parimad aastad: aprill 2006\nSee on rubriik, mida siin eriti ei ole. Ning enda poolt võin lubada, et eriti ei tule ka. See on rubriik: kommenteerin-maailma-lugesin-midagi-muljetavaldavat-ja-ei-saa-vait-olla. Seekord siiski. Rubriik: sotsiaalsed probleemid.\nEilses nädalalehes andis intervjuu ühe Lõuna-Eesti linna kiirabi koolitusjuht. Tuttav inimene, kes poolteist aastat tagasi õpetas mind isiklikult veenist verd võtma. Et ma saaksin korraks liituda teie kunstirühmitusega, minna nendega välisreisile, korraks kahelda kõiges, kohtuda kõigi oma personaalsete deemonitega järgemööda, osaleda rühmituse etenduses med-õena ja lõpuks saada kirgastava kogemuse osaliseks. Kuna sellel kiirabi koolitusjuhil oli kunagi mu elus oluline karakterosa, lugesin ma eile ta intervjuu läbi. Ja sain teada järgmist: maal teatavasti juuakse palju. Salaviina. Ja salaviinandusest on tekkinud omamoodi alternatiivne pangandussüsteem. Kui küla joodikud (st enamus mehi) saavad kätte oma pensioni või sotsiaaltoetuse , viivad nad sellest suure osa kohaliku salaviinamüüja kätte. Nagu koolitusjuht ütles: deponeerivad. Süsteem on järgmine: kui lähed iga salaviinapudeli järgi eraldi, maksad 30 kr tükist. Kui maksad ette, saad 28 krooniga.Näiteks. Lisaks on võimalik ettemakstud raha pärast erandkorras muuks otstarbeks välja võtta. Näiteks kui keegi on end vigastanud, viiakse kiirabiautoga haiglasse ja on ette teada, et ta peab sealt kohe ise tagasi tulema. Siis sõidab kiirabiauto küla salaviinaärika ukse taha ja toob patsiendile 50 krooni bussiraha. Muljetavaldav.\nLisaks sain teada, et üksikud vanainimesed , kellel on diagnoos , mille puhul väljakutsest ei saa keelduda, näiteks astma, lõbustavad end kiirabiga mitu korda ööpäevas. Kuna antud koolitusjuht on väga võluv ja vaimukas, on see ka mõnes mõttes mõistetav.\nJa kolmas asi: on väga rumal ja ohtlik, eriti maal, õnnetuse või haigushoo korral jääda kiirabi ootama. Nagu Eestis tehakse. Ameerika traditsioon, et inimene, keda naaber pussitas või kes sai infarkti, viiakse ise haiglasse, pidi olema palju parem.\nBaariloo järg: kohtasin paar tundi tagasi kesklinnas oma kunagist klassivenda. Üsna tuntud muusik ja vahepealne alternatiiv-stiiliikoon. Tal oli just elekter välja lülitatud. Arve oli pikka aega maksmata olnud -- järgmine samm oleks vist väljatõstmine.\nSee on sedalaadi uudis, mille puhul ei suuda algul oma kõrvu uskuda. Nagu teeks teine nalja. 29-aastast kõrgharidusega inimest, kes on oma alal täiesti olemas, ei tõsteta ju koos oma girl-friendiga korterist välja. Sedalaadi lood, mida olen viimasel ajal kuulnud : keegi viidi pärast korporatiivses joomingus osalemist praktiliselt letaalse joobega haiglasse. Keegi ei mäleta, kuidas ta oma sõrme murdis. Väga tunnustatud noorel maalikunstnikul pole aastaid olnud haigekassakaarti. Ega mul ka pole, aga ma arvasin, et see tütarlaps on oluliselt etableerunum kui mina.\nIgal juhul küsisin klassivennalt, kas ta tüdruk ei töötanud mingis restoranis ettekandjana. "Ei , oli vastus. "See oli kunagi ammu. Kuu aega. Ta on veel laisem kui mina".\nIgal juhul helistasin neile pool tundi tagasi. Tundub, et veinimaja vakantne töökoht läheb ringlusse.\nPostitaja: Aurora kell 18:45 1 kommentaar:\nJärgneb autentne reportaazh, kirja pandud otse sündmuskohas.\nTöötasin päeva baaris. Proovisin. Lihtsalt niisama. Sattusin pühapäeval vanalinnas asuvasse lokaali, millel on hispaaniakeelne nimi ja mis määratlebki end kui Hispaania-tüüpi veinimaja. Suur valik korralikke veine. Tapas. "Hubane" sisekujundus. Koht, mis sellest kõigest hoolimata on peaaegu alati tühi. Märkasin pühapäeval sinna sattudes silti: otsitakse tööjõudu. Rääkisin noore poisiga, kes seal tööl oli ja kellel oli silmnähtavalt igav. Viimast järeldan sellest, et ta tegi minuga, kes ma seal kedagi ootasin, ainsa külastajana, pidevalt juttu.\nIgal juhul andis poiss mulle omaniku numbri ja ma käisin intervjuul eile. Ja täna oli proovipäev. Kuidas ma selle kogemuse hetkel, kui möödas on 2,5 tundi, kokku võtaksin: SITAKS IGAV.\nTöö seisneb põhiliselt ühe koha peal passimises, mingil määral asjadel silma peal hoidmisel ja keskmiselt 2 inimese, kes korraga saalis viibivad, teenindamises. Aeg venib kohutavalt. Mis võib eriti hirmus olla, arvestades 16-tunniseid tööpäevi. Kui nii võtta, on tohutult madal palk arusaadav, see on alla Eesti keskmise, tuntavalt.\nMakstakse ju inimestele nende hariduse, kogemuste, karisma, isiksuse, oskuste eest. Mida ainulaadsemad, seda rohkem. Antud juhul ei vajata minust mitte midagi. Põhiliselt seda, et ma lihtsalt olen ja hingan. Et veri käib mu soontes ringi ja rakutasandil toimub ainevahetus. Väga, väga harva, arvestades, et klient tuleb keskmiselt 1 tunnis, peab mu ajukeemia olema piisavalt tasakaalus, et ma suudaksin käsitleda kohviaparaati või röstida saia. Kui ma näeksin vaime või kuuleksin hääli, oleks asi hull. Muidu mitte.\nJust nüüd tuli keegi mehike ja ma valmistasin talle punase pestoga võileiva ja tassi teed. Ma ei suutnud kohe aru saada, kuidas toimib teesõela mehhanism. Omanik, kergelt hapu näoga (vist) minuealine naine heitis mulle ette, et kui klient tuleb, pean ma püsti hüppama, nagu tema seda tegi. Mina lõpetasin lauset. Oma märkmepaberil. Ei hakanud seletama, et noorte kunstnike klubi ettekandjad küll näitavad attitude`i ja see, mis omanik mulle tööintervjuul rääkis, et teenindaja ei tohi pilku püüda, ei pruugi olla õige suhtumine. Kui oleks, miks on neil nii vähe kliente? Ta vaatas eile mu roosasid mustade täppidega sukki ja teatas, et proovipäevale tulles pean kandma musta seelikut, musti või ihuvärvi sukki ning musta triiksärki. Viimasel on krael pärltikand ning see varjab suurepäraselt suurt punase joonega tabelit, mis on tätoveeritud mu südame kohale, teist tattood paremal käsivarrel, põletusjälge grillrestist sealsamas ja last but not least : nõelajälge vasaku käe küünarveeni kohal -- doonorlus. Mul on juuksed kinni, kontaktläätsed ning roheline silmameik punase glitterlaineriga koosmõjus -- seda vaatan ma pidevalt kohvimasina peegelduselt. Sest mul on nii igav. Aknalauas joovad kolm naist , kellest üks on vist Ekspressi majandusajakirjanik, juba kolmandat tundi ühte pudelit roosat veini. Ma pidin selle pudeli lahti tegema, tellijale maitsta anda ning siis kolme klaasi välja valama. Ma tegin kõike valesti, nagu baarmen, kelle statist ma täna olen, mulle hiljem seletas. Kõigepealt tuleb kork kätte saada, mitte korgitser sellest läbi torgata. Ja silt tuleb kliendi poole hoida. Ja klaase ei võeta enda kätte. Ega valata kolmveerandtäis ega küsita siis: Kas valan selle ka välja? Mida ma kõike tegin, kuna kuulasin pealt selstkonna vanima daami juttu oma üleminekuaja äriplaanidest.\nSiinkohal märkmed lõppevad. Ära tulin pärast neljandat tundi. See, et ma sinna tagasi ei tule, oli selleks hetkeks piisavalt konkreetse kuju võtnud mõte. Mulle ei meeldinud see seisund, mida selline töö eeldab: pidev ooterezhiim; mitte piisavalt rutiinne tegevus, et viiks transiseisundisse ning vabastaks mõtted ega ka midagi, mis nõuaks strateegilist mõtlemist või pakuks adrenaliini. Lihtsalt tappev igavus. Olukord, kus klaaside poleerimine on teretulnud vaheldus. Ja mõne päeva pärast on lõplikult kadunud ka väljakutsed nagu: kuidas avada teesõela? kus ongi need oliivid? kui palju piima kahe klaasi latte jaoks?\nHelistasin omanikule, tänasin võimaluse eest asja proovida ja ütlesin, et sain aru: see töö ei sobi mulle. Ta tundus imestunud: nii ruttu ? Ta oli öelnud, et neil on tööjõudu hädasti vaja. Pole ka ime, arvestades makstavat palka. Jootrahaga ma eriti ei arvestaks, kuna kliente on nii vähe ja hinnad nii kallid. Isegi soomlastest abielupaar maksis oma kahe ülehinnatud majaveiniklaasi eest täpselt. Ok, mina polnud proff, aga ametlikult tööl olnud staazhikas baarmen ei saanud ka midagi. Ta oli läbinud sommeljeede koolituse ja rääkis, et see ala huvitab teda tõeliselt. Veinid ja muu . Ise lugesin seal leti taga passides läbi Kalev Keskküla veinigiidi paar peatükki, pealkirjadega nagu : Miks inimesed joovad? ning Kas joomine on kahjulik? Edasi kirjeldati veinivalmistamise tehnikat ning siis järgnes veinide analüüs aastakäikude järgi ja muu spetsiifika. Ma pigem pooldan raamatu Out of It: Cultural History of Intoxication autori seisukohta: inimesed joovad, et muuta oma teadvusseisundit: see on inimkonna kui liigi üks põhivajadusi. Ja kolmesajakroonine pudel roosat veini kolme peale 2,5 tunni peale on selle kontseptsiooni järgi absoluutne aja ja raha raiskamine. Otsekui seda alateadvuslikult kompenseerides suitsetas kena Ekspressi majandusajakirjanik lakkamatult. Mul on inimesi jälgides kohati tõeliselt hea meel, et jätsin suitsetamise maha. Ma ise tegin sama, vähemalt väljas käies ning olin ise veendunud, et tegu on erandolukorraga. Et ma tegelikult ei suitseta. Eriti. Mitte. Olen veendunud, et see tütarlaps arvas enda kohta sama.\nIroonilisel kombel sain kohe pärast baarist lahkumist kokku kahe alternatiivgaleristiga -- meil oli sünnipäevast saadik plaanis üks ametlik kokkusaamine ja asjade arutamine. Kuna väljas hakkas mingi hetk külm , siirdusime edasi odavasse Balti jaama tagusesse baari. Iroonia ei seisne mitte selles kokkusaamises, vaid asjas, mis mulle seal venelasi täis karaoke-baaris kohale jõudis. Et seal baaridaam olla oleks mitmes mõttes parem. Palk on arvatavasti sama (Tallinnas ei olegi madalam võimalik, ega Võruski vist....). Tippi saab kindlasti rohkem , sest inimesi käib tohutult enam .Ja kui klaasi veini eest küstakse kolm korda vähem, tõuseb käsi ka jootraha andma. No ei veena baarmeni põhjendused, et nende eksklusiivne veinimaja on tühi , kuna nad asuvad inimeste liikumistrajektoorist eemal -- seda vanalinna absoluutses südames! Ei ole vaja küsida klaasi veini eest 65 ja suupistetaldriku eest 70 krooni! Turist ka ei lähe sinna, kus kedagi ees pole . Ja actionit on Balti jaama taga samuti -- mis välistab katatoonilisse seisundisse vajumise. Ning attitude on lubatud. Asjad ei ole tõesti tingimata need, millistena nad pealispinnalt paistavad!\nJa laupäevane sünnipäev oli lõppenud kaklusega. Ühel alternatiivgaleristil oli sõrmeluu murdunud, mille ta avastas järgmisel hommikul. Ning kiirabisse jõudis ta veel päev hiljem, sest vahepeal oli tal piisavalt halb olla , et mitte luumurru valule reageerida.\nPostitaja: Aurora kell 05:15 15 kommentaari:\nMa annan endale aru, et kõlan nagu need new age segod, keda ma kunagi eemalt/kõrvalt võõristusega kuulasin segast peksmast, aga kunsti ei saagi enne teha, kui molekulid ei ole õiges asetuses. Ma ei olekski oma eelmist näitust saanud teha varem, sest ma lihtsalt ei saanud seda teha varem! Me ei oleks Auroraga kunagi saanud varem teha viimast näitust, me ei oleks midagi saanud vägisi teha rühmitusena, soolona, kunstina, filmina, kirjandusena, blogina. Kunagi ei saa lähtuda paanikast, et ei tee. Paanikast, et jäädakse kõrvale või paanikast, et ei olda võrdsed. Sest maailm ei tööta nii. See on rumal ettekujutus ja paks loor silmade ees. Asjad sünnivad siis, kui nendeks on materjali, kui on, millest nad koosnevad. Kõik, mis on muu või teistmoodi esile kutsutud, on feik. Ja seetõttu mõttetu. Asjade sünnimaterjali saab koguda absoluutselt igalt poolt ja seda tulebki teha. Siin ei olegi muud teha kui luua, päriselt. Kui imeliselt lihtne on kõike teha, kui meeltes ja kõhus ja peas ei ole seda kuradi krampi, mis takistab. Ja mida tegelikkuses ei ole olemas.\nPostitaja: Aurora kell 20:47 Kommentaare ei ole:\nRubriik: ringilaaberdamine. Ehk siis: nädalavahetus. Reedel oli endise kursusekaaslase ( kes õppis kunagi maali kateedris minuga koos pool aastat), näituse avamine galeriis, mis vist pretendeerib elitaarsusele. Kunstnik, kellele ma pole suutnud sobivat S.-tähega algavat pseudonüümi välja mõelda , rõhutas, et ma oma ema kindlasti ta näitusele viiksin.Et ta tahaks kunagi midagi koos teha. Mu emaga. Avamisele oli Elle ka kutsutud, aga tal on viimasel ajal pidevad liigesevalud ning ta poleks jaksanud Balti jaamast need mõnedsajad meetrid jala käia. Mis on muidugi faktina jube. Aftekas oli odavas Kopli baaris.\nGalerii suhtumisest ei saa ma aru: nad hindavad end üsna kõrgelt, samas ei käi seal peale avamist arvatavasti keegi. Ere varakevadine valgus toob esile räpased helehallid seinad . Avamisel galerii poolt midagi ei pakuta, neile vähestele , kes sinna kohale tulevad. Galerii töötajad käivad rongi omaenda dzhinnipurkidega. Mitte et see oluline oleks ja mitte et päevakangelane poleks seda mingi hetk kompenseerinud, aga pisiasjadega närutamine tundub alati vastik. Et neil on kahju sellest kahest purgist helehallist värvist, mis määrdunud kohad seintel ära kataks ja neil on kahju paari veinikanistri peale kuluvast mõnesajast kroonist. Üür on samas üle Eesti keskmise palga.\nMa ise selle kultuuritehasega selliseid asju endale küll ei lubaks. Ja mulle ei maksta minu organiseerimis-ning suhtekorraldamistöö eest midagi. Ma arvan, et sellega on nüüd hästi palju muutunud. Tehasega. Ma nimelt kutsusin põhitüübi välja ja rääkisin talle kõigest, mis mind on seni häirinud. Õnnistatud idee. Pärast seda helistab ta mulle ise ja saatis mulle autojuhi järele, kui tehases asja arutasime. Ootan seda näitust juba.\nOlengi vahepeal tööd teinud , vaheldumisi pidudega. Eile oli alternatiivgaleriis Annikki sünnipäev, mida ta pidas koos ühe kena graafikat õppiva tütarlapsega. Annikki on ühe alternatiivgaleristi soomlannast pruut. Olin kutsutud õhtul kella kaheksast , aga kui olin kell kolm kesklinna jõudnud, et mingeid kultuuritehase asju ajada, sain sõnumi, et nad juba alustasid Eva ateljees. Kui kella neljaks akadeemiasse jõudsin , kaasas tänaval vastujalutanud selle seltskonna keskealine guru (lugeda seda ilma irooniat), oli pidu juba suhteliselt hoos. Tore oli. Mulle tehti paar huvitavat ettepanekut.Üks neist äärmiselt ootamatu. Selle vara alustamisega on muidugi see häda, et kogu peo tsükkel paigutub ajateljel teisiti , muudmoodi kui ülejäänud maailmal. Kui jõuad sünnipäevale kell kümme ja sõidab kuue tunni pärast taksoga koju , on kell juba neli öösel .Ja kõik on loomulikku rada kulgenud. Kui võtad takso kell kümme , et viia Lembit (kes oli ka juhuslikult Tallinnas ja kelle ma ka alternatiivgaleriisse kutsusin) tema sõbrannaga kontserdile ning lähed ise koju magama, on nelja tunni pärast täiesti väljapuhanuna üles ärgates tunne, et oled millestki olulisest ilma jäänud. Sest kell on kaks öösel. Igal juhul oli see impulss nii tugev, et ma sain veel linnas Lembitu ja tema sõbratariga kokku ja me jalutasime koos jala koju. Neile oli veel kohvipaus minu ateljees enne edasi jalutamist. Ühes urkas, mis kunagi ei maga, nägime veel ühte sünnipäevakülalist. See oli just kaineks saanud, maailma peale üsna pissed off ega suutnud vastata küsimustele , kuidas ja millal sünnipäev lõppes ega ka sellele , kellega ja kuidas ta sinna urkasse jõudnud oli. Ta lihtsalt ei mäletanud. Ta oli ühe ühise tuttava peale südamest pahane ning oli teise ühise tuttavaga just kakelnud ja kurtis, et valus on. Mul endal on grillimisresti jälg käsivarrel . Seal galerii aias oli grillipidu nimelt. Õnneks see roosa triip ei valuta enam.\nIgal juhul pean nüüd neid asju ajama hakkama, mis sünnipäeva äkkalguse tõttu tegemata jäid.\nPostitaja: Aurora kell 12:21 2 kommentaari:\nNäituse järelkaja on see, et meiega tahab koostööd teha keegi, kelle kohta Niina ütles, et ta on kultusfiguur. Mulle kõlas lihtsalt nimi tuttavalt, kuigi tema teoseid olin näinud. Lubas varsti pikemalt rääkida.\nMuidu on lihtsalt kevad.\nJa Estonia talveaeda oli kolinud verekeskus. Vereandmisel (ja ka medõe rollis olemisel, tuleb mainida) on minu meelest sügavalt teraapiline mõju. Aitab isegi unehäirete puhul, nagu eile nägin. Ma pole nädalaid nii väljapuhanult ärganud kui täna hommikul.\nPostitaja: Aurora kell 09:49 Kommentaare ei ole:\nNäitus maha võetud. Hm. Selleks korraks siis jälle möödas. Mis siis ikka, linnuke cv-sse ja südamesse üks koht jälle rahulikumaks. Või siis mitte.\nPostitaja: Aurora kell 22:28 Kommentaare ei ole:\nEilne Krahlis-käik venis väga pikale. Kuna ma mingitel perioodidel suudan kuulata ainult primaarset popmuusikat, tundus Eesti biitmuusika õhtu ainuõige valik. Nojah. Tegelikult olid õhtu naelaks U.-tähega Lõuna-Eesti linnast kohale transporditud hullumeelne trubaduur( nagu vilets Valgre) ning samast linnast pärit "bluusilegend". Olin peol koos Noora ja Vadimi, produtsentidest abielupaariga. Kuna esimesena lavale roninud "trubaduur" oli kohutav, tegelikult õnnetu poolhullumeelse üle irvitamine, läksime Vadimiga vahepeal minema. Noorte kunstnike klubisse. Tagasi jõudes oli tudisev bluusilegend juba lõpetanud. Kuulsin, et ka teda oli kaaslinlasest trubaduur ärritanud ja ta oli selle muusikat lavalt võrrelnud okastraadi rebimisega läbi emise suguelundi. Loomulikult rahvalikus sõnastuses.\nMulle tundus üksinda meie kõrvallauas tudisev legendaarne misiganes üks hetk südantlõhestavalt kurb. Mõtlesin, et vaene mees, kunagi ümbritsesid teda pärast esinemist gruupid, aga nüüd on ta armetu ätt, täiesti üksi ja värisev. Et tooks talle tema õnnepäevad hetkeks tagasi ja räägiks paar minutit juttu. Mida ma tegingi. Selle tagajärg oli see, et pool tundi hiljem tuli tema minu juurde ja küsis öömaja. Et korraldajad on asja ära unustanud ja et lähimad sõbrad elavad Keilas -- järgnes loetelu mingitest kuuekümnendate aastate gänginimedest. Mis tast sai -- ei tea.\nIgal juhul lõppes minu õhtu vanade kunstnike klubi (fotograaf Annile õpetas must naine tantsimist) ja legendaarse keldriurka järel Noora ja Vadimi juures.\nKust läksime hommikul edasi Noora eksabikaasa vapustava merevaatega korterisse. Taaskord kokkupuude alternatiivse elustiiliga -- korteriperemehe näol, kes mingi hetk rääkis , kuidas nüüd peaks katusele minema püstolist laskma -- ainus probleem olevat tema relvaseif. Mis on ühendatud alkomeetriga -- nii et purjus peaga pole võimalik püssi paugutama hakata. See oli iolnud tema rikka naise idee. Õige kah. Korteriperemees oli naljakas tegelane: näha et kunagi tunnustatud kui väga ilus mees (ega tal praegugi viga polnud), kelle kirjeldamiseks kasutas Vadim kahte sõna: Ostap Bender. Aga kellega võib luurele minna.Tema, st korteriperemehe uusim plaan oli hakata müüma Viru väravate juures bussist kiirtoitu. Mu silma hakkasid vastavad nimekaardid kusagil riiulil. Kui ma temalt peavalu vastu ibuprofeeni küsisin, pakkus tüüp mulle hoopis morfiiniküünlaid. Mida ei julgenud siiski proovida.\nNägin kuulsat dokki kvantfüüsikast, mis liigutas mind sügavalt. Ja Tühiranda, mis ei liigutanud üldse.\nJa muide, ma sain teada igasuguseid huvitavaid asju. On selline periood. Asjad ja inimesed tulevad minu juurde. Hästi palju sünkroonsust ja kokkulangevusi. Sisemine mootor, mis on nüüd mõnda aega käinud täiskiirusel, näitab siiski normaalrezhiimile tagasipöördumise märke. Ega kaua ei jaksakski. Selline periood, kus sees oleks nagu kõrgepinge -- see on rohkem välkjärelduste tegemiseks ning varjatud seoste , inimeste ja asjade ning nendes oleva potentsiaali märkamiseks. Millest lood uue baasi, millest uuel tasandil edasi minna. Kuni järgmise korrani. Viimati oli selline murrang poolteist aastat tagasi. Ning mulle tehti ettepanek astuda loodavasse parteisse. Seda nüüd, mitte 2004. a. lõpus.\nPostitaja: Aurora kell 01:13 Kommentaare ei ole:\nÕõvastav on see tunne, kui ei hooma oma tegude tagajärgi. Skeem on sarnane umbes sellele, kui mina sünnitan lapse, laps sünnitab omakorda, nemad omakorda, kuni tekib tohutu võrgustik, mida võibolla keegi põnevama meelelahutuse puudumisel sugupuu-uuringutena üles tähendab. Mina olen see tüvi, kust hargnemine algab - ja ma ei kontrolli tegelikult, kui kaugele ja kui sügavale miski kasvab. Samamoodi ei kontrolli ma öeldud sõnade, antud suudluste, tehtud näituste või mille iganes tagajärgi. Kui nii võtta, siis on seda isegi naiivne tahta. Ja ühtlasi teistel naiivne loota. Sest ma ei ole/ei taha olla vastutav oma lapselapselapse sarimõrvarist tütre eest. Päriselt ka. Aga tulles õõvastuse juurde tagasi - lihtsalt need selguse hetked, kui saad aru/teada, et sinu teod on mõjutanud jäädavalt kellegi teise elu, on ilged. KUI sa muidugi juhtud hoolima kas sellest teisest või inimestest üldse. Teatud enesetäiuse kontsentratsiooni puhul on see muidugi kökimöki. Aga kui kõik su närviotsad on lahti ja puudutavad midagi, mida sa ei kontrolli enam, siis...\nPostitaja: Aurora kell 01:00 Kommentaare ei ole:\nBlogidest. Ma tahan sel teemal natuke sõna võtta.\nEile helistas mulle sõbranna, et öelda, et ma ühte temaga seotud aspekti enam ei puudutaks. Et see võib ohustada tema eraelu tulevikku. Ok. Erandkorras arvestan sellise sooviga. Pealegi oli tegemist tähtsusetu kõrvallausega.\nAga muidu: blogi näol on tegu uhiuue ja kummalise zhanriga. Üheltpoolt nagu intiimne päevik, mis traditsiooniliselt jääb võõraste pilkude eest varjatuks. Teisalt midagi kolumnitaolist, kus presenteeritakse (eeldatavalt) laiemale lugejaskonnale oma mõtteid ja tähelepanekuid. Selline hübriidzhanr on minu meelest tekkinud maailmas, mis on täis reality show`sid ning kus igaüks usub, et võib olla kunstnik, kirjanik, popstaar või arvamusliider. Võivad nad tõepoolest.. aga see on teine teema..\nInimesed arvavad üksteise kohta kõige erinevamaid asju ning on tihti ka oma parimate sõprade suhtes vägagi kriitilised. Aga nad on ka ise teiste hinnangute suhtes väga haavatavad ja seetõttu jäävad paljud asjad välja ütlemata. Tühjast tekiks tüli ning ega reeglina enda isiku kohta käivat kriitikat niikuinii vastu võeta.\nPäevikusse võib aga igaüks kirja panna, mida soovib. Aga kui see päevik vedeleb kõigile nähtaval kohal? Mis on saanud kunagisest reeglist, et võõraid päevikuid ei loeta? See klassikaline juhtum, et ema leiab oma teismelise tütre päevaraamatu, loeb selle läbi ja kaotab oma tütre usalduse eluajaks.....\nMina arvan, et igaüks võib oma päevikusse kirjutada , mida ta iganes tahab. Ja see on ülejäänute otsustada, kas nad teevad esikaane lahti ja võivad enda kohta midagi soovimatut leida või ei. See on nende risk.\nMina oma tuttavate päevikuid ei loe. Ei Niina isiklikku blogi . Ei Sepot. Ei Sepo austajannat (jah, ma võin ta kohta nii öelda, kui ei viitsi järjekordset N. tähega naisenime mõelda -- mul läheb neid veel vaja.) Ei.....\nMa loen ainult võõraid. Ja neidki enam eriti ei viitsi.\nSee on ülim naiivsus, kui solvutakse millegi peale, mida keegi oma päevikus kirjutab, olgugi see päevik avalik. Ja näitab solvuja ebaadekvaatset maailma-ja minapilti. Perversset soovi kontrollida teiste mõtteid. Ja ärahellitatud lapse soovi olla kogu aeg absoluutse tähelepanu ja heakskiidu keskpunktis. Inimesed, kas te olete Kuu pealt kukkunud? Teie sõbrad, tuttavad, kolleegid, konkurendid arvustavad ja klatshivad teid niikuinii, te ei meeldi osadele inimestele, kes teile naeratavad ja kes teile meeldivad. Täpselt niisamuti nagu teie nendega teete. Ja mis siis? Kõike ollakse nõus andestama, ümber hindama ja ära unustama niikuinii.\nPostitaja: Aurora kell 15:44 Kommentaare ei ole:\nKäisin teises U-tähega lõppevas linnas, seekord Lõuna-Eestis. Täiesti spontaanne idee, kuna eile oli suurepärane ilm ja ma olin saanud natuke raha. Siiri oli mind kutsunud oma avamisele, aga me olime vahepeal tülli läinud. Minu üllatuslik kohaleilmumine lõpetas tüli muidugi kohe. Näitus mõjus täitsa armsalt, palju maalitud õmblusmasinaid. Lembit, molekulaarbioloog, tuli ka. Ja Siiri uus silmarõõm, "tema" bioloog. Kes, tõsi küll, ei tulnud afterpartyle.\nKui suhteliselt väsinud Siiri oli taksoga koju läinud, jäime järgi mina ja Lembit. Ja läksime tema juurde, kus jõime veini, ajasime juttu ning vaatasime lõpuks ära filmi Cocksucker Blues, mille oli mulle andnud galerist Siil.\nKahjuks ei olnud, erinevalt legendist, tegu mitte illusioonepaljastava, halastamatu bändifilmiga, mis on täis seksi kaamerate ees, gruupisid ja drooge. Vaid kõigest kõikuva kaameraga tehtud veniva ja igava koduvideoga, mis on täis drooge, paljaid gruupisid ja purjus bändimehi. Kelle näojoonte vastu ei saa muidugi miski. Muu materjali võiks, ma arvan, leida ka Meie Mehe tuurilt.\nKuna hääletasin mõlemad otsad, sattusin teel nii sinna kui tagasi noorte jutukate yuppide autodesse . Esimese autojuhi kohta sain teada, et ta elab põhiliselt Taanis, tegeleb faasanijahiga, on just ostnud linnukoera ja ratsahobuse. Teine autojuht elas põhiliselt Ameerikas ja tegeles kaljuronimisega. Mulle tundub, et kõrgem keskklass elab elu, millest mul ei ole aimugi. Oleks arvanud, et linnukoerad ja faasanijaht kuuluvad eelmise sajandi inglise maa-aadli elustiili hulka.\nMul on hea meel, et meie näituse kohta ilmus eile mõlemas päevalehes artikkel koos suure pildiga. Minu lemmikaferist tegutseb jälle.\nJa peale eileöist filmivaatamist ning vestlust tundub mulle teadlane kõige glamuursem elukutse. Põrgusse rockstaarid, palju võimsam oleks toimetada valges kitlis laboratooriumis ning teada, et 20 aasta pärast on maailm tänu sinu vastsele avastusele hoopis teine.\nPostitaja: Aurora kell 22:46 Kommentaare ei ole:\nJärjekordne tööpäev uue projektiga - investeering kuskile, millest ei tea, kas see kunagi toimub, kas sellele kunagi toetuse saab või kas sellest maailmale abi on. Minu meelest on kaks võimalust tuleviku poole vaadata. Üks on see, kui näed ees ainult pimedust, tundmatust ja suurt tühjust. See on see sitem variant. Teine on see, kui oled justkui ukse või eesriide ees ja teisel pool on ootamas miljon lahedat ja tundmatut asja, millest saad tilk tilga haaval teada ja mille vahel ehk ka valida antakse. See on siis see parem variant. Esimene pilt on oluliselt väga palju kergem tulema.\nPostitaja: Aurora kell 14:40 Kommentaare ei ole:\nKäisin linnas, mille nimi lõpeb tähega U.\nTütarlapse, kelle nimi lõpeb tähega E., näitus oli ilus. Tekitas mõtteid, kinnitas kahtlusi, mis suunas võib kaasaegne kunst liikuda.\nMida ma kogu kogemusest õppisin: inimesed, kes saavad fondist raha, räägivad, et raha pole üldse oluline, on kõigest vahend, lähevad oma ülbuses koguni nii kaugele, et kinnitavad, et neil on isegi hea meel, kui nad alati raha ei saa -- et las annavad teistele ka vahetevahel.\nInimesed, kes seekord ei saa midagi (mu kunagise kursusekaaslase, kelle nimi lõpeb tähega S. isikus, kui täpne olla) lubavad ennast ära tappa, räägivad, et see, mis nemad teevad, on mitte-kunst ja kahtlustavad vandenõu enda isiku vastu. Inimesed, kes said seekord raha, leiavad, et see on liig mis liig....\nKui tõmmata nuusktubakat ninna läbi rullikeeratud paberraha, peetakse sind narkomaaniks. Ja baaripersonal võtab rahatähe endale, kui selle lauale jätad (tipp?).\nMul olevat kolm rinda.\nKui autojuht ajab alla inimese, kes jookseb teele ja tal on alkoholi jääknähud veres, jääb tema automaatselt süüdi ja läheb vangi.\nKaks asja, mis ma tahtsin öelda. Üks oleks väike lisandus noorrežissööride teemal. Tooks välja kerge võrdluse. Maali või graafika eriala esimese kursuse tudeng ei too naljalt oma esimesi plätserdusi näitusele kõigile kritiseerida ja keegi ei eelda temalt seda ka. Vaid tal on aega mitu aastat harjutada, ateljeed on olemas, värve ikka õppelaenu eest osta jaksab. Noorkunstnikuks saab ta alles siis, kui on kooli lõpetanud ja oma nö "valmis" töödega (vs koolitööd) lagedale tuleb. Filmitudengil on enam-vähem üks variant. Kuigi tegemist on alaga, mis on võrreldamatult keerulisem nii organisatoorselt kui tehniliselt ja seetõttu ka kallim ja ilmselt ideaalis ka kauem harjutamist nõudev, on seal väga iroonilisel kombel vaja kohe tasemel olla. Tudeng saab kooli ajal teha 1-2 filmi ja ta ei saa endale lubada nende sahtlisse tegemist. Mistõttu toimuvad ikka ja jälle tudengifilmide esilinastused, kus alasse mittepuutuvad inimesed saavad maaslamajaid lüüa. Ja kus autorid juba ON noorrežissöörid. Selline vahe on lihtsalt. Vaesus dikteerib meie kõigi elu. See muidugi ei ole vabandus halbade filmide pärast, sest teoreetiliselt on võimalik olla ka kord sajandis sündiv geenius, kes, nagu Sillart ütleb, võib šedöövri ka püksirihmale filmida.\nTeine asi. Teen siinkohal ettepaneku muuta kirjutamise õpetamine üldhariduskoolides valikuliseks. Näo järgi. Ma ei tea, kuidas täpselt, aga võiks juba eos välja selgitada inimesed, kes kirjaoskust kurjasti ära kasutavad ja selle oma idiootsuse kandjaks muudavad. Sest kui inimene on paar aastat õppinud režiid, kooli kino poolt pakutava töökoha pärast pooleli jätnud, korra rahvusvahelise žüriiga tudengifilmide festivalil pläkutanud, kuid ei tee vahet heal ja halval filmil/kaameratööl/dramaturgial, siis EI PEAKS ta kirjutama arvustust ajakirjas, mida piiblina loevad kõik sellel alal tegutsevad inimesed. Ja ma ei räägi siin hetkel isiklikust solvumisest või kriitikast minu aadressil. Ma räägin tohutust kahjust, mida üks aktiivne loll võib teha inimestele, kes teevad oma tööd hästi ja kellele nende töö on nende elu. Eile, kui ma mainitud artiklit lugesin, olin ma valmis selle kirjutaja taolisi idioote tapma. Lars von Trier on Dogville'iga välja teeninud õiguse teha elu lõpuni ainult halbu filme. Ausõna, eile ma oleks ka tahtnud, et minu maffiabossist daddy tuleks ja laseks terve külatäie idikaid maha.\nPostitaja: Aurora kell 14:48 Kommentaare ei ole:\nNaljakas on see siia kirjutamine. Ühelt poolt meeldis mulle rohkem, kui eeldatavalt ei teadnud selle kohta eriti keegi. Siis oli selles ekshibitsionisti naudingut , kes teab, et ta võib vahele jääda, aga päris kindel ei ole. Samas võimalike lugejatega tegelikult ei arvestanud -- et peaks olema nagu mingi Dovlatov -- iga sõna all viis kihti sügavust.\nMinu jaoks oli kogu asjas mingit vabatahtlikult võetud kohustust -- et dokumenteeriks oma tegevusega seotuvat reaalajas , nii et ei peaks vanas eas eriti memuaarikirjutamisega tegelema. (See tundub mulle oluline teema praegu, jäljed ja kõige kadumine. Mulle pole kunagi meeldinud vanad klassikud, kes kirjutavad sügavas keskeas memuaare ja siis lasevad oma minevikel omavahel võidelda. Et kes mis perioodil olulisem oli. Ja vihkavad siis nende erimeelsuste pärast üksteist järelejäänud elupäevade lõpuni.) Ja mis võiks olla sellest kohusest vabastavam kui reaalajas asjade üles tähendamine...\nNüüd läks nii, et Siiri leidis meie blogi kogemata üles ja rääkis sellest Sepo seltskonnas. Millest ajendatuna, vist, tunnistas Sepo sõbranna üles , et tal on ka ja et keegi seda üles ei leia. Siiri, kavalpea, leidis selle siiski. Ma olevat andnud lubaduse, et sellest faktist kellelegi ei räägi. Ma olin eile, meie afterparty tagajärjel, üsna hajevil ja küllap noogutasin talle, ise millelegi muule mõeldes.\nJa mainisin seda fakti siin. Nüüd on Siiri minu peale vihane ja kirjutas siia raevuka kommentaari. Mis on iseenesest tore. Kummalisel kombel ei tundunud siia kirjutamine kuni praeguse hetkeni mulle üldse kellelegi rääkimine. Vaid pigem nagu pudelikeerutamismäng, kus pudeli suu on koguaeg sinu poole suunatud. Et tõde on loomulik.\nMuidu hakkab tüütavaks muutuma varjunimede mõtlemine kasutades meetodit , et võtad nime viimase tähe ja paned selle pseudonüümi esimeseks. Probleem on selles, et S-, O-, L-, I- ja E-tähega lõpevaid nimesid on palju rohkem kui nendega algavaid.\nPostitaja: Aurora kell 23:11 Kommentaare ei ole:\nMul oli tegelikult okas hinges nende noorrezhissööride vastu sellest ajast , kui Niina loobus osalemast tema, minu ja Sepo ühises rühmituses selle kasuks , et õppida filmi. Mäletan, kuidas me Sepoga kirusime nende filme. Ma arvan siiani, et õigustatult. Mul on üldse Sepoga koos veedetud tundidest meeles hästi palju ühist kriitikat väga paljude asjade suhtes. Mis oli kohati konstruktiivne ja genereeris viha maailma vastu. Mis omakorda oli samuti tihti äärmiselt kontruktiivne. Ja mõnikord mitte.\nAga Naatani kohta: Sepo rääkis eile, kuidas tema sõbranna oli olnud tunnistajaks stseenile, kuidas noor ambitsioonikas kunstikriitik Lea oli kureerinud Naatanit: Luba , et teed video valmis. Ja teksti kirjutad ka! --- Ok, ok, aga mul siin tekstis ei ole kirjavahemärke. Lea: See ongi hea. Aga kirjuta selle töö kohta ka. Naatan: Ok, ma võtan ühe õlle ja kirjutan selle siis valmis. Lea: Nii ei tohi! See ei ole professionaalne! Õlut ei võta.\nMaailmas toimib naljakas mehhanism, mis viib sellised inimesed kokku inimestega, kes on valmis nende eest hoolt kandma ja tagant utsitama. Tooma neile kandikul ette võimalusi ja kontrollima, kas kõik vajalik sai tehtud.\nMa ise ei kujuta end ette kummaski rollis päriselt: ei selle kontrollitava (ma tõesti ei vaja kontseptsiooniteksti kirjutamiseks stimulante ning tähtaegadega pole ka mingeid probleeme) ega ka kontrollija rollis. Mingit iseloomutut tüüpi tagant utsitamas, keda ma millegipärast geeniuseks peaksin. Ei, sa ei osta praegu endale alkoholi, sa ju lubasid emmele! Olen kunagi kasutanud meie kunstiprojektis operaatori ja autojuhina endist klassivenda, alkohoolikut. Jah, ma uskusin, et ta on andekas (oligi väga hea operaator, kelle käsi, ime küll, ei värisenud) ja ma teadsin ka, et tal on joomisega probleeme. Mäletan , kuidas tulime kusagilt Lääne-Virumaalt videovõtetelt ja tüüp sattus tagasiteel Rakvere haiglasse tilgutite alla. Hiljem samal päeval kohtusime uuesti ja tüüp hakkas arutlema, kas võtta ühe dzhinni või ei. Et ühelt poolt on talle just veeni kaudu manustatud rahusteid ja vitamiine ja ei tohiks isegi autot juhtida, aga .... Ootuspäraselt jõudis tegelane järelduseni, et mis see üks drink ikka teeb. Mulle jälle tundus nii mind kui teda alandav hakata selle vastu sõdima ja emalikult keelama. Ütlesin, et minu arvates on nüüd jooma hakkamine sitt mõte, aga otsustagu ise. Klassivend otsustas muidugi dzhinni kasuks ja see õhtu lõppes tal nagu kõik eelmisedki. Poole aasta pärast jäi ta purjus peaga politseile vahele (tegu oli autojuhiga!) ja kaotas töö. Arja üritab oma Naatanit ohjata, aga tulemus on see, et Naatan arvab pärast esimest õlut, et nüüd on minek ja esimesele dringile järgneb automaatselt mitu ning mitte koju jõudmine.\nNojah, see kahtlus mul oligi, et ma afteka käigus täiesti ebaadekvaatselt suud pruukisin. Väga, väga võimalik, et solvasin veel kedagi. Alkopiloot käskis eemale hoida Sepost ja Anjast, kelle kohta kommenteeris täna kohatud inglise filoloogist sõbranna, et ta jättis avamisel üsna tigeda mulje.\nAlkopiloot sundis vahtima ühte noort naissoost rezhissööri, kes tundus mulle äärmiselt kütkestav. Mäletan, et mul oli hirmus tahtmine minna seda talle rääkima, aga sundisin end tagasi hoidma. Ja "armastusest" " vihkamiseni" on väga väike samm. Ja lisaks olen ma ta filme näinud. Mis ei avaldanud just muljet.\nLisaks tunnen vajadust nüüd siin välja öelda, et üks algajatest rezhissööridest on väga hea monteerija ja teine on teinud mitu täitsa toredat lühifilmi. Kinnitan seda siin täie teadvuse juures olles.\nAga Arja tundus mulle täiesti tavalisel tasemel reserveeritud, ta ongi selline, koguaeg. Naatanist pole ammu kuulnud, avamisele ta ei tulnud ja pole mulle ka vahepeal helistanud. Mida ta muidu üsna regulaarselt teeb. Kas Arja sellest teab ja kuidas ta minusse nüüd suhtub....Jumala eest, pole aimugi. Aga täiesti ükskõik tegelikult.\nPositiivne on aga see, et eile õhtul helistas mulle New Yorgis elav tuttav, kes on nõus aitama ühe videoidee teostamise juures. Tuttaval on see probleem, et tal on naise keha ja mehe hing. Aga sellest hoolimata on ta endale viimase aasta jooksul leidnud imeilusa noore tüdruksõbra ja temaga oli muidu ka tore rääkida asjadest, mis olid juhtunud aja jooksul, kui me polnud kontakteerunud.\nMa peaksin tegelikult selle videoga tegelema hakkama, sest selle valmimine on aastapikkune protsess.\nSepot nägin eile, tegin ettepaneku bändikoosoleku teha. Ta vastas, et vabalt.\nPostitaja: Aurora kell 16:20 Kommentaare ei ole:\nMinu jaoks oli avamine naljakas sündmus, irreaalne ja veider. Selle näitusega ei ole seda tunnet, mis oli mu enda näitusega eelmise aasta lõpus. Seekordne sündis kuidagi orgaaniliselt ja isegi valutult. Objektiivselt võttes see muidugi ei olnud valutu, subjektiivselt, oma viimast eluaastat silmas pidades - valu või asi. Niisiis oligi kitsas galeriis inimsumma vaadata tore, kerge ja naljakas. Kuna ma enivei olen suuremast osast neist ka pikem, siis mõjus avamise lõpuks seltskond peale vaadates millegi klassiõhtu laadsena. Ei tea. Kohal ei olnud ühtegi eelmisel õhtul kohatud keskealist "avangardi", küll aga astus uksest sisse mitmeid egoprobleeme ja perses elusid. Arja, endine kursuseõde, Naatani lapse ema ja elukaaslane. Ukselt heidetud traagiline pilk (ilmselt olen Naatani joomarluses ka mina süüdi), VIST ka kerge noogutus tervituseks, aga ma pole kindel. Kooliõpetajast kunstiteadlane, kelle esimene huvi avamisel oli vein ja kes ei pidanud vajalikuks avamise puhul õnne soovida. Sepo, kellele ütlesin mina tere, sest ta pilk käis näitusest ja inimestest ebaadekvaatselt kõrgelt üle. Mis kuidagi ei sobi ta tegeliku kasvuga. Inimesed on putsis ja seetõttu puhvis. Ma ei tea, tahaks kahvli perse torgata ja õhu välja lasta.\nSiiski ei olnud tegemist masendava üritusega, avamine on ikka tore, kasvõi korraks tekib mingi maha pandud märgi tunne. Et see on nüüd tehtud. Lihtsalt ma ei kannata, kui asjad jäävad mõttetusse kitsasse ringi ja selle ringi sees toimub mingi jura, mingi sitt, mida üksteise vastu hõõrutakse, enda pealt maha. Ma armastan oma sõpru, kes ei ole sellest ringist pärit. Mulle meeldivad avarad inimesed, kes näevad. Mulle ei meeldi pimedad oma asja sees tuhnivad tegelased. Kütame kirgi. Pseudo ja vähe pärist. Aurora kommenteeris Nokus pärast avamist, kui seltskond oli jagunenud kaheks, üks ring minu, teine tema ümber, et tema istub Eesti kunstieliidiga, mina mingite algajate režissööridega. Mõtlesin siis, et jah, kes investeerib tulevikku, kes minevikku...\nLühidalt, jehuu, meil on näitus ja see on positiivne. Ma olen lihtsalt väsinud muust jurast. Käisin eile NO teatris vaatamas Stalkeri kontrolletendust, piinlesin kuidagi selle aja ära ja jõudsin järeldusele, et teater on müstilisel kombel see koht, kus igasugune maitsetus andestatakse. Enamgi veel, seda isegi eeldatakse sellelt kunstivormilt. Meie näitus on suhteliselt piiri peal ja mängib maitsetuse, süüdimatuse ja päriselt oluliste asjadega. Aga kui galeriisse panna samal tasemel üle pekstud töid, ei annaks seda keegi andeks. Aga ole sakslane, võta Stalker, ela oma kitshiihalus tehniliselt kõrgel tasemel välja ja keegi ei julge kobiseda. See oli lihtsalt uskumatult sitt, mul on tõeliselt kahju. Asi, mis on juba sündides surnud ja tekitab suurt kaastunnet näitleja elukutse puhul. See muidugi ei ole tükk, kus kipuks näitlejat halvas mängimises süüdistama. Ma ei tea, mida ma ise teeks laval, rollis, mida tegelikult pole ja tükis, kus tegelikult ei olegi midagi mängida. No sitt noh. Ja mulle ei meeldi pettuda asjades/teatris, mis on nii palju lootust sisendanud. Peitsin eile kassast kätte saadud NO teatri raamatu sügavale kotti, et keegi ei näeks...\nPostitaja: Aurora kell 13:47 Kommentaare ei ole:\nVeetsin veerand tundi, otsides Sepo austajanna blogi. Siiri ütles eile, et see on 1.väga hästi kirjutatud 2. äärmiselt aus ja 3. hoolimata autori hinnangust, et seda on võimatu leida, sai Siiri selle kätte. Üritasin kõigepealt kunstialaste märksõnadega, nagu "rühmitus" või "näitus", mitte mingit märkimisväärset tulemust. Siis proovisin sõnadega "armastus" või "geenius" -- tegu on ju ikkagi austajannaga. Aga selle peale tuli liiga palju tulemusi ja ma loobusin.\nPostitaja: Aurora kell 11:26 1 kommentaar:\nHuvitav, kuidas siin teksti muuta saab.\nAga jah, näituse passivapoolele tuleb taaskord lugeda suhted fotograafidega, kelle teenuseid on kunagi kasutatud, aga selle näitusega seoses mitte. Anja oli küsinud avamisel minu emalt, natuke agressiivselt, kas talle see näitus meeldib. Minuga tahtis ta näituse teema üle pikemalt arutleda millalgi.\nJa Anni tundus ka natuke solvunud, kui talle helistasin, et avamisele kutsuda.\nKuigi Sulev oli seekord loomulik valik , juba kui Niina boyfriend pluss kui tehniliselt vägagi adekvaatne inimene. Ja muidu ka. Ja Anni on vahepeal kolinud Tallinnast 70 km kaugusele ega poleks kindlasti saanud tulla kell kaheksa hommikul basseinipilti tegema. Ja veel ühe pildi, minust vannis, tegi Niina ise.\nVahet pole, inimesed tunnevad end ikkagi puudutatuna ja kõrvalejäetuna. Vastik igakord.\nMa ei ole kindel, kas ma ikka vananen väärikalt. Näituse avamine algas kell viis, kell pool üksteist jõudsin koju Lembitu najal, kes on bioloog ja aidanud kaasa mitmetele meie kunstiprojektidele. Lembit oli mul õhtu otsa "silma peal hoidnud" ja toonud mulle kohvi vanade kunstnike klubis. Pilt kõikus silme ees vastikult ja ma ikkagi tahtsin koju, kohvist hoolimata.\nVeerand tundi pärast kojujõudmist ärkasin selle peale, et helistas konkureeriva rühmituse liider, kes küsis kus me Niinaga oleme, et see on meie üritus ja nemad peavad vanade kunstnike klubis joodikute seltskonnaga leppima ja et ühte viimastest, Vändagangsterina tuntud kirjaniku nooremat venda, taotakse parajasti peaga vastu lauda.\nEdasi ma enam und ei saanud ja ma ajasin Lembituga enam-vähem hommikuni juttu. Ta suhtus skeptiliselt teadvuse säilimisse pärast surma. Ma ei ole päris kindel, mida sellest arvata.\nMulle meeldib Lembitu juures see, kui palju faktiteadmisi on tal bioloogiast, meditsiinist, füüsikast, keemiast , ajaloost ja millest kõigest veel; rahulik meel ja see, et tal ei ole vist endaga palju probleeme. Igal juhul on tal väga rahustav mõju. Ta tuletas mulle meelde, et olin konkureeriva rühmituse ühele liikmele, noormehele, kes andis mulle kunagi ühisel reisil oma kohaloluga tõelise esteetilise elamuse,( mis oli osa suuremast, identiteedikriisi ja religioonilaadse elamusega seotud kogemusest) , mitu-mitu korda rääkinud, kui ilus ta mulle siis tundus. Et ma võtsin teema mitu korda üles, kuna unustasin vahepeal ära, et olin seda juba korduvalt rääkinud.\nLembit arvas, et mul on kalduvusi selliseid asju inimestele rääkida, et ma olin millalgi tallegi sama juttu ajanud. Et tema, st bioloog on väga kena. Aga et see olevat palju parem, kui et inimestega tüli norida.\nÜhesõnaga, mul pole erilisi illusioone, et ma keskealisena k i n d l a s t i ei räägi noortele, et nad on minu arvates väga ilusad. Hoiatuseks võiksid olla needsamad avangardiklassikud, aga positiivseks eeskujuks keskealine aferist, eks-kuraator ja aeg-ajalt kriitik T., kes on aus, attitude`iga pervert.Silmad säravad peas ja ise täis põlgust kogu maailma suhtes. Ta oleks säilitanud oma märkimisväärse ühiskondliku positsiooni, kui oleks vähegi kontrollinud oma kirge raha kõrvale toimetada.Lahe, inimene kelles on mingilgi määral sälinud attitude`i , hoolimata kümnetest halenaljakatest vahelejäämistest.Karismaatiline pisisuli.\nTõbras ei tulnud muide meie avamisele, kuigi lubas päevalehte artikli kirjutada.\nMa ei saa aru, kuidas on võimalik olla pidevalt väljamagamata. Mul käib peale ühte vahelejäänud ööd pea ringi ja ma kahtlen absoluutselt kõiges. Mis ma olen, mis ma teinud olen ja mida kunagi teha kavatsen.\nMa ei ole jätkuvalt kindel, kas oli hea mõte anda kunagi nõusolek olla kultuuritehase tiimis ja korraldada nende suures lagunevas hoones kunstinäitusi. Mingid entusiastid on enda kätte saanud paar räämas tehasehoonet, millega neil vähemalt teoorias suured plaanid. Nad tahavad korraldada kunstisündmusi ja näituseid ja saada oma tegevusega Euroopa kultuuripealinna kampaania magnetiks. Täna sattusin neisse ruumidesse uuesti, kuna olin eile õhtul kokku leppinud , et viin eelpoolmainitud rühmituse liikmed neid üle vaatama.Kes tahavad seal võib-olla oma performance`ifestivali üritust korraldada. See eilne kokkulepe polnud mul küll täna hommikul absoluutselt meeles, aga see selleks.\nRuumid olid täpselt samasugune läga nagu varemgi. Kultuuritehasetöölised olid just pool aastat valmistanud ette suurt kontserti , Eesti Muusika Päevade avaüritust : ehitanud orkestrile lava ning toonud publikule toole. Paraku ilmusid kohale muusikute ametiühingu esindajad, kes keelasid kogu kontserdi ära. Tuues ettekäändeks ruumide puuduva turvalisuse. Tõsi ta on, põrandas olevatesse aukudesse võib vabalt mõni orkestrant sisse kukkuda.\nÜks muljetavaldavamaid ruume oli jätkuvalt kõrgel asuv kaminasaal suurte akendega igas ilmakaares. Vanalinn ühelpool, siis meri, sadam.... Ma ei saa aru, miks pole keegi sinna ammu elama kolinud.\nEdasi käisin Eva maali-ja skulpuurinäituse avamiselt läbi, kus kohtasin oma Tartu sõbrannat Siirit. Kellelt sain teada uudise Sepo värske blogi kohta. See on samas kohas kui see siin ning selle aadressiks on tuntud Eesti näitleja ees-ja perekonnanimi. See lugupeetud vanadaam sai just 75-seks. Sepo kirjutab aga pseudonüümi all, mis kuulub homoseksuaalsele telekommentaatorile. (Puutusin selle tüübiga põgusalt kokku New Yorgis 2,5 aastat tagasi ja ta avaldas mulle muljet oma harukordse füüsilise iluga. Mis, nagu selgus , ei jõua päriselt läbi teleekraani kohale. Tüüp tegi Niina ja minuga intervjuu. Mida ei avaldatud kunagi.)\nSepo blogi ei ole kirjutatud päris reaalajas. Vaid ta on sinna kogunud oma best ofi , hitt-lood, mida ta on armastanud jutustada juba mõnda aega. Naljakas kirjeldus meie ühisest aastatagusest reisist. Huvitav unenägu, mida ta mulle jutustas mitu kuud tagasi. Groteskne ammune baarivestlus. Samas -- lugejat, kes pole neist ühtegi kunagi kuulnud, ei tohiks see häirida.\nEile saime pildid trükikojast kätte ja riputasime galeriisse üles. Selle kohta, mis hirmud olid minul seoses piltide suurendamise ja töötlemisega, näevad nad väga head välja.\nPärast oma näituse ülespanekut külastasime sama galerii teises saalis toimuva näituse avamist. Jagasime ka oma näituse kutseid. Küll aga lasime sealt üsna ruttu jalga, kuna keskealiste purjus meeskunstnike seltskond muutus koormavaks. Kui ikka iga natukese aja tagant tuleb mõni eesti avangardi klassik või lihtsalt väärikamas eas performansikunstnik ja räägib, kui ilusad ja andekad me oleme, et me peaks temaga hängima, sest tema on avangard või lihtsalt kõkutab lollilt naerda, kui kunstikriitiku käest valesti loetud peenraha eest uut kunst.ee-d ostab, siis mina ei saa sinna midagi parata, kui mind valdab masendus ja minu enda tulevik eriti roosiline ei paista. Kui palju meeleheidet on igal pool! Erinevates kohtades erineval tasemel. Säästumarketi sabas inimesi vaadeldes on see suur ja üldine ja lootusetu. Midagi, mille eest pole kellelgi pääsu, midagi, mis teeb inimesed tigedaks ja inetuks ja vajtab nad küüru. Näituse avamisel purjus klassikute seas on see aga väga isiklik ja traagiline, saavutamata maailmakuulsuse paine, väikese koha vähese publiku paine, rutiiniks muutunud loomingulise töö paine. Selle ala paine, mida TEGELIKULT tõsiselt ei võeta, mille esindajad tunduvad kogu ülejäänud maailmale veidrikud. Selle ala paine, kus on levinud vaesus ja äraelamine toetustest. Alandav, kui nii mõelda.\nLubasime Auroraga endale, et keskealistena näituste avamistel käies EI AJA me pehmel keelel noortele meeskunstnikele ligi ja ei paku neile pohmelliväriseval kandikul oma seltskonda. Ma NII loodan, et ma oskan väärikalt vananeda. Päriselt.\nPostitaja: Aurora kell 10:32 Kommentaare ei ole:\nEnne iga näituse avamist, siis kui kõik on tegelikult valmis ning midagi muuta või teisiti teha ei saa, tabavad mind mõned paanikahood. Näiteks hilisõhtul , väga väsinuna , hakkan kahtlema. Kõiges. Kas see oli ikka hea idee? Algusest peale. Kas sel näitusel on ikka mõtet?\nAbsoluutselt iga kord, absoluutselt iga näitusega elan üle mõned väga vastikud hetked.\nJa alati läheb see üle. Ebakindlus asendub hingerahuga. Aitab näiteks, kui jalutada läbi linna olulisemate galeriide ja võrdlusmaterjali nägemine toob südamesse rahu.\nSeni on see nii läinud. Loodan, et ka edaspidi.\nPostitaja: Aurora kell 19:36 Kommentaare ei ole:\nAurora: See on rubriik, mida siin eriti ei ole. Ni...\nAurora: Baariloo järg: kohtasin paar tundi tagasi ...\nAurora: Järgneb autentne reportaazh, kirja pandud ...\nNiina: Ma annan endale aru, et kõlan nagu need new...\nAurora: Rubriik: ringilaaberdamine. Ehk siis: näda...\nAurora: Näituse järelkaja on see, et meiega tahab ...\nNiina: Näitus maha võetud. Hm. Selleks korraks sii...\nAurora: Eilne Krahlis-käik venis väga pikale. Kuna...\nNiina: Õõvastav on see tunne, kui ei hooma oma teg...\nBlogidest. Ma tahan sel teemal natuke sõna võtta. ...\nAurora Käisin teises U-tähega lõppevas linnas, se...\nNiina: Järjekordne tööpäev uue projektiga - inves...\nKäisin linnas, mille nimi lõpeb tähega U. Tütarlap...\nNiina: Kaks asja, mis ma tahtsin öelda. Üks oleks ...\nAurora Naljakas on see siia kirjutamine. Ühelt poo...\nMul oli tegelikult okas hinges nende noorrezhissöö...\nAurora: Nojah, see kahtlus mul oligi, et ma aftek...\nNiina: Minu jaoks oli avamine naljakas sündmus, ir...\nAurora Veetsin veerand tundi, otsides Sepo austaj...\nAurora: Huvitav, kuidas siin teksti muuta saab. ...\nAurora: Ma ei ole kindel, kas ma ikka vananen vää...\nNiina: Eile saime pildid trükikojast kätte ja ripu...\nAurora: Enne iga näituse avamist, siis kui kõik o...


Väikelinnade eelarve väheneb\nMitu Eesti väiksemat linna võib sattuda toimetulekuraskustesse, kuna tänavune eelarve kujuneb kavandatust väiksemaks. “Mullustest eelarveläbirääkimistest valitsusega tuli küll midagi välja, kuid selgub, et jaotusvalemis on kotermannid sees,” ütles Eesti linnade liidu (ELL) büroo direktor Ain Kalmaru teisipäeval BNS-ile. “Mõne omavalitsuse eelarves on märkimisväärne tagasiminek,...\tLoe edasi\nÕpetajate kolmepoolne palgalepe sai allkirjad\nValitsuse, kohalike omavalitsuste ja õpetajate ühenduste volitatud esindajad sõlmisid reedel õpetajate palga alammäärasid ja tööalaseid tagatisi puudutava kokkuleppe. Kolmepoolsetel läbirääkimistel lähtuti põhimõttest, et õpetajate palgaraha antakse riigieelarvest omavalitsuste eelarvesse, kuid õppeaasta sees ei muudeta seni kehtinud arvestussüsteemi, teatas omavalitsusliitude koostöökogu pressiesindaja reedel BNS-ile. Põhikooli...\tLoe edasi\nOmavalitsused tahavad muuta üksikisiku tulumaksu struktuuri\nOmavalitsuliitude koostöönõukogu ja ministeeriumidevaheline komisjon leppisid teisipäeval kokku alustada tulevikus läbirääkimisi üksikisiku tulumaksu lahutamiseks kaheks iseseisvaks maksuks. Idee lahutada praegu riigi tasandil kehtestatud üldine maks kohalikuks tulumaksuks ja riigi tulumaksuks on arutluse all olnud ka varem, ütles BNS-ile Eesti omavalitsusliitude ühenduse aseesimees Toomas Välimäe....\tLoe edasi\nOmavalitsused taotlevad riigilt suuremat toetust\nOmavalitsuste koostöökogu taotleb järgmiseks aastaks kohalike omavalitsuste toetusfondi suurendamist vähemalt 200 miljoni krooni võrra. “Mõnes osas peaks riigieelarvest toetus kohalikele omavalitsustele suurenema,” ütles Eesti omavalitsuste ühenduse aseesimees Toomas Välimäe BNS-ile. Üksikisiku tulumaksuvaba miinimumi tõstmine vähendab Välimäe sõnul kohalike omavalitsuste tulu kokku 200 miljoni krooni...\tLoe edasi\nLinnade Liidu juhatus taunib õpetajate töötasude üleandmist\nLinnade Liidu juhatus ootab valitsuselt pikaajalise ja selgepiirilise palgapoliitika väljatöötamist seoses õpetajate töötasude üleandmisega kohalikele omavalitsustele. Linnade juhtide hinnangul on suurimad ohud õpetajate palkade üleandmisel pikaajaliste garantiide puudumine, riigikassa vahendite ebakorrapärane laekumine, väljamaksete sesoonsus ning ka valitsuse katteta lubadused õpetajate palkade tõstmiseks. Linnade Liidu...\tLoe edasi\nLehekülg 66 - 70« Esimene«...102030...6465666768...»Viimane »


Blogi - SimpleSync paneb Bose sinu heaks rohkem tööle.\nSimpleSync paneb Bose sinu heaks rohkem tööle.\nSimpleSync™ on Bose tehnoloogia, mis võimaldab ühendada erinevaid Bose Smart Family tooteid omavahel ja teiste tootesarjade sünkroonimise tuge omavate kõlarite ning kõrvaklappidega. Ühendus luuakse üle Bluetoothi ja korraga saab omavahel siduda kaks seadet. Nende vahemaa peaks jääma kuni 10 meetrini.\nÜksi olemiseks ja pidutsemiseks\nSimpleSync™ annab hea võimaluse ühendada kõrvaklapid näiteks soundbar’iga ja nautida filmi helimaailma täiust segamata teisi või vaadata õhtul seriaale nii, et lapsi üles ei aja. Plaanid pidu? Lisa siis kaks nutikõlarit võimsaks tervikuks. Kui osa seltskonnast liigub õue, saab seal tööle panna kaasaskantava nutikõlari ning tuppa jääb mängima teine.\nBOSE MUSIC äpp on see, mis kõike juhib\nEt kasutada SimpleSync™ funktsiooni, vajad Bose Music äppi, kus teed mõne kliki ja kaks seadet ongi paaris. Omavahel saab siduda kaht SimpleSync™ ühendust võimaldavat Bose toodet, millest vähemalt ühel on äpi tugi. Tasuta Bose Music äpi võib alla laadida nii App Store’ist kui Google Play poest.\nSIMPLESYNCTM TOEGA TOOTED\nBose SimpleSync™ funktsiooniga kõlarid ja soundbar’id:\nNeid saab ühendada omavahel ja teiste SimpleSync™ toega Bose Bluetooth kõlarite või kõrvaklappidega.\nBose SimpleSync™ toega Bluetooth kõlarid ja kõrvaklapid:\nNeid seadmeid on võimalik ühendada toodetega, millel on SimpleSync™ funktsioon. Kasutades neid koos Bose nutika soundbar’iga, võib video vaatamisel tekkida helis väike viivitus.\nLifestyle 550 kodukinosüsteem\nLifestyle 600 kodukinosüsteem\nLifestyle 650 kodukinosüsteem\nS1 Pro süsteem\nSoundLink Bluetooth Mobile II kõlar\nSoundLink Bluetooth III kõlar\nSoundLink Color Bluetooth kõlar\nSoundLink Color Bluetooth II kõlar\nSoundLink Micro Bluetooth kõlar\nSoundLink Mini Bluetooth kõlar\nSoundLink Mini Bluetooth II kõlar\nSoundLink Revolve Bluetooth kõlar\nSoundLink Revolve+ Bluetooth kõlar\nSoundLink Wireless Mobile kõlar\nSoundTouch 10 kõlar\nSoundTouch 20 III kõlar\nSoundTouch 30 III kõlar\nSoundTouch SA-5 võimendi\nSoundTouch juhtmevaba adapter\nWave SoundTouch IV muusikasüsteem\nNende kõrvaklappide kasutamisel koos SimpleSync™ funktsiooniga kõlarid ja soundbar’idega on tagatud viivituseta heli:


054 – Robert (10.08.2014) | Karlova Raadio\nJameszoo – Flu feat. Arthur Verocai\nUued saated e-mailile\n054 – Robert (10.08.2014)\nKust me nüüd alustamegi ? Okei, Hannes ja Diana abiellusid ! Väga super ju. Sellest ei saa kuidagi mööda. Aasta suursündmus. Aasta tegu. Aga kui proovida, siis järgmisel reedel leiab aset Müürilehe festival ja selleks puhuks sai lindistatud uus saade. Festivalil esinevad paljud esinejad – Ratkiller ja Dirty Beaches, Kersten, KLMN, Alaska ja mõned veel. Meie ise (mina, Lauri, Triin ja Valter) mängime laule laupäeva öösel südaööst kuni pühapäeva hommikuni Ulmeaias. Viimane Müürilehe number muidugi ka väga õnnestunud. Intervjuu Õnnepaluga…\n“Soovid ongi vastuolulised. Tahaks olla üksi, samas tahaks olla koos. On loomulik soov elada ilma kannatusteta ja mugavalt. Olla üksi ja samal ajal suhelda. Aga ühel hetkel saab mugavusest endast kannatus.”\n“Ei suudetud mõista, miks need inimesed sinna ilmuvad, sest keegi ju ennast purju ei joo, naiste pärast ka ei tulda. Misasja, muusika pärast? See on ju ajuvaba! Aga kõigil oli tohutu entusiasm, mida praegu üldse ei leidu. “\nSaates kõlavast muusikast ehk niipalju, et ma alati muretsen, et mida keegi võiks sellest arvata. Sest mulle tegelt ka see Kanye, Rick Ross ja Drake meeldivad :) Al Dobson jr, Taylor McFerrin, Matthewdavid ja Seven Davis jr ka.\nUlmeaias näeme, siis räägime kõigest.\nPostitatud august 11, 2014 juuli 6, 2015 Autor RobertRubriigid 2014,saadeSildid 2014,saade\n3 thoughts on “054 – Robert (10.08.2014)”\naugust 12, 2014, 10:22\nmp3 link palun\naugust 12, 2014, 10:29\nja kui keegi teab veel mingeid rap/hip-hop mixtape nagu karlova 16’s saade, siis palun andke teada siia :)\naugust 12, 2014, 11:39\nEelmine Eelmine postitus: Raadioga Müürilehe Festivalile\nJärgmised Järgmine postitus: 055 – Kaupo (31.08.2014)


Arheoloogid avastasid 4500 aasta vanuse Muinas-Egiptuse päikesetempli - Forte\nArheoloogid avastasid 4500 aasta vanuse Muinas-Egiptuse päikesetempli\nFoto: M. Nuzzolo, samuti Twitter / #AbuGhurab\nEgiptuse põhjapiirkonnas Abu Ghurabis väljakaevamisi läbi viivad arheoloogid avastasid 25. sajandist e.m.a. pärineva päikesetempli varemed.\nVaremed leiti maetuna teise, Egiptust aastatel 2400–2370 e.m.a. valitsenud 5. dünastia 6. kuninga Nyuserre Ini (ka Niuserre Ini, Neuserre Ini) auks ehitatud templi alla. Too tempel avastati juba 1898. aastal.\nVanema templi rusudes leidus mh pitsereid, millele on graveeritud kuningate nimed, mitu tosinat tervet õllekannu ning osaliselt hävinenud lubjakivist lävepakk ja sissekäigu-portikus.\nMuistsed pealiskirjad annavad mõista, et Egiptuse viienda dünastia vaaraod rajasid kuus päikesetemplit. Erinevalt püramiididest, mis muinasegiptlaste uskumuse kohaselt tagasid kuningale jumalastaatuse hauataguses elus, ülendasid päikesetemplid valitsejaid jumalateks juba nende eluajal.\nVarem on tuvastatud vaid kaks seesugust rajatist. Üks neist on Nyuserre Ini tempel. Teine, läheduses paiknev tempel on rajatud 5. dünastia 1. kuninga Userkafi auks ja kaevati välja 1960. aastatel. Seni pole selge, millisele vaaraole oli pühendatud hiljuti avastatud kolmas tempel.\nViiendale dünastiale ainuomaseid päikesetempleid ehitati kuuele seitsmest tolle perioodi vaaraost. Templid seostasid kuningaid päikesejumala Re või Ra’ga.\nSarnaselt püramiidikompleksidele kuulus nende rajatiste juurde eraldi töötajaskond ja põllumaa. Pühadel päevadel toodi templitesse andameid.\nMõned teadlased on oletanud, et need kuus püramiidi ei olnud eraldiseisvad hooned. Arvati, et vaaraod võisid lihtsalt varasemaid templeid ümber nimetada ja kohandada. Nagu hiljutised väljakaevamised selgelt näitavad, oli Nyuserre Ini templi all paiknev hoone tegelikult siiski eraldine rajatis.\nMuude leiude nagu pitserite ja õllekannude dateerimine aitas kinnitada oletust, et äsja välja kaevatud tempel oli Nyuserre Ini templist oluliselt vanem.\nKahe hoone põhiplaanid olid sarnased, kuid vanem oli ehitatud mudatellistest, teine aga kivist. Tõenäoliselt kasutati ka teiste päikesetemplite rajamiseks mudatelliseid, mis on suhteliselt kergesti hävinev materjal.\n„See võib olla soodustanud nende kadumist sajandite vältel. Enamgi veel – mudatellistest hooneid on lihtne lammutada ja muude rajatiste alla matta, nagu ilmselt juhtus meie avastatud templiga,” märkis väljakaevamiste juhataja asetäitja, Poola teaduste akadeemia arheoloog Massimiliano Nuzzolo.


inglise keel - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFReede, 24. märts 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastinglise keelInfoInglise keel "(English)" on indoeuroopa keelkonda kuuluv läänegermaani keel, mis kujunes välja Inglismaal anglosakside valitsemise ajal. Seda räägib 380 miljonit inimest emakeelena ja umbes 600 miljonit esimese võõrkeelena. Ligikaudu 2 miljardit inimest maailmas valdab inglise keelt vähemalt elementaarse suhtlemise tasandil. Allikas: Wikipedia.org "Inglise keel"Seotud isikud Volli Kalm allan kiisk Michel Barnier Sirje Kiin margus haav EIMAR VELDRE Seotud kohad Eesti Suurbritannia Euroopa Soome Iirimaa Hiinainglise keel - Viimased uudisedPMAndrei Hvostov: kas omariikluse ja kultuuri üheaegne hoidmine on liiga suur koorem? (85)Iiri ja Luksemburgi kogemused näitavad, et omariiklus ei ole veel rahvuskeele püsimise garant, kirjutab Sirbis kirjanik ja ajakirjanik Andrei Hvostov (SDE).\n20.03.2017, Andrei HvostovPMEesti keelt räägib emakeelena 68 protsenti Eesti elanikest (2)Eesti keelt emakeelena rääkivaid inimesi elas möödunud aasta alguses Eestis 883 707, mis teeb 68 protsenti kõigist Eesti elanikest, kelle emakeel on teada.\n13.03.2017, Elisabeth KunglaSeitse asja, mida enne Hispaaniasse reisimist teadma peaksidVarsti algab suvehooaeg ja koos sellega hoogustuvad ka reisid Hispaania mandriossa. Kuigi kultuurierinevusi on rohkemgi, on mõned erinevused, millest peaks kindlasti enne teadma.\n21.02.2017, Johanna Vahuri63 erinevust brittide ja ameeriklaste inglise keele vahelKui brittide ja ameeriklaste vahel on algusest peale olnud eriline side, siis ei tähenda see tegelikult seda, et mõlemad päris sama keelt räägiksid.\n17.02.2017, Eleen LaasnerEluKoomik Chelsea Handler: uus esileedi oskab vaevu inglise keeltUSA koomiku Chelsea Handleri arvates oskab uus USA esileedi Melania Trump, kes on pärit Sloveeniast, vaevu inglise keelt hoolimata asjaolust, et ta on juba kaua USAs elanud.\n26.01.2017, Inna-Katrin HeinEluVaata ja pane taskurätt valmis: poolakate jõulureklaam murrab südameid üle maailmaTänavune liigutavaim jõulureklaam tuleb Poolast!\n07.12.2016, Elu24.eePMKas Brexit mõjutab keeleliselt Eesti eesistumisaega?Euroopa Liiduga seotud Eesti organisatsioonid ja eesistumist koordineeriv riigikantselei kinnitavad, et kuigi Suurbritannia rahvahääletuse tulemusena küll Euroopa Liidust lahkub, ei tohiks see keeleliselt meie eesistumisaega mõjutada.\n28.10.2016, PMPMAhto Lobjakas: prantsuse paabelÜks prantsuse nali ütleb, et kolme keele oskaja on kolmkeelne, kahe oskaja kakskeelne, üheainsa oskaja inglane. Prantsuse poliitikud näivad nüüd tahtvat muuta «inglase» nalja puändis «prantslaseks», kirjutab kolumnist Ahto Lobjakas.\n24.10.2016, Ahto LobjakasEluTahad kuulsaks saada? Uus telesari “LIVEstonia” otsib saatejuhteJaanuaris jõuab ETV+ ja ETV eetrisse uus telesari "LIVEstonia", mida saab jälgida teles, internetis ja sotsiaalmeedias eesti, vene ja inglise keeles.\n24.10.2016, Elu24.eeVaata, millised ametikohad lasevad kõige rohkem reisida Sa tahaksid väga reisida, aga sinu amet ei võimalda seda? Selle asemel, et terve aasta paarinädalast puhkust oodata, vaheta parem töökohta. 19.10.2016, reis.postimees.eeUberi Londoni juhid peavad läbima inglise keele testiLondoni transpordiamet (TfL) teatas, et uute regulatsioonide kohaselt peavad Uberi vahendusel transporti pakkuvad autojuhid läbima sõidulitsentsi saamiseks inglise keele testi, kirjutab The Verge.\n18.10.2016, Majandus24PM+Maakeelne väitekiri on haruldusVähem kui kümne aastaga pole Tartu Ülikooli doktoritasemest eesti keeles kuigi palju järel – kui veel 2010. aastal oli valdav osa väitekirjadest eesti keeles, siis tänavu vähem kui kaheksa protsenti. Nii vähemalt näitavad Postimehe tehtud arvutused alma mater'i enda veebilehele üles pandud doktoritööde kaitsmiste nimekirja alusel.\n21.09.2016, Nils NiitraPMKaire Uusen: eestlane välismaal – härra mittekeegi (9)Kõik peavad loomulikuks, et sisserändajate oskused-teadmised Euroopas eriti ei maksa, mistõttu jäävad nad tööturul kehva seisu, aga kahjuks ei leia kõrgelt haritud eestlased, lätlased jt Euroopas nii mõnigi kord oma tasemele vastavat tööd, kirjutab Kaire Uusen.\n07.07.2016, Kaire UusenFacebook on peagi võimeline tõlkima postitusi 45 keeldeSotsiaalmeediagigant Facebook võimaldab kasutajail peagi kergesti suhelda üleilmse kogukonnaga – nimelt võetakse kasutusele uus tarkvara, mis tõlgib automaatselt postitusi 45 keelde.\n04.07.2016, Aivar PauPrantslased nõuavad inglise keelelt ELi keele staatuse võtmist (9)Mitmed Prantsuse poliitikud leiavad, et pärast Suurbritannia lahkumist Euroopa Liidust peaks ühenduse ametlike keelte hulgast kaduma ka inglise keel.\n27.06.2016, AFP-BNSPMHeidit Kaio: vene keele valuVene keele õpetamise metoodika eestikeelsetes koolides on ajast-arust, kirjutab ajakirjanik ja lapsevanem Heidit Kaio.\n26.05.2016, Heidit KaioIlmar Taska esitles oma raamatut Londoni uhkes raamatupoesWaterstone’i Piccadilly suures ja esinduslikus raamatukaupluses esinesid 10. mai õhtul Ilmar Taska Eestist, Mara Zalite Lätist ja Paulina Pukyte Leedust. Neid kolme kirjanikku ühendab kogumik «Best European Fiction 2016».\n13.05.2016, Ann AlariPMAbiturientidel on täna ees inglise keele riigieksamTäna teevad gümnaasiumite ja kutseõppeasutuste lõpetajad inglise keele riigieksamit. Täna viiakse läbi eksami kirjutamis-, kuulamis- ja lugemisosa, suulise osa intervjuud toimuvad koolides 4.-10. maini.\n03.05.2016, Merike TederPMHans Väre: äralõigatud keelega (1)Selle nädala algul rebis Sakala kultuuriajakirjanik Margus Haav end raamatutest ja torupillidest lahti ning kirjutas majandusuudise. Ei, ta pole kultuurist tüdinud. Ta on meil lihtsalt üks väheseid reportereid, kellel on vene keel suus. Viljandis läheb vene keelt vaja nii harva, et isegi paljud, kes seda koolis kümmekond aastat tuupisid, on selle unustanud, rääkimata inglise keelega üles kasvanud põlvkonnast.\n08.04.2016, Hans VäreN24Saame tuttavaks: kes on blogija Anita Sibul?Blogimine võimaldab noortel tegeleda teemadega, mis neile kõige enam huvi pakuvad. Tavaliselt peetakse blogi kirjalikus vormis, kuid üha rohkem on neid, kes eelistavad oma fännidega suhelda hoopis videote vahendusel. Üks neist on 18-aastane Tartu neiu Anita Sibul, kes on omanimelist videoblogi pidanud veidi vähem kui kolm aastat. 24.03.2016, Kerti KulperN24Justin Petrone: keeleküsimus (2)Meie tütre Maria lasteaiarühmas on kolm kasvatajat: Darja, Leena ja Natalja. Välimuselt ja temperamendilt on nad igaüks omamoodi, kõik aga lahked, helded ja hoolivad, nii et meie Maria viskab end rõõmuga nende käte vahele.\n20.03.2016, Justin PetroneSakViljandi ühe- ja kaheaastased õpivad juba inglise keeltPlirts-plärts, õues märts. Kuumas ja kõrbelaadses kliimas üles kasvanud austraallane on siinse eluga peaaegu harjunud. Ehk aitab igatsust kodumaa järele vaigistada see, mis kohe juhtuma hakkab.\n19.03.2016, Kristiina BaumPMTartu noormees näitas inglise keeles tugevat tasetHugo Treffneri gümnaasiumi (HTG) õpilane Andre-Loit Valli saavutas üleeuroopalisel võistlusel parima inglise keele oskaja tiitlile kõrge kuuenda koha. Rinda tuli tal pista ligi 11 000 konkurendiga.\n04.03.2016, Eleen LaasnerPMTuuli Oder: kas noored oskavad inglise keelt nii hästi, kui arvame?Värske raporti andmetel on meie täiskasvanute inglise keele oskus väga hea, ent ligi kolmandik gümnaasiumilõpetajaid on jäänud vaid algaja tasemele, kirjutab Õpetajate Lehes Tallinna ülikooli ühiskonnateaduste instituudi õppejuht Tuuli Oder.\n16.01.2016, Tuuli OderJTRahvaülikoolis ootab huvilisi uus särav keeleõpetajaKel on tahtmist õppida soome või inglise keelt, neil on võimalus teha seda alates veebruarist Paide täiskasvanute keskkooli rahvaülikoolis algavatel kursustel.\n08.01.2016, Silvi LukjanovT24Üleskutse: ootame pilte estenglishi pealetungistInglise keel tungib Eestis kõvasti peale ja nii mõnigi firma kannab eesti-inglise segakeelset nime. Seadusega pole see keelatud, kuigi kummastust tekitab küll. Hea lugeja, kui ka sina oled märganud mõnda estenglishi näidet, siis saada meile selle kohta foto.\n21.11.2015, PM TarbijaPMRaport: eestlased on inglise keele oskuse poolest maailmas esirinnasEsikohale paigutub sellel aastal 70,94 punktiga Taani. Riigile järgnevad väikese vahega Holland ja teised Põhjamaad nagu Taani, Norra ja Soome. Eesti leiab 63,73 punktiga Sloveenia ja Luksemburgi vahelt.\nRahvusvahelise haridusettevõtte EF Education First (EF) 70 riigi täiskasvanud elanike inglise keele oskust võrdlevas edetabelis leiab Eesti sellel aastal seitsmendalt kohalt, paigutudes sellega väga hea inglise keele oskusega riikide sekka, kirjutas ERRi uudisteportaal.\n03.11.2015, Nele-Mai OlupTCInglise keele oskuselt tõusevad esile pealinna koolidTänavusel inglise keele riigieksamil said parimad tulemused Tallinna inglise kolledži abituriendid, neile järgnesid teised pealinna tugevad humanitaarkoolid.\n18.09.2015, Merike TederPMLennuliikluse raadiosides säilib eesti keele kasutamineMajandus- ja taristuminister Kristen Michal allkirjastas lennundusseaduse muutmise eelnõu, mis lubab ka edaspidi kasutada lennuliikluses omavahelise suhtluskeelena eesti keelt.\n19.08.2015, Triin ÄrmBBC: avaliku sektori töötajatelt nõutakse ladusat inglise keeltSuurbritannias hakatakse avaliku sektori töötajatelt nõudma ladusat inglise keele oskust, teatas rahvusringhääling BBC täna.\n02.08.2015, STT-BNS-PMPM+Nigeerlased on avastanud Eesti ülikoolidEesti ülikoolide vastuvõtuosakonnad on viimasel ajal koormatud Aafrikast tulevatele küsimustele vastamisega. Ehkki vaid väike osa soovijaid pääseb siia õppima ning enne seda tuleb läbida ennenägematu bürokraatia kadalipp, on nigeerlastest õppurite arv viimaste aastatega kümnekordistunud.\n06.05.2015, Tiina KaukverePMTuhanded abituriendid teevad täna inglise keele riigieksamitTäna teevad gümnaasiumite ja kutseõppeasutuste lõpetajad inglise keele riigieksamit. Eksamile on registreerunud 7458 eksaminandi.\n04.05.2015, Merike TederEluNion: inglise keel on meie jaoks täiesti outAnsambel Nion on ette valmistamas oma kolmandat albumit, kus kõlab vaid eestikeelne poppmuusika.\n02.05.2015, Elu24.eeSoome IT-firmad pressivad inglise keelt riigi ametlikuks keeleksSoome arvutivaldkonna ettevõtted näeks hea meelega, et inglise keelest saaks Soomes kahe riigikeele ning ametlike vähemuskeelte kõrval ametlik keel ja seda 6. detsembriks 2017. 11.03.2015, Kauppalehti/PMPMSirje Kiin: eesti keele tulevikKirjandusteadlane Sirje Kiin arutleb Postimehe arvamusportaalis eesti keele tuleviku üle.\n23.01.2015, Sirje KiinE24Hiina vanurid on avastanud tudengipõlve võludChen Yulan (70) on «liiga hõivatud, et vananeda». Igal nädalal on sel tragil daamil Shanghai Vanurite Ülikoolis niivõrd palju loenguid, et tal pole isegi aega poode mööda käia ja endale rõivaid valida.\n11.01.2015, Urho MeisterPMLugeja küsib: miks on tipp-poliitikute inglise keel nii puine?Postimehe lugeja pöördus toimetuse poole küsimusega, miks on Eesti tipp-poliitikute inglise keele hääldus nii puine. «Vaatasin videot Reformierakonna juubelipeolt ja kõrva jäi kriipima meie poliitikute puine inglise keele hääldus. Ometigi on nad nii kaua välismaal töötanud. Miks see hääldus selline on? Kas keele hääldust on keeruline ümber õppida?» 14.11.2014, Meribel SinikaldaRepEestlased räägivad hästi inglise keelt13.11.2014, Reporter.eePMInglise keele riigieksami asendamist rahvusvahelisega takistavad kulud\nEestis koostatava inglise keele riigieksami asendamist rahvusvahelise eksamiga takistavad sellega kaasnevad kulud.\n20.06.2014, BNSEluErki Nool Eurovisioonist: meie lugu on täitsa okei, võistluse teeb huvitavaks punktide panemine\nSpordikuulsus Erki Nool leiab, et meie selleaastane eurolugu «Amazing» on täitsa okei ja tüüpiline Eurovisiooni lugu.\n05.05.2014, Elu24.eePMPriit Põhjala: kuidas olla bjuutiful?\n03.05.2014, Priit PõhjalaEluSofia Rubina paneb tütre inglisekeelsesse kooli\nEesti Laulul osalenud lauljanna Sofia Rubina tunnistab, et tema kodune keel on inglise keel, lapsega räägitakse vene keeles ja mees räägib inglise keeles.\n13.03.2014, Elu24.eePMRein Veidemann: tõmbetuul kultuurisüdames\nEilses Postimehes põhjendab Tartu Ülikooli praktilise filosoofia professor ja filosoofiateaduskonna dekaan Margit Sutrop ülikooli senati otsust avada ingliskeelne filosoofia õppekava. Tõlgendan seda sundkäiguna. Filosoofia magistriks tahtjaid olevat vähe ja «alla kümne üliõpilasega õppekavu ei peeta jätkusuutlikuks». See juhatab küsima, kes ja mis määrab õppekava jätkusuutlikkuse.\n11.12.2013, Rein VeidemannPM+Rein Veidemann: tõmbetuul kultuurisüdames\n11.12.2013, Rein VeidemannPMMargit Sutrop: Eesti rahvusvaheline filosoofia\nProfessor Margit Sutrop kirjutab, et Eesti filosoofia ei ole vaid eestikeelne. Ingliskeelse filosoofia magistriõppe avamine annab lisavõimalusi nii tudengitele kui ülikoolile.\n10.12.2013, Margit SutropPM+Margit Sutrop: Eesti rahvusvaheline filosoofia\n10.12.2013, Margit SutropRepEesti keel on rahvusülikoolis ajalooks saamas?06.12.2013, Reporter.eePMMinisteerium: võõrkeelne õpe võib olla, kuid eestikeelne õpe peab olema\nHaridus- ja teadusministeeriumi sõnul ei pruugi karta, et seoses Tartu ülikooli filosoofia erialal inglisekeelse magistriõppekava avamisega eestikeelne õpe selles vallas kaoks, kuna seda ei luba seadus.\n06.12.2013, Oliver KundRepRaport: Eesti väga tugeva inglise keele tasemega riik06.11.2013, Reporter.eePMRaport: eestlased on ühed paremad võõrkeelena inglise keele oskajad maailmas\nEestlased on ühed paremad võõrkeelena inglise keele oskajad maailmas, asudes rahvusvahelises inglise keele oskuse pingereas (EF English Proficiency Index) neljandal kohal pärast Rootsit, Norrat ja Madalmaid.\n06.11.2013, Merike TederPMAmeerikalik inglise keel võtab võimu\nKüllap teete isegi inglasel või ameeriklasel vahet nende emakeele häälduse järgi, ent kas lapsevanemal on õigus valida, millise inglise keele omandab koolis laps? Selgub, et mitte.\n26.10.2013, Nils NiitraPM+Ameerikalik inglise keel võtab võimu\n26.10.2013, Nils NiitraPMMiks on inglise keele riigieksami tulemus püsivalt eesti keele omast parem?\nRiigieksamite statistikat uurides torkab silma, et inglise keele eksami tulemus on läbi aastate olnud kõrgem kui eesti keelel, asjatundjate sõnul ei tähenda see aga sugugi, et Eesti noored oskaksid inglise keelt emakeelest paremini.\n19.09.2013, Teelemari LoonetSakFredy juhib lapsed inglise keele juurde\nKord nädalas on 5—7-aastastel lastel võimalik Viljandi linnaraamatukogus kohtuda nukupoiss Fredyga, kes mõistab inglise keelt, sest tema vanavanemad elavad Londonis.\n15.01.2013, Siim PiirakPMKalm: eesti keeles peab saama ka tulevikus kõigest rääkida\n08.11.2012, Jane NiitPMEimar Veldre: inglise keel pole võluvits\n19.10.2012, Eimar VeldrePMKalle Tammemäe: eesti keel pärsib kohati läbilööki\nEestikeelsele teadusele on veel ruumi, kuid teatud erialadel ja eriti magistri- ja doktoriõppes pärsib selles keeles õppimine läbilöögivõimet, leiab Tallinna Tehnikaülikooli õppeprorektor Kalle Tammemäe Postimehe arvamusportaalis.\n18.10.2012, Kalle TammemäePMKalevi Kull: eesti keel valitsegu eesti ülikooli\nEesti kultuur elab edasi üksnes siis, kui õpetab oma noortele eesti keeles – seetõttu ei tohi ka enamik Eesti ülikoolides pakutavast magistri- ja doktoriõppest minna 2020. aastaks üle inglise keelele, oponeerib Tartu Ülikooli semiootikaprofessor Kalevi Kull Postimehe arvamusportaalis oma rektori visioonile.\n18.10.2012, Kalevi KullSakÕpilased lugesid inglise keelt\nViljandi linnaraamatukogu Ameerika teabepunkt korraldas koostöös USA suursaatkonnaga eile Viljandimaa koolide kaheksanda klassi õpilastele inglise keele lugemisvõistluse. Üritusele registreerus 23 õpilast. Fotol on Jakobsoni kooli õpilased ja õpetaja Enna Audova.\n28.09.2012, SakalaPMTallinna reaalkool tõusis parimate inglise keele tundjate esikolmikusse\nVarasematel aastatel inglise keele riigieksami tulemuste poolest küll Eesti esikümnesse pääsenud, kuid selle teises pooles platseerunud Tallinna reaalkool tõusis tänavu kolmandaks, kusjuures vahe teise kohaga on vaid 0,1 punkti.\n28.08.2012, Teelemari LoonetPMBeebid hakkavad inglise keelt õppima\nPeagi avab Tartus uksed ingliskeelne huvikool Helen Doron Early English (HDEE), kus lisaks kolmekuustele beebidele õpetatakse inglise keelt kuni 14-aastastele lastele.\n19.08.2012, Katre TatrikPM+Beebid hakkavad inglise keelt õppima\nUksed avab uudne huvikool.\n17.08.2012, Katre TatrikPMKeeleteadlane: inglise kirjakeelt on varemgi lihtsustada püütud\n25.06.2012, Urmas NeemePM+Inglise keele oskus päris hea, saksa keeles keskmine\nEesti põhikoolilõpetajate inglise keele oskus on rahvusvahelise uuringu põhjal päris hea ehk lausa 4. kohal, kuid eduelamust varjutab veidi tõik, et Euroopa Liidu keeleoskuse uuringus osales vaid 14 riiki.\n22.06.2012, Anneli AmmasPMLeena Punga: inglise keele kärbe tekitaks vastuseisu\nInglise keele õpetajate seltsi juhatusse kuuluva Lähte ühisgümnaasiumi õpetaja Leena Punga hinnangul ei hakka noored meelsamini teisi keeli õppima, kui inglise keel koolis esikohalt tõugata.\n17.06.2012, Leena PungaTeSotsid taotlevad ravimite infolehe tõlkimist vene ja inglise keelde\nSotsiaaldemokraadid andsid riigikogus menetlusse seaduseelnõu, millega soovitakse ravimite eestikeelsete kasutusjuhendite kõrvale lisada ka vene- ja ingliskeelsed infolehed.\n14.06.2012, Kadri InselbergPMOtt Pärna: keeled suhu ja Euroopasse!\nTaanis, Inglismaal, Soomes ning Singapuris elanud ja õppinud majandusekspert ja ettevõtja, Arengufondi eksjuht Ott Pärna kirjutab Postimehe arvamusportaalis, et võõrkeelte õppimist peaks alustama juba lasteaiast. Samuti leiab ta, et vene keele oskus on üks Eesti elanike suuremaid konkurentsieeliseid maailmas läbilöömisel.\n13.06.2012, Ott PärnaPMÕpilasliit: inglise keel jäägu koolis esikohale\nEesti Õpilasesinduste Liidu esimees Liina Hirv leiab, et vene või mõnda muud keelt ei peaks tõstma inglise keele asemele koolis esimesena õpetatavaks keeleks, nagu Hanneli Rudi sel nädalal Postimehe arvamusloos välja pakkus.\n13.06.2012, Liina HirvPMPopulaarseim riigieksam on taas inglise keel\nTänavustele riigieksamitele on esialgsetel andmetel kokku registreerunud üle 18 000 eksaminandi ning nagu varasematelgi aastatel oli eksamitegijate enda valitavate eksamite seas kõige populaarsem eksam inglise keel.\n13.02.2012, Hanneli RudiPMPeep Ilmet: Maa, Keel, Meel\nMaa, Keel, Meel. Need on eesti kultuuri kõige põhilisemad mõisted. Kõik need mõisted on tohutu mahukad ja kätkevad endas nii tõmbe- kui tõukejõude, kuid ikkagi kulgeb kogu me elu just nende kolme, omavahel seotud ja põimunud mõiste jõuväljas.\n06.02.2012, Peep IlmetPM+Peep Ilmet: Maa, Keel, Meel\n06.02.2012, Peep IlmetPMLugejad Eestisse teist riigikeelt ei soovi\nPostimees.ee seekordne lugejagallup uuris vastajatelt, kas Eestis võiks lisaks eesti keelele olla ka teine riigikeel.\n31.01.2012, PostimeesPMIlmar Tomusk: kas inglise keel riigikeeleks? Ettepanekuid, et Eestis võiks olla peale eesti keele ka mõni muu riigikeel, on 1992. aastast alates olnud rohkem kui üks ning aeg-ajalt on välja pakutud ka ideed võtta teiseks riigikeeleks inglise keel. Mis on riigikeel ja mida teise riigikeele kehtestamine praktiliselt tähendaks, kirjutab keeleinspektsiooni peadirektor Ilmar Tomusk.\n30.01.2012, Ilmar TomuskPM+Ilmar Tomusk: kas inglise keel riigikeeleks? Ettepanekuid, et Eestis võiks olla peale eesti keele ka mõni muu riigikeel, on 1992. aastast alates olnud rohkem kui üks ning aeg-ajalt on välja pakutud ka ideed võtta teiseks riigikeeleks inglise keel. Mis on riigikeel ja mida teise riigikeele kehtestamine praktiliselt tähendaks, kirjutab keeleinspektsiooni peadirektor Ilmar Tomusk.\n30.01.2012, Ilmar TomuskSakSilmapaistvaid inglise keele õppijaid oli varemgi\nJuba enne süvaklasside loomist võrsus Jakobsoni gümnaasiumist tublisid inglise keele oskajaid. Seal on õppinud keeleõpetaja Tiiu-Mai Loko, Briti ordeni kavaler.\n18.11.2011, SakalaTCInglise kolledž saab riigilt 767 000 eurot\nHaridus- ja teadusministeerium eraldas Tallinna linnale Rahvusvahelise Bakalaureuseõppe Organisatsiooni programmide käivitamiseks Tallinna Inglise Kolledžis 766 940 eurot.\n16.11.2011, Raul SulbiN24Uuring: arvutimängud aitavad inglise keeles paremaid hindeid saada\n09.11.2011, Teelemari LoonetPMEestis õpitakse kõige enam inglise ja vene keelt\n26.09.2011, Martin SmutovPMInglise keele eksamitulemuste esiviisik püsib sama\nInglise keele riigieksami tulemuste esiviisik on tänavu sama, mis möödunud aastalgi.\n23.08.2011, Merje PorsJaapanlane tunnistas üles briti tapmise\nÜks Jaapani mees tunnistas üles oma Suurbritanniast pärit inglise keele õpetaja Lindsay Ann Hawkeri vägistamise ja mõrva.\n04.07.2011, Inga HöglundPMSpetsialistid: keeleeksamil põrumiseks peab palju pingutama\nVikerraadio saates «Huvitaja» räägiti täna inglise ja vene keele riigieksamitest, mille korraldusega seotud spetsialistid kinnitasid, et läbikukkujaid on neil eksamitel äärmiselt vähe.\n19.04.2011, Teelemari LoonetInglise keele tunnid on Soome lastele liiga lihtsad\nSoome koolilaste inglise keele oskus on nii hea, et paljud koolid on otsustanud senisest raskema õppekava kasuks.\n01.03.2011, Teelemari LoonetEluSiberis tekitas segadust võltssoomlane\nSiberis Tšitaas tekitas segadust viletsat inglise keelt rääkinud isik, kes tutvustas end soomlasena.\n21.02.2011, Inna-Katrin HeinPPKolledž hakkab inglise keele kvalifikatsioonieksamiteks koolitama\nTartu ülikooli Pärnu kolledži keelekeskus korraldab alates 2011. aastast ettevalmistavaid kursusi rahvusvaheliselt tunnustatud inglise keele eksamiteks: The International English Language Testing System (IELTS) ning University of Cambridge Local Examinations Syndicate (UCLES).\n30.11.2010, Eno-Gerrit LinkPM+Kaspar Näf: Prantsuse suits Eesti kohal\nIngliskeelsele maailmale vastukaaluks olev frankofoonide ühendus on paljuski vastuoluline, kuid siiski Eestilegi vajalik organisatsioon, tõdeb kolumnist Kaspar Näf.\n10.11.2010, Kaspar NäfPMEesti on võõrkeelte oskuses ELis esirinnas\nEesti elanikest valdab enda arvates inglise keelt väga hästi 28 protsenti, kuuludes selle näitaja poolest ELi paremate hulka.\n26.09.2010, Berit-Helena LampKiievi miilitsatöötajad saadeti inglise keelt õppima\nKiievi militsionäärid, kes hakkavad 2012. aastal jalgpalli Euroopa meistrivõistluste ajal korda pidama, saadeti inglise keele kursustele.\n11.09.2010, Mari KampsPMInglise keele eksamitulemuste paremik on tuttav\nEesti parimad inglise keele oskajad sirguvad jätkuvalt Tallinna inglise kolledžist, mille õpilased said tänavusel inglise keele riigieksamil kõrgeima keskmise tulemuse – 91,57 palli.\n23.08.2010, Merike TammPeking sunnib kohalikke inglise keelt õppima\nEt Hiina pealinnast saaks tõeline maailmalinn, kavatsevad Pekingi võimud sundida enamikku linnaelanikest, alates juuksuritest, lõpetades politseinikega, õppima selgeks inglise keele, teatas täna riiklik meedia.\n12.07.2010, Hendrik VosmanPMMajandusõpet saab inglise keeles Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas on tänavu sügisest ettevõttemajanduse erialal võimalik omandada bakalaureusekraad täielikult inglise keeles.\n07.07.2010, Triin AhonenPMDoktorant seab inglise keele riigieksami suulise osa tulemused kahtluse alla\n08.06.2010, Merike TammPMRiigieksameid teeb tänavu ligi 22 000 inimestRiigieksamitele on esialgsetel andmetel kokku registreerunud 21 899 eksaminandi, kellest 18 376 on tänavused gümnaasiumiõpilased. Peale kohustusliku kirjandi ja keeleeksami on populaarsed ka inglise keele, geograafia ja ühiskonnaõpetuse eksamid.05.02.2010, Merike TammTCDiplomaadid kurdavad Tallinna rahvusvahelise kooli üleMõned välissaatkonnad ei soovita Eestisse saata kooliealiste lastega diplomaate, sest Tallinna ingliskeelne kool on nende hinnangul liiga kehv. Sellised kuuldused võivad eemale peletada Eestile vajalikke välisspetsialiste, kirjutab Vahur Koorits ajalehes Postimees.07.08.2009, PostimeesPMParimad kõrgkoolilõpetajad maailma lõppu tulemas ei näeKiitusega diplomi tasku pistnud kõrgkoolide lõpetajad töötuks jäämist ei pelga ja leiavad, et masust rääkimisest võiks juba küll saada.22.06.2009, Sandra MaasaluPMEksamikeskus ei näe endal süüdRiiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus ei nõustu õpilasliidu väidetega, nagu oleks tänavune inglise keele riigieksam olnud tavapärasest raskem. 05.05.2009, Alo RaunPMRaske inglise keele eksam pahandas õpilasiÕpilasesinduste liiduga suhelnud abituriendid leidsid, et laupäevane inglise keele riigieksam oli olnud liiga raske ning puudulikud eksamiruumid seadsid õpilased ebavõrdsesse olukorda.05.05.2009, Alo RaunSakOlümpiaad õpetas Ameerika presidente tundmaViljandi maagümnaasiumi õpilased, kes tulid oma võistkonnaga teist aastat viktoriini vormis korraldatud inglise keele olümpiaadi võitjaks, teavad Ameerika presidentidest rääkida palju huvitavat ja isegi veidrat.14.04.2009, Liisi SeilEluBriti postkontoris inglise keele mitterääkijaid ei teenindataSri Lankast pärit ja Suurbritannias Nottinghami postkontori ülemana töötav Deva Kumarasiri keeldub teenindamast kliente, kes inglise keelt ei räägi.19.03.2009, Hanneli RudiEuroopa Liit otsib paaniliselt inglise keele tõlke27-liikmeliseks paisunud ühenduses on peaaegu veerandsada ametlikku keelt ning tõlgid seetõttu alati teretulnud, kuid kõige suurem häda on hämmastaval kombel kõige levinuma – inglise keele tõlkijate leidmisega.19.02.2009, Oliver TiksEluBarack Obama pani jaapanlased inglise keelt õppimaEile uueks USA presidendiks saanud Barack Obama on pannud jaapanlased inglise keelt õppima.21.01.2009, Inna-Katrin HeinKümnest koolilapsest üheksa õpib inglise keeltInglise keele juhtpositsioon Euroopas tugevneb iga aastaga järjest kindlamalt, sest aina rohkem lapsi õpib seda esimese võõrkeelena ja üha varasemas eas, näitab valitsustevahelise haridusvõrgustiku Eurydice uuring.25.11.2008, EluMaradona: ma ei räägi inglise keeltArgentina jalgpallikoondise peatreener Diego Maradona ei suutnud Šotimaal ajakirjanike küsimustele vastata.17.11.2008, Inna-Katrin HeinEluKohtunik: õppige inglise keel selgeks või lähete vangiUSAs Pennsylvania osariigis andis kohtunik kolmele hispaania keelt emakeelena rääkivale mehele valida, et kas nad õpivad inglise keele selgeks või lähevad vangi.28.03.2008, Inna-Katrin Hein Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaTäna14:1524MärtsPÄEVAINTERVJUU Kas Eestis on toidukaup kehvema kvaliteediga kui Lääne-Euroopas?>Homme01:1525MärtsKorvpalli otsepilt: Kotsar ja South Carolina kohtuvad tugeva Bayloriga>Homme16:0025MärtsVõrkpalli otsepilt: Balti liiga tšempion Rakvere sõidab veerandfinaali teises kohtumises külla Järvamaale>Homme17:0025MärtsVõrkpalli otsepilt: TTÜ võõrustab veerandfinaali korduskohtumises tugevat Pärnut>Viimased uudised12:05Kalvi-Kalle seletab avariid: üks liiklushuligaan keeras ees olevale autole tuimalt ette! 12:03Nunnumeeter põhja: räppar Genka pisipojaga 12:03Londoni rünnakuga seoses peeti kinni veel kaks kahtlusalust 12:03Noored õpetajad pakuvad välja lahendusi hariduselu paremaks muutmiseks 12:00Kas Vanemuise teater alustab kevadkülviga? 11:52Kokkuvõte: mulluse kuluhüvitise kasutas viimseni ära kuus saadikut 11:51Lugeja küsib: kuidas mõjutab kellakeeramine öötöötajaid? 11:48Eesti selle aasta VIP-ärimissioonid: LAV, Iisrael ja... 11:45Raport: Eestis on tuberkuloosi haigestumine oluliselt langenud, kuid endiselt ollakse ohumaa 11:41Motoexotikal jätkub masinaid isegi lae alla 11:39Beebilõust vanglast: näeme EHHFil 11:37Ühe viske mäng jättis Eesti klubid finaalist välja 11:30Andrus Karnau: parlament ja tema häbi 11:30Fotod: Egiptuses avastati muistset šamanismi kujutavad kivisse raiutud pildid 11:29TV3 video: tippkokk Joel Ostrat paneb kiire elutempoga inimesed sööma tervislikku ja kodumaist karbi- ja purgitoitu 11:26Crazydeal ei jäta jonni – teenus pagendati Venemaa serveritele 11:26Pildid: 16-aastane luuletaja ja räppar EiK esitles Kultuuriklubis Kelm oma teist kogumikku «uinak» 11:24JFK päevik paljastab, et ta pidas Adolf Hitlerit legendaarseks 11:16Eestil ei õnnestunud hiiglaslikku suhkrutrahvi Euroopast tagasi saada (3)11:10USAs dramaatilise võistlusega alustanud Tribuntsov püstitas kaks uut Eesti rekordit Kõik viimased uudised\nTarbijaKõikEesti blogija sõnul varastas Facebook temalt neljakohalise summa rahaLugeja küsib: kuidas mõjutab kellakeeramine öötöötajaid?Kuidas makarontooteid õigesti keeta?11:04Avalik rumalus: Lätti alkoholi järele sõitjad teavitavad sotsiaalmeedias edasimüügist 07:53Kuidas käituda kolleegiga, kes räägib sinu kohta kuulujutte? 06:43Vanametalli hind ronib ülespoole (1)23. märtsKelner avalikustab, milline näeb välja töö üüratul kruiisilaeval (1)VideoKõikTänavaküsitlus: Kajal on hea meel, et Ulfsak sai Hollywoodis ära käia (1)Video ja fotod: Harku järvel päästeti uppumissurmast inimenePÄEVAINTERVJUU Paavo Nõgene: me pole loomeinimeste toimetulekuga lõplikult rahulTeadus ja tehnikaKõikEesti selle aasta VIP-ärimissioonid: LAV, Iisrael ja...Fotod: Egiptuses avastati muistset šamanismi kujutavad kivisse raiutud pildidVideo: teadlased panid südamelihased spinatilehtedel kasvamaMajandusKõikEluaseme hinnakasv on aeglustunudNordica alustab SASi heaks lendamist Palo tahab Korbilt Ida-Virumaa arendamise üle võtta (2)11:16Eestil ei õnnestunud hiiglaslikku suhkrutrahvi Euroopast tagasi saada (3)11:09Twitter kaalub tasuliste liikmekontode loomist 10:56Nordic Hotels omanikud võtsid priskeid dividende 10:19Moetööstus muudab ärimudelit MaailmKõikLe Pen külastab Moskvat (4)OTSEBLOGI BRÜSSELI FOORUMILT: Kas maailm tahab olla ühendatud? (1)Berliin tahab rehabiliteerida homoseksuaalsuse eest karistatud12:03Londoni rünnakuga seoses peeti kinni veel kaks kahtlusalust 09:46Põhja-Korea tümitab Obama asemel nüüd Trumpi 08:59BLOGI: Meedia: Londoni ründaja tegelik nimi oli Adrian Elms (24)08:56Mehhikos põgenes maa-aluse tunneli kaudu vähemalt 29 vangi (1)SportKõikVideo: Austraalia GP teisel vabatreeningul juhtus avariiKlopp võttis Ragnar Klavani asemel treeninglaagrisse kaasa Klavani pojad ja abikaasa LiliKõrgesse mängu sekkuv Kotsar: esiti rollimängija, ideaalis korralik punktitooja11:37Ühe viske mäng jättis Eesti klubid finaalist välja 11:10USAs dramaatilise võistlusega alustanud Tribuntsov püstitas kaks uut Eesti rekordit 11:00Vettel surus end Austraalia etapi teisel vabatreeningul Mercedese meeste vahele 10:37DeRozani 40 punkti vedasid Raptorsi võidule Heati vastu NaineKõikÜllatav segu, mis aitab sul keskenduda ja ärevust vähendada60 protsendi meestest tahaksid, et naised seda voodis ei teeksŽenja Fokin soovitab: mille arvelt tasub pulma planeerides kokku hoida?11:29TV3 video: tippkokk Joel Ostrat paneb kiire elutempoga inimesed sööma tervislikku ja kodumaist karbi- ja purgitoitu 10:18Eesti ema Dallases: kui sa lähed sünnitama, kuid tagasi pead tulema lapseta... 23. märtsMehed selgitavad: asjad, mida naised mitte kunagi ei mõista 23. märtsUuring: mida vanem ema, seda parem ema TervisKõikSõltuvus: naine treenib iga päev kaheksa tundi (1)Jevgeni Ossinovski võltsarvete skeemist: sotsiaalministeeriumil on nulltolerants selliste sahkerdamiste suhtes (9)Väikelapsi ründab RS-viirus Maa EluKõikTootsi aiand müüb enamiku taimi ise Kohalikele omanikele kuuluv ehituskaupade pood väldib trikitamist (3)Gastronoomiatalu peremeesTallinnKõikVideo ja fotod: Harku järvel päästeti uppumissurmast inimeneFotod ja video sündmuskohalt: Keilas sai mees veokilt löögiTallinna linnahall tunnistas Pai töölepingu õigustühiseks (1)Tartu PostimeesKõikJalgrattur paiskus sõiduautoga kokku põrgates sõiduteele Korstnas põlema läinud pigi tekitas kahju ka kõrvalkorteriteleMotoexotikal jätkub masinaid isegi lae alla48h populaarsemad teemaddonald trumpEestiEuroopaEuroopa LiitHiinaHollandinimesedKorvpalllapsedNATOPolitseiPrantsusmaapresidentRootsiSaksamaaSoomeSuurbritanniaSüüriatallinn fashion weektfwTrumpTürgiUkrainaAmeerika ÜhendriigidVenemaavideoTänane lehtKõikNestori tagasivalimisel oli rekordarv protestisedeleid (1)Rahapesu võttis ameti ka Rasmannilt (2)President kutsus Martin Helmet korraleArvamusKõikMargus Mägi: Eesti võiks olla Euroopa IT-tugi kalandusest kosmoseni (4)Kristiina Baum: Rootsi koolisüsteem on kohati Eesti omast tunduvalt parem, kohati arusaamatum (5)Mihhail Trunin: kas eesti lasteaiad on vene lastele tõesti nii kohutavad? (10)KultuurKõikNukupoisi meeldetuletus inimesteleÜhemõtteline sadomaso-kraamKohvijoomine ei lõppe kunagiReisKõik26 Postimehe lugeja küsimust Finnairi piloodileIndias said lennunumbrid otsa ning tekkinud on kaosTšehhi loomaaias lõigatakse ninasarvikutel igaks juhuks sarved mahaKoduKõikViis tarka asja, mida teha pool tundi enne magama minekutVaata, kuidas saab hüljatud aiast ideaalne lõõgastuspaikVideo: lihtne ja odav vahend, mis lahendab korralageduse köögisLemmikKõikMägedes kaduma läinud koer leiti drooni abilPäevakäpp: trepikotta hüljatud Matu otsib koduKoer tappis Leedus imiku (4)VIIMASED GALERIIDTraagilina avarii Jõhvi lähistelGalerii: jalaväe lahingumasinate CV9035 lahinglaskmisedPildid: 16-aastane luuletaja ja räppar EiK esitles Kultuuriklubis Kelm oma teist kogumikku "Uinak"Nõmme Lumepark Christina MilianVaata kõiki galeriisidSOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitSünnipäevadPalju õnne!53Jaan Tättenäitleja, muusik, rändurRoman Ubakivi, 72jalgpallitreenerArnold Kimber, 70tööstusjuht ja endine riigikogu liigeAnatoli Krikun, 69korvpallur ja korvpallitreenerHeiki Ernits, 64filmikunstnikMart Kadastik, 62ajakirjanik ja kirjanikTarmu Tammerk, 56meediaekspertErik Dorbek, 35korvpallurHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladSetomaaKõikVärska Sanatoorium pälvis Põlvamaa Pärli tunnustusePeaminister Jüri Ratas: Seto vald on õige mõte (1)Seto Folk on „Metsa poole“: piletid müügil60 PLUSSKõikJuubilar avab näituse Üle Eesti meenutatakse märtsiküüditamist Õiguskantsler: pensionisüsteemi ei saa suhtuda kriitikavabaltArhiivPärnuKoonga vallast leiti haruldane ammunooleotsLugeja pilt ja video: lapsed lükkasid Papiniidus bussi (1)Video ja galerii: Pärnus algas kohus taksojuhi mõrvas süüdistatavate vendade üle (3)ViljandiKomöödiatäht Herbert Ving jagas folgitegijatele soovitusi (1)Seeneline trehvas haruldust juba neljandat aastatKolm ei ole kohtu seadus – kogenud kurjategija pääses aasta jooksul kolmel korral vanglastRakvereTarga Maja jamas valitseb vaikusTapa leivatehas paneb kevadeks uksed kinni Rakvere Keskväljakul jäi inimene auto allaPaideVideo: põlenud KEA keskus kukkus kokku kui kaardimajaPaides põles lahtise leegiga endine KEA keskus (1)Kass püüdis kinni kummalise eluka VALGAPühajärvel võistleb tosin suurmeistrit (1)Sissetungija paiskas talus kõik segaminiOtepää valla delegatsioon külastas NovgorodiKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxLeedu 15min.ltLäti TV NetEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+WikipediaLinkedinFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaEttevõttedSideTelia EestiElisaStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Mirjam MäekiviTelefon:666 2289E-postiga:mirjam.maekivi(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2017 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+