nii, et me oleme täiuslikkuse poole püüelnud ja häbi tundma ei pea. Aga selleks, et tund aega laval ei peaks häbi tundma, peab kümme aastat harjutama. Kõiki töid peab austama, aga muusikal on eesti rahvale eriline tähendus.\nKus võib jaaniõhtul Apelsini kuulata?\n21. juunil esineb Apelsin Abja vallas Kamara küla jaanisimmanil.\n22. juunil kell 18 saab ansamblit kuulata Kaiu vallas Tolla X külapäeval.\n23. juunil esineb Apelsin Raasiku kandis Aruküla lauluväljakul kell 14 algaval jaanitulel.


E-Raamat by Silvar Saar - issuu\nUKRAINA Silvar Saar 7.b T체ri P천hikool 14.03.2013\nSisukord. • Sisukord. • Ukrainast. • Kultuur. • Ajalugu.\nUkrainast. Ukraina on riik Ida-Euroopas, Mustast merest ja Aasovi merest põhja pool. Ukraina piirneb Rumeenia ja Moldovaga edelas, Ungari ja Slovakkiaga läänes, Poolaga loodes, Valgevenega põhjas ja Venemaaga idas. Pindalalt (603 628 km²) on Ukraina 45. riik maailmas ja suurim tervikuna Ida-Euroopas asuv riik (Venemaa on suurem, kuid asub suuremalt osalt Aasias). 2001. aastal elas Ukrainas üle 48,4 miljoni inimese, 2012. aasta 1. septembril Ukraina statistikaameti andmeil 45 559 058. Rahvaarvult on Ukraina 29. riik maailmas. Riigi pealinn on Kiiev, riigikeel ukraina keel. 2001. aastal oli Ukraina elanikest 77,8% ukrainlased. Suur osa Ukraina elanikest on õigeusklikud. Ukraina on unitaarriik, riigikorralt poolpresidentaalne vabariik. Seadusandlik, täidesaatev ja kohtuvõim on Ukrainas lahutatud. 2012. aasta oktoobri seisuga oli Ukraina president Viktor Janukovõtš, peaminister Mõkola Azarov. Ukraina jaguneb 27 haldusüksuseks: 24 oblastiks, 2 riikliku alluvusega linnaks (Kiiev ja Sevastoopol) ja 1 autonoomseks vabariigiks (Krimm). Ukrainast lõunasse jäävad Must ja Aasovi meri. Maismaapiir on Ukrainal Venemaa, Valgevene, Poola, Slovakkia, Ungari, Rumeenia ja Moldaaviaga. Tänapäeval on Ukraina areneva majandusega tööstusriik, kus on ka tugev põllumajandus ja toorainesektor. 2011. aastal oli Ukraina SKP 327,94 miljardit USA dollarit (ligi 7198 dollarit elaniku kohta). Ukraina rahaühik on grivna. 2011. aasta keskmine kurss oli 7,9 grivna 1 USA dollari eest. Riigi iseseisvus kuulutati välja 24. augustil 1991. Sellele eelnenud 69 aasta vältel kuulus Ukraina Nõukogude Liitu.\nKultuur. Ukraina kultuur on kujunenud Ida ja Lääne vastasmõjus. Paljugi sellest on ühine teiste slaavi rahvastega, eelkõige venelastega. Lisaks keelelisele sarnasusele tugevdas sidemeid ka Ukraina pikaajaline kuulumine Vene võimu alla, mistõttu ukrainakeelse kultuuri areng oli pikka aega pärsitud. Ukraina arhitektuurile, kirjandusele, muusikale ja rahvakommetele on avaldanud tugevat mõju ka riigis valitsev õigeusk. Nii on näiteks soorollid Ukrainas tänini traditsioonilisemad ja vanavanemad mängivad lastekasvatuses suuremat rolli kui Läänes. Ukraina kirjandus sai alguse juba 11. sajandil, pärast Kiievi-Vene ristimist. Toonane kirjandus oli peamiselt liturgiline ning kirjutatud kirikuslaavi keeles. Iseseisev kirjandus arenes Ukrainas 14.–16. sajandil, suuresti Poola ja Vene mõju all. Suulise kirjanduse arengut mõjutas kasakakultuuri väljaarenemine, kus sündis uut laadi eepiline luule. 17.–18. sajandil oli ukraina keeles avaldamine keelatud, keelu kadudes sündis 18. sajandi lõpuks ka modernne ukraina kirjandus. 1830. aastail arenes Ukraina romantism, mille üks tuntumaid esindajaid oli rahvuslik luuletaja ja maalikunstnik Tarass Ševtšenko. 1863. aastal keelati Venemaal täielikult ukrainakeelsete teoste trükkimine. See sundis ukraina kirjanikke kas avaldama oma teosed vene keeles või trükkima neid piiri taga, AustriaUngarile kuulunud Galiitsias. Nii tuntaksegi mitmeid ukraina autoreid, teadmata alati, et nad on pärit Ukrainast – üks selliseid on Nikolai Gogol. Keeldu ei tühistatud ametlikult, kuid pärast 1917. aasta revolutsiooni ja bolševike võimuletulekut muutus see tähtsusetuks. Ukraina kirjanduse õitseng kestis 1930. aastateni, mil Jossif Stalin kehtestas Nõukogude kunstis ja kirjanduses sotsialistliku realismi ainuvalitsuse. Täielikult taastus Ukraina kultuurielu sellest alles pärast riigi iseseisvumist 1991. aastal. Ukraina on tuntud spordiriik, Nõukogude ajal esindasid paljud ukrainlased rahvusvahelistel võistlustel NSV Liitu. Tuntud on näiteks kergejõustiklane Sergei Bubka, jalgpallurid Oleg Blohhin ja Ihor Belanov. Tänapäeva sportlastest on kuulsad poksijad Vitali ja Volodõmõr Klõtško. 2012. aastal võõrustas Ukraina koos Poolaga Euroopa meistrivõistluseid jalgpallis.\nAjalugu. Ukraina territooriumil moodustus esimene slaavlaste riik – Kiievi-Vene Suurvürstiriik, 9. sajandil. 11. sajandi keskpaigas osalisvürstide omavaheliste võimuvõitluste pärast riik lagunes ja seniste Kiievi suurvürsti võimu alla kuulunud vürstiriikide iseseisvumise tulemusena kujunes iseseisev Lääne-Euroopale orienteeritud Kiievi vürstiriik. Kiievi vürstiriik eksisteeris iseseisvalt kuni 1362. aastani, mil liitus Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigiga ning moodustas 2/3 Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi territooriumist oma lääne-slaavi päritolu elanikkonnaga; aastatel 1471–1654, kuulus Ukraina koos Valgevenega Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi koosseisus Rzeczpospolita riiki. 1657–1667 Vene-Poola sõja tulemusel Ukraina liideti Andrussovo rahulepinguga Moskva tsaaririigiga. Andrussovo vaherahuga tekkis olukord, kus Ukraina jagati eri riikide vahel: Vasakkalda-Ukraina kuulus Venemaale ja Paremkalda-Ukraina Poolale, piirijõeks sai aga Ukrainat poolitav Dnepri jõgi. 1700. aastal alanud Põhjasõja ajal alustas iseseisvussõda Ukraina hetman (1687–1709) Ivan Mazepa, kes sõlmis liidulepingu Venemaa tsaaririigiga sõjas olnud Rootsi kuninga Karl XIIga. 1708. aastal Mazepa ja Karli vahel sõlmitud lepingu kohaselt pidi Ukraina pärast Venemaaga peetud sõja edukat lõppu saama iseseisvuse, kuid Rootsi vägede kaotatud Poltava lahing lõpetas selle vabanemiskatse Venemaast. 1917. aasta veebruari ja oktoobrirevolutsiooni järel püüdsid ukraina rahvuslased kehtestada rahvusriiki Ukraina Rahvavabariiki, kuid Ukrainas toimunud Saksa okupatsiooni, Nõukogude okupatsiooni ja Nõukogude-Poola sõja tulemusena ei suutnud ukrainlased oma iseseisvust kindlustada ning Ukraina jagati Nõukogude Venemaa ja Poola vahel. 1939. aastal alanud Teise maailmasõja alguses NSV Liidu kallaletungiga Poolale okupeeriti Poola riigi koosseisus olnud Ukraina alad ja moodustati NSV Liidu koosseisus Ukraina NSV. Teise maailmasõja käigus okupeeris Saksamaa Ukraina ning Nõukogude väed hõivasid Ukraina uuesti 1944. aastal.Ukraina iseseisvus taas 24. augustil 1991. aastal pärast NSV Liidu lagunemist.\nSee on Ukraina lipp.\nKasutatud allikad. http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Flag_of_Ukraine.jpg http://et.wikipedia.org/wiki/Ukraina


Kevad algas külmaga. Millal läheb soojaks? - Sakala\nKevad algas külmaga. Millal läheb soojaks?\n19. märts 2016 21:37\nKõik suuremad ilmaportaalid ennustavad kevade esimesteks päevadeks miinuskraade. | FOTO: montaaž\nPühapäeval kell 6.30 algas kevad. Sel ajal valitsesid Eestis miinuskraadid ning sünoptikud eri ilmaportaalides on kindlad, et plusskraade pole mõtet oodata enne uue nädala lõppu.\nKui võrrelda kolme ilmakanali, Eesti riikliku ilmateenistuse, Venemaal asuva Gismeteo ja norralaste yr.no prognoosi, siis kõige optimistlikumad on idanaabrid. Gismeteo näeb küll ka algaval nädalal öösiti miinuskraade, kuid päevaseks ajaks lubab Viljandisse nulli. Kolmapäeval võiks oodata juba kerget plussi ning nädala lõpus võib kraadiklaas jõuda pluss kümne lähedale.\nNorra ilmateenistuse pakkumine on üsna sarnane. Nädala alguseks lubab põhjamaine prognoos selgelt miinuskraade ning esimest plusskraadi võiks oodata kolmapäeva pärastlõunal. Järgmiseks pühapäevaks lubavad norralased üheksat plusskraadi ning kuu lõpus võib kraadiklaasil näha 15 plusskraadi.\nEesti ilmateenistus nii kaugele ei vaata. Nende kindlam prognoos ulatub nelja päeva peale ette ning vähemalt kolmapäevani ühtib see juba varem nimetatud Norra ja Venemaa pakkumisega. Pühapäeval võib hakata lund sadama ning sajuvõimalus kestab kogu esmaspäeva. Lund või lörtsi võib sadada veel ka kolmapäeval.\nKaugemas prognoosis ehk järgmise nädala neljapäevaks ja reedeks pakub ilmateenistus Eestisse vastavalt kuni kolme ja viit soojakraadi. Sisemaal ehk Viljandis võib temperatuur jääda pigem null kraadi juurde.


Teave IntoWindows kohta - uudised\nIntoWindowsist ja veebimeistrist\nIntoWindows on planeedi tuntud tehnoloogia veebileht, et saada teavet XP, Vista, Windows 7, Windows 8, Windows 8.1 ja viimaste Windows 10 operatsioonisüsteemide kohta. Meie saidil on enam kui 2000 Windowsiga seotud artiklit. Samuti katame juhendid ja nõuanded, mis võimaldavad Google Chrome'i, Firefoxi, Opera ja Internet Exploreri kõige paremini ära kasutada.\nKõik mainitud tootenimed, logod, autoriõigused ja kaubamärgid tunnustatakse nende omanike registreeritud intellektuaalomandina.\nSee sait ei ole Microsoftiga seotud ega sponsoreeritud.\nTere, ma olen Tweaky, aju taga Windowsi. Ma alustasin oma Bloggeri esimest blogi 2008. aasta juulis ja seejärel kolisin blogi 2008. aasta oktoobris Into Windows'i.\nKuigi ma olin uus WordPress ja blogimine, sain sellest mõne päeva jooksul sõltuvuses minu tohutu armastuse tõttu Windowsi ja tehnoloogiaga.\nSaate meiega ühendust võtta [email protected] või võtke meiega ühendust.\nOlen andnud allikad artiklitest, tarkvarast, taustapildist või teemadest, mida olen võtnud teistelt saitidelt / blogidelt. Kui aga leiad oma töö siin ilma allikata või tagasiside (krediit), palun andke mulle teada, kasutades kontaktivormi.\nHoiatus. Me ei vastuta süsteemikatkestuste või andmete kadumise eest, mis võivad olla põhjustatud pärast järgmiste juhendite ja tarkvara katsetamist IntoWindows'is. Alati on kõige parem luua süsteemi taastamise punkt või süsteemi kujutise varukoopia, enne kui proovite midagi uut. Kuigi ma ei ole seda vajaduse korral maininud, peate teatud ülesannete täitmiseks või täitmiseks kasutama või logima administraatorina.\nOlete alati teretulnud minuga ühendust võtma (palun kasutage kontaktide lehel olevat e-posti ID-d), et soovitada ideid, nõuandeid, tõrkeotsingut või küsimusi esitada.\nTäname, et külastasite seda lehte.


RESOLUTSIOONI ETTEPANEK 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta\nMenetlus : 2018/2714(RSP)\nDokumendi valik : B8-0239/2018\n2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2018/2714(RSP))\nJosé Manuel Fernandes fraktsiooni PPE nimel\nEider Gardiazabal Rubial fraktsiooni S&D nimel\nGérard Deprez fraktsiooni ALDE nimel\nJordi Solé fraktsiooni Verts/ALE nimel\nEuroopa Parlamendi resolutsioon 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2018/2714(RSP))\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 311, 312 ja 323,\n– võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta teatist „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“ (COM(2018)0321),\n– võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuid 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta,\n– võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (COM(2018)0324),\n– võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta(1) ning Euroopa Liidu omavahendite süsteemi reformimise kohta(2),\n– võttes arvesse komisjoni ja nõukogu 29. mail 2018. aastal 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kohta tehtud avaldusi,\n1. võtab teadmiseks komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekud 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja ELi omavahendite süsteemi kohta, mille alusel hakatakse pidama läbirääkimisi; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi seisukoht on selgelt sõnastatud kahes resolutsioonis, mis võeti 14. märtsil 2018. aastal vastu väga suure häälteenamusega ja millel põhinevad parlamendivolitused läbirääkimisteks;\n2. nõuab, et nõukogu kannaks hoolt selle eest, et järgmisest finantsraamistikust oleks selgelt näha liidu tuleviku positiivne väljavaade ning selles võetaks arvesse ELi kodanike vajadusi, muresid ja ootusi; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamisiku otsusega tuleb liidule anda vahendid, mida ta järgmise seitsme aasta jooksul vajab suurte probleemide lahendamiseks ning poliitiliste prioriteetide elluviimiseks ja eesmärkide saavutamiseks; loodab seetõttu, et nõukogu peab poliitilistest lubadustest kinni ja näitab finantsraamistiku kindlaksmääramisel üles julgust; on mures selle pärast, et komisjoni ettepanek nõrgendab ELi solidaarsusmeetmeid, ja kavatseb nõukoguga läbi rääkides jõuda võimalusterohkema finantsraamistikuni, millest on kodanikele rohkem kasu;\n3. on hämmastunud ja mures, et võrdlevad andmed, mille komisjon pärast Euroopa Parlamendi tungivat nõudmist 18. mail 2018. aastal ametlikult avaldas, erinevad mõnevõrra andmetest, mis esitati koos mitmeaastase finantsraamistiku paketi ettepanekutega; märgib, et sealjuures on mitme ELi programmi assigneeringuid tegelikult suurendatud palju vähem ja teiste omi kärbitud palju rohkem, kui komisjon algselt oli teatanud; rõhutab, et parlament ja nõukogu peavad kohe alguses selgelt kokku leppima, kuidas nad arvnäitajad käsitlevad; märgib, et parlament kasutab käesolevas resolutsioonis omaenda arvutusi, mis põhinevad püsivhindadel, ja on võtnud arvesse, et Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust välja;\n4. on pettunud, et järgmise finantsraamistiku kogusummaks on kavandatud 1,1 triljon eurot, mis ilma Euroopa Arengufondita (praegu ELi eelarves ei sisaldu ja moodustab ELi kogurahvatulust 0,03 %) moodustab ELi 27 riigi kogurahvatulust 1,08 %; rõhutab, et absoluutarvuna on kogurahvatulu protsendina väljendatud kogumaht kehtiva finantsraamistiku omast väiksem, kuigi raha on liidul uute poliitiliste prioriteetide rahastamiseks ja probleemide lahendamiseks vaja rohkem; tuletab meelde, et praegu kehtiv finantsraamistik on juba väiksem kui sellele eelnenud 2007.–2013. aasta raamistik ja liidu tungivate vajaduste rahastamiseks ei ole sellest piisanud;\n5. peab kahetsusväärseks, et ettepanekuga vähendatakse ühise põllumajanduspoliitika eelarvet 15 % ja ühtekuuluvuspoliitika eelarvet 10 %; on eriti kindlalt vastu kõigile äärmuslikele kärbetele, mis kahjustavad poliitikavaldkondade põhisisu ja eesmärke, näiteks kärbetele, mida tahetakse teha Ühtekuuluvusfondi (-45 %) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi eelarves (rohkem kui -25 %); seab sellega seoses kahtluse alla ettepaneku kärpida Euroopa Sotsiaalfondi eelarvet 6 %, samas kui selle kasutusvaldkonda on suurendatud ja sellest rahastatakse nüüd ka noorte tööhõive algatust;\n6. kinnitab, et Euroopa Parlamendil on kindel seisukoht, kui palju raha on ELi tähtsaimate poliitikavaldkondade rahastamiseks 2021.–2027. aasta finantsraamistikus vaja, et nende eesmärgid saaks täita; rõhutab, et eelkõige tuleb ELi 27 riigi ühisele põllumajanduspoliitikale ja ühtekuuluvuspoliitikale eraldada vähemalt sama palju raha kui 2014.–2020. aasta raamistikus (absoluutarvudes) ja säilitada nende poliitikavaldkondade üldine struktuur, programmi „Erasmus+“ praegust eelarvet tuleb kolm korda suurendada, VKEdele ja noorte tööpuuduse vastu võitlemiseks mõeldud rahasummasid kahekordistada, teadus- ja uuendustegevuse praegust eelarvet suurendada vähemalt 50 %, nii et see oleks 120 miljardit eurot, programmi „Life+“ eelarvet tuleks kaks korda suurendada, Euroopa ühendamise rahastu kaudu teha palju rohkem investeeringuid ning ka turvalisusele, rändevaldkonnale ja välissuhetele tuleb eraldada rohkem raha; rõhutab, et seetõttu peab 2021.–2027. aasta finantsraamistiku maht olema ELi 27 riigi kogurahvatulust 1,3 %;\n7. rõhutab, et finantsraamistik ja kõik sellega seotud ELi poliitikavaldkonnad peavad tuginema üldkehtivatele põhimõtetele; kinnitab sellega seoses, et EL peab täitma lubaduse olla esimeste hulgas, kes ÜRO kestliku arengu eesmärgid ellu viivad, ja peab kahetsusväärseks, et finantsraamistiku paketi ettepanekutes ei ole selleks selget ja nähtavat eesmärki seatud; nõuab seetõttu, et kestliku arengu eesmärke tuleb võtta arvesse kõigis järgmise finantsraamistiku kohastes ELi meetmetes ja algatustes; rõhutab ühtlasi, et EList ei saa kaasavat Euroopat, kui diskrimineerimist ei kaotata, ja peab kahetsusväärseks, et finantsraamistiku ettepanekutes esitatud ELi meetmetes ei ole soolist aspekti arvesse võetud ega soolist võrdõiguslikkust eesmärgiks seatud; rõhutab, et Pariisi kokkuleppe tõttu tuleks kliimameetmetele kulutada palju rohkem kui kehtivas finantsraamistikus ning see osakaal peaks võimalikult kiiresti – kuid hiljemalt 2027. aastaks – suurenema 30 %ni;\n8. toetab ettepanekuid, mille komisjon on teinud ELi omavahendite süsteemi reformimise kohta, sest 2021.–2027. aasta finantsraamistiku paketi tulude seisukohast on see väga positiivne; tunneb heameelt selle üle, et pakutud on kolm uut ELi omavahendit ja praegust käibemaksupõhist omavahendit on soovitatud muuta lihtsamaks; rõhutab, et samu ideid, mis põhinevad otseselt institutsioonidevahelise kõrgetasemelise omavahendite töörühma tööl, sisaldas ka Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2018. aasta resolutsioon; võtab rahuloluga teadmiseks, et uued omavahendid vastavad kahele liidu strateegilisele eesmärgile, millest esimene on hästi toimiv siseturg ning teine keskkonnakaitse ja võitlus kliimamuutustega; loodab, et nõukogu ja komisjon toetavad omavahendite vastuvõtmisel parlamendile suurema rolli andmist; tuletab veel kord meelde, et parlament on seisukohal, et järgmise finantsraamistiku kulu- ja tulupoolt tuleks eesseisvatel läbirääkimistel käsitleda ühtse paketina ning finantsraamistikus on parlamendiga võimalik kokkuleppele jõuda ainult siis, kui vastavaid edusamme tehakse ka omavahendites;\n9. pead kiiduväärseks ka põhimõtet, mille kohaselt peaks tulu, mis tekib otse ELi meetmete tulemusel, laekuma ELi eelarvesse, ja toetab täielikult kõigi tagasimaksete kaotamist ja igasuguse korrigeerimise lõpetamist; soovib teada, kui kiiresti uued omavahendid kasutusele võetakse, et liikmesriikide osamaksu saaks hakata vähendama; ei mõista, miks ei ole komisjon teinud ettepanekut ei selle kohta, et luua ELi eelarves spetsiaalne reserv, millesse kantakse igasugune ettenägemata tulu, sealhulgas äriühingutele konkurentsiõiguse rikkumise eest määratud trahvid, digitaalsektori suurettevõtetele määratava maksu ega selle kohta, et kehtestada uue ELi omavahendina finantstehingumaks;\n10. tuletab meelde, et Euroopa Parlament on selle poolt, et luua mehhanism nende liikmesriikide trahvimiseks, kes ei austa Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi; võtab teadmiseks, et finantsraamistiku paketis sisaldub komisjoni ettepanek liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises; kavatseb kõiki ettepaneku ideid põhjalikult analüüsida ja lisada sätted, millega oleks tagatud, et liidu eelarve lõplikud toetusesaajad ei kannata kahju eeskirjade rikkumise tõttu, mille eest nad vastutavad ei ole;\n11. on veendunud, et finantsraamistik tuleks enne selle kestuse teise poole algust kohustuslikus korras läbi vaadata ning selle kohta tuleks ettepanek teha ja see kindlaks määrata piisavalt vara, et järgmisel parlamendikoosseisul ja komisjonil oleks võimalik 2021.–2027. aasta finantsraamistikku tähendusrikkalt kohandada; kavatseb sõnastada finantsraamistiku määruse vastava artikli paremini;\n12. on seisukohal, et ettepanekud, mille komisjon on teinud paindlikkuse kohta, on läbirääkimisteks hea lähtekoht; peab eriti kiiduväärseks ettepanekuid, millega muudetakse kehtivaid sätteid paremaks, eriti mis puudutab kulukohustustest vabastatud assigneeringute kandmist liidu reservi, erivahenditele mõeldud eraldiste suurendamist ja maksete koguvarult kõigi piirangute kaotamist, mida parlament on nõudnud; soovib läbi rääkida ka muude vajalike paranduste üle;\n13. võtab teadmiseks, et komisjon on teinud ettepaneku luua Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahend, mida saab koos liikmesriikide eelarve stabiliseerimisvahenditega kasutada suurte asümmeetriliste vapustuste korral; kavatseb ettepanekut, eriti selle eesmärke ja mahtu, hoolikalt analüüsida;\n14. rõhutab, et komisjoni ettepanekutega algab ametlikult etapp, mille jooksul toimuvad pingelised läbirääkimised nii nõukogus endas kui ka nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel, et saada mitmeaastase finantsraamistiku määrusele parlamendi nõusolek; rõhutab, et kuni lõpliku kokkuleppe sõlmimiseni peaksid kõik mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite paketi elemendid, sealhulgas finantsraamistiku arvnäitajad, jääma läbiräägitavaks; on valmis nõukoguga kohe konstruktiivset arutelu alustama, et nõukogu mõistaks paremini, mida parlament ootab, ja et oleks võimalik õigel ajal kokkuleppele jõuda; on seetõttu seisukohal, et järgmise finantsraamistiku menetlemist on hea alustada korrapärastest kohtumistest, mis nõukogu järjestikuste eesistujate ja Euroopa Parlamendi läbirääkijate vahel on nüüd hakanud toimuma;\n15. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.\nVastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0075.\nVastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0076.\nViimane päevakajastamine: 28. mai 2018 Õigusalane teave


Toiduained ja joogid, Veinid ja kanged\nChampagne ranges mõttes võib nimetada vahuvein, mis on valmistatud sama nime provintsi Prantsusmaal. See oli seal, et leiutati tootmise tehnoloogia vahutav jook. Loorberitel meistrivõistlustel muidugi on oluline, kuid kes ütles, et kogemus ei saa olla nii edukas korrake kusagil mujal? Muidugi, arvates elanike Champagne piirkonnas, siis on see täiesti erinev juua. Aga me oleme harjunud nimetama kõik vahuveinide šampanjat.\nKuid itaallased on rohkem kohusetundlikult nimetades nende vahuveinid. Selles riigis, neile on nimed:\nSpumante (väga vahuse);\nfrizante (less kihisevat);\nOtsustades pealkiri, viimase toodetud vahuvein Prantsuse šampanja meetodil. Selles artiklis me vaadata jook, mis kannab nime Moscato. Champagne on juba sillutanud teed Vene turule ja on võitnud südameid tarbijatele. Mida nad ütlevad temast tagasisidet?\nKas see šampanja?\nSee meenutab sulle sõna «moscato»? Champagne? Ei, pigem "muskus". See materjal on tugev ja püsiv aroom. Musk lisatakse alkohol anda neile tugev alus. Riikides Lähis-Idas (Süüria, või ehk Egiptus) iidse viinamarja kasvatajad on loodud naha puuvilju, mis sisaldavad suures koguses eeterlikud õlid. Ja selline kutsuti muskaatpähkel. Lõppude lõpuks, juua valmistatud käesoleva viinamarja saab väga lõhnastatud. Foiniikia ja Kreeka kaupmehed see sort viinapuud toodi Euroopas.\nMuscat, algselt kõrvetav Arabian toob suure põua ja suvise. Aga selgus, et viinapuude kohaneda väga hästi ja jahedam kliima. Nüüd on peaaegu kakssada sorte muskaatviinamarju. Neid kasvatatakse suurtes piirkondades, alates Euroopa Ukraina ja Moldova, ja lõpetades Ladina-Ameerika Tšiili või Austraalias. Selline armastus veinitootjad. Lõppude lõpuks, marjad edasi juua kõik oma ületamatu maitse.\nVeinid sordid "Moscato Bianco"\nNeed viinapuud, tänu kuuma kliima, täiesti juurdunud Itaalias. Selles riigis, palju valdkondades istutatud sort Moscato. Šampanja ja "vaikne" veinid (kuiv, rikastatud vanuses) iseloomustab meeldiv aroom keerulist kimp. Noored jookide eristada toone apelsinikoor. Kangendatud veinid on erinevad bergamoti ja rosinad. Valmistatud valge muscatel ja šampanjat. Eriti hästi toota vahuveini Piemonte, linna Asti piirkonnas. See on Loode-Itaalia, lõuna nõlvadel Alpides.\nEt säästa värskendav happesus ja helge maitse, muskaatpähkel koristatud varakult. Seega marjad ei ole aega kirjutada suhkruid. See Spumante on mõeldud suupisted ja mereande. Alkoholikogus veini ei ole rohkem kui seitse ja pool protsenti. Kui koristatud hiljem tema kokk magustoit jooke.\nChampagne "rivanj Moscato"\nMe oleme juba öelnud, et valge Muscat viinapuud kasvatatakse põhjapoolsetes piirkondades Itaalia - Piemonte, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Veneto, Emilia-Romagna. Aga kui me räägime vahuveinide (Spumante ja frizante), parim maitse ja aroomi ületamatut erinevaid jooke pärit piirkonnast Asti. On olemas ja põhjal toodetud viinamarjadest brändi "Cinzano", "Martini", "Mondoro."\nAlusta oma arvustus vahuveini Itaaliast koos "rivanj". Champagne Rivani Moscato on sada protsenti koosneb viinamarjavirdest "White Muscat". See brändi on antud pronksmedali rahvusvahelise konkurentsi IWSC 2013. Värv jook helekollane, õlgedest. Aroom on tunda magusat vilja lõhnas tsitrusviljade. Pehme, värske, hästi tasakaalustatud maitse kuulnud sametine tooni. See Spumante koos provokatiivne mullid õrnalt pakatav suus ja hellitades maitse. Champagne magusus põhjustab ja tarnetingimused. Tegemist pulmatordid või kerge Itaalia magustoidud. Pudel maksab Venemaal umbes nelisada rubla.\n"Bosco Moscato" (frizante)\nIn alkoshopah esitada ka toote nimega Bosca Moscato - Leedu šampanja tootmise. See pop ülevaateid kirjeldada sooda väga madala alkoholisisaldusega. Kui me räägime Itaalia müüdavate toodete nime all "Fjord ja Bosco Moscato" see - kvaliteetne jook, mis kuulub kategooriasse "vaikne" Champagne (frizante). Seetõttu pudelikaela suletud tavalise veini korgi. Kuid valatakse jooki klaasi mängides mullid. Aga vaht vormid on väga väike. Vein on valge, poolkuiv, õlgkollane. Alkohol seal üksteist protsenti ja suhkur - kümne grammi liitri kohta. Frizante aromaatne kimp meenutab ühing värve. Mis ei ole üllatav. Tegelikult "ja Bosco Fjord" on tõlgitud kui "Forest Flower". Maitse jook on värske, aromaatne, kergelt mängides. Happesuse täiesti tasakaalus. Frizante kätte veidi jahutatud kalaroogade Itaalia toite (risotto krevettide ja köögiviljad), suupiste. Hind pudeli kohta - umbes kaheksa eurot.\nChampagne kavatiin Moscato\nSee sobiks armastavad magus Spumante. Jah, ja see on hästi jahutatult (kuni viis või kuus kraadi) magustoidud, puuviljad ja juustud. Suhkur seda - nii palju kui seitsekümmend grammi liitri kohta. Kindlus - seitse kraadi. Spumante kahvatukollane värv. Aroom õie toonid on kuulnud meega nüansid. Maitse vein värske, kerge ja harmooniline. Itaalias seda šampanja saab osta hinnaga neli eurot pudel. Vene alkobutikah selle väärtus on kolmsada kuuskümmend rubla.\nMõtle odavamate vahuveinide valmistatud Moscato sort. Champagne Villa Blanca on vaimusünnitus "Ariant" Plant (Tšeljabinsk). Hind pudeli kohta - 152 rubla, mida ei saa aga rõõmustada. Tootja ausalt tunnistab, et vein on karboniseeritud toodet. See tähendab, et kumbki neist ei protsessi loomulik šampanja ei räägi. Loomisel "Villa Blanca" kaasatud vinmaterialy valge sordid. Joo see õrn õlgkollane. Aroom värske puu- märkmed on tunda. Maitse joogi täiesti värskendav, magus. Tundus muskaatviinamarju ja litšid. Fortress karboniseeritud alkohoolne jook - seitse ja pool kraadi.\nMoscato Spumante Champagne\nSelle nime all leiad toodete paljude Itaalia veinitootjad. Jooki võib olla nii magus ja poolkuiva. Näiteks võtame toodete Contarini "brändi Veneto piirkonnas. Tootja tarvikud riiulitel Champagne magus (dolce). Linnus vahuvein - kaheksa kraadi. Ma joon kena kuldne värv. Kimp ja maitse kuulda klassikalist Muscat märkmeid. See vein ei tohiks oluliselt jahtunud. Kümme või kaksteist kraadi on piisav. See Spumante serveeritakse magustoite, kuid veelgi parem juua aperitiivina ilma suupisteid. Pudel maksab umbes 460 rubla.\nSee Spumante luksus sada protsenti koosneb Moscato viinamarjad. Champagne on toodetud tehases "santero" linna lähedal Asti (Piemonte). Joo erinevaid üllas maitse, mida saab kuulda sametise tooni. Aroma, sobides Muscat, väga hõivatud. See põimunud märgib värske magus puuvilja (virsikud, aprikoos) nüanssidega salvei. joogi tugevus on kuus ja pool kraadi. Serveeri jahutatud Spumante puu- ja juustud. Pudel alkoholi Venemaa butiike väärt umbes kuussada viiskümmend rubla.\nRetsept tinktuuri alkoholi, maitsev ja aromaatne\nKuidas valmistuda kokteili "Ristiisa": retsept proportsioonid\nMajaveini kirss - alternatiiv poe tooted\nCocktail "penitsilliin": koostis, retsept, keetmine reeglid\nViski Lauders - käesoleva Šoti kvaliteeti.\nLiköör "Vana Tallinn" kodus: osa. Kuidas ja mida juua alkoholi "Vana Tallinn"?\nEnamik televiisor "Android"\nMis on alfalagunemine\nKuidas teha sisu "Word 2007". Võimalus automaatne sisu\nValery Dolgov - populaarne mood blogija\nLõuna-Aafrika elanikkonnast. Etnilist koosseisu põlisrahvaste Lõuna-Aafrika\nMaksukoguja - Ã ... tähendus sõna "kõrtsmiku"\nTips armuke: kuidas salvestada kabatšokid korteri\n"Tärpentini pluss": kommentaarid arstid. Seedriõli "tärpentini pluss» (Faberlic)


Hiina kohandatud rõivaste tootjad ja tarnijad - hulgimüügi Soodus A3 tekstiili Printer rõivas - EMÜ PRINTIDA A3 tekstiili Printer\nA3 Tekstiili Printer rõivas\n※No vaja teha ühe sammu lõpetamiseks plaat kiiresti tagamise ※Professional printimise tasandil mõju, täiuslik gradient välja toodud; ※ Üheainsa tõmmise saab ka masstoodanguna; ※ Lihtne õppida ja õppida, ei ole töötajate sõltuvust; ※ Toote uuendused kõrge kvaliteediga värvi mõju eest, toote konkurentsivõime ja suurendada kasumimarginaale.\n1. integreeritud masin, mis ühendab traditsioonilise trükitehnoloogiat kaasaegne otsesissepritse tehnoloogia;\n2. täielikult lahendada puuvilla digitaalse otsesissepritse tehnoloogia;\n3. eriline keskkonnakaitse värvi tindiga, värv on õige ja pestav ja fade;\n4. tarkvara kasutamise on lihtne ja kerge mõista, vaid 30 minuti, instant haarata, teha kvaliteedi, säästa aega ja vaeva;\n5. säästa rohkem kui 70% tehase ruumi säästa rohkem kui 60% tööjõukulusid ja film ja printimine.\nKomplekti kuuluva CMYKWWWW või CMYK * 2\nTrükikiirus: 110 sekundit A4 suurus 1440 * 720dpi\nMaksimaalne Prindi laius 600 * 320mm\nPrindipea kõrgus 1-70mm\nTindi pudel Volum 200ml\nOperatsiooni keskkonda Temperatuur: 16ºC-28ºC õhuniiskus 40-60%\nTindi süsteemi CISS\nPrindi kasutajaliides USB 2.0\nRIP tarkvara AcroRIP\nMõõtmed 870 * 570 * 700 mm\nPakendi suurus 1000 * 610 * 820 mm\nKiire värviline väljatrükk\n※ T-särgid ja muud riided printida ühe A4 suurus muster vaid 20 sekundit, otse masstootmise; värviline, hea värvi püsivus\n※Use imporditavate tekstiil erilist tint; mitte ainult värvikas, vaid ka hea värvi püsivus, trükitud riided ei fade, pestav; tervise- ja keskkonnakaitse\n※Ink on valmistatud vee baasil keskkonnasõbralikke tint. Trükitud riided on pehme ja mugav kanda, ohutud inimese keha ja ei põhjusta reostust tootmise käigus. Tint prinditakse otse riideid, mis ei raiska trükkimise ja värvimise protsessi; Värvisüsteem\n※No käsitsi käsitsi dekodeerimine nõutakse, lihtsalt lisada tinti otse 440 ml * 8 tindikassett, tõhusust ja hõlpsalt; korduvate printimine on kunagi shift ※ peen disain, uuesti printimine, kunagi vahetustega, masside;\n※ Taiwani servo mootor, suure täpsusega, kiire reageerimine, korrake positsioneerimistäpsus kuni 0,05 MM; ※CSK kruvi ja lineaarne juhend: tagada sujuv ja stabiilne toimimine, kõrge positsiooni täpsuse, madal müratase ja pikk eluiga. Kõrge stabiilsus ※ karastatud klaasist Tööplatvorm on kõik terasest struktuur, ja seadmete kasutamine on stabiilsem.\nErinevaid Prinditav riided\n※ Puhas puuvill, polüester, puuvill, polüester, spandex, lycra, bambusest fiber või muud segatud puuvillane ja keemilised kiud saab kasutada tüüpi riided, ei ole piiratud, t-särk, puuvillane group, kampsun, aluskiht särk, denim, aluspesu jne.\n※Apparel design Double: riided mängulauast, valmis pardal lõigatud tükk trükkimine, projekti mõju eelvaade;\n※ Rõivas tehases: Riide trükkimine, nahast trükkimine, nahast printimine nahast kott trüki- ja teiste nahktoodete;\n※ Isikliku kultuuri särk: reklaam, särk, isikupärastatud t-särk värviline väljatrükk, riided printimise töötlemine, paar särk, vanema-lapse särk;\n※ Ekraani printimise tehases: kõrge kvaliteediga värviline väljatrükk, värviline väljatrükk, ekraani trükkimine ja printimine;\n※ Pulmapiltide: t-särk pulm särk, paar art kultuuri särk;\n※Other värviliseks printimiseks: kõrge kvaliteediga värviline väljatrükk kogu korter kangad.\nHot Tags: a3 tekstiili printer rõivas, Hiina, tootjad, tarnijad, hulgimüük, kohandatud, lahtiselt, allahindlus, madal hind, tasuta proovi\nPaari: Väike formaat 40x60cm tasapinnaline UV-printer DX5 prindipeaga\nJärgmise: Tekstiili printer rõivaste jaoks\n90 x 60 cm Trüki suurus Desktop UV printer\nUV-printeri kork top\nUV lamp UV printerile


Rahvuslane: Europerestroika ja rahvakultuuri häving\nMajandus teaduste magister\nAnalüüsides meid ümbritsevas toimuvat, jõuame üsna kiiresti arusaamisele, et oleme hakanud üks-ühele kordama seda, mida me nõukogude korra puhul vihkasime ja mille nimel selle riigi iseseisvuspüüdlused üldse alguse said. Seda, mida tol ajal vihkasime, oleme hakanud pidama loomulikuks ja isegi vajalikuks.\nEesti riiklik iseseisvuspüüe sai alguse teatavasti fosforiidisõjast. Fosforiidisõja sisuks oli olukord, kus meie suure kodumaa suurettevõtted tahtsid hakata kaevandama meie maavarasid ilma kohalike elanike nõusolekuta. Tänaste poliittehnoloogiliste võtetega oleme aga jõudnud niikaugele, et oleme isegi õnnelikud, kui välisriiklikud korporatsioonid meie maavarasid kaevandama hakkaks. Sest sellega kaasneb hulgaliste madalapalgaliste töökohtade teke. Rahva arvamus selles osas on aga sootuks teisejärguline. Õigemini on rahva arvamus poliittehnoloogiliste vahenditega kujundatav nii, nagu võimueliidile ja korporatsioonidele vaja on.\nKuidas loodi eeldused Eesti paljaksvarastamiseks?\nAga tuletame meelde, kuidas selline allakäik alguse sai. Nagu traditsiooniliselt, oli algatuseks vaja riigipirukas jagada eri ministeeriumite vahel. Seejärel jagati need ministeeriumid eri poliitjõudude vahel, Nagu meile jaga ja valitse printsiip õpetatud oli sai meie iseseisvus alguse poliitiliste parteide loomisest kes omavahel vastanduksid seejärel sai see võim jagatud erainevate ministeeriumite vahel ja vaimne kodusõda võiski konkurentsikeskkonnas alata. Vaid nii loodi eeldused maa ja rahva paljaksvarastamiseks ja kultuuriliseks hävinguks. Kuna meil endal juhtiv kaader olukorra muutmiseks puudud siis lääneriigid aitasid aga igati kaasa meie niinimetatud iseseisvumisele, ``. Kuna meil endil juhtiv kaader ja ideoloogia enda huvides toimiva riigi loomiseks puudusid siis sai meie iseseisvumine täita vaid võõraste huvide teenindamise eesmärki. Nii võetigi valvelseisak pangorjuse kehtestamisele Eestis, mis tänaseks päev-päevalt aina rohkem nõukogudeaegset klikimajandust meenutab. Isegi poliitpartorgilised käilakõned on tagasi, kuid seekord Brüsseli kinnimakstud bürokraatide esitluses.\nMeie niinimetatud taasiseseisvumise järgsel perioodil on suur osa meie territooriumist kingitud Venemaale. Meie väljarändemahud, välisvõlg ja väljastpoolt saabuva toiduabi maht on ajaloo suurimaid ning Eesti ei ole võimeline ennast toiduga varustama. Just toiduga varustamisvõime on aga iseseisva riigi esmane tunnus, rääkimata meie endi huvides toimivast haridussüsteemist.\nMeie ülikoolid vorbivad Brüsseli onudele uuringuid eurorahade kasutamise efektiivsusest, täpselt samamoodi, nagu omal ajal tehti ülevaateid kommunistliku viisaastaku plaanide täitmise kohta. Osa ülikooli seltskonnast on aga keskendunud mobiiliäppide parseldamisele Silicon Valley-sse täpselt samamoodi, nagu „Dvigateli” tehase kommunistlikud noored aitasid omal ajal kaasa Nõukogudemaa kaitsevõime tugevdamisele, jättes kõrvale kohalike ühiskonnaprobleemide lahendamise.\nMeie bürokraatlik aparaat teeb endiselt ennastsalgavat tööd võõra kultuuriga rahva maaletoomiseks, nagu tegi nõukogude ajalgi. Samal ajal, kui meie oma 60 000 last elab allpool vaesuspiiri.\nKahetsusväärselt vaatavad Eesti Kalevipojad seda kõike pealt, sest nende tasalülitamiseks piisab illusiooni loomisest, et nende ainus elu eesmärk on olla konkurentsivõimeline tööjõud meie suure kodumaa avarustes. Omal ajal saadeti sellised vennad riiklikul initsiatiivil Siberisse. Kuna rahvas sellega rahul ei olnud, siis asendati see aegamisi BAM-i ehitusega. Selleks piisas rahapressi käivitamisest. Sama skeemi kasutatakse edukalt ka tänapäeval.\nEestis käiva kultuurigenotsiidi tunnused\nMeie õigusruumile on igapäevane, et meie põhiseaduslikku korda rikutakse süsteemselt, sest meie suure kodumaa seadusandlus pidi olema ülimuslik meie omamaise seadusandluse suhtes – täpselt samamoodi, nagu nõukogude korra ajal. Veelgi enam, meie kohtusüsteemi huvides ei ole tagada Eesti põhiseadusliku korra toimimine oma kodanikkonna kaitseks. Põhiseadusliku korra kehtimine on aga riigi esmane tunnus. Kui see puudub, siis puudub ka riik.\nAeg ajalt jääb aga tunne et meil kehtib ka nõukogude aegne kord mille põhiseaduses oli kirjas et kohalikud omavalitsused ei kuulu riigijuhtimise instantside hulka. Kui aga kohalikud omavalitsused ei kuulu riigi juhtimis instrumentide hulka siis nad järelikult vaid alluvad nendele. Kui põlisrahvaid juhitakse võõraste kultuuriliste printsiipide alusel siis see on vägivald, mis on läbi ajaloo viinud põliskultuuri hävinguni. Meil on loodud ühiskond kus tavakodanikule esitatavad kohustused domineerivad õiguste üle. Kolonjaalkorra reeglitele omaselt otsib ta pidevalt endale juhti kellele alluda. Nii olemegi jõudnud riiki kus riiki saab käsitleda kui rahva kallal vägivalla rakendamise instrumenti, mitte kui ühiskonda ülesse ehitavat ja rahvast anbistavat süsteemi. Sellises olukorras saa demokraati juhtida rahvast vaid vägivalla ja pettuse abil kus ebakompetentne vähemus valitseb rahvast vägivalla ja pettuse abi. Sellele viitab nii geneetiliste kui kultuurilise julgeolekuohtude kasv.\nKa maksustruktuur on meil kujundatud nii et see ei soosiks ise hakkama saava põliskultuuri levikut sest linnas tööd tegev ori on riigile majanduslikult alati efektiivsem kui ise hakkama saav peretalu kus kulude tulude tasakaal hoitakse nullis et kümnist võtta ei saaks. Just selline perekonnamudel tuleb hävitada kui riigiaparaadile ebaefektiivne element.\nJärk järgult on toimunud orjastavat kapitalireligiooni soodustavate positsioonide loomine ja kodumaise kapitalikorra allakäik. Seda kõike on toetatud vastavate seaduste ehk pühakirjatekstide kaudu. Ka see olukord vastab üks-ühele nii kristliku korra kui nõukogude korra repressiivokupatsioonile.\nJärk-järgult on soodustatud meie kinnisvara välisriiklikele investorite kontrolli alla minekut – sama eesmärgi saavutasid ristirüütlid tule ja mõõgaga. Nõukogude ajal lahendati probleem aga omanike küüditamisega. Praegu piisab kontrolli saavutamiseks aga maailma teises otsas rahapressi käivitamisest.\nKoloniaalkorrale omaselt on loodud olukord, kus mida vähem on okupeeritavatel aladel tootvat maad, seda kõrgem on maa hind. Nii on läbi ajaloo võõrutatud põlisrahvaid end oma toiduga varustamisest. Nii on läbi ajaloo koloniaalmaades juurutatud toidusõltuvust koloniseerijast. Lõpptulemusena oleme jõudnud iseseisvusaja alguseaja ekspordimaa-staatusest impordimaa-staatusse.\nMeie ühiskondlik juhtimistasandi allakäiku kinnitab inimeste koondumine linnadesse, sest ääremaade haldusvõime puudub. See kiirendab edukalt traditsiooniliselt põliskultuuride geneetilist ja vaimset allakäiku veelgi ning on seda teinud läbi koloniseerimise ajaloo.\nKui eelkirjeldatu ei ole täiemõõtmeline kultuuriline genotsiid, siis mis asi see on?\nKultuuriline riigipööre Eestis\nTuleb välja, et meil on toimunud kultuuriline riigipööre. See on toimunud järk-järguliselt kohaliku võimu nõrgendamise, müüdava poliitika kaudu, kus müüdavaks on osutunud isegi äraostmatud.\nMe tahtsime üles ehitada oma rahva huvides toimiva riigi, kuid tuleb välja, et ehitasime üles hoopis koloniaalmaa, mis täidab endiselt eelkõige võõra võimu ambitsioone ja alles seejärel tegeleb oma rahvaga. Kuna aga võõra võimu ambitsioone on alati rohkem kui me neid täita jõuame, siis kohalike murede lahendamiseni ei jõutagi.\nNagu ka nõukogude ajale, on tänapäevalegi iseloomulik, et äärealad peavad leppima tõukekeskuse staatusega, sest niinimetatud tõmbekeskused toimivad kui keerised, mis saavad olemas olla vaid ääremaade arvel. Lääs on igati kaasa aidanud selle kolonisatsiooni läbiviimisele ja – nagu perspektiivina „Euroopa manifestis” kirjas on – „rahvusriigid on meie tuleviku-Euroopa igand” ja „me peame jõudma Euroopa rahvuse loomiseni”, mille sisuks on ilmselt tarbijaühiskonna kasvatamine, millele igasugune rahvuslik eneseteadvus risti jalus seisab.\nNõukogudeaegne avalikustamine on asendatud euroopalike kaasamise heade tavadega. Selle kaudu on loodud võimalus tavakodanikke harjutada igasugu perverssustega. See tähendab seda, et võimutasand loob teatava teesi, mis rahvale ei meeldi, olgu selleks siis kas internetinuhkimise legaliseeriv seadus või pereseadus, mille rahvas kiirelt pedeseaduseks ümber ristis. Tulemus on olnud üks: selgitada välja veel elusolevad kodanikuaktivistid ja pakkuda neile võimalust ametkondadega vaidlema asuda – riiklikud uuringud ja valitsuspartorgia contra kodanikuinitsiatiiv. Paraku paremat kodanikuinitsiatiivi tapmismeetodit annab välja mõelda. See seletabki, miks mitte ükski rahva pakutud ja Jääkeldris arutelu all olnud idee pole rakendust leidnud. Kõige selle õigustamiseks piisab vaid demokraatia sildi külge riputamisest.\nPerversne ühiskond on juba olnud\nMu sõbrad, kõik see on juba olnud. Kui jaksate vaadata minevikku, siis leiate, et oleme üks-ühele kordama hakanud nõukogudeaegse stagnatsiooni tunnuseid. Loomeliitude pleenumil; millest meie riik alguse sai, nimetati seda otse välja öeldes hullumajaks. Kuid praegune niinimetatud kultuuri ja vaimueliit ei julge ta enda suud lahti teha sest muidu tõmmatakse eurorahade lutt suust ära.\nKui nõukogude kord surus naistele selga töötunked ja suunas nad tööle sõjatööstustesse, siis tarbijaühiskonna religioon paneb meestele selga seelikud ja kõrge kontsaga kingad ja ajab nad vabaduse tõestamiseks paraadile või teleekraanile sõutama. Sind, mu kallis sõber, pannakse kogu seda klounaadi vaatama ja kaasa elama sest muidu sa pole täisväärtuslik vabakodanik.\nTelevisioon täidab tänapäeval evangeeliumi rolli, kus perverssused saavad normiks. Selle tulemusena olemegi saanud perversse ühiskonna, mis aina kaugeneb inimühiskonnale omastest väärtustest. Ka poliitikast kujuneb antud olukorras geiparaad, kus määravaks saab vaid isaste näiline ilu, mitte mõistus ja sellel baseeruva asjadest arusaamise olemasolu.\nIvo Õunpuu 18. jaanuar 2016 17:03\nIkka peab vägisi asjalikku ja põhiosas igati argumenteeritud artiklisse sisse toppima mingeid haigeid müütilisi eelarvamusi "kristlikust koloniaalkorrast" ja ristirüütlite "tule ja mõõgaga" toimuinud sunnist? Ühe poolharitlasest eesti paganajõmmi kompleksid Euroopa kristliku tsivilisatsiooni ees ei lase tal asju vaadata ilma ideoloogiliste silmaklappideta ning ei võimalda mõista pooli asjugi, mis maailmas toimunud ja siiamaani toimuvad, eelkõige kapitalistliku pangandusorjuse olemust ja põhjuseid ning loomuõigusel põhinevaid tervemõistuslikke alternatiive sellele. Tubli, härra Eiland, lahmige aga umbropsu edasi, teie maavillased targutused tõelisi peremehi sugugi ei häiri.


Jooksmine on mõnus: March 2011\nUneaeg ja taastumine\nKiirel ajal kiputakse sageli une arvelt aega näpistama. Ka mul jäi töö mõttes tippajal une jaoks tavapäraselt vaid 6 tundi. Mõnikord hommikuse kiiremate treeningutele sai mindud 5 tunnise une järel. Tagajärjeks tavapäraselt kõrgemad hommikused pulsid ning raskused kvaliteettreeningutel jooksule keskendumisega. Selged viited, et oht ülekoormuse tekkeks ning peaks rahulikumalt võtma ja puhkama.\nPeale paari nädalat kõrgemad hommikusi pulsse otsustasin, et proovin, kas korraliku uneajaga saan tagasi ree peale. Jooksmises pausi ei tahtnud teha kuna treeningud on olnud tõhus abimees vaimsest tööpingest vabanemisel.\nKatsusin sättida päevarütmi selliselt, et tööpäevadel tuleks uneaega ca 8 tundi ning nädalavahetusel magada senikaua kuni und (ehk 9-10 tundi). Peale 1,5 nädalat tundus, et lisauneaeg hakkas toimima. Hommikune pulss läks taas alla tavapärase 47 löögi. Ka treeningutel on nüüd kergem minek. Seda nii lõigutreeningutel kui taastava krossi ajal.\nErialases kirjanduses rõhutatakse uneaja tähtsust. Mida pikemaks läheb trenniaeg seda rohkem tuleb kavandada aega puhkuseks. Inimene õpib ikkagi pigem enda vigadest kui teiste kogemusest. Ei uskunud, et korralik uni võib omada sellist mõju. Tunnen, et puhanuna tehtud trennist on rohkem kasu ning ka rasked treeningud ei ole niivõrd koormavad kui teha neid jääkväsimuse pealt.\nParafraseerides tuntud ütlust” Puhata, puhata ja veel kord puhata!”.


Robert Lewandowski.Foto: EPA/Scanpix\nToimetas Mihkel Talivee, 5. juuli 2020 09:30\nBayern alistas tulemusega 4 : 2 Leverkuseni Bayeri. David Alaba viis tiitlikaitsja 16. minutil juhtima, jõudes sihile otse karistuslöögist. Serge Gnabry duubeldas kaheksa minutit hiljem eduseisu, teisel poolajal lõi meeskonna kolmanda värava Lewandowski.\nSeejärel suutsid vastased Bayerni väravaluku lahti muukida, Manuel Neueri selja taha saatis palli Sven Bender. Kuid 89. minutil sai Lewandowski kirja oma teise tabamuse ning kuigi Kai Havertz jõudis üleaja viiendal minutil veel penaltipunktist sihile, polnud tiitlikaitsja võidus enam kahtlust.\nÜhtlasi võitis Bayern klubi ajaloo 20. Saksamaa karika. Teist aastat järjest võideti nii meistriliiga kui ka karikas.\nFinaalis kaks väravat löönud Lewandowski on see hooaeg saanud kirja tervelt 51 tabamust, seda kõigest 43 mängus. 31aastane poolakas jõudis esimest korda karjääri jooksul ühel hooajal 50. väravani. Seejuures on tal võimalik seda arvu veel suurendada, sest Bayern on veel konkurentsis Meistrite Liigas. Kaheksandikfinaali avakohtumises alistati Londoni Chelsea tulemusega 3 : 0, sari jätkub augustikuus.


Kommentaarid: TUNNE VAGIINAT! 10 olulist seika, mida on vaja teada seksist ja vagiinast\nOhtuleht.ee, 7. august 2021 13:00\nLälka/ 7. august 2021 22:00\nVaska ütleb ikka, et bizda dolžnaa pahnit bizdoi, a ne Krasnoi Moskvoi.\nmees/ 21. veebruar 2021 16:52\nkeel ikka peenise peale liikuma, mitte ümber, mõnu punkt on ju teadagi kus meestel, nii nagu naistel kliitorii\nEmm suure mga/ 21. veebruar 2021 15:06\nÜkskord kostus vagiinast Eesti hümn! Pidin püsti tõusma.\nPoiss/ 21. veebruar 2021 14:15\nNina vastu kliitorit ja keel mokkade vahel liikuma.\nnaine/ 21. veebruar 2021 14:28\nkeel ikka kliitori peale liikuma, mitte mokkade vahele, mõnu punkt on ju teadagi kus naistel, nii nagu meestel peenisepea\n./ 21. veebruar 2021 14:02\nVagiina on maailma parim asi...\nLaivi/ 21. veebruar 2021 13:00\nNii uus ja vinge artikkel, et esimesed kommentaaridki kirjutati enne avaldamist ära, juba 3. juuli 2019?\nNõustun kirjastuse sponsoreerimise tingimustega/ 21. veebruar 2021 12:23\nKas eestlannad on alasti nii rõvedad, et peab scanpixi pilte avaldama?\nJL/ 22. veebruar 2021 08:51\nNad on ropud ja sisemiselt prostid. Leidsite nüüd suguelundites teema ,mida vaagida.\nNO NII,,KAS IKKA KÕIK SEKSUTAVAD/ 21. veebruar 2021 08:15\nON EESTIS MEHI ERINEVAID JA SEE OLUKORD ,,VÕI HEA TERVIS KEHTIB KA NAISTE KOHTA ,,, ENAMUSEL ON IKKA OMAD ,,SOOVID ,, TUNDED JA ERI SEKSI VAJADUSED\nEi ühtegi normaalset/ 21. veebruar 2021 01:08\nKüll te olete labased\nuhuhh/ 20. veebruar 2021 20:04\nvana tuttav ju, kyll on alati heatahtlik ja väga monusa lohnaga\n20. veebruar 2021 19:40\naga ma ükskord otsisin kaua aega oma naise g punkti, pärast tuli välja, et see oli hoopis tema õel...\nRUUNAVERE EMANE/ 20. veebruar 2021 19:09\nKord töötas mind 85 aastane härra ning äkki tuli tupest nii kõva pahvakas tuult,et taat arvas rongi tulevat.Hüppas püsti ja pani kodu poole punuma...\nJuhtus/ 13. juuli 2019 18:37\nkord tuppetuul nii vali olema et lapsed hakkasid teises toas nutma.\nRUUNAVERE EMANE/ 20. veebruar 2021 19:14\nMeil juhtus sama asi aga üks lastest oli juba 35 aastane.Ning tal olevat teises toas ihu imelikuks läinud.Kui vanad Teie lapsed olid,kui tuul tupest tuli???\nSee hais ongi see, mis meestel kõvaks ajab\nTunnen küll, / 8. juuli 2019 20:33\nkui tänaval vastu tuleb, ütlen tere!\nüheteiskümnes seik/ 8. juuli 2019 10:03\nSeda annab isegi mõnele rikkale vanamehele pähe tõmmata ning karvad lõua all sõlme siduda. Siis pole tollel enam pääsu!\nRUUNAVERE EMANE/ 20. veebruar 2021 19:24\nVaata,et liiga kaua peas ei hoia.Ätt saab vingumürgituse...\njäreldaja/ 8. juuli 2019 09:58\nNo päevade ajal seksimine on tõesti ekstreemsus. Kuid teisest küljest, seksist üldse loobumine peaks ju hea olema? Ei valusid ega muid ebamugavusi. Järeldus: kaastundest meeste vastu oleks naistel mõistlik üldse mitte abielluda ega meestega läbi käia. Kui seks nii palju ebameeldivusi põhjustab. Seksivad need, kellele see meeldib.\nPre-pre-pre.../ 7. juuli 2019 11:01\nImelik on see eluke.. mu teisel poolel algas see ''üleminek'' vist juba 10 aastat varem.\nMiks/ 7. juuli 2019 09:45\nIlmselt lõhn ja maitse sõltub ka söögist ja üldisest tervislikust seisundist. Meeste sperma ju ja erineva maitsega, oleneb mida söönud joonud. Päris klimbirohkel ajal ei seksiks vast. Aga päevade lõpus see pole probleem. Õhk ilmselt poisist?\nnaine/ 6. juuli 2019 19:21\nkusjuures on vahel tulnud jah, õhk vist pääseb sisse ja tuleb puuksuna välja. jube piinlik, aga tavaline elu ju.\n5. juuli 2019 20:07\nMina tunnen näiteks liiklusseadust.Aga need kes liikluses käituvad pehmelt öeldes imelikult, võibolla sellised oskavad õhtulehte vähe paremini valgustada.\nto 20:53/ 5. juuli 2019 09:18\nNaine jah. Võiksoma keha rohke austada. Mhega ei juhtu midagi aga naine saab ärapeetud kal.suks ja sol.iäm.riks, kuhu pistetase kõiksugu asju sisse ja kust tuleb välja mida iganes. Naine võiks olla ilusam.\nWanamees/ 4. juuli 2019 20:59\nEi tea, kuidas küll enne Õhtulehe ilmaletulekut inimkond hakkama sai ja välja ei surnud? Kuidas nad need aastatuhanded vastu pidasid?\nIkka/ 4. juuli 2019 20:53\nnaine tahtsin öelda\n4. juuli 2019 19:24\nah et võib kostuda hääli? väga hea, preili, mängige siis mozartit... :P\nmees 60 / 4. juuli 2019 14:17\nkõigil on erinevad ka tunded välimus jne kellel on vajadus kellel sportlik huvi kellel lihtsalt täita oma nn naise osatähtsust umes et tee kähku ma tahan magada\n4. juuli 2019 08:24\nNäpuga nelsä muuasjaga moosna.\nEi saa aru/ 3. juuli 2019 23:48\nNäpuga tunnen aga selle teise asjaga ei. Partnerid on samuti öelnud, et ei tunne.\nKelam/ 3. juuli 2019 22:30\n3. juuli 2019 21:45\nKuule ,õpetlane", oma lapsele võid selliseid asju seletada kui ta on olemas.Arvad,et ilma ÕL õpetusteta elavad inimesed teadmatuses või oli jälle keegi "lugeja" hädas.\nmic/ 3. juuli 2019 21:24\nHuvitav,mis lastetoale selliseid tarkusi nagu "seksida võib ka päevade ajal" jagatakse? Esmakordselt kui näed end partneri verega koos olevat on muidugi elamuslik.


Vahetatakse - leiti 804 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "vahetatakse" leiti 804 faili\nvahetatakse on MP3'ed, mis on muusikafailid.\nKeredetailide ühendamine, küljekarbi vahetamine.\nTartu Kutsehariduskeskus Autode ja masinate remondi osakond APL 12 Kristjan Kikkas Aruanne Juhendaja Margus Ainsalu Tartu 2014 Sisukord Sissejuhatus Alguses räägin erinevatest keredetailid...\nLk. 10-37 1.Oskab üldjoontes iseloomustada agraar-, industreaal-, ja infoühiskonda põhitunnuste alusel! Põllumajandusajastu ehk agraarühiskond (6000-7000a eKr. kuni 18.saj keskpaik): ühiskond, mille enamik liikmeid tegeleb põllumajandusega, kalapüügiga, karjakasvatmisega ja kus tööd tehakse peamiselt käsitsi. Toodetakse elatamiseks, vähesel määral ka...\nSooline võrdõiguslikkus on naiste ja meeste võrdsed õigused, kohustused, võimalused ja vastutus tööelus, hariduse omandamisel ning teistes ühiskonnaelu valdkondades osalemisel. 4. Ühiskonnamudelid. Tooge välja igale ühiskonnamudelitele iseloomulikud jooned. - Põllumajanduslik e agraarühiskond - naturaalmajandus: suurem osa toodangust jääb enda tarbeks, ülejääk vahetatakse tarvilike asjade vastu. Inimesed elavad maal, tegelevad põlluharimisega, rahamajandus tagaplaanil, peamine rikkus on põllumajanduslik maavaldus. - Tööstus- ehk industriaalühiskond – teaduse ja tehnika areng, rahakapitali olemasolu, tööjõud, masinatega töö, linnastumine ehk urbaniseerumine, rahamajandusel väga suur roll, tarbimine, tööliste organiseerumine aja jooksul: võideldi välja in...\nMis on raha? See on mark, mille vastu vahetatakse kaupa. Seda, mis on tehtud spetsiaalsest paberist, nimetatakse sularahaks. Lisaks sellele on käibel ka metallist mündid. Raha ei pea aga alati olema paberist ja käega katsutav  see võib olla ka...


Kas peate meid lollideks?\n– 24/01/2014Rubriik: Arvamus\nKas asi on tõesti jõudnud nüüd nii kaugele, et riigieksami tulemuseks võib 2014. aastal olla vaid 1 punkt, et noor saaks kooli lõpetada? ÜKS PUNKT! Kaks võimalust: kas noori peetakse lollideks või püütakse nende elu kergendada. Muud loogikat siin olla ei saa.\nHaridus- ja teadusministeeriumi kodulehel on selgesõnaliselt välja toodud: “Õpilane, kes kogub eksamil vähemalt ühe punkti, aga ei ületa keeletaseme saavutamist nõudvat punktimäära, saab gümnaasiumi lõpetada, aga talle ei anta keeletaseme tunnistust.” Justkui jackpot neile, kes tunnevad, et koolis käimine ja eksami sooritamine on nagunii ebaoluline. Kuid miks nad siis üldse koolis käivad?\nÜhe-punkti-süsteem tekitab mul kurgus kriipiva tunde ja paneb küsima, kas riik tõesti nii vähe minult ootabki?\nIlmselgelt teeb see ühe-punkti-süsteem õpilasi laisemaks ja tõmbab nii mõnelgi meist motivatsiooni alla. Enne oli vaja vähemalt õppida, isegi siis, kui sa ei tahtnud seda teha. Kuigi sel juhul tekib taas küsimus, et mida te koolis käite siis? Kindla peale oli enne mingi osa õpilasi, kes mõni aeg pärast kooli lõppu tänasid süsteemi, mis sundis nad õppima. See, kes eksamite ajal pidas õppimist võib-olla mõttetuks, on nüüd õnnelik, et ta ikkagi pidi tarkust omandama ja eksami ära tegema – NORMAALSETELE punktidele.\nVõib-olla püüab uus süsteem just südametunnistusele koputada, pannes noort inimest ise mõtlema, kui tõsiselt ta eksamit võtab, arvestades, et läbi ei kuku ta niikuinii.\nSamas, kas selline süsteem tõstab kooli lõpetanute üldist taset? Alles pidid õpilased saama vähemalt 50 punkti, siis vähemalt 20 punkti ja nüüd siis 1. Minu arvates peaks piiriks jääma siiski 20 punkti. See on mõistetav, et kõigil ei ole matemaatilisi supervõimeid ja kirjandites jutt ei jookse, aga 12 aasta jooksul koolipinki kulutades peaks ikka 20 punkti jagu mõistust kahe kõrva vahel olema küll. Ja kui ei ole, siis jah… 12 raisatud aastat.\nLisatud: 24.01.2014 / 00:36\nSinuga samal arvamisel, olen sinuga ühel keelel ja meelel. “Vanake”\nLisatud: 24.01.2014 / 08:04\nLaps ei saa aru, et ei õpita teistele vaid iseendale. Mis mure see on kellegi võõrale, kui keegi käib koolis ja teeb ka eksami, st. ta lõpetab kooli kasvõi ühe punktiga?\n50 punkti mees\nLisatud: 24.01.2014 / 10:18\nKoolile või iseendale? Kui käiakse 3 aastat gümnaasiumis ja siis minnakse selle peale, et 1 punktiga teha eksam, siis mul maksumaksjana tekib küll küsimus, et mis kuradi pärast seal koolis siis üldse vaja käia oli. 3 aastat söpradega teatrit tegemas?\nLisatud: 24.01.2014 / 19:46\nmaksumaksjana on mure väga suur, kui võõras laps käib paar aastat gümnaasiumis, aga ühel hetkel otsustab ikkagi koolist ära tulla ega tee ka punkti peale lõpueksameid? Mis siis maksumaksja süda ütleb? Võtab suure kruusitäie palderjanitilku?\nOI MAI VÕI!\nLisatud: 24.01.2014 / 21:43\n… suure kruusitäie palderjanitilku … :-O\nNeid tilku tilgutades suurde kruusi – et ikka kruus täis saaks! – läheb maksumaksjal südamevalu üsna varsti üle. :-)\nLisatud: 24.01.2014 / 09:10\nLisatud: 24.01.2014 / 09:17\nSellega eraldatakse sikud lammastest. 1 punkti lõpetajal puudub võimalus kõrgkoolis jätkata ja ka ametikoolides kus konkurss.\nLisatud: 24.01.2014 / 13:38\n1-punktiline piir stimuleerib gümnaasiumi vabatahtlikkuse printsiipi – gümnaasium pole kohustuslik. On ju teada, et gümnaasiumis ei käida seadusejärgselt, nii nagu põhikoolis, vaid väga otseselt valmistutakse ülikooliks. Juba kümnendast klassist hakatakse valmistuma gümnaasiumi kulminatsiooniks – riigieksamiks. Seega on õpilase, kes selle tee valinud ja riigi raha kulutamas on, enda asi, missugusele tulemusele ta õpib. 1-punktiline piir vabastab õpetaja vastutusest ja kannab kogu vastutuse üle subjektile endale: gümnasistile, kes saab just nii kergelt või raskelt edasi järgmisesse loogilisse etappi, ülikooli, kuidas ta sooritab riigieksami.\nUut PGS-i ei tasu lugeda otsides ainult märksõnu “riigieksam” ja “1-punkt”. Gümnaasiumi lõpetamiseks on vaja sooritada NORMAALSELE tulemusele.\nLisatud: 24.01.2014 / 13:39\nGümnaasiumi lõpetamiseks on vaja sooritada koolieksam NORMAALSELE tulemusele.\nTo prioriteedid paika\nLisatud: 24.01.2014 / 15:52\nVabatahtlikkuse printsiip- sul on õigus valida, kas lähed gümnaasiumisse või mitte. Gümnaasiumis õppimine ja riigieksamite tulemus küll asjasse ei puutu.\nLisatud: 24.01.2014 / 18:43\n“Kindla peale oli enne mingi osa õpilasi, kes mõni aeg pärast kooli lõppu tänasid süsteemi, mis sundis nad õppima. See, kes eksamite ajal pidas õppimist võib-olla mõttetuks, on nüüd õnnelik, et ta ikkagi pidi tarkust omandama ja eksami ära tegema – NORMAALSETELE punktidele.”\nSiiamaani PEAB eksami normaalsetele punktidele ja õppima, sest üldiselt need, kes gümnaasiumisse lähevad, ei püsi seal seeski, kui absoluutselt vaeva ei näe. Ja ju siis midagi ikka kahe kõrva vahele jääb. Teine asi on muidu siis, kui kool lihtsalt veab õpilasi läbi gümnaasiumi, et jumala eest neid üldse oleks.


Jaan Ehlvest ja Viktor Kortšnoi maletavad Pühajärve kiirmaletruniiril - Eesti Ekspress\nKuum 26. november 2010\nJaan Ehlvest ja Viktor Kortšnoi maletavad Pühajärve kiirmaletruniiril\nRahvusvaheliste suurmeistrite Jaan Ehlvesti ja Viktor Kortšnoi osalemine kaunistab 26. -28. novembril toimuvat traditsioonilist Pühajärve kiirmaleturniiri.\nJaan Ehlvest Delfi lugeja foto\nJaan Ehlvest maletas viimati Eestis seitse aasta tagasi. Kutse tulla Pühajärvele maletama võttis Ehlvest vastu heameelega. Enne turniiri jagas Ehlvest nelja päeva jooksul Pühajärve Puhkekeskuses maletarkust Eesti tulevikumehele Ottomar Ladvale, kes tuli suvel Serbias Euroopa noorte kiirmale meistriks.\n“Viktor Kortšnoid võib kindlasti pidada 20.sajandi malelegendiks” ütles turniiri idee autor Urmas Randma ning lisas “ Kortšnoi oli pretendent male maailmameistri tiitlile aastatel 1962-1987 ning samuti peetakse teda üheks kõigi aegade parimaks turniirimaletajaks.” Viktor Kortšnoi tuli neli korda maailma tugevaima malemaa NSV Liidu tšempioniks. Emigreerunud 1976.aastal Läände, mängis ta 1978.a. erakordset rahvusvahelist tähelepanu pälvinud MM-matši Anatoili Karpoviga.\nPeakorraldaja Stamina Spordiklubi juhatuse liige Urmas Randma lisas turniiri taset kommenteerides, et lisaks Ehlvestile ja Kortšnoile osalevad Pühajärvel ka Eesti suurmeistrid Kaido Külaots ja Meelis Kanep ning rahvusvahelised meistrid Riho Liiva, Aleksander Volodin ja Olav Sepp ning põhjamaade tippmaletaja, suurmeister Tomi Nyback Soomest.\nKultuuritegelastest osalevad lavastaja ja näitleja Roman Baskin, kirjanikud Jüri ja Ülo Tuulik, teatritegelane Jüri Järvet jun jne. Meediategelastest osalevad turniiri Igor Rõtov Äripäevast, Priit Leito TV3-st ja meediakonsultant, Gerd Kanteri tiimi juht Raul Rebane. Ärimaailma esindajatest väärib kindlasti märkimist investeerimispankur Olev Schults, kes on tulnud males amatööride maailmameistriks.\nPühajärve Rahvusvaheline kiirmaleturniir toimub juba üheteistkümnendat korda. Koguni 32 maletaja hulgas osalevad kõrvuti suurmeistritega malefanaatikutest kultuuri- ja sporditegelased, ajakirjanikud, ärimehed. Maletajad on jaotatud tugevusgruppidesse mis määrab mõtlemisaja pikkuse (näiteks 1 grupi ja 5 grupi suhe on 2:18). Süsteem kus suurmeistril on 2 minutit mõtlemisaega malefanaatiku 18 minuti vastu muudab partiid väga pingeliseks ja üllatusterohkeks.\nXI Rahvusvahelise Pühajärve Kiirmaleturniiri Peakorraldaja on Stamina Spordiklubi ja peatoetaja Pühajärve Puhkekeskus. Turniir algab reedel, 26.novembril kell 19.00 ja lõpeb pühapäeval, 28.novembril kell 13.00\nSel aastal saavad malehuvilised esmakordselt igast voorust vaadata 4 - 5 partiid LIVE's. Samuti kannab need partiid üle rahvusvaheliselt väga tunnustatud maleportaal Playchess\nXI Pühajärve Kiirmaleturniiri tulemused ja LIVE partiid


Galerii: noore pere vähem kui 10 000 euroga ehitatud kodu - Ehitus ja viimistlus - Kodustiil\nGalerii: noore pere vähem kui 10 000 euroga ehitatud kodu\n14. juuni 2018, 8:10\nOma esimese kodu rajamisest räägitakse alati kui millestki väga kulukast. Üks noorpaar on aga hoopis teist meelt.\nTaylor ja Steph Bode ehitasid oma 52-ruutmeetrise maja vähem kui 10 000 euroga, vahendab Inhabitat. Nii soodsalt õnnestus neil läbi ajada seetõttu, et ehituseks kasutati peamiselt taaskasutusmaterjale.\nNoore pere omaehitatud maja.\nArhitekt Mike Reynoldsi loomingust inspireerituna rajasid noored endale võimalikult maalähedase kodu, mis oleks inimesest võimalikult sõltumatu ja säilitaks soojust ning kohaneks aastaaegadega.\nEhitamise ajal elasid Taylor ja Steph tillukeses telgis. Maja kavandasid nad nii, et osa seintest on maa sees, mis aitab paremini soojust hoida. See tähendab, et kütta on vaja vähem ja küttekulud on madalamad.\nMaja puitosad on ehitatud krundilt langetatud puudest. Ülejäänud materjal on puhas taaskasutus, mis saadud ehitusplatsidelt ja internetist. Kasutatud on ka vanu rehve, klaaspudeleid ja plekkpurke. Ka aknad on taaskasutus.\nEluruumide põrandad on valmistatud savi, liiva, põhu ja vee segust ning viimistletud kanepiõliga. See annab põrandale mõnusa sooja välimuse. Seinte ja ka mööbli valmistamiseks on kasutatud vana küüni laudu.\nNutikoduga kaasnevatest kuludest koduomanikele sageli ei räägita Loe artiklit\nPärnusse kerkib Eesti mõistes väga unikaalne puidust kortermaja Loe artiklit\nPereema nutikus võimaldas kodu uuenduskuurilt kümneid tuhandeid eurosid säästa Loe artiklit\nFotod: äsjavalminud kortermaja kogub ülemaailmset kuulsust 3 Loe artiklit\nHaabersti uue ringristmiku foorid ajasid liiklejatel harja punaseks Peaspetsialisti sõnul on fooriprogrammid veel seadistamisel! 2 Loe artiklit Vaata galeriid\nKiiruseületaja väitis kohtus, et auto kiirendas ise 1 Loe artiklit


Saare maakonna õdesid õdede liidus esindav Margit Raudsepp soovitab kunagi õendust õppinuil tervishoidu naasmiseks Tallinna tervishoiu kõrgkooli kursusele minna.\nSügisel algava projektipõhise kursuse eesmärk on tuua tervishoidu tagasi õed, kel on küll õendusalane haridus, kes aga ei kuulu tervishoiutöötajate registrisse.\nKõrgkooli õppejõu Kadri Kööbi sõnul on projekt “Õed tagasi tervishoidu” hea alternatiiv, kuidas viimastel aastatel Eestis suurenenud õdedepuudusele leevendust tuua.\n“Ehk leiduks ka Saaremaal mõni inimene, kes soovib õendusesse tagasi tulla,” ütles Kuressaare haiglas õena ja Kuressaare perearstikeskuses pereõena töötav Margit Raudsepp, kelle sõnul on ka Saaremaal õdesid puudu.\nEilse seisuga otsis Kuressaare haigla töötukassa kaudu oma meeskonda anesteesia-intensiivraviõde ning õde, kes töötaks kirurgiaosakonnas.\n“Seega – kes õeks õppinutest tunneb, et tahaks sellena töötada, haaraku aga härjal sarvist,” julgustas Raudsepp. “Mõni aasta tagasi tuli meil kaks inimest õenduse juurde tagasi, nemad käisid ka haiglas praktikal.”\nRaudsepa sõnul tunneb ta pereõena, et inimesed väärtustavad selle ameti esindajaid. “Patsiendid leiavad, et ka pereõde võib olla spetsialist, mitte lihtsalt perearsti sekretär,” rääkis Raudsepp. “Arstid ju usaldavad meid seda tööd tegema.”\nTallinna tervishoiu kõrgkool korraldab kursust “Õed tagasi tervishoidu” juba neljandat korda. Mullu läbisid kursuse 25 inimest, kes sooritasid õppe lõppedes õe teooria- ja praktikaeksami ning kanti tervishoiutöötajate registrisse, mis on õena tööle asumise õiguse alus. Vastuvõtt sotsiaalministeeriumi rahastatavasse õppesse hakkas pihta eile.


Orgita küla Vassi ja Telliskivi kinnistute detailplaneering - Detailplaneeringud - Märjamaa Vallavalitsus\nOrgita küla Vassi ja Telliskivi kinnistute detailplaneering\nMärjamaa Vallavalitsuse 20.11.2012 korraldusega nr 885 on suunatud Märjamaa valla Orgita küla Vassi ja Telliskivi kinnistute detailplaneeringu eskiis avalikule väljapanekule.\nDetailplaneeringu eskiisi avalik väljapanek toimub 3. detsembrist 17. detsembrini 2012. a tööpäeviti k 8.00–17.00 Märjamaa Vallavalitsuse fuajees (Tehnika tn 11 78304 Märjamaa alev) ja Märjamaa valla kodulehel.\nVäljapanekule järgneb avalik arutelu 17. detsembril 2012. a. k 16.00 Märjamaa Vallavalitsuse ruumis nr 6 (Tehnika 11 Märjamaa alev).\nMärjamaa Vallavalitsuse 02. oktoobri 2012. a. korraldusega nr 741 on algatatud Märjamaa vallas Orgita külas Vassi ja Telliskivi kinnistutele detailplaneeringu koostamine (50402:001:0228 ja 50402:001:0227) ja kinnitatud lähteseisukohad, samas on otsustatud mitte algatada keskkonnamõju strateegilist hindamist.\nDetailplaneeringu eesmärk on määrata kinnistul ehitusõigus, parkimise ja liikluse korraldamine, tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad, keskkonnakaitselised abinõud ja haljastuse ning heakorrapõhimõtted. Vassi maaüksusele planeeritakse tanklate, söögikohtade, äride ning logistikaga seotud äripinnad. Telliskivi maaüksusele planeeritakse parkla veoautodele ning puhkeotstarbel pargiala. Planeeritava ala suurus on ca 13 ha.\nkui ehitusprojekti koostamisel ja ehitiste püstitamisel järgitakse detailplaneeringuga seatud tingimusi ja õigusaktide nõudeid, ei kaasne detailplaneeringu ellurakendamisega tõenäoliselt olulist negatiivset keskkonnamõju;\nMärjamaa Vallavolikogu 20.06.2000.a. määrusega nr 11 kehtestatud Märjamaa valla üldplaneeringu järgi jääb planeeritav ala äri-, teeninduse, väikeettevõtluse maale. Seega vastab koostatav detailplaneering kehtivale üldplaneeringule;\ndetailplaneeringu elluviimisega kaasnevad avariiolukordade tekkimine viiakse miinimumini võttes arvesse Eestis kehtivaid õigusakte, projekteerimisnorme ja standardeid;\nDetailplaneeringu koostamise algatamiseja lähteseisukohtade kinnitamise ning keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmise otsusega saab tutvuda tööpäevadel Märjamaa Vallavalitsuses (Tehnika 11; Märjamaa alev; 78304 Raplamaa) ning Märjamaa valla kodulehel dokumendiregistris: http://avalik.amphora.ee/marjamaavv/document.aspx?id=98975\nOrgita ettevõtluskompleks DP algatamise teade.pdf


Korter investeeringuks - millised on riskid? — Latipac OÜ\nÜürnikud tulevad ja lähevad. Aga ühe lahkumise ja uue leidmise vahele jääb reeglina vähemalt mõni nädal, kehvemal juhul kuu või rohkemgi. Ka sel ajal tuleb sul maksta laenumakseid ja kommunaalkulusid. Mõni jätab ka kommunaalkulud tasumata või jääb kuumakse võlgu. Samuti ei pruugi üürikorterite nõudlus ning üürnike valmidus maksta nõutud hinda keskpikas perspektiivis nii kõrgel püsida. See on seotud nii demograafiaga(rahvaarv väheneb), uute korterite ehitamisega, mis suurendab pakkumist kui ka riigi tegevusega, kes praegu ähvardab hakata hoopis ise Liivimaa parimaks üürileandjaks.\nMajanduskeskkond muutub. Sa võid kõik õigesti teha ja ideaalselt läbi kalkuleerida, kuid majanduskriisi sa ilmselt ette näha ei suuda. Või mõne olulise sektori eksportturgude ära langemist või nii edasi. Ühesõnaga, targem on oma kalkulatsioonides olla äärmiselt konservatiivne palkade ja üürihindade kasvu osas ning pigem eeldada, et miinusmärgiga Euribor on siiski ajutine anomaalia.\nKa makse tuleb maksta. Täna on Eesti üüriturg küll suures osas must, äärmisel juhul tumehall. Kuid ilmselt see niimoodi pikalt ei kesta. Esimesi samme on riik selles suunas ka juba astunud, kuigi reaalset kasu pole neist sammudest hetkel veel loota. Siiski pigem toimub muutus varem kui hiljem.\nKinnisvara üürimine kinnisvara kiirmüük Kinnisvara müük kinnisvara ost kinnisvara kiirost korteri üürimine korteri kiire müük korteri kiirost korteri kiirmüük city24ee kvee Pindi Uus maa