47 parimat karusmari sorti Siberis, Moskva piirkonnas, Kesk-Venemaal\nKõik karusmarjasortid loetakse esimese 10 aasta jooksul kõige tootlikumaks. Aja jooksul muutuvad marjad järk-järgult väiksemaks. Põõsad võivad kasvada kuni 2 m. Tänu juurevõrkude omakasvatusele jõuab taime elutegevus 40 aastani. Siiski peab inimene osalema kroonide moodustamisel, eemaldades vanad oksad. Sõltuvalt sordist võib põõsast koguda 5-12 kg marju.\nEsialgu jagati kultuuri päritolu kahte põhiliiki:\nEuroopa sordid toovad suured marjad helge aroomiga ja suurepärase maitsega. Puuduseks on aga halb haiguse resistentsus. Lisaks on taime reprodutseeritav.\nAmeerika sordid on vastupidavad. Taim paljundab kergesti. Põõsaste arvu suurendamine võib olla kihiline või pistik. Negatiivne tunnus on filiaalide suured naelu. Viljad on palju väiksemad ja maitse kannatab.\nKasvatajad on võtnud arvesse kõiki kultuuri omadusi ja toonud välja kolmanda sortide rühma - Ameerika-Euroopa. Tulemuseks oli kõrge saagikusega karusmari, maitsvad puuviljad, külmakindlus ja haigused.\nAednikud ei meeldi tihti põõsaste tõttu okkad. Spines segavad saagikoristust, hoolitsevad taime eest. Siiski on väikesed okkad või täiesti lõputud sordid.\nNäpunäide. Selleks, et okkad ei satuks, on parem valida marjad varahommikul, enne kui kaste on kadunud. Sel ajal ei ole naelu väga terav, isegi pehme.\nKüpsemise osas on karusmari nagu kõik kultuurid varakult, keskelt ja hilja. Vahepealsel perioodil on sordid, mis toodavad saaki: keskmiselt varane või hilja.\nNäpunäide. Selleks, et anda perele marju, piisab sellest, kui istutatakse krundile üks eri küpsemisperioodiga karusmari põõsas.\nEneseviljakuse kultuur on klassifitseeritud:\nisetolmavad sordid on võimelised iseseisvalt vilja kandma, isegi kui läheduses ei ole tolmeldajaid;\niseenesest viljatud sordid ei suuda toota põllukultuure, kui läheduses pole tolmeldajat.\nKultuuri haiguskindlus on keskmine ja kõrge, kuid ainult kahel sordil on sfääriraamatukogu suhtes 100% mittetundlikkus: Whitesmith ja Spainfrey.\nKarusmari marjade värvus on jagatud järgmistesse rühmadesse:\nAronia. Sellesse rühma kuuluvad lilla või tumepunase värvusega marjad, mis valmivad küpsetamisel musta värvi.\nKollakas. Valmimisel omandavad selle grupi marjad kuldsed, oranžid, merevaigukollased ja muud tooni.\nGreenberry. Marjad isegi pärast valmimist jäävad roheliseks. Mõnikord päikeselt võivad viljad saada nõrga kollasuse.\nKrasnoplodny. Küpsed marjad on punased, roheliste, roosade ja teise varjundiga.\nLisaks marjade värvusele liigitatakse kultuur vastavalt puuvilja kuule:\nMitte vähem oluline on marjade resistentsuse klassifitseerimine mehaaniliste kahjustuste suhtes. Mida tugevam on puuviljakoort, seda pikem on saak säilinud, transpordiks kulub.\nAednikud otsivad sordi valimisel sageli marjade suurust. Üle 5 g kaaluvaid vilju peetakse suureks. Keskmise puuviljarühma hulka kuuluvad alla 5 g kaaluvaid marju sisaldavad taimed, lisaks võib kõik puuviljad jaotada vastavalt naha struktuurile, mis võib olla sile ja karvkatte.\nKõik kuni 1, 5 m kõrgused põõsad liigitatakse keskmise kõrgusega sortideks. Seal on taimed, mille kõrgus on üle 1, 5 m. Sellised karusmarjad liigitatakse kõrgeteks sortideks.\nKõige kõrgema saagikusega karusmari\nSaagikus sõltub mitte ainult sordi omadustest. Seda omadust mõjutavad hooldus, kliimatingimused ja mulla seisund. Tabelis on esitatud kõige produktiivsemad sordid.\nSuure puuvilja-karusmari sorte\nEnamik aednikke, kes üritavad kohapeal istutada, on suured puuviljad, et lastele meeldida. Tavapärase karjääriga jõuab marjade keskmine kaal 5-6 g. On olemas spetsiaalselt kasvatatud põllukultuure, millel on kuni 54 g kaaluvaid hiiglaslikke puuvilju, et kasvatada sellist karusmari, et suvel elab palju tööd. Traditsiooniliste sortide eelistamine on lihtsam ja vastab põllumajandustehnoloogia tingimustele.\nMid-season kultuuri toob roosad marjad kaaluvad üle 5, 1 g Bush pikk ja väike arv okkad. Taim ei ole talvel vastupidav.\nKarusmari viitab keskmisele tähtajale. Kuni 4, 5 g kaaluvad marjad on küpsena rohelised ja kergelt kollased. Keskmise kõrgusega põõsas väikeste lülidega. Taim on talvel vastupidav, kuid halb suvi puutub kokku anthracnose'ega.\nMarjade valmimisaeg on keskmine. Puuviljad kasvavad 6, 5 g massini, marja värv, kuju ja aroom meenutavad ploomi. Bush on pikk, puhas suurte naastudega. Külmakindlus on suur.\nMagusate marjade armastajad ei hooli nende suurusest. Tõelise gurmee maitse on kõige olulisem.\nMarjad on väikesed, kaaluga umbes 3 g, kuid väga magusad. Tootlikkus jõuab ettevõttest 6 kg. Varajane sort, külmumiskindel, jahukaste.\nLõhnad ja magusad puuviljad kasvavad kaaluga kuni 3, 1 g, sort on universaalne, talub põud, külm. Filiaalid on kaetud keskmise suurusega naastudega. Tootlikkus sõltub kasvutingimustest ja varieerub 1, 8 kuni 6 kg.\nVanemad on Seyanets Lefora ja Phenicus. Sredneranny klass on suure viljaga. Marja keskmine kaal on 6 g, kuid üle 10 g kaaluvad hiiglased. Taimest kogutakse kuni 5 kg magusaid marju.\nSordi saagikus on 2–3, 5 kg. Saagi küpsemine on mõõdukam. Väikeste selgroogidega taim, talvel vastupidav. Puuvilja kaal 3, 8 g\nKüpsemisaeg on keskmine. Marjad on suured, kaaluga kuni 8 g. Hea hooldusega sordi saagikus on 6, 9 kg ühe taime kohta. Ei ole piisavalt okkad. Põõsa paksus. Erinevus kahjurite ja jahukaste vastu.\nPõõsas on pikk, kena kujuga. Filiaalidel on keskmise suurusega selg. Valmimise tähtaeg on keskmine. Suurte marjade mass ulatub 8 g-ni, saagikus kuni 6 kg ühe taime kohta. Sord on keskmiselt resistentne jahukaste suhtes.\nSee sort on jahukaste vastu suurepärane. Saagi küpsemine viitab keskmistele tingimustele. Karusmari on väike okkad. Marjade mass ulatub 7 g-ni. Üks taim annab umbes 4 kg saaki.\nVäikesed puuviljad, kuid väga magusate marjade armastajad. Valmimisaeg on keskmiselt hilja. Marjade mass 2–3, 5 g, saagis on kõrge, kuni 7, 3 kg ühe taime kohta. Bush ilma okkadeta, talub külma.\nVanemad on malahhiidi ja nuggeti sordid. Bush paks, mitte väga laialivalguv. Prickles on vähe. Puuvilja valmimise tähtaeg on keskmine. Marjade mass on umbes 3 g, saagikus on 3 kuni 9 kg ühe taime kohta. Põõsast peetakse talvikindlaks, ei karda jahukaste.\nVäikesemahulised karusmarjad on tuntud magusate marjade poolest. Valmimisaeg on keskmiselt hilja. Põõsas on kaetud väikeste lülidega. Puuvilja kaal 3 g Saagis on 4 kg põõsa kohta. Taim on talvel vastupidav, ei karda jahukaste.\nLapsed ja täiskasvanud armastavad karusmarju. Spiinide puudumine hõlbustab marjade korjamist. Maitse poolest on võimatu öelda, et kaelavabad sordid saavad kasu, kuid ei kaota oma sugulasi.\nMarja on väike, kuid maitse on meeldiv ja õrnalt hapukas. Talvekindel, ei karda jahukaste.\nEbatavaliselt maitsvad marjad, mis sisaldavad palju askorbiinhapet. Õhukese naha tõttu tuleb vilja kohe pärast saagikoristust töödelda.\nPõõsad mõõdukalt laialivalguvad, armastavad vaba ruumi. Puuviljad kaaluvad umbes 4, 5 g, küpsetel marjadel ei ole põrandast laiali hajumist.\nSordid on populaarsed tänu oma suurele saagikusele, mis on 6, 6 kg ühe taime kohta. Põõsas talub külma hästi.\nKarusmarjad on armunud suvelanikutesse, kuna nad on vastupanuvõime kõigi teadaolevate haiguste suhtes. Sordi peetakse varajasteks valmimisteks.\nVideo räägib karusmari põõsaste kasvatamisest:\nSortide liigitamine küpsuse järgi\nKogu hooaja pakkumine perele maitsvate ja tervislike marjadega istutatakse krundile 1–2 erineva valmimisajaga karusmari põõsast. Tuleb märkida, et aprilli alguses hakkab varakult küps kultuur. Külmade piirkondade puhul on see valik ohtlik. Varajane munasarja võib kannatada külm.\nVaraküpsete sortide grupp sisaldab karusmari, kus põllukultuuri valmimise aeg langeb juuni alguses või keskel. Tabelis kuvatakse mitu väärilist esindajat.\nSord on kõrge saagikusega, talub külm ja haigus, kuid tal on üks puudus. Pärast valmimist peab puuviljal olema aega eemaldamiseks. Marjad ei murene, kuid kaotavad oma maitse.\nKarusmari toob suured punased puuviljad, mis kaaluvad kuni 15 g.\nBesshipny sort toob 7 grammi kaaluvaid marju. Põsad on väikesed, kompaktsed.\nOmadused on sarnased klassi armastusega. Erinevus on väikeste selgroogide olemasolu. Kultuur vajab regulaarset kärpimist.\nInglise valiku kultuur toob kuni 10 g kaaluvaid vilju noortel oksadel on vähe selgrooge.\nPõõsad, keda on harva mõjutanud põõsad, on sfääriraamatukogule vastupidavad. Kui küps on, muutuvad marjad kollaseks. Puuvilja kaal umbes 4 g.\nKarusmari küpsemisaeg on keskmiselt ja on juuli lõpus valmis koristamiseks. Vaadake tabelisse selle grupi väärilisi esindajaid.\nPõõsad mõõdukalt laialivalguvad. Küpsetel marjadel on ploomimaitse. Eesmärk - universaalne.\nLäti aretusvõimaluste mitmekesisus. Küpsevad puuviljad muutuvad tumepunaks. Marjade mass umbes 4 g.\nKarusmarjas ei ole puuvilja kandvad oksad okkad. Punaste marjade mass on üle 6, 5 g.\nKarusmari on sfääri raamatukogu vastu, kuid nõrk kuni karmide talvedeni. Külma külmutada neerud. Kirsipuu viljad väikeste kiududega kaaluvad kuni 4, 5 g.\nKarusmari ei mõjuta haigused peaaegu kunagi, talub talve ja kasvab kiiresti uusi võrseid. Puuviljad kaaluvad umbes 9 g.\nHarvade karusmari saak langeb juuli lõpus - augusti alguses. Vaatleme selle grupi väärilisi esindajaid tabelis.\nPuuviljadel ei ole väljendunud maitset, väikest ja suurel hulgal hapet. Sort on mõeldud armastajatele. Põõsas kasvab õhuke naelu.\nKõrge saagisega sort talub külma talvedega. Haiguse resistentsus on keskmine. Punnid nõeltega.\nFiliaalidel on väikesed okkad. Tootlikkus on suur. Marjade mass on üle 7 g.\nViljad moodustavad pirnid. Karusmari on varustatud suurepärase immuunsusega, mis on vastupidav halbadele ilmastikutingimustele.\nPõõsas kasvab kuni 1, 8 m kõrgusele, oksad on väikesed. Puuviljad on roosa, roheline sees.\nKarusmari sortide süstematiseerimine puuvilja värvi järgi\nMarjade värvi järgi on karusmari jagatud neljaks rühmaks. Valminud puuviljad võivad omandada erinevaid toone, mis sõltuvad ilmastikutingimustest, sordiomadustest ja aednike vastavusest põllukultuuri kasvatamise agrotehnoloogiale.\nPuuvilja kaal 8 g Bush madal, peaaegu laialivalguv. See juurdub kõigis piirkondades. Sord on viljakas, keskmisest varajane, seda ei mõjuta jahukaste.\nPõõsad kasvavad kõrgeks, levivad kroon. Ovaalse kujuga puuviljad kaaluvad umbes 6 g. Karusmari talub külmade talvedega. Registreerimine riigi registris ei toimunud, kuid aednikke kasvatatakse kõigis piirkondades.\nKultuur koos paksenenud krooniga, keskmise kõrgusega haruldased oksad. Puuvilja mass ulatub 6 g-ni. Viljad on magusad, kuid vihmane suvi kaldub lõhenema.\nTehas on keskmise kõrgusega. Kroon on kompaktne ja peaaegu laialivalguv. Puuviljad on magusad, ovaalsed, kaaluga umbes 3 g. Karusmari sobib kõigile piirkondadele.\nKõrge kultuur koos keskmise laialivalguva krooniga. Pirnikujulised puuviljad on magusad, aromaatsed, kaaluga kuni 6 g. Karusmari hoolduses on väga naughty, see on haiguste suhtes, mis on külmad, vastupidavad keskmistele piirkondadele.\nKeskmine pikk taim. Munakujulised puuviljad kaaluvad kuni 6 g. Nahk on kaetud vahakattega. Tähtajad on keskmised. Karusmari, mis on talvituv, põud, soovitatav Uurali ja Loodepiirkonna jaoks.\nFiliaalid on veidi maanduvad, maapinnale kumerad. Marjad on ovaalsed, kaaluga umbes 5, 5 g. Karusmari külmakindel, harilikust jahukoorest harva. Tähtajad on keskmised. Seda klassi soovitatakse kasutada Kesk-Musta Maa piirkonnas.\nTehas on keskmise kõrgusega, oksad on sirged ja peaaegu laialivalguvad. Ümardatud puuviljad kaaluvad 3-5 g. Karusmari talvikindel, ei karda jahukaste, kasvanud kõigis piirkondades.\nRohelised karusmari sortid\nKeskmise kõrgusega taim, mille harud on maapinnale painutatud. Puuviljad on magus-hapukesed, ümardatud, kaaluga kuni 9 g. Tähtajad on keskmised. Soovitatav sort Lääne-Siberi ja Uurali piirkonna jaoks.\nKõrge põõsas sirged võrsed. Keskmise varajase kultuuriga, soovitatav lõunapoolsetele piirkondadele. Marjade mass 4-8 g. Põõsas, mis on vastupidav põuale, jahukaste.\nKeskmise kõrgusega tehas, millel on kergelt levivad oksad. Puuviljad on magusad, kaaluvad umbes 8 g. Kesk-hiline kultuur, mis on resistentne talvitumise ja põua suhtes, mida harva mõjutavad seened, soovitatav Loode-piirkonnas.\nKeskmise suurusega põõsas, millel on kergelt levivad oksad. Magus marjade mass on umbes 5 g. Karusmari on keskmiselt varane, talub talvitumist, soovitatav kasvatada kõigis piirkondades.\nKeskmise kõrgusega sfääriline põõsas sirged oksad. Ovaalsed marjad kaaluvad umbes 4 g, saagi täieliku valmimise aeg on keskmine. Talvekindlat sorti kasvatatakse kõigis piirkondades.\nKõrge põõsas koos väikese krooniga. Koristamise tähtaeg on varajane. Ovaalse kujuga puuviljad kaaluvad 4-8 g, sort on külmakindel, soovitatav Uurali ja Siberi piirkondadele.\nKõrge põõsas kaarjasega. Crohni keskkond paisub. Suured puuviljad kaaluvad umbes 16 g. Kesk-piirkonnas kasvatatakse keskmisest hilisest talvikindlast sordist.\nKõrge levikuga taim, millel on hea talve. Marjad on ovaalsed, kaaluga umbes 8 g.\nKeskmise pikkusega põõsas, millel on sirged oksad. Marjade mass umbes 6 g. Päikese koorimine võib kergelt pruunistuda. Karusmari, mis on vastupidav kõikidele piirkondadele looduskatastroofidele. Saagi valmimise aeg on hiline.\nCrohni kergelt kasvav keskmine kõrgus. Viljad kaaluvad 4-6 g, küpsemisaeg on keskmine. Kesk- ja Loodepiirkonnas soovitatav jahukaste ja talvitumise suhtes vastupidav kultuur.\nPõõsas tugevalt paksenenud kroon. Hobune on kaardunud. Keskmiste, Uurali ja teistes külma kliimaga piirkondades kasvatatakse ümmarguste marjade massist umbes 6 g.\nPõõsas kompaktne kroon. Marjad on ümmargused, kaaluga umbes 7 g, keskaegsed karusmarjad on iseloomulikud hea talvekindlusega, kasvatatud kõigis piirkondades.\nNõrgalt leviva krooniga taim. Varane küpsemine. Marjade mass on umbes 3 g, kultuur on talvikindel, kuid kardab jahukaste, seda kasvatatakse kõigis piirkondades.\nKõrge põõsas, millel on veidi laialivalguvad oksad. Marjad on suured, kaaluga üle 5 g, perepevanii oksad. Varane küpsemine. Talvekindlus on suurepärane, kuid kardab seenhaigusi. Kasvatud Lähis-Volga piirkonnas.\nPõõsas, millel on rippuvad oksad ja nõrgalt leviv kroon. Marjade kaal on umbes 5 g, küpsemine on mõõdukam. Külmakindlad karusmarjad kasvatatakse Uurali ja Siberi piirkondades.\nKõrge põõsas, millel on korralikult kogutud kroon. Marjad kaaluvad umbes 5 g, saagikoristuse aeg on keskmiselt hilja. Karusmari talvikindel, ei karda jahukaste, kasvanud kõigis piirkondades.\nCrown põõsas tugevasti paksenenud. Filiaalid on kõverad. Saagikoristus, kui küpsemist ei ole, on duši all. Kaaluge marju umbes 8 g. Kultuur talub halvasti halbu ilmastikutingimusi, äärmuslikke temperatuure, kuid taastub hästi pistikute abil. Valmimise tähtaeg on keskmine. Kasvatada kultuuri Ida-Siberi keskosas.\nPaksendatud pikk põõsas. Ümardatud puuviljad kaaluvad kuni 6, 5 g, küpsemisaeg on keskmine. Karusmari talvikindel, ei karda jahukaste, kasvanud kõigis piirkondades.\nIda-Siberi piirkonnas kasvatatud püsti püsti põõsas. Hobune on kaardunud. Puuvilja maksimaalne mass on 6 g. Tal on hea talve.\nKeskmise põõsa kasvule on iseloomulik intensiivne võrsete kasv. Marjade mass ulatub 8 g-ni. Eristab head külmakindlust, mitte hirmu kaste hirmu. Kasvatud kõigis piirkondades.\nVeidi kasvav keskmise kasvuga põõsas toob kuni 7 g kaaluvaid marju. Külmakindlus ja haigused on kõrged. Küpsemisaeg on keskmine. Kasvatada kultuuri kõigis piirkondades.\nKeskmise pikkusega põõsas, millel on kergelt leviv kroon. Puuvilja ümar kuju kaalub kuni 7 g. Igas piirkonnas kasvanud jahukaste vastu karusmari, küpsemisaeg on keskmiselt varane.\nKõrge laialivalguv taim, millel on kaardusuunalised oksad. Puuviljad on väikesed, kaaluga 3-4 g. Kasvatud Põhja-, Siberi-ja teistes külmades piirkondades. Sordi peetakse suurepäraseks tolmeldajaks.\nPüstine kõrge põõsas, millel on tugevad oksad. Marjade mass on umbes 4 g, valmimisaeg on keskmine. Karusmari on talvise ja kuiva suve suhtes vastupidav, mida kasvatatakse Kesk-Musta Maa piirkonnas.\nTehas on keskmise kõrgusega, sirgete, mitte levivate harudega. Ovaalsed marjad kaaluvad kuni 6 g. Karusmari sredneustoychiv haigustele, mida kasvatatakse Kesk-Loode piirkonnas.\nPaks kroon, laotavad oksad, veidi kallutatud maapinnale. Ovaalsed marjad on keskmise suurusega. Tähtajad on keskmised. Hea talvekindlus, halb haiguskindlus. Karusmarju kasvatatakse Kesk-piirkonnas.\nKroon moodustatakse haruldaste harude paigutusega. Kaarevormid. Marjad kaaluvad umbes 3 g, küpsemise tähtaeg on hilja. Külmakindlus on keskmine. Te võite kasvada kõigis piirkondades, kui järgite põllumajanduslikke meetodeid.\nKeskmise põõsaga, millel on nõrk haru. Marjade mass on maksimaalselt 6 g. Talve- ja põuakindel karusmari, mida kasvatatakse kõigis piirkondades. Ainus erand on Uurali piirkond.\nKeskmise kõrgusega peen põõsas. Sordid on haiguste vastu suurepärased, kuid külm on keskmine. Marjad kaaluvad 2–7 g, neid kasvatatakse Kesk-, Volgas-Vjatka piirkonnas.\nIntensiivselt kasvav taim, millel on sirged oksad. Marjade mass on umbes 7 g, küpsemise tähtaeg on varane. Hea haiguse vastupanu. Kasvatud kõigis piirkondades.\nKergelt laialivalguv kompaktne põõsas. Tume lilla marjad kaaluvad üle 4 grammi. Talvekindlus on kõrge. Kasvatud keskel ja äärelinnas.\nVõimas kasvavad põõsad on pärit Itaaliast. Parim on aklimatiseeruda lõunapiirkondades. Laagriharud. Marjade mass ulatub 7 grammini.\nKeskmised kõrged põõsad toodavad kirsivärvi vilju mustal toonil, mis kaalub 4-7 g. Taim on vastupidav talvitumisele ja jahukaste. Kasvanud Lääne-Siberi ja Uurali piirkonnas.\nKeskmise suurusega põõsas toob mustad sõstrad maitsvad väikesed marjad. Külmale, põuale, haigustele vastupidav karusmari, mida kasvatatakse kõigis piirkondades.\nKõrge taime püstised võrsed. Marjade mass on maksimaalselt 3 g. Küpsemine on srednepodnoe. Karusmari talub talve, ei karda jahukaste. Kasvatud Kesk-piirkonnas.\nPuks on keskmise paksusega, kergelt leviv. Marjade mass on umbes 4 g. Karusmari talub külmade talvedega. Kasvanud Uurali, Kesk-Volga piirkonnas.\nTugevalt levinud põõsas, millel on kergelt kumerad oksad. Marjade keskmine kaal on 4 g, see erineb talvitumisest, kuivast suvest. Kasvanud Kesk-Musta Maa piirkonnas.\nPõõsas ei levi, siledad võrsed. Marjade maksimaalne kaal on 6, 5 g. Varane sort on talvitumisele ja haigustele vastupidav. Kasvatud kõigis piirkondades.\nKõrge taim, millel on levivad kumerad oksad. Valmistamisel valmivad umbes 2, 5 g kaaluvad puuviljad. Külma ja haiguste suhtes on hea vastupidavus. Kasvatud kõigis piirkondades. Valmimise tähtaeg on keskmine.\nSortide klassifitseerimine riigi registrisse kandmise kuupäevaks\nNelikümmend kuus sorti on registreeritud riiklikus registris. Seal on vanad kultuuri esindajad ja paljud uued tooted.\nUued karusmari sortid\nKõik uued tooted 21. sajandil on talvekindel, hea immuunsus, mis võimaldab neil paljudes piirkondades kasvada, olenemata kliimast. Kasvatajad rõhutasid täiendavalt suurt vilja. Uued tooted sisaldavad järgmisi sorte:\nUued esemed erinevad marjade ja muude omaduste poolest.\nVanad karusmari sortid\nEsimesed sordid kasvatati ja registreeriti eelmise sajandi 59. aastal. Väärt esindajad on:\nHoolimata sellest, et karusmari kasvatati pikka aega, on aednikud veel populaarsed.\nKuidas valida õige hinne\nSõltuvalt kliimatingimustest võib sama sordi marjade maitse ja suurus erineda. Valides on parem eelistada kohalikule kliimale kohandatud kultuuri. Lõunapoolsete piirkondade elanikud on parem põuakindlate karusmarjade kasvatamiseks. Külmade piirkondade aednikud peaksid keskenduma talvekindlusele.\nSee on oluline! Marjade maitse, värvus, suurus ja kuju valitakse vastavalt nende eelistustele. Enamik aretatud karusmarju on isekandvad. Kui taim ei kuulu sellesse rühma, on vaja istutada tolmeldaja.\nParimad sortid karusmari Moskva piirkonnas\nMoskva piirkonna kliimatingimustes on välisvaliku karusmari hästi graveeritud, kuid seal on ka siseriiklikke esindajaid.\nBallless karusmari sorte Moskva piirkonnas\nMarjad marja korjatud oksadelt nagu näiteks karusmari laager, kotkad, Aafrika, Põhja-kapten, Uurali laager. Kõik sordid sobivad ideaalselt kohaliku kliimaga.\nMagusad karusmarjasordid Moskva piirkonnas\nSweet hammas hindab õigustatult sorte: inglise kollane, valge ööd, Seyanets Lefora. Marjad eristuvad happe väikesest sisaldusest, mis sobib hästi moosi valmistamiseks.\nMida valida sortide karusmari Leningradi piirkonnas\nZoneeritud sordid on need, mida iseloomustavad külmumiskindlus, mitte jahukaste, heade saakide hirm. Loendisse võivad kuuluda ka seemikud Lefora ja valged ööd. Michurinski, vene punase ja vene kollase sordid on hästi juurdunud. Hea tootlikkuse tulemusi näitavad karusmari Smena, Krasnoslavensky, Hinnonmaen punainen, Lighthouse.\nParimad Siberi karusmariigid\nPiirkonnas, kus on lühikesed suved ja suured külmad, elavad talvekindlad karusmarjad.\nMagusad karusmarjasordid Siberile\nKui valite külmakindla kultuuri, mille maitseomadus on 4, 8 kuni 5 punkti, siis võib külmas piirkonnas kasvada:\nMust tilk samurai;\nKogu see karusmari on talvikindel ja toob maitsvad marjad halbades ilmastikutingimustes.\nSiberi oksteta karusmarjasordid\nEsimene neist tsooniti piirkonda ilma karusmari Black Cherkashinita. Kultuuri negatiivsed küljed on väikesed puuviljad. Hiljem kohandati Vene ja Tšeljabinski karjäärivõimaluste kliima sortidega.\nParimad sortid karusmari jaoks Uralile\nPiirkond pakub aednikele üllatusi külmade talvede ja sagedaste kevadkülmade kujul kuni –10 ° C. Karusmari hea kaitse on juurekrae täitmine rulliga maapinnalt. Siia on paigutatud karusmari Kooperator, elegantne, Stanichny, päeva kangelane.\nParimad sortid karusmari Kesk-Venemaale\nPiirkonna ilmastikutingimused on põllukultuuride kasvatamiseks soodsad, kuid mõnikord põhjustab külmumine kahju. Suvel tekib soojus põua tõttu. Sellise ala jaoks on parem valida kõva karusmari.\nGooseberry sortide kandmine kesksele bändile\nHalbasti kasvatatud sortidest võib eelistada Prune, Consul, Grossulyar, Northern kapten. Karusmari, mis on vastupidav jahukaste suhtes, kohaneb hästi kohalike tingimustega.\nMagusad karusmarjasordid keskmisele bändile\nGurmaanid ja magusate karusmarjade armastajad saavad istutada konsooli, Ravolt, Hinnonmaki Redi, Puškini. Sordid on talvikindlad, kahjurite ja haiguste poolt harva.\nParimad sortid karusmari loodes\nPiirkonda iseloomustavad rasked ilmastikutingimused. Lisaks külmakindlusele valitakse karusmarjad, mis ei karda seenhaigusi.\nСреди сортов, приносящих сладкие ягоды, выбирают: Краснославянский, Зеленый Дождь, Английский желтый, Куршу Дзинтарс. Все культуры средне или сильно устойчивые к грибковым заболеваниям.\nСреди неколючего крыжовника выбор можно остановить на Грушеньке, Колобке, Северном капитане, Черноморе. Сорта средне переносят подарки природы в виде плохой погоды.\nДля получения хорошего урожая, сорта крыжовника нужно уметь выбирать. При покупке саженцев для своего участка, об особенностях культуры стоит поинтересоваться у продавца. Обо всех тонкостях выбора и выращивания показано на видео:\nВалентина, Подмосковье В Подмосковье на даче выращиваю куст крыжовника Грушенька и два куста Командора. Люблю темные ягоды. Saagikoristus on alati hea. На зиму землю под кустарником засыпаю соломой, чтобы корни не вымерзли. Иван Никифорович, г. Курган Из крыжовника растет только Сеянец Лефора. Другие сорта что-то не прижились. Ягоды кисло-сладкие, но на варенье подходят. Ma ei hooli palju. Кустарник практически растет сам по себе и хорошо плодоносит пятый год.\n47 parimat karusmari sorti Siberis, Moskva piirkonnas, Kesk-Venemaal © 2017 - Oktoober 2021


21. märts 2017 kell 4:15\nVenemaal kõik kinnisvaraarendajad räägivad, et ma tahan Moskva klienti, tooge mulle Moskva klienti!\nSimmo hinnangul ei toimi agressiivne müük enam selliselt, nagu toimis kümmekond aastat tagasi. „Ma näen seda nii palju oma müügiinimeste pealt, kes lähevad nagu kauboid peale. Ja kui ma küsin, et mis siis juhtus, saan vastuseks ei tea – tegelikult oli kõik liiga äkiline.“\nArendajad viivad täide enda, mitte kliendi unistusi\nSimmo on kinnisvara arenduse sektoris töötanud 17 aastat ja näeb pidevalt, kuidas arendajad ehitavad enda unistusi, mitte ei mõtle kliendile. Nad ei vii end turu ootustega kurssi ja siis tekivad arenduste portfellis jäägid, mida on väga raske müüa. Hakatakse turundama ja turundatakse üle.\n„Kõige paremini turundatud linnaosa, mis keskklassile kunagi tehtud - ma juba tunnen, kuidas inimesed solvuvad ja keegi juba vihastas mu peale -, on Kalamaja. See oli seitse aastat suurt tööd. Loodi kuvand, tehti lugu. Läheneti naabritundele ja kommuunile. See on täiesti erand ja nii suur lugu, mida enam järele ei tee.“\nSimmo sõnul käivad arendused tihtipeale kolmeaastase nihkega. Kui klient ühel hetkel enam ühetoalist ei taha, sest tal on tekkinud pere, siis kolme aasta pärast, kui see kõik olemas, on stereotüübid ja sotsiaalsed käitumised natukene jälle muutunud, lapsi enam ei sünni, ja siis tahetakse ühetoalist korterit tagasi ja turg ongi juba nihkes, rääkis Simmo, märkides, et tegelikult on kinnisvaraarendus kogu aeg natukene viivisega.\nMilline on aga keskklassi eestlase unistuste kodu? „Nagu Ameerika filmist: maja, muru ja labrador,“ vastas Simmo veendunult.\nKeskklass armastab luksusega sõprade ees uhkeldada\nReisieksperdi juhi Sven Lõokese sõnul apelleerivad nad reise müües väga palju kliendi emotsioonidele, sest inimesed ootavad, et neile ilusat asja ilusasti pakutakse. Pikad blogiartiklid on jäänud minevikku, pigem kõnetab noori pildikeel. „Kui varem andsid Facebooki gurud nõu, et ärge liiga palju postitusi tehke, siis praegu postitavad edukad reisifirmad kolm-neli korda päevas,“ ütles Lõokene.\nLõokene liigitab keskklassi hulka pered, kes lubavad endale vähemalt kaks puhkusereisi aastas. „Keskklass on millenniumi lapsed ehk Y-generatsioon, kes on väga suure osa oma elust seotud igapäevatööga ja kelle tööaeg on veninud tavapärasest kaheksast tunnist pikemaks. Töötatakse nii kodus kui ka puhkusel ja ehkki nad võiksid reisi internetis ise kokku panna, hindavad nad tegelikult väga oma aega ja ootavad reisikonsultandilt individuaalset lähenemist. Tihti on nii ka soodsam.“\nKeskklassi reisija hindab luksust ja soovib sõprade ees uhkeldada kenade villadega, šopingutega Euroopa pealinnades või lennuga Eusroopast Austraaliasse uhkes Singapore Airlinesi esimese klassi sviidis. „Just selliste rätsepatöö reiside kokku panemiseks on reisibüroosid vaja ja selleks me turul oleme ja nii kiiresti kasvame,“ märkis Lõokene.\nRiidepoodidest on saanud show-room'id\nDenim Dreami turundusjuht Kaidi Laev rääkis, et eestlased väärtustavad brändirõivaid ning kannavad neid vastavalt võimalusele. Brändi kandmine on tihtipeale seotud vajadusega kuuluda mingisse sotsiaalsesse gruppi või kogukonda.\nTurunduses peab Laev kõige efektiivsemaks ettevõtte enda kommunikatsioonikanaleid ja sellepärast kasutatakse muud meediat tunduvalt vähem. „Tegime sel aastal e-poes naistepäeva kampaania, mille abil paranesid tulemused 100 protsenti – see innustas meid veel rohkem enda kommunikatsioonikanalitele tähelepanu pöörama ja neid arendama.“\nLaeva sõnul on ka Eestisse jõudnud trend, kus riidepoodidest on saanud show-room’id. „Need on inimesed, kes proovivad tavakauplustes ära ja lähevad siis internetist tellima. Loomulikult konkureerivad meie poega kõik teised e-poed Euroopas või mujal maailmas.“\nPositiivse noodina toetab e-pood tavakaupluste müüki ja vastupidi. „Meie kasuks töötab ka lojaalne klientuur, kes teab, et kui neil tekib tootega probleeme, siis leiame neile alati kõige parema lahenduse.“\nVene keskklassi lummab glamuur ja jaapani (ehitus)filosoofia\nLõokese sõnul on vene rahvusest reisijale lihtsam kallimaid reise maha müüa, sest tärne saab olla vaid viis ja hotellid valitakse kulla ja karra järgi.\nKa Laeva sõnul on vene rahvusest tarbija glamuurile nõus rohkem raha kulutama. „Ta on juba loomult silmapaistvam ja välimuselt alati hästi viimistletud.“\nSimmo märgib üllatava faktina ära vene kliendi armastuse kõige jaapanipärase vastu. „Suhtlen palju vene ajakirjanikega Moskvast, kes räägivad, et venelasi huvitab jaapani ehitus, jaapani (ehitus)filosoofia, energiasäästlikkus ja tark maja.“ Seevastu Eestis ei osata seda veel tema sõnul hinnata ja vaadatakse hinda, sest tark maja on kallis, ainult venelased oskavad ääri-veeri küsida.\nSimmot kurvastab, et Eesti kinnisvarasektor ei oska seda tähele panna ning hea tugigrupp vene ostjaskonnale puudub. „Venemaal kõik kinnisvaraarendajad räägivad, et ma taha Moskva klienti, tooge mulle Moskva klienti!“ Kui tahta neid siiapoole meelitada, siis peab meil vene ostjaskonnale olema usaldusväärne inimene, kes käiks ja suhtleks nendega.


Excellent Business Solutions - Standard ERP võitis ärimaailmas tunnustatud auhinna\nTeisipäev, 01 September 2015\nMeie värskeim tarkvaratoode, HansaWorldi tehnoloogial põhinev Standard ERP pälvis rahvusvahelisel äriauhindade võistlusel pronks-Stevie® auhinna kategoorias "Aasta parim uus toode või teenus". Juba kaheteistkümnendat korda toimunud võistlusel tunnustati Standard ERP toote kasutajasõbralikkust ja kättesaadavust kõigil levinumatel mobiilirakendustel.\nKohtunikud tõstsid esile uuendusliku tarkvaratoote laialdast toetusvõimekust ning lisasid, et see annab klientidele rohkem paindlikkust ja tagab ajalise kokkuhoiu, võimaldades ettevõtetel keskenduda oma põhitegevusele.\n„Standard ERP on kättesaadav sõltumata asukohast ja seadmest ning toimib ka kõigil levinumatel mobiiliplatvormidel.“\nTahame aidata meie klientidel saavutada edukaid tulemusi ja tagada Sinu ettevõtte ärihalduse laitmatu toimimise, mistõttu panustame järjepidevalt uuenduslike tehnoloogiate arendamisse ja integreeritud lahenduste loomisesse. Pilvetehnoloogial põhineva Standard ERP toote laialdaste võimalustega saad täpsemalt tutvuda siin.\nRahvusvahelisele äriauhindade võistlusele The International Business Awards esitati tänavu kokku rohkem kui 3700 nominatsiooni enam kui 60 riigist. Töid hindas kohtunike kogu, kuhu kuulus ligi 200 maailma tippjuhti. Stevie® auhindadega tunnustatakse igat tüüpi ja igas suuruses firmasid ning ettevõtjaid kogu maailmast väga heade äriliste saavutuste eest.\nVaata varasemaid tunnustusi meie äritarkvara toodetele siin.


Maa tuleb täita lastega - eesti pere\nPigem tahaksin mõtiskleda selle üle, kuidas kiidetakse taluperesid, kus naine sünnitas põlla peal, et siis kohe jälle heina edasi teha. Kas tõesti oli 100 aastat tagasi rahva sündimusega niivõrd paremad lood?\nSilmiavav on „Eesti Vabariik 100 Statistiline album“, kus võrreldakse Eestit täna ja 100 aastat tagasi statistilistest andmetest lähtuvalt.\nNii võime näha, et kui täna on lastetuid naisi 23%, siis 100 aastat tagasi oli neid 43% – ilmselgelt on meditsiin siin oma töö teinud (asi, mille osas saab infot ka kui vaadata, mis olid levinumad haigused täna ja sada aastat tagasi – kui täna on selleks ülemiste hingamisteede haigused, siis 100 aasta eest oli nendeks vesine kõhutõbi ja sarlakid).\nSelle teisene tagajärg on see, et meil on vähem nö „tädisid“ ehk neid naisi, kes emadele tegelikult toeks olid laste üleskasvatamisel.\nTeine huvitav fakt on see, et 100 aastat tagasi oli 20% naistel viis või enam last, täna on neid aga 2% naistel.\nEnim on täna kahe lapsega naisi, neid on praegu 35% naistel, sada aastat tagasi oli selleks numbriks 10%. Üldse võib vaadata, et 1, 2, 3, 4 last – need kõik moodustasid 100 aasta eest enamvähem võrdsed grupid, kõiki ca 10 % ringis, siis täna on esimesel kohal kahe lapsega pered (ehk taastootmine) – nagu mainitud 35%, ühe lapsega naisi on 26% ja kolm last on 11% naistest, neljalapselisi on 5+ grupiga võrdeliselt ehk 4%.\nNB! Statistika on tehtud aastal 2011 ehk siis enne 3nda lapse poliitika algust (uuemat ülevaadet kiirel otsingul ka ei leidnud)\nSellest lähtuvalt võiks mõelda, et kui me tahame (poliitikud tahavad) iivet tõsta, siis\nKas peame enim rõhuma teise lapse saamisele või kolmanda?\nVõi üldse esimese, sest ilma esimeseta ei tule ka teist ja kolmandat. Samas siinkohal vist võime rahulikult ohata, et selle mure on meditsiin lahendanud.\nVõi tuleks hoopis rehabiliteerida paljulapselised pered, sest olgem ausad, olen küll ja veel näinud täna pigem halvustavat suhtumist paljulapselistesse ja ausalt öeldes olen isegi vägagi imestanud nende hakkamasaamise üle, kuna pole ju enam põldu, mis toidaks ja riiet selga annaks. Aga minu skepsise on ületanud nende inimestega rääkimine – ja ausalt, need on imelised inimesed. PS! Aasta tagasi sai ühes söögilauas kõneldud, et säärane halvustav suhtumine on midagi väga uut, veel paarkümmend aastat tagasi oli see vastupidi, auasi.\nVõi äkki peaks ikkagi kaaluma muid meetmeid… 😉\nPS! Kogu selle „lastetootmise“ temaatika lõpetuseks tahaksin rõhutada, et minu arvates on kõige tähtsam laste saamise juures turvavõrgustik. See, mis toob läbi paksu ja vedela ja on toeks ka siis kui enam üldse ei jaksa. Kuidas seda riiklike mehhanismidega toetada? Noh, mul ideid on, aga jäägu need mõneks järgmiseks kirjutiseks 😉\nSildid: Eesti Vabariik 100, esimese lapse sünd, kahe lapsega pere, lastega, statistika\nPõrgu kui pedagoogiline võte Aeg – kõige väärtuslikum vara


Diplomaatide "vallatud" seiklused välismaal ehk Kes tegelikult Eestile välismaal häbi teevad - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Diplomaatide “vallatud” seiklused välismaal ehk Kes tegelikult Eestile välismaal häbi teevad\nDiplomaatide “vallatud” seiklused välismaal ehk Kes tegelikult Eestile välismaal häbi teevad\nAeg-ajalt on üritatud keerutada tolmu üles jutuga, kuidas meie diplomaadid tunnevad välismaal oma tööd tehes piinlikkust Eesti toimuva pärast, vähem räägitakse aga, kuidas diplomaadid ise Eesti riigile laias ilmas häbi teevad.\nKui eelmise nädala reedel nabiti Brüsselis korraldatud gei-peolt seoses karantiini rikkumisega kinni ka Eesti diplomaat Oleg Dmitrijev, siis vaikis meedia selle skandaali põhimõtteliselt maha. Sest selgus, et margi täis teinud diplomaat oli Reformierakonna liige.\nMitte keegi ei võtnud kommenteerida, vabandada, aasida, isegi mitte õigustada. Seda pole teinud ei välisministeerium ega ammugi mitte Reformierakond. Meie „uurival“ vasakmeedial on suu vett täis.\nSellega seoses meenus sotsist eurosaadiku Sven Mikseri nõunik Silver Meikar, kes umbes aasta tagasi töllerdas alasti mööda Brüsseli kesklinna parki, kus päevasel ajal emad lastega jalutamas käivad. Ka siis ei tõusnud „tühjast“ tüli.\nVarasemast ajast, kui meedia veel üritas nägu teha, et ollakse objektiivsed, siiski imbus artikleid selle kohta, kuidas meie diplomaadid marki täis teevad.\nAastate eest kutsuti Washingtonist tagasi Eesti sealne suursaadik Lauri Lepik, kes olevat nii alkoholilembene, et enesekontrolli kadudes tegi suursaadik piinlikuid telefonikõnesid. Kuigi nende telefonikõnede saajad pole teada, siis pole Lepik ainus Eesti diplomaat, kes on välisministeeriumile piinlikkust valmistanud.\n2010. aastal mässiti seksiskandaali Valgevenes asjurina töötanud Harry Lahtein, kui ühte meie ajalehetoimetustesse jõudsid anonüümkirjad koos fotodega, kus Lahtein käperdas peol noorte naiste reisi ning rindu. 20-aastane Minskist pärit kirja autor ütles, et Lahtein lubas vastuteenena teha naistele Schengeni viisad. Skandaali lahvatades esitas Lahtein välisministeeriumile lahkumisavalduse, mis kiiresti rahuldati.\n2006. aastal, kutsuti ennetähtaegselt tagasi Eesti suursaadik Rootsis Jüri Kahn, sest ta rikkus töödistsipliini ning saatkonna rahaasjades valitses segadus.\nPole saladus, et diplomaatiline puutumatus aitab peita diplomaatidel nii mõnegi patu, kuid pole üllatus, et meie diplomaadid on saanud välismaal ka ohtralt parkimistrahve.\nOn palju ka vastupidiseid näiteid, kus Eestis viibivad diplomaatilise korpuse esindajad pole käitunud just kõige adekvaatsemalt.\nNäiteks lõunanaabrite suursaadik Richards Muciņš peatati 2007. aastal Lasnamäe kanalis kinni kahepromillise joobega. Mees sõitis diplomaatilise numbrimärgiga autoga vastasuunavööndis. Läti kutsus purjutanud suursaadiku koju.\nMõne aasta eest ilmus Eesti uudistekanalitesse pealtnäha tore sõnum selle kohta et Eesti uus suursaadik Rootsis Margus Kolga andis üle volikirja Rootsi kuningas Carl XVI Gustafile.\nSõnumis seisis: „Volikirja üleandmise tseremooniale järgnenud vestluses kinnitasid Rootsi kuningas ja suursaadik kahe riigi häid suhteid ning arutlesid kokkupuutepunktide üle ajaloos. Suursaadik tänas Rootsi riiki Rootsi-Eesti koostööfondi algatuse eest ja tunnustas Rootsi välisteenistuse toetust Eesti ÜRO Julgeolekunõukogu kampaaniale. Enne Rootsi siirdumist alates 2016. aastast juhtis Kolga edukalt Eesti kampaaniat ÜRO Julgeolekunõukogu liikme kohale.“\nMitte ühtegi sõna ei olnud selles pealtnäha positiivses uudises negatiivses pooles Kolga minevikus.\nMeenutame, et 2015. aastal otsustas riigi tippjuhtide valikukomisjon loobuda kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantsleri konkursi viimasesse vooru jõudnud Kolga esitamisest ministrile ja lugeda konkurss luhtunuks.\n„Konkursi käigus selgus asjaolu, mis kehtiva avaliku teenistuse seaduse kohaselt ei võimalda esitada teda ametisse nimetamiseks,” teatas riigikantselei kommunikatsioonijuht Kristiina Tiimus lakooniliselt.\nMilles siis asi seisis? Nimelt mõisteti Kolga 2003. aastal süüdi kaitseministeeriumi asekantsleri ametis toimepandud ametiseisundi kuritarvitamises, riigisaladuse avalikustamises ja dokumendi võltsimises.\nRiigisaladuse avalikustamine, milles Kolga 2003. aastal süüdi mõisteti, on karistusseadustiku järgi riigivastane kuritegu ja avaliku teenistuse seaduse praegu kehtiva teksti järgi ei tohi riigivastases kuriteos süüdi mõistetud inimest enam kunagi riigiametisse tööle võtta.\nKolga tunnistas end kriminaalasja eeluurimisel täielikult süüdi ja kohus lahendas tema süüasja lihtmenetluse korras.\nKaitsepolitsei süüdistuse järgi organiseeris kaitsepoliitika asekantslerina töötanud Kolga aastatel 1996-2002 korruptsioonivastase seadusega sätestatud toimingupiiranguid rikkudes kaitseministeeriumi jaoks vajalike tõlketööde tellimist oma emale kuuluvast firmast OÜ Kerti.\nKuid see pole veel kõik. Kaitsepolitsei kaalus esitada tema kohta ka pedofiiliasüüdistus, sest ta jäi vahele ka Jüri Luige ministriks oleku ajal tööl lasteporno vaatamisega.\nKaristusseadustik keelab Eestis alaealiste pornograafia omamise ja näeb selle eest karistusena ette rahatrahvi või aastase vanglakaristuse.


19 | juuli | 2016 | Persona in fieri\nPersona in fieri\nJust another place under the sky, over the hills and far away\nHirmukultuuri mõju identiteedi konstrueerimisele rahvusvahelistes suhetes I\n19 juuli 2016 19 kommentaari\nby personainfieri in teaduspublitsistika\nÜleilmse terrorismivastase sõjaga, mis on 21. sajandi esimesel kümnendil oluliselt mõjutanud arenguid maailmas, on rahvusvahelistes suhetes jõudsalt esile kerkinud hirmukultuuri mõiste. Hirmu osakaalu inimtegevuse katalüsaatorina ei saa alahinnata, sõltumata sellest kas toimijateks on riigid, muud rahvusvahelised subjektid või üksikisikud. Zbigniew Brzezinski on nimetanud hirmukultuuri terrorismivastase sõja üheks põhiliseks suunavaks jõuks, kuna see varjab põhjusi, tugevdab emotsioone ja teeb demagoogilistele poliitikutele kergemaks avaliku arvamuse mobiliseerimise poliitika toetamiseks, mida nad soovivad ellu viia(1). Hirm, eriti hirm teistsuguste (deviantsete) ees, kelle käitumisloogikat me ei mõista või ei taha mõista, võib olla samuti üks grupi solidaarsusel põhineva identiteedi kujunemist soodustavatest kriteeriumidest. Richard Ned Lebow tõlgendab hirmu kui emotsiooni, mis erineb inimkonna arengut suunavatest fundamentaalsetest motiividest nagu isu, vaim ja mõistus(2). Ta seob hirmu julgeoleku ja jõu omavahelise korrelatsiooniga, samal ajal kui isu väärtustab jõukust ning vaim väärtustab au(3).\nSotsiaalteadustes kuulub hirmukultuur mõistete hulka, mille kasutamine on olnud mitmesuguste eelarvamuste ja ängide tõttu piiratud. Hirmukultuur on kahtlemata eelarvamuslik nähtus, mis eeldab emotsionaalsete motiivide nagu hirm, viha, vimm ja ärevus sihipärast toimimist mingi valdkonna avalikes diskursustes ja suhtekorralduses. Teatud mõttes võib teda lugeda „poliitiliselt ebakorrektsete“ sotsiaalsete konstruktsioonide hulka, mille olemasolu tunnustamine ei kuulu hea tooni juurde, kuigi hirmust põhjustatud emotsioonid mõjutavad märgatavalt meie igapäevaelu mitmeid olulisi aspekte erinevatel tasanditel. Kuigi ideoloogilisel baasil forsseeritud kollektiivne hirm võib suurendada ühiskonna sisest solidaarsust, siis hirmukultuuri kultiveerimine soovitud poliitiliste eesmärkide huvides võib omakorda soodustada äärmuslikke hoiakuid ja ideoloogiaid viljelevate režiimide esiletõusu.\nRahvusvahelistes suhetes mõjutab hirm meie tajumisi teistsuguste toimijate võimalike käitumismudelite kohta. Hirmukultuuri toetavad ’Meie-Teised’ vastandusele toetuvad ideoloogiad (nt marksism, natsionalism), eriti oma äärmuslikes variatsioonides. Rahvusvaheliste toimijate omavahelisi suhteid on sageli mõjutamas hirmule tuginevad kontseptsioonid, mis on tihti omandanud mütologiseeritud ja kivistunud vormi, luues baasi kohustuslikule vaenlase narratiivile, olgu need siis personifitseeritud riigid ja rahvused: „Venemaa“, “Saksamaa“, “Ameerika Ühendriigid“ jt või siis erinevad tsivilisatsioonilised ja kultuurilised nähtused nagu „islam“, „Euroopa“, „Lääs“ jne. Kui taoline ajaloolise vaenlase narratiiv on kord loodud, siis sellest vabanemine võib eeldada pikka protsessi ning kardinaalseid muutusi rahvusvahelises süsteemis tervikuna. Nii kuulus Prantsusmaa ja Saksamaa vastuolu 19. sajandi lõpu ning 20.sajandi alguse maailmapoliitika kohustusliku narratiivi juurde, millest suudeti vabaneda alles Teise maailmasõja järgsete Lääne-Euroopa lõimumisprotsesside toel.\nVäidan, et ’Meie-Teised’ vastuolu väärtustavad narratiivid võivad soodustada laiapõhjalise ühiskondliku hirmu tekkimist, mille abil suudetakse tekitada ’Meie’-rühma (need, kes samastavad end mingis sotsiaalses kontekstis kehtiva režiimiga) seas hirmu vaenlastena defineeritud ’Teiste’ ees. Kollektiivse hirmu sündroomi najal on paljud totalitaarsed ja autoritaarsed režiimid, mille side ühiskonnaga võib muidu tunduda mõistusevastane, suutnud üles ehitada märkimisväärse toetusbaasi. Vastanduvatele ideoloogiatele (nt Saksamaa natsionaalsotsialismile, Itaalia fašismile, Nõukogude Liidu, Hiina, Kuuba või Põhja-Korea kommunismile, BAATH liikumise poolt Iraagis ja Süürias edendatud araabia sotsialistlikule natsionalismile, islamifundamentalistlikule Talibani-liikumisele Afganistanis jpt äärmuslikele liikumistele) on olnud märkimisväärne ühiskondlik toetus vähemalt mõnede ühiskonna kihtide seas, millel põhinevaid nostalgia ilminguid on vähemal või rohkemal määral esile kerkinud ka peale režiimide kokkuvarisemist. Käesolev töö uuribki empiiriliste näidete najal, kuidas sellised hirmukultuuril põhinevad identiteedikonstruktsioonid on mõjutanud rahvusvaheliste süsteemi käitumist deviantsete toimijatega.\nIdentiteet rahvusvahelistes suhetes\nHirmukultuuri viljelemine kaasneb sageli tugeva enesesäilitamise vajadusega identiteedi konstrueerimisega. Rahvusvaheliste suhete teoreetiline loogika eristab ratsionalistlikke ja reflektsionistlikke koolkondi, millest esimesed tuginevad universaalsetele printsiipidele, teised aga lähtuvad iga subjekti erinevast identiteeditunnetusest. Teadusmaailm on laias plaanis jagunenud kaheks võitlevaks leeriks, kus ühed, kultuurilised relativistid, näevad kultuuri kui sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku käitumise peamise mõjutajana, aga teised – materiaalse huvitatuse printsiibist lähtuvad majandusteadlased, ratsionaalset valikut esindavad poliitikateadlased ja rahvusvaheliste suhete neorealistlik koolkond – tuginevad universaalsetele seletustele(4). Ratsionalistlike rahvusvaheliste suhete teoreetiliste voolude (realistid, liberaalid jne) konstruktsioon ei näe ette kultuuri- ja identiteedipõhiste negatiivse alatooniga irratsionaalsete faktorite mõju rahvusvaheliste toimijate käitumisele.\nJuba Briti mõtleja John Stuart Mill pidas tõsiseks veaks eeldust, et kaks tsiviliseeritud rahvast või siis tsiviliseeritud ja tsiviliseerimata rahvad järgivad samasuguseid rahvusvahelisi tavasid ja moraalireegleid(5). Kui me aga vaatame rahvusvaheliste konfliktide tekkepõhjuseid, siis „agressori“ ja „ohvri“ identiteedid pole selgesti tihtipeale eristatavad, kuna konfliktisituatsiooni seletava narratiivi konstrueerimisel võivad erinevad osapooled kasutada küll sarnaseid argumente, kuid muutes sündmuste konteksti enda jaoks soovitud suunas. Kui me vaatleme kasvõi 2008. aastal kulmineerunud Venemaa ja Gruusia konflikti, siis selles konfliktis põrkuvad ka konflikti osapoolte poolt kasutusele võetud erinevad narratiivid. Ratsionalistlike meetoditega on võimalik lahendada Venemaa ja Gruusia riikide vahelist konflikti, kuid konflikti terviklikku lahendamist komplitseerib abhaaside ja osseetide osalus, kelle motiivid on kahtlemata erinevad Venemaa kui riigi motiividest.\nJulgeolekut defineerides on valdav osa käsitlusi lähtunud universaalsetest ja materialistlikest epistemoloogilistest põhjendustest. Ratsionaalsed seletused satuvad aga tihtipeale vastuollu praktiliste väljunditega – miks mõned kogukonnad käituvad viisil, mida jälle teised kogukonnad tõlgendavad ähvardusena(6). Eeltoodud näite puhul vastandub Gruusia poolt rõhutatav riigi territoriaalse terviklikkuse kontseptsioon abhaaside ja osseetide rahvusliku enesemääramise kontseptsiooniga, millele mõlemaid pooli rahuldava ratsionaalse lahenduse leidmine, ilma et ükski pool ei tunneks „võitjana“ või „kaotajana“, pole just lihtne ülesanne. Kui laiemas regionaalses kontekstis näivad imperialistlikena Venemaa ambitsioonid, kes kasutavad abhaaside ja osseetide iseseisvuspüüdlusi oma mõju suurendamiseks Kaukaasias, siis abhaaside ja osseetide silmis mõjub imperialistlikuna Gruusia käitumine, kes eitab Abhaasia ja Lõuna-Osseetia enesemääramisõigust ja käsitleb neid territooriume Gruusia riigi lahutamatu osana.\nSarnast erinevate narratiivide põrkumist võib täheldada suurema osa kaasaegsete kultuurilise algupäraga rahvusvaheliste konfliktide (nt Kosovo, Mägi-Karabahhi jpt) tekkepõhjuste juures. Nii on ka Kosovo konflikti täielik lahendamine takistatud osapoolte konstrueeritud erinevatest narratiividest, millele kõikehõlmava ratsionalistliku lahendi leidmine põkkub toimijate erinevate motiividega. Kui vaadelda riike, kes on tunnustanud Kosovo iseseisvust, siis hoolimata faktist, et 16. märtsi 2013 seisuga on 101 riiki(7) Kosovo iseseisvust ametlikult tunnustanud ja 22. juulil 2010. aastal tunnistas Rahvusvaheline Kohus, et Kosovo iseseisvumine ei olnud rahvusvahelise õigusega vastuolus(8), siis paljud riigid on jäänud Kosovo iseseisvuse küsimuses vastupidisele või kõhklevale seisukohale. Kosovo iseseisvust ei tunnusta sageli riigid, kellel on endal probleeme vähemusrahvuste iseseisvuspüüdlustega(9). Paradoksaalselt kattuvad siin mitmete samalaadsete konfliktsituatsioonide osapoolte (N: Venemaa ja Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaani) seisukohad.\nIdentiteet peegeldab indiviidi kuuluvust teatavasse väärtuste süsteemi või neid väärtusi kandvasse kogukonda. Identiteedi abil saab indiviid hinnata oma väärtushinnangu sarnasust või erinevust universaalses väärtushinnangute süsteemis. Kultuuriliselt võib identiteeti määratleda läbi koha, rassi, rahvuse, religiooni, etnilisuse, keele, soo, seksuaalse orientatsiooni, ajaloo, esteetiliste väärtuste, ideoloogia, sotsiaalse staatuse jm ühiskondlike kriteeriumide ja väärtushinnangute. Carl Schmitt on pidanud tugevamaks neid identiteete, mis tekivad vastandumisel ühisele vaenlasele(10), kuid Lääne tsivilisatsiooni areng on toonud esile ka kultuurilise homogeensuse ühendava osa, mis on aidanud jagatud identiteete kujundada(11).\nFilosoofias, poliitikateaduses ja poliitikas on identiteedi konstrueerimine tihedalt seotud ’Meie’ ja ’Teised’ kategooriate loomisega(12). Hinnangulised ja kognitiivsed tunded ’Teiste’ vastu aitavadki konstrueerida Meie-identiteeti, määratledes, kuidas ’Meie’ eristume ’Teistest’. Identiteedi konstrueerimisel pannakse paika teatud normatiivsed elemendid, mis esindavad Meie-kultuuri ning neid seisukohti, mis Meie-identiteediga ei ühildu, käsitletakse võõraste, veidrate või vaenulikena. Kuvandi loomine ’Teistest’ (Meie ja Nemad) on üks Meie-identiteedi loomupäraseid osiseid. Kollektiivsed identiteedid defineerivad ’Meie’ ning ehitavad piirijooni ’Teiste’ vastu(13). Richard Ned Lebow viib Meie-Teised vastanduse seosesse Michel Foucault’ järeldusega(14), et korda ja identiteeti luuakse ja säilitatakse läbi deviantsuse diskursuse(15). Läbi deviantsuse(16) luuakse tõe ja õiguse narratiiv, millega on lihtne absoluutse tõe monopoli kehtestada ning esitleda teistsuguste narratiivide kasutajaid kui eksinuid.\nRahvusvahelistes suhetes toimivad jõuvahekorrad käsikäes kultuuridevaheliste suhete põhjal välja kujunenud komplekssete identiteetidega, mis esindavad identiteedi kandjate tõekspidamisi ja väärtusi(17). Erinevate identiteetide baasil välja kujunenud erinevused väärtushinnangutes raskendavad kultuuriliselt erinevate toimijate vastuolude normatiivset reguleerimist. Nii on rahvusvaheline õigus kujunenud Euroopa kultuuriruumis aktsepteeritud normide põhjal, mida käsitletakse universaalsetena ning seetõttu ei arvestata normide rakendamisel alati osapoolte erinevate identiteetidega. Rahvusvahelises praktikas võib see esile kutsuda tõlgendusliku konflikti nii-öelda normatiivsete toimijate (kes tõlgendavad rahvusvahelist õigust universaalsena) ja deviantsete toimijate (kes tõlgendavad rahvusvahelist õigust identiteedist lähtuvalt) vahel, kusjuures mõlemad variandid võivad pidada oma käitumist õiguspäraseks. Rahvusvahelise õiguse võimalused otsuseid legitimiseerida sõltuvad enamasti otsuse väljakuulutaja poliitilisest võimest ning jõust neid ellu viia, mistõttu on otsused sageli soovitusliku iseloomuga.\nMingil hetkel võib hirmukultuur muutuda identiteedi osaks ja mõjutada nihkeid ’Meie’ ja ’Teiste’ omavahelistes suhetes. Hirm on sellise rahvusvahelistes suhetes sageli esineva situatsiooni nagu julgeolekudilemma(18) põhilisi tekitajaid, kuna see mõjustab ’Meie’-toimijate tajumisi ning mittetajumisi ’Teiste’ suhtes. Maailm ei tunne just väga palju puhtakujulisi hirmuühiskondi, kus hirmutunne on pikema aja jooksul loonud stabiilse ning kestva identiteedi, kuigi mure julgeoleku ning enesesäilimise pärast on poliitilises kultuuris üsna tavapärane nähtus(19). Kui me räägime ’väärtuspõhisest välispoliitikast’, siis ka siinjuures tuleb vahet teha universaalsetel väärtustel ning identiteedipõhistel Meie-väärtustel. Kui toimijate vahel pole ühiselt aktsepteeritud universaalseid väärtusi ja erinevad ’Meie’-väärtused põrkuvad omavahel, siis seisame tõenäoliselt vastamisi konfliktiohuga. Konflikt erinevate väärtussüsteemide vahel on aga tavaliselt üks kõige raskemini lahendatavaid vastuolusid.\nMuutused rahvusvahelises süsteemis\nRahvusvaheline süsteem hõlmab normatiivset kogukonda, mille liikmeteks on kõik omavahel suhtlevad rahvusvahelise õiguse subjektid (sh riigid, rahvusvahelised institutsioonid). Hedley Bull on rahvusvahelist süsteemi defineerinud, kui olukorda, millal kaks või enam riiki suhtlevad piisavalt omavahel ja omavad piisavat mõju üksteise otsustele, mille tagajärjel nad toimivad tervikuna(20). Kuni 20. sajandini oli rahvusvaheline süsteem riikide süsteem, kuid alates 20. sajandist on tugevnenud erinevate (nii valitsustevaheliste, aga alates möödunud sajandi lõpust ka valitsusväliste) rahvusvaheliste institutsioonide osatähtsus rahvusvahelise süsteemi tegevuse koordineerimisel. Alates Versailles’ süsteemi tekkimisest peale Esimest maailmasõda, on rahvusvahelist süsteemi juhitud globaalsete rahvusvaheliste organisatsioonide poolt, algselt Rahvasteliidu(21) ning alates 1945. aastast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt(22).\nRahvusvahelise süsteemi sees on püütud kehtestada universaalseid käitumisnormatiive ning subjektide vahelisi suhteid õiguslikult reguleerida, mis lõppkokkuvõttes on kaasa toonud rahvusvahelise õiguse mõiste tekkimise riikidevahelistesse suhetesse 16. sajandil. Kuigi esimeste regionaalse iseloomuga rahvusvaheliste süsteemide tekkimist võib dateerida antiikaega, siis paljud teoreetikud loevad Westfaali rahu 1648. aastal kokkuleppeliselt esimese tänapäeva mõistes rahvusvahelise süsteemi algusajaks. Rahvusvahelise süsteemide eripäraks on alati olnud poliitiliste narratiivide sekkumine õiguslikku diskursusesse, mis omakorda on muutnud rahvusvahelise süsteemi ja rahvusvaheliste suhete õigusliku reguleerimise tihtipeale ebaefektiivseks.\nAlates Westfaali süsteemi tekkimisest 17. sajandi keskel on rahvusvaheline süsteem alati olnud eurotsentristlik, millele väljaspool Euroopat asunud toimijad on suutnud avaldada vaid marginaalset mõju. Kuni 18. sajandi lõpuni puudus kontseptuaalne lähenemine „rahvusvahelisusele“ hoopis ning rahvusvaheline süsteem kasvas välja Euroopa ühiskonnast(23). 20. sajandi keskpaigas tekkinud „külma sõja“ rahvusvahelist süsteemi juhtriigid olid küll Ameerika Ühendriigid ja Nõukogude Liit, keda geograafiliselt ei saa vähemalt täiel määral Euroopa riikideks lugeda, kuid kultuurilisel pinnal on nemadki, nagu nende ühiskondi ideoloogiliselt mõjutanud liberaaldemokraatia ja marksism, välja kasvanud Lääne kultuuriruumist ning seetõttu oli ka külma sõja süsteem geopoliitiliselt eurotsentristlik süsteem. 1990.-tel aastatel tekkinud postmodernne rahvusvaheline süsteem on olemuselt märksa globaalsem ja multikultuursem ning seetõttu on ta ka raskemini prognoositav, kuna seal põrkuvad kultuuriliselt erinevad loogikad ja narratiivid.\nRahvusvahelise süsteemi väljumine eurotsentristlikust Lääne kultuuriruumist on ainult üks postmodernset rahvusvahelist süsteemi kirjeldav tunnusjoon. Viimaste aastakümnetega on jõudsalt vähenenud kahe Westfaali süsteemi püsiväärtuse, riikide suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse, osatähtsus ning sellised teadvuslikud murranguperioodid, kus sajanditega kivistunud „tõed“ lagunevad, annavad tõuke erinevate hirmukultuuri väljundite esiletõusu. Ka rahvusvaheliste süsteemide ajalugu on näidanud, et erinevad süsteemid on alanud ja lõppenud suuremate murranguperioodidega. Murranguperioodid rahvusvahelises süsteemis on enamasti segadusteajad (sh suuremad sõjad), mille käigus vanad tõed asenduvad uutega ning uued kollektiivsed väärtussüsteemid tõusevad esile.\nTabel 1. Rahvusvahelised süsteemid 1648-\nSüsteem Stabiilsus Süsteemi lakkamise põhjus\n1648-1789 ebastabiilne Prantsusmaa muutumine deviantseks toimijaks\nPrantsuse revolutsioon/ Napoleoni sõjad\n1815-1914 Stabiilne 1815-1854\nEbastabiilne 1854-1914 Suurriikide vastuolud\n1919-1939 ebastabiilne Saksamaa ja tema liitlaste vastandumine süsteemile\n1945-1989 stabiilne Nõukogude Liidu ja sotsialistliku bloki krahh\n1991- Stabiilne 1991-2003\nRahvusvahelise süsteemi toimimist võib iseloomustada ’lainetena’, millel on sarnaseid jooni Samuel Huntingtoni poolt kirjeldatud demokratiseerimise lainete teooriaga. Huntington väitis, et 1974. aasta Portugali „nelgirevolutsioon“ algatas kolmanda demokratiseerimise laine (peale kahte eelnevat lainet 1828-1926 ja 1943-1962). Demokratiseerimise lained vaheldusid Huntingtoni järgi tagasilainetega 1922-1942 ja 1958-1975, mil demokraatlike režiimide osakaal vähenes ning lääne liberaalne demokraatia koges tagasilööke(24). Ka rahvusvaheliste süsteemide toimimine on paljuski üles ehitatud sarnasele loogikale, kus stabiilsed perioodid vahelduvad ebastabiilsete perioodidega. Stabiilseteks võib pidada viie suurriigi (Austria-Ungari, Suurbritannia, Preisimaa, Venemaa ja alates 1818 Prantsusmaa) koordineerimisel toiminud Euroopa kontserti algperioodi(25); külma sõja süsteemi, mis toimis suuresti Ameerika Ühendriikide ja Nõukogude Liidu vastastikusel tuumaheidutusel; ja postmodernset süsteemi kuni Iraagi invasioonini 2003. aastal, kui tekkisid tõsisemad lahkhelid lääneriikide vahel.\nKahekümne esimene sajand algas uue demokraatia tagasilainega, kus liberaalse demokraatia positsioonid maailmas nõrgenesid. Kulminatsioonipunktideks võib siin lugeda nii terroristide rünnakut Ameerika Ühendriikide vastu 2001. aasta septembris kui ka 2003. aasta märtsiinvasiooni Iraaki, mis põhjustas tõsiseid lahkhelisid lääne demokraatiate vahel. Ameerika Ühendriikide neokonservatiivne publitsist Robert Kagan on tagasilaine perioodi nimetanud „ajaloo tagasitulekuks“, kuid samahästi võib seda nimetada „ideoloogia tagasitulekuks“(26). Tagasilainet iseloomustab 2001-2003 sündmuste kõrval senisest agressiivsem välispoliitiline joon, mida võis märgata paljude riikide, eelkõige Ameerika Ühendriikide ja Venemaa välispoliitilistes doktriinides, kuid seda jäävad tähistama äärmuslike liikumiste edusammud nagu Hamasi(27) võit Palestiina valimistel või Ahmadinejadi(28) võit Iraani presidendivalimistel, Iisraeli sissetung Liibanoni 2006, Vene-Gruusia sõda 2008 ja mitmed teised sündmused, teiste hulgas rahvusvahelise süsteemi võimetus lahendada Süüria kriisi. Teatud mõttes iseloomustab sama protsessi Hugo Chavez’i(29) võit Venezuela 1998. aasta presidendivalimistel, arvestades Chavez’i ideoloogilist vastandumist Ameerika Ühendriikidele ning soovi näha rahvusvahelist süsteemi polaarsena.\nKuigi 1990.-te aastate alguses asetati postmodernsele süsteemile suuri lootusi, et ta suudab rahvusvahelises süsteemis kaotada ideoloogilised vastuolud ning toimijate vahelist koostööd soodustavad protsessid nagu üleilmastumine ja riikidevaheline vastastikune sõltuvus tagavad võimalike vastuolude rahumeelse lahendamise, ei ole konfliktide arv oluliselt vähenenud. Stabiilne julgeolekukeskkond on suudetud luua küll suuremas osas Euroopas ja riikidevahelist sõjategevust on suudetud rahvusvahelise sekkumisega rohkem kontrolli all hoida, kuid erinevate asümmeetriliste iseloomuga konfliktide arv on jällegi jõudsalt kasvanud. Uute riikide teke endises Nõukogude Liidus, Balkanil ja Aafrikas ei ole lõpetanud erinevate vastandumisele orienteeritud ideoloogiate nagu marksism või natsionalism mõju nende riikide poliitilisele diskursusele.\nKui Milosevici(30) Serbiat võib lugeda eksklusiivseks natsionalistlikuks režiimiks, kes üritas säilitada Serbia juhtpositsiooni Tito-järgses(31) Jugoslaavias, siis teisal Ida-Euroopas tekkisid inklusiivsed natsionalistlikud režiimid nagu Mečiari(32) juhitud Slovakkia, Tudjmani(33) juhitud Horvaatia või vendade Kaczynskite(34) juhitud Poola, kus ühiskonna rahvusekeskne ideoloogiline foon oli tugevasti esile manatud. Veelgi tugevamalt tõusid natsionalistlikud režiimid esile endis Nõukogude Liidus, kus ühiskondlik ideologiseeritus koos hirmukultuuri pealetungi ja demokraatlike positsioonide nõrgenemisega hõlmas suuremat enamust postsovetistlikest riikidest alates Putini(35) juhitud Venemaast ja Nazarbajevi(36) juhitud Kasahstanist kuni Lukašenko(37) juhitud Valgevene või Karimovi(38) juhitud Usbekistanini.\nRahvusvaheline süsteemi toimimisvõime, isegi siis kui ta on polariseeritud, sõltub paljuski süsteemi stabiilsusest. Stabiilsus on jällegi otseselt sõltuv sellest, kuivõrd süsteemi poolt toetatud väärtused ning normid on aktsepteeritud süsteemis tegutsevate toimijate poolt. Kuigi globaalne rahvusvaheline süsteem tugineb endiselt Lääne tsivilisatsiooni baasil välja kujunenud normatiividele, on ta üha enam kaotamas oma Euroopa-kesksust. Mitmed riigid, eeskätt Hiina ja Jaapan, aga ka India, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lõuna-Korea, Brasiilia jt, organisatsioonid (OPEC, ASEAN, OIC jt)(39) ja ühiskondlikud liikumised on liikumas globaalse jõu staatuse poole. Traditsiooniliste võimukeskustele lisanduvad uued, tõusvad võimud (rising powers) (40), näiteks BRICS(41). Lisaks kõigele on laienenud vastasseisud lääne tsivilisatsiooni põhise rahvusvahelise süsteemi ja mõnda teist kultuurilist identiteeti esindavate toimijate vahel, millest 21. sajandi alguses on tulipunkti tõusnud eriti Lääne ja Islami tsivilisatsioonide vastandumine.\n Zbigniew Brzezinski, „Terrorized by ’War on Terror’“, Washington Post, 25.03.2007, ≤http://www.washingtonpost.com/wp-dyn/content/article/2007/03/23/AR2007032301613.html≥ (20.07.2011).\n Richard Ned Lebow, A Cultural Theory of International Relations, (Cambridge: Cambridge University Press, 2008), p 89.\n Lebow, A Cultural Theory of International Relations, supra nota 2, p 90.\n Lawrence E. Harrison, Samuel P. Huntington, Kultuur on tähtis. Kuidas väärtushinnangud kujundavad inimarengut, (tõlkija Kristi Saks, Tallinn: Pegasus, 2002), p xviii.\n John Stuart Mill, „A Few Words on Non-Intervention“ in Foreign Policy Perspectives No 8, ≤http://www.libertarian.co.uk/lapubs/forep/forep008.pdf≥ (21.07.2011).\n George Schöplin, The Dilemmas of Identity (Tallinn: TLU Press, 2010), pp 206-207.\n Neist 76 ÜRO liikmesriiki + Taivan\n International Court of Justice. Accordance with International Law of the Unilateral Declaration of Independence in Respect of Kosovo, 22.07.2010, ≤http://www.icj-cij.org/docket/files/141/15987.pdf≥ (21.07.2011).\n Kosovo iseseisvumist loevad erinevatel põhjustel ebaseaduslikuks teiste hulgas Alzheeria, Argentiina, Brasiilia, Valgevene, Hiina, Kreeka, Kasahstan, Liibüa, Maroko, Nigeeria, Rumeenia, Moldova, Slovakkia, Hispaania, Ukraina jt\n Carl Schmitt. The Concept of the Political (Chicago: Chicago University Press, 1996).\n Chris Brown, Understanding International Relations (Basingstoke: Palgrave Macmillan, 2001), p 55.\n Richard Ned Lebow, „Identity an International Relations“, 22(4) International Relations 472-492, p 474.\n Alexander Wendt, „Collective Identity Formation and the International State“, 88 American Political Science Review 384-396.\n Vt. ka Michel Foucault, The Archaelogy of Knowledge and the Discourse of Language (New York: Pantheon Books, 1972).\n Lebow, „Identity an International Relations“, supra nota 12, p 476\n Deviantsed on sotsiaalne kategooria, kes käituvad mingi sootsiumi ettekujutuste kohaselt imelikult või veidralt ning vastandavad ennast sootsiumi poolt omaks võetud normidele ja käitumisstandarditele. Rahvusvahelises süsteemis vastanduvad deviantsed riigid ja muud toimijad üldtunnustatud käitumisnormidele.\n Olav F. Knudsen (toim.), Security Strategies, Power Disparity, and Identity (Burlington: Ashgate, 2007), p 16.\n Julgeolekudilemma on kahetasandiline strateegiline vasturääkivus rahvusvahelistes suhetes, mille puhul ühe toimija julgeoleku kasvamine vähendab samal ajal teiste toimijate julgeolekut. Vt ka Ken Booth, Nicholas J. Wheeler, The Security Dilemma. Fear, Cooperation and Trust in World Politics (New York: Palgrave Macmillan, 2008) ja Robert Jervis, „Cooperation Under Security Dilemma“, 30(2) World Politics (1978) 167-214.\n Lebow, A Cultural Theory of International Relations, supra nota 2, p 192.\n Hedley Bull, The Anarchical Society:A Study of Order in World Politics (London: Macmillan, 1977), pp 9-13.\n Rahvasteliit tegutses 1919-1946.\n Rahvusvaheliste süsteemide lühikirjeldused on esitatud tabelis 1.\n Lebow, „Identity and International Relations“, supra nota 12, p 476.\n Samuel Huntington. The Third Wave: Democratization in the Late Twentieth Century (Norman: University of Oklahoma Press, 1991.\n See lõppes Krimmi sõjaga, kui Suurbritannia ning Prantsusmaa toetasid Türgit konfliktis Venemaaga ja kuulutasid sõja 1854.\n Robert Kagan, „End of Dreams, Return of History“, in Policy Review no 144, 17.07.2007, ≤http://www.hoover.org/publications/policy-review/article/6136≥, (21.07.2011).\n Hamas – Palestiina islamistlik poliitiline partei, rajatud 1987, 1992 loodi Hamasi sõjaline tiib Izz ad-Din al-Qassami brigaadid.\n Mahmoud Ahmadinejad (1956), Iraani president alates 2005.\n Hugo Rafael Chavez Frias (1954-2013), Venezuela president alates 1999.\n Slobodan Miloševic (1941-2006), Serbia president 1989-1997, Jugoslaavia president 1997-2000.\n Josip Broz Tito (1892-1980), Jugoslaavia president 1953-1980 ja peaminister 1943-1963.\n Vladimir Mečiar (1942), Slovakkia president 1993 ja 1998, peaminister 1990-1991, 1992-1994 ja 1994-1998.\n Franjo Tudjman (1922-1999), Horvaatia president 1990-1999.\n Lech Kaczynski (1949-2010), Poola president 2005-2010, Jaroslaw Kaczynski (1949), Poola peaminister 2006-2007.\n Vladimir Putin (1952), Venemaa president 1999-2008, peaminister 1999-2000 ja alates 2008.\n Nursultan Nazarbajev (1940), Kasahstani president alates 1990.\n Aleksandr Lukašenko (1954), Valgevene president alates 1994.\n Islam Karimov (1938), Usbekistani president alates 1990.\n OPEC – Naftat Eksportivate Riikide Organisatsioon; ASEAN – Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon; OIC – Islamikonverentsi Organisatsioon.\n Richard Ned Lebow, „The Past and Future of War“, 24(3) International Relations 243-270, p 251.\n BRICS – Brasiilia, Venemaa, India, Hiina, Lõuna-Aafrika Vabariik.\nVäljavõte artiklist: Holger Mölder “Hirmukultuuri mõju identiteedi konstrueerimisele rahvusvahelistes suhetes”, mis ilmus tänaseks hingusele läinud väljaandes “Poliitika, Riigiteadus, Rahvusvahelised suhted” 2013/Nr5(14),lk. 142-66.\nõigus ja seadusandlus (29)\nühiskond, poliitika ja kunst (30)\nlood ja laulud (9)\nElu Külas (5)\nEuroopa Liit (16)\nEL tulevik (5)\nKreeka kriis (6)\nOst ia Sueeb (13)\nnew world order (21)\nhirm ja sallimatus (17)\nIvari lood (31)\nkirik ja religioon (6)\nMaakonna lood (7)\nmajandus ja ettevõtlus (7)\nNovgorodi WC (4)\ntotaalne meedia (6)\nmitmekesine maailm (10)\nmitmekesine loomariik (3)\nnew brave world (3)\npoliitiline ja õigusfilosoofia (30)\nrahvusvaheline õigus (1)\nrahvusvahelised suhted (82)\nAmeerika Ühendriigid (19)\nUSA presidendid (3)\nUSA vahevalimised (2)\nUSA valimised 2012 (7)\nUSA valimised 2016 (7)\nikooni lahkumine (8)\nAraabia kevadest suvesse (8)\nDa'ish, al Qaeda ja nende lätted (6)\nIisrael ja Palestiina (8)\nlaiem Lähis-Ida (5)\nmaailma pingekolded (5)\nsuhted Venemaaga (9)\nUue riigi sünd (8)\nriigi- ja ühiskonnakriitika (91)\nEesti poliitika (16)\nerakondade rahastamine (2)\npresidentaalne süsteem (3)\nriik ja tema rahvas (12)\nViha vabariik (19)\nbeibed, bemmid ja burksid (13)\nagitatsioon ja propaganda (6)\nEesti valimised (7)\nKOV valimised (4)\nRiigikogu valimised (2)\nUSA valimised (16)\nvalimised teistes riikides (6)\nAegumatud intervjuud (3)\nArhiiv Vali kuu veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 juuli 2015 juuni 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 detsember 2014 november 2014 oktoober 2014 september 2014 august 2014 juuli 2014 juuni 2014 mai 2014 aprill 2014 märts 2014 veebruar 2014 jaanuar 2014 detsember 2013 november 2013 oktoober 2013 september 2013 august 2013 juuli 2013 juuni 2013 mai 2013 aprill 2013 märts 2013 veebruar 2013 jaanuar 2013 detsember 2012 november 2012 oktoober 2012 september 2012 august 2012 juuli 2012 juuni 2012 mai 2012 aprill 2012 märts 2012 veebruar 2012 jaanuar 2012 detsember 2011 november 2011 oktoober 2011 september 2011 august 2011 juuli 2011 juuni 2011 mai 2011 aprill 2011 märts 2011 veebruar 2011 jaanuar 2011 detsember 2010\nAmeerika Ühendriikid…, USA presidendivalimised 2016 –…\npersonainfieri, Puuri needus\nAmeerika Ühendriikid…, Trump transition\nAmeerika Ühendriikid…, Ameerika Ühendriikide presiden…\nTEEKOND MAGELLANI PILVE (Rahva raamat)\nTEEKOND MAGELLANI PILVE (Apollo)\nInternational Relations and Development\nSean's Russia Blog\nLiitu 54 teise tellijaga


Aktsiaselts - Mis on liikme suurus tavaliselt\nMis on liikme suurus tavaliselt. Aktsiaselts – Vikipeedia\nJuhatuse liikmete roll on sellisel juhul oluliselt väiksem ja nemad tasu ei saa. Kui ühistu koostab konsolideerimisgrupi majandusaasta aruande, otsustatakse kasumi jaotamine konsolideerimisgrupi konsolideeritud aruannete alusel. Maksejõuetuse korral peab juhatus esitama kohtule pankrotiavalduse hiljemalt 20 päeva jooksul alates maksejõuetuse ilmnemisest.\nKui lõpetamise otsus tuleb erakorralisel koosolekul, esitab juhatus üldkoosolekule eelmise majandusaasta aruande ja ülevaate käesoleva aasta majandustegevusest, mis on üldkoosolekul kinnitatud. Lisaks oli Riigikohus seisukohal, et vastutuse kohaldamise aluse näitamiseks tuleb maksuhalduril muuhulgas tuvastada, et juhatuse liige on oma kohustusi rikkunud süüliselt ja juhatuse liikme süü vorm.\nÜldreeglina karistusõigusliku rikkumise puhul tavaliselt toimub protseduuriliselt kriminaalasja algatamine ja menetluse raames esitab kannatanu kuriteoga tekitatud kahju hüvitamise nõude kriminaalmenetlusliku tsiviilhagi. Kas selline protseduur rakenduks kui konkreetseks kuriteoks on maksukuritegu?\nJuhatuse liikme varaline vastutus maksuseaduste rikkumise eest on primaarselt haldusmenetluslik nõue Sarnaselt vastutusotsusega on antud küsimus põhimõtteliselt Eestis ära vaieldud ja vastav Riigikohtu pretsedentlahend pärineb juba OÜ-tamine ehk tegeliku töösuhte varjamine Mis on OÜ-tamine? OÜ-tamine on ettevõtte kaudu oma teenuse või tööjõu pakkumine eesmärgil vähendada või hoida kõrvale tööjõumaksudest.\nMida OÜ-taja oma tegevusega võidab? OÜ-tamise peamine eesmärk on vähendada või hoida kõrvale tööjõumaksudest.\nVõrdleme töötaja netopalga suurust töölepingu ja OÜ puhul: 1 Töölepingu puhul võtame eelduseks, et töötaja palgafond on eurot kuus. Töötaja otsesed kulud töölkäimisele on auto- ja telefonikulud kokku eurot kuus.\nOÜ-tamise puhul on levinud ka olukord, kus isegi miinimum töötasu ja dividende ei maksta või makstakse väga väikeses ulatuses. Vaid 11 protsenti sai netosummas — eurot, 34 protsendil juhatuse liikmetest jäi saadava tasu suurus alla euro.


Muudatuste tegemise eest tuleb maksta tasu vastavalt hinnakirjale.Võta meiega ühendust, koos leiame lahenduse.Maksepuhkuse taotlemiseks täida palun vorm ja saada see digitaalselt allkirjastatuna aadressile [email protected] Selle avamisega sulle mingeid kohustusi ei kaasne. Lepingu saad mugavalt sõlmida kodust lahkumata meie meie iseteeninduses.\nKodulaen - kuidas sissemakseks raha koguda.\n. Selleks veendu, et sul on kliendikontorisse tulles kaasas ID-kaart koos pin-koodidega või võimalus kasutada mobiil-ID lahendust, et eesti.ee keskkonda sisse logida.Konto väljavõte ja muud andmedKonto väljavõtte saad LHV internetipangast. Limiithinnaga ja stopp orderi puhul määra orderi kehtivusaeg.LHV võimaldab investeerida XETRA, NYSE, NASDAQ ja teistel maailma börsidel noteeritud aktsiatesse. Teenust saavad kasutada kõik LHV Panga eraisikust kliendid.Iga liidetud konto kohta kuvame platvormist sõltuvalt erinevaid näitajaid. on oluline eelkõige siis, kui soovid sooritada rahakandeid. Leia endale sobiv lahendus meie erakliendi pangakaartide või ärikliendi pangakaartide hulgast.Sularahaga seonduvLHV pangakaardiga saad LHV automaatidest arvelduskontolt sularaha välja võtta tasuta. Ka siis kui euribor jälle tõusma hakkab! Please wait. Avaneval lehel näed tasutud intresside summat ja võimalust edastada see info automaatselt Maksu- ja Tolliametile. Vali seadistustest, et EstEID plug-in oleks alati lubatud ning peale seda vajuta allkirjastamise vormil nuppu „Tagasi“, sest allkirjastamise protsess on juba ebaõnnestunud. Ka kahjujuhtumi korral pead sa maksete tasumist jätkama, isegi kui autot ei ole võimalik edasi kasutada. aasta tuludeklaratsiooni info leiad siit. Selleks täida meie poolt ettevalmistatud avaldus ning digiallkirjasta ja saada see e-mailiga oma tööandja raamatupidajale või prindi välja ja vii otse raamatupidaja kätte.Sissetuleku ümbersuunamise avaldusLHV pangaautomaatide asukohad leiad meie kodulehelt. Pärast sisenemist vali vasakult menüüst „Info ja seaded“ → „Kontod ja limiidid“. Kasutusrendi korral ei maksa sa kogu sõiduki hinda, vaid me lepime liisingulepingu sõlmimisel kokku, milline on liisinguperioodi lõpus sõiduki jääkväärtus – see osa sõiduki hinnast, mida sa rendimaksetega ei tasu. Aktsiate märkimiseks on vajalik investeerimisteenuste lepingu ja Balti väärtpaberikonto olemasolu. Laekunud tulude tulp ei ole kasutuses Coinbase puhul. Kaardimakseterminali, mis võimaldab viipemakset, tunned ära märgistuse järgi. Kui kahju on nii suur, et auto läheb mahakandmisele, lõpeb maksete tasumise kohustus pärast seda, kui kindlustusfirma maksab pangale hüvitise. aasta deklaratsioonis ning edaspidi väärtpabereid sissemaksena deklareerida ei saa. Seejärel vajuta nupule „Uuenda väljavõtet“ ning salvesta väljavõte formaadis.Kontaktandmete muutmiseks sisene internetipanka. Selleks sisene ID-kaardi, Mobiil-ID, Smart-ID või PIN-kalkulaatoriga oma kontole ning vali seadete alt menüüvalikust "Paroolid". Järelturule antud ordereid ei edastata.Eelturul kauplemine on regulaarsel turul kauplemisest riskantsem. Kui sul võlgu ei ole ja kindlustuskattega on kõik korras, saad volikirja ühe tööpäeva pärast. septembril või sellele järgneval tööpäeval.Ei. Kui oled kindel, et soovid rendile andmisega edasi minna, siis tuleb sul taotleda selleks LHV nõusolekut. näitab EstateGuru platvormis viimast saadaolevat põhiosa jääki. Seda teenust pakuvad näiteks Coopi grupi kauplused, Grossi poed ja Olerexi täisteenindusjaamad. Selle limiidi ulatuses võid sõlmida ühe või mitu väikelaenulepingut. Seejärel saad soovi korral teha ülekande oma arvelduskontolt krediidikontole.Muud toimingud automaadisLHV sularahaautomaadis saab vahetada PIN-koodi kõikidel LHV Panga pangakaartidel.Ei. Oluline on, et taotletava kodulaenu teenindamise kõrval suudaks laenutaotleja pere tasuda kõik senivõetud kohustused ja elamiskulud. Me soovime, et liiklusregister kontrolliks vara omandi korrektset üleminekut. Ilma tema nõusolekuta ei saa me makset paraku tagastada.Kui välismakse ei ole veel pangast välja saadetud, on selle tühistamine ja muutmine Kui välismakse on juba pangast välja saadetud, on selle muutmine, tühistamine ja tagasikutsumine. Liisingulepingu ennetähtaegseks lõpetamiseks täida palun vorm ja saada see digitaalselt allkirjastatuna aadressile [email protected] Laekumiste ajad:* Kellaajad on pankade lõikes erinevad.\n. Laenud võlgnikele kuidas arvutiga kiirelt raha saada. kuupäeval ei ole su arvelduskontol piisavalt raha kogu automaatse tagasimakse jaoks, võetakse kontolt maha olemasolev summa. Tasud ei rakendu, kui teed vahetust ühe fondivalitseja fondide vahel.Väljamakse avalduse saad esitada pangakontoris või Pensionikeskuse "Minu konto" rubriigis. See summa sõltub tehingu sisust ning laenu ja hüpoteegi summast. Sulge kõik veebilehitseja aknad. Kasutades nuppu „Muuda“, saad märkida, milliseid limiite ja kasutajaõigusi soovid internetipanga kasutajale edaspidi anda ning seejärel saad oma sooviavalduse mugavalt meile edastada. [/tsitaat] Aga loomulikult räägin ma isaga ju sellest. Selle summa lisame su järgmisele arvele. Selleks vali Igapäevapangandus → E-arved → Telli uus.E-arve põhjal koostatakse eeltäidetud maksekorraldus, mille pead kinnitama e-arve lipikul „Maksa“ nuppu vajutades. Seadusest tulenevalt varem raha välja võtta ei saa. Kõige sagedamini aitab ID kaardi baastarkvara uuendamine. Allkirjastamise lehel ilmub brauseri aadressiribale hoiatusteade ja -ikoon „Plug-in blocked“. Tühistamine on.Kui makse on pangast välja saadetud, siis saad kümne pangapäeva jooksul makse tagasi kutsuda ilma LHV teenustasuta. Märkimisel summa broneeritakse kuni aktsiate jaotamiseni. Käibemaksu tagasiküsimine riigilt võtab üks-kaks kuud aega, seniks pakume käibemaksu osa tasumise ajatamise võimalust kuni kolmeks kuuks.Kui soovid maksepäeva mingil põhjusel muuta, tuleb muuta lepingut. Hiljem deklareeri see konto investeerimiskontona ka tuludeklaratsioonis.aasta alguses jõustunud muudatus puudutab nii nõudmiseni kui ka tähtajalise hoiuse intressi. Sisestatud order saab õige hinna alles peale orderi täitmist. Kui tasud kogu laenusumma enne tähtaega, siis see on teenustasuta.Kogu laenusumma ennetähtaegne tagasimaksmine on tasuta. Laenutaotluse leiad LHV kodulaenu kodulehelt. Laenuandmise analüüsis hindab pank konkreetse laenutaotleja krediidivõimekusest, võttes arvesse ka tagatise väärtust ning leibkonna krediidivõimekust. Oma elu lihtsustamiseks saad selle ise välja printida ja ära täita. Seega, ei ole mõtet külvata valeinfot, et pank võtab raha ära ja vara omanik jääb kuuse alla istuma. Selleks täida palun vorm ja saada see digitaalselt allkirjastatuna aadressile [email protected] Ühe avalduse peale võid märkida mitme erineva fondi müügisoovi. Muutmiseks saada koheselt vabas vormis avaldus klienditoele [email protected]üsikorraldusPüsikorraldus LHV-s tähendab seda, et LHV teeb vajalikud ülekanded lepingus määratud kuupäeval sinu eest. Samuti soovime olla veendunud, et vara registreerimisega ei teki takistusi. Teenust saab tellida internetipangas Info ja Seaded/Andmed vaates, märkides valiku "Soovin tasuta turuülevaadet e-mailile iga päev".Tule kõigepealt ise kliendiksTuvasta end lähimas tuvastuspunktis meie partneri juures. Viitenumbriks märgi oma laenulepingu number.Kõige mugavam on tasuda kuumakseid automaatselt, kasutades e-arve püsimakseteenust. Pensioni, peretoetuse või vanemahüvitise enda pangakontole kandmise avalduse vormi leiab Sotsiaalkindlustusameti kodulehelt. LEI-kood on kordumatu, see määratakse ühekordselt kindlale ettevõttele ja sama koodi ei saa määrata enam teisele ettevõttele. Isikut tõendava dokumendina võta kaasa oma ID-kaart, digi-ID korral Eesti Vabariigi pass.Aktiveeri Mobiil-ID sertifikaadid Politsei- ja Piirivalveameti kodulehel kehtiva ID-kaardi või digi-ID-ga. Internetipangas vali selleks rubriik „Igapäevapangandus“ → „Maksed“ → „Ootel maksed“.Kui makse pole veel töötlusse võetud, saab selle ise internetipangas. Selleks saada koheselt vabas vormis avaldus klienditoele [email protected] makse on pangast välja saadetud, siis seda enam tühistada ei saa. aprillil toimunud aktsionäride üldkoosolekut. Pärast taotluse läbivaatamist anname sulle limiidi, mille ulatuses võid sõlmida ühe või soovi korral ka mitu järelmaksulepingut. Järgmise sammuna sisesta vastaspoole nimi, väärtpaberikonto number ja kontohaldur. Lisaks on kaardimakseterminalides kehtestatud maksimaalse kontaktivaba tehingu piirang.\nKindlasti saab olema perioode, kus nende fondide tootlus on suurel määral negatiivne. Kuidas saada kodulaen võimalikult väikse sissemaksuga. Hiljem võib see summa langeda ilma et konto peaks sulgema. Intressi arvestatakse kõikidel kontodel oleva raha eest peale Trader-konto.Hoiuse lõppemisel vabaneb raha hoiuse lõpukuupäeva hommikuks.Hoiustamiseks peab sul olema konto LHV Pangas. Hoiuse saad avada nii internetipangas kui ka kliendikontoris. Lisaks tuleb sul igakuisele laenule maksta ka mõlema korteri kindlustust ning kahju puhul on soodustatud isikuks pank. eluaastani.Pensioni II samba makseid arvestatakse Eestis maksustatava tulu arvelt. LHV teenustasule lisandub saaja panga, maksevahendaja või korrespondentpanga teenustasu.Kui makse on juba laekunud saaja kontole, sõltub selle tagasikutsumise võimalikkus saaja otsusest. Notariaalne volikiri on tarvilik Venemaale või mõnda teise SRÜ riiki või Aasiasse sõitmisel. Samuti ei ole piiratud terminalide arv ühes müügikohas.-Kontrollige, kas terminal on levis. Notaritasu saad arvutada kalkulaatori abiga.Et tagatiseks olev kinnisvara peab olema kogu laenuperioodi vältel kindlustatud, arvesta ka kindlustuskuludega.Jah. Parooli on võimalik uuendada ainult internetipangas ID-kaardi, Mobiil-ID, Smart-ID või PIN-kalkulaatoriga.Kasutajanimi on välja toodud kliendilepingus. Valikuavalduses võib olla ka mitu III samba fondi. Sellega lõpetatakse ka liisinguleping. Pangalaenu igakuine tagasimakse tuleks sarnane meie igakuise üüriga, seega leiame et oleks arukas raha maksta pangale OMA kodu eest, kui et lihtsalt tühja maksta. Võid teha ühekordse makse või näiteks püsikorralduse, mille saad soovi korral tühistada.III samba pensionifondi investeeritud summalt tagastab riik sulle järgmise aasta märtsis tulumaksu. Sul on võimalus liisida uus auto ka nii, et vana liisinguleping kehtib edasi, ja panna oma vana auto müüki.Liisingumakseid tuleb edasi tasuda ka siis, kui auto on müügis. Ka LHV kaudu kindlustades toimub poliisi eest tasumine ühes osas, sest pank tasub poliisi kogumaksumuse seltsile vara kindlustamisel. näitab turuväärtuse ja laekunud kogutulude summa erinevust soetusväärtusest eurodes. Antud piirang ei kehti futuuridele, kuid kehtib optsioonide ja lühikeseks müügi tehingute puhul.Alustada tuleks kõige lihtsamate vigade kontrollimisest. Selleks vali rubriik „Igapäevapangandus“ → Maksed“ → „Ootel maksed“.Juba töötlusesse võetud maksekorraldust ise tühistada ei saa. Reeglina on vajalik see summa endal \_”sisse maksta\_”. Tuleb arvestada, et tagatise hulka ei arvestata optsioone ega vähelikviidseid aktsiaid. Taustauuring põhjalik esmalt.\n. Konto vaikimisi vaateks on konto positsioon.Konto positsioon näitab seda, mis saab olema kontol siis, kui on tehingud lõpuni käsitletud. Mina alustaksin kõigepealt sellest, et küsiksin kas su isa on nõus korterit tagatiseks andma. Ise, omal algatusel, II sambasse makseid teha ei ole võimalik.Pensioniks kogumine on pikaajaline protsess, mis võib sõltuvalt koguja vanusest kesta mitukümmend aastat. Kui sul veel ei ole II sammast, siis tuleb III samba fondidesse kogumise alustamiseks esitada esmalt valikuavaldus. Ajaloolisi andmeid investeeringute kohta paraku ei ole võimalik kuvada. Sellest lähtuvalt oleks kindlasti vajalik saada kinnitus emitendilt, kas tulumaks on tasutud või mitte. Varasematel aastatel jagati pensionifondiga liitumise eest kingitusi, kuid praegu on seaduses must-valgelt kirjas, et pensionifondi valikut ei või mõjutada ühegi muu hüvega. Lapsevanemale tähendab see vajadust siseneda internetipanka lapse ID-kaardi või parooliga. Kui sul pole võimalik lepingut digitaalselt allkirjastada, siis saad seda teha paberil kõikides Euronicsi kauplustes.Info esimese makse suuruse ja tähtpäeva kohta edastame sulle peale lepingu sõlmimist e-posti teel. Eriti tasub olla tähelepanelik kui kasutad maksmisel valikuavaldust, mis jagab kantud summa proportsionaalselt valitud fondide vahel ära. SMS laen lühinr. näitab ühikute arvu antud instrumendis. Arve tasumisel on võimalik koheselt sõlmida ka e-arve püsimakse leping. Huvi korral võta palun ühendust LHV klienditoega.Kui soovid püsikorralduse andmeid muuta, siis tuleb kehtiv püsikorralduse leping lõpetada ning sõlmida uus leping uute andmetega. Finantsvara ennast võib kasutada tagatisena või seda pantida. Kui sul on võlgu või kindlustuskate ei ole piisav, väljastamine viibib. Kui tegemist on püsivate makseraskustega, on mõistlik sõiduk müüki panna.Ennetähtaegne lõpetamine on üldjuhul võimalik üksnes juhul, kui sa ostad auto ise välja või leiad sellele ostja. Neid dokumente ei saa edastada internetipanga kaudu.Et kontrollida, kas kasutad laenu sihipäraselt, võib Maksu- ja Tolliamet nõuda lisatõendite esitamist. Seega, sinu vaimutsemine jääb igas mõttes arusaamatuks! Please wait. Lapse kasutajanimi asub jaotises „Info ja seaded“ → „Andmed“.Investeerimiskonto aruande leiad lapse internetipanga jaotisest „Varad ja kohustused“ → „Investeerimiskonto aruanne“. See laen on mõeldud kõikvõimalikeks ettevõttega seotud arendustegevusteks.Esmalt koostame ettevõttele laenu tagasimakse graafiku. Kui kliendil puudub rahasumma sissemakse tasumiseks, saab kasutada lisatagatist. Soovime seda, sest nii saame olla kindlad, et kindlustuskaitse ei katke osamakse tegemise ununemise või tasumata jätmise tõttu. Kindlasti tasub tähelepanu pöörata sealsetele tingimustele ja teenustasudele.Sularaha saad arvelduskontole sisse maksta LHV automaatides. Ära kanna PIN-koodi kaasas ega hoia pangakaardi juures.Kui kaart läheb kaduma, teavita sellest kohe LHV Panka ja meie teenindaja sulgeb kaardi. Seejärel vali rippmenüüst sobiv võlakiri, sisesta kogus ja hind ning orderi kehtivusaeg.Hinna sisestamisel on oluline teada, et kasutusel on puhashind. Nii on see juhul, kui lapsevanem on loginud internetipangas sisse oma kontole ja valib seal lapse rolli. Et intressi arvutame laenujäägilt, muutub su tagasimakse tänu sellele iga kuuga väiksemaks.Seega on annuiteetgraafiku eripära ühesuurused maksed kogu laenuperioodil ja kokkuvõttes suurem intressisumma. Lapsele saab parooli teha lapsevanem jaotises „Info ja seaded“ → „Paroolid“


Kõrgtrükk kui oluline Euroopa kultuuripärand – Creative Makers\nKõrgtrükk kui oluline Euroopa kultuuripärand\nPublished by Alessandra Arcella on juuli 18, 2018\n2018. aasta on Euroopa kultuuripärandi aasta. Selle raames korraldatakse palju üritusi, tegevusi, pidustusi üle kogu Euroopa, et äratada inimestes huvi kultuuripärandi vastu ning tekitada ühtset Euroopa kultuuriruumi tunnetust.\nAasta slogan on: Kultuuripärand, koht kus minevik kohtub tulevikuga!\naastal keskendutakse järgmisele:\nkultuuripärandi väärtus ühiskonna jaoks;\nkultuuripärandi väärtus majanduse jaoks;\nkultuuripärandi olulisus Euroopa kultuuridiplomaatia seisukohast;\nkultuurpärandi kaitsmine tulevaste põlvkondade jaoks.\nMiks me valisime just trükikunsti?\nKõrgtrükk ja üldse trükikunstiajalugu on osa meie kõigi ühisest ajaloost ning kultuuripärandist. Üritame seda muuta taas aktuaalsekt läbi erinevate töötubade, tegevuste ning ürituste igas partnerriigis.\nCreative Makers sai Kultuuripärandiaasta märgi Nemo konverentsilt.\nLähemalt saate lugeda Kultuuripärandiaastast Euroopast siin.


Hankige see blogi oma e-posti aadressil! | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 19351\nHead uudised! Nüüd saate oma elu veidi lihtsamaks teha. Kui soovite, võite selle blogi kaudu saata uusi postitusi oma postkasti. Nii saad iga kord, kui ma kirjutan uue artikli, e-kirja, millel on väljavõte artiklist. See on suurepärane võimalus suhelda. Selle tasuta teenuse saamiseks pange oma e-kiri kasti paremale, mis ütleb email updates. Täname lugemise eest!\nHead uudised! Nüüd saate oma elu veidi lihtsamaks teha. Kui soovite, võite selle blogi kaudu saata uusi postitusi oma postkasti. Nii saad alati, kui kirjutan uue artikli, e-kirja, millel on väljavõte artiklist. See on suurepärane võimalus suhelda.\nSelle tasuta teenuse saamiseks pange oma e-kiri kasti paremale, mis ütleb EMAIL UPDATES.