Kuidas Teha Lavendel Potpourri 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\n1. etapp - lavendelite kogumine ja kuivatamine\nAlustuseks lavendli lehtede ja lillede kogumiseks. Kui teil pole oma aias, võite osta mõnda aiakauplusest. Lõigake varred nii, et lehtede all on umbes 8 tolli varred. Seejärel koondage varred koos kummiga. Hoiustage neid tagurpidi jahedas, pimedas kohas kolme nädala jooksul.\n2. samm - purustatud lilled\nKuigi te saate valmistada potjurit mitme erineva lilli ja maitsetaimi, nagu lavendel, roosid, nelkid, saialillid, delphiniumid ja muud, kombineerituna, näitab see juhend teile, kuidas tee rangelt lavendli poppourri.\nPuhastage kuivatatud lavendli ja lehtede lilled ning asetage need väikesesse padjapüürisse. Kallutage padjapüür ja liigutage see õrnalt lamedale pinnale, et vabastada pungad.\n3. samm - Orrisi juure ja eeterlike õlide lisamine\nValage kergelt purustatud lilled suurest kaussist või kilekotti. Lisage 1/4 tassi orris juurit nelja tassi lavendli kohta või 1-2 tl / tk 1 tassi potapuri segu kohta. Orris juur, millel on oma lõhnaõli, aitab säilitada lille- ja ürdi aroomi.\n4. samm - eeterlike õlide lisamine\nSeejärel lisage segule mõni tilka lavendliõli. Õli jaotatakse ühtlaselt õli üle lilled. Nende õlide lisamine segule süvendab lavendelapuuri lõhna.\nSelleks, et lõhna saaks lavendli poppourri täielikuks läbilaskmiseks, hoia potjurri segu suletud pakendis mitu nädalat.\n5. samm - korraldage konteineris\nNüüd, kui lavendlišokk segatakse ja lõhnab, võite selle kuvada konteineris. Valige avatud alaosaga konteiner, et lõhn saaks ruumi läbi pühkida. Visuaalse huvi lisamiseks ja konteineri täitmiseks võite lisada ka männimetsi, marju, okske või muid lehti.\n6. samm - lisage lavendelõli perioodiliselt\nAja jooksul väheneb lavendli poppuri lõhn. Andke segu iga 4 kuni 6 kuu tagant mõne tilga lavendliõli jaoks. See lisatud õli taastuvad paprika ja muudavad lõhna pikemaks. Sama magusama lõhnaga proovige oma roosi potjurit teha.\nVideod Seotud Artiklid: Lavender Tea, Candies.\nPõhiline » Eluviis » Kuidas Teha Lavendel Potpourri\nOma puhkusetoomisel saate oma maalähedase lisandiga lisada omatehtud stringarakendusi. Te saate teha need dekoratiivsed tükid mis tahes suuruses ja värvis, et rõhutada teie kodus asuvat ruumi. Kaunistused on kerged, nii et neid saab kergesti riputada ükskõik kuhu, nii puu kui ka hõõglambiga. See projekt võtab aega kaks päeva, kuid see on aeg väärt.


Sel hetkel ja me kõik oleme tööle võtnud mõned andmeplaanid ning me saame mobiililt 3G (või 4G !) Kaudu Interneti, tingimusel, et meil on katvus. Kuid me kõik teame, et lisaks andmete kulutamisele on Wi-Fi tavaliselt parem, mistõttu on soovitatav ühendada nutitelefon traadita võrguga, kui see on võimalik. Aga mis siis, kui te proovite ja sa seda ei saa? .Com-s ütleme, mida teha, kui teie telefon ei ühenda Wi-Fi.\nEsimesed asjad: kontrollige, kas teil on nutitelefonil wifi . Valik on tavaliselt kõigis mobiilplatvormides, näiteks "traadita ühendused" või otse "Wi-fi".\nJärgmine samm, kui see on parooliga kaitstud Wi-Fi võrk, on kontrollida, kas olete selle õigesti sisestanud.\nKui te ikka veel ei saa ühendust ja sisestate parooli õigesti, proovige seda teha teiste seadmetega, mis teil on olemas. Kui ükski neist ei saa seda, on probleem Wi-Fi võrgus.\nKui teil on juurdepääs ruuterile, taaskäivitage see. Mitu korda on probleem olemas, kui keegi ei saa ühendust luua või kui see on teie nutitelefoni konkreetne probleem kõnealuse võrguga. Proovige uuesti ühendada.\nIkka veel offline? Visake kõik nutitelefoni probleemid, mis üritavad luua ühendust teise võrguga. Võimaluse korral on probleem wifi-võrgus. Kui te ei õnnestu, proovige nutitelefoni taaskäivitada. Kui te ikka veel võrku ei ühenda ja teil on aktiveeritud wifi, võtke telefon oma tehnilisse teenistusse .


Kiudoptilised kaabel, optilised Adapter, fiiberoptiliste pesa, optilised Splitter - TTI\nKuna põhjendatud, kui eksportija, TTI on spetsialiseerunud tootmise, turustamise ja R & D optilise side tooteid. Meie eesmärgiks on kiire telekommunikatsiooni- võrgu süsteemi erinevate OEM tarbijad ja kõrgtehnoloogia lõppkasutajatele.\nKliendi rahulolu on meie igavene tegutsemiseks eesmärke, ootan tööpäeva teiega luua meisterlikkus koos.\n1) Püüd 100% defektivabadust toote\n2) tagamine õigeaegselt sünnitusel\n3) Teades nõuetele ja klientide ootusi\n4) andes tipptasemel kvaliteediga toote\n5) Teades oma kohustusi\nAutoriõigus © 2016 – 2022 ttifiber.com. Kõik õigused kaitstud.


Neli suurtuuri läbinud Tanel Kangert: meeskond lõõpis, et lähen ka Vueltale (2)\nHenry Rull, 29. juuli 2015 07:00\nVEDUR: Tanel Kangert (ees) oli Vincenzo Nibali üks tähtsamaid abimehi ning pakkus itaallasele kohati tempot, mis Tour’i tiitlikaitsjale üle jõu käis. Foto: AP / Scanpix\nPühapäeval Tour de France’i lõpetanud Tanel Kangert ei saanud jalgrattamaailma tähtsündmusel endast kõike anda – teda räsisid väsimus ja seedehäired. Viimased neli suurtuuri kaasa teinud eestlane võib aga nüüd end välja puhata – järgmine tähtis võistlus on alles septembrikuine MM.\n28aastane Kangert lõpetas Tour’i tubli 22. kohaga, kaotades üldvõitja Chris Froome’ile pea poolteist tundi. Samas teab iga rattaspordisõber, et Kangert ei läinud Tour’ile eesmärgiga sõita välja võimalikult kõrge lõppkoht – paarikuuse tütre isa oli Astana liidri Vincenzo Nibali üks tähtsamaid leitnante.


Juunikuu treeningud Jõgisool | Vibuklubi Sagittarius\nJuunikuu treeningud Jõgisool\n4. juuni, 2013 Jaanus\nMaikuu treeningud Jõgisoo platsil olid väga tegevusrohked, nüüd sooviks paika sättida tegevuskava juuniks ja juuliks.\nJuunikuus jätkame seniste treeningaegadega: E – algusega 15.30, K – algusega 15.30, N – algusega 16.00, Seoses tiheda töögraafikuga võib juhtuda, et jõuan platsile mõnel päeval pisut ametlikust ajast hiljem. Noored võiksid kohale jõudes panna vibud kokku ning oodata treeneri saabumist. Üldiselt olen seni jõudnud üsna õigeks ajaks.\nJaanipäeva paiku teeks treeningutesse väikese vahe – 24.06 treeningut ei toimu. 26 ja 27.06 treeningud esialgse plaani kohaselt teeme ära. Seega treeningpäevad juunis oleks järgmised: 3, 5, 6, 10, 12, 13, 17, 19, 20, 26, 27.\nIlmad võivad olla väga heitlikud, riietuda vastavalt, näiteks noortel peaks kaasas olema juua ning mütsid peas.\nJärgmised suuremad võistlused platsil on juulikuus – 06.07 on võistlused Pärnus ja 13.07 Järvakandis. Järvakandis toimuvad Eesti noorte MV ehk sellest peaksid kõik osa võtma. Maastikuvibuliit teeb oma meistrivõistlusi jaanipäeva ajal, kellel huvi on, siis kontakteeruge minu või Anuga.\nJuunis on 8.06 Järvakandi Känd, sinna on plaanis viia ainult mõned noored ja neile ma teavitan individuaalselt sellest. Juhend on siin: http://www.vibuliit.ee/uus/2013/Kand_juhend.pdf\nEelmine postitusEsimene välilaskmine 2013 aastal edukalt peetudJärgmine postitusJuulikuu-augusti treeningute kuupäevad Jõgisool


Brit Martin jõudis Kaunases kahes mänguliigis poolfinaali – TENNISNET.EE\nBrit Martin jõudis Kaunases kahes mänguliigis poolfinaali\nAutor Ants 25/09/2019\n– Brit Martin / Foto: Viktor Burkivski\nBrit Martin jõudis Kaunases Tennis Europe U16 vanuseklassi 3. kategooria turniiril poolfinaali nii üksik- kui ka paarismängus.\nÜksikmängus võitis kuuendana asetatud Martin kindlalt Anastasija Adeikyte (Leedu) 6:1, 6:3 ja kohtub poolfinaalis Sofia Kaštšenkoga (Venemaa), kes varem oli välja lülitanud teise asetusega Liepa Sataite (Leedu). Seega “koristati” Martini teelt kaks kõrge asetusega mängijat (Adeikyte oli võitnud kolmanda asetusega tüdruku) ja ta võib finaali jõuda nii, et polegi endast edetabeli põhjal tugevamatega kohtunud.\nPaarismängus alistasid Martin ja Andrea Roots (3) Aleksandra ja Elizaveta Lobanova (Venemaa) 6:3, 6:4 ja kohtuvad poolfinaalis Grete Gulli ja Darta Vorslavaga (Läti), kes said jagu Mariela Pluutusest ja Smilte Bakytest (Leedu, 2) 6:4, 6:4. Niisiis on igal juhul paarismängu finaalis kas kaks või üks Eesti tennisist.\nPrevious PostEesti GP etapil Haapsalus esimesena asetatud mängijad ei vääratanud\nNext PostKaia Kanepi teenis pärast krobelist algust kindla võidu


Imearmas video: Haapsalust leitud tilluke oravapoeg on jõudsalt kosumas - Loomariik - Lemmik\nImearmas video: Haapsalust leitud tilluke oravapoeg on jõudsalt kosumas\nFOTO: Gabrieli Loomade Elu / Facebook\nAprilli keskpaigas kutsuti Eesti Metsloomaühing appi pesast välja kukkunud imepisikesele oravapojale. Oskariks nimetatud oravapoja võttis enda hoole alla noor loomapäästja Gabriel Vodolaztšenko lootuses loomakese elu päästa.\nEsialgu vaid 45 grammi kaalunud oravapoega tuli sööta iga 2-3 tunni tagant. Vähem kui kolme nädalaga on Oskar jõudnud 98 grammini ning joob piimasegu ülima isukuse ja pühendumusega. Vaatamata kõrgele kukkumisele ja külmal maapinnal lebamisele ei saanud oravake ka vigastusi ega muid tervisehädasid ning on suurepärase tervise juures.\nMetsloomast aga lemmiklooma ei tee ja seega on Gabrieli eesmärk Oskar niipea kui võimalik taas loodusesse viia. Esialgu jääb oravapoiss tuppa puuri, ent suuremaks sirgudes viiakse ta välipuuri teiste oravate seltskonda. Lõpuks ootab Oskarit ees pääs vabadusse ning elu omapäi.\nKui soovid oravapoja kosumist aidata, saad seda teha pangaülekandega:\nSelgitus: «Haapsalu oravapoiss»\nMida teha, kui leiad pesast välja kukkunud oravapoja:\nKui sinu õue peal on pesast alla kukkunud oravapoeg, siis tasub esmalt hoolega vaadata, kas oravaema kuskil ei liigu ning veidi aega olukorda kaugemalt jälgida. Kui aga ilm on jahe ning poole tunni või tunni aja jooksul pole oravaema oma pojale järele tulnud ning sa ei näe teda ka aias ringi liikumas ning kui oravapoeg kössitab samal kohal, siis tasub ta sooja tõsta ja Metsloomaühingule helistada.\nKindlasti tuleks oravapoeg kohe sooja tõsta siis, kui ta on käega katsudes jahe, apaatne, kui ta on viga saanud või kui on oht, et teda ründavad linnud või kassid ja ta võib viga saada.\nOravapoegi ei maksa ise kohe toitma hakata, kõik edasise käitumise soovitused annab Metsloomaühing. Esmane abi on see, et ta saab sooja.


Muda Mihkel pajatab - Maaleht\nSee lause peab ikka paika, et inimene õpib kogu elu. Muidugi on ka erandeid, kes pole õppimise vastu kunagi huvi tundnud ja toimetavad oma äranägemise järgi. Tulemus on nüüd silmaga näha ja kõrvaga kuulda. Mina olen ikka lugu pidanud õigetest kommetest – pits samakat alla ja siis libistad muna takkajärgi. Kõht korras ja pole häda miskit.


Patsiendid saavad oma arsti tunnustada - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\n«18 aasta jooksul on Eesti inimesed läinud avatumaks ning samuti on hea sõna arsti töö kohta kergem tulema,» sõnas Eesti Tervise Fondi juhataja doktor Eero Merilind.\n«Kõigi nende 18 aasta jooksul on Eesti inimesed läinud avatumaks ning samuti on hea sõna arsti töö kohta kergem tulema,» sõnas Eesti Tervise Fondi juhataja doktor Eero Merilind. «Võin oma kogemusest öelda, et piisab juba ühe patsiendi kiitvast sõnast ning terve päev muutub helgemaks. Teame ju kõik, et kui kedagi tänada või kiita, siis on ka endal parem tunne.»\nDoktor Merilind märgib, et avalik tunnustamine on arstidele oluline. «Aasta arst on eeskuju paljudele tulevastele arstidele ning hea eeskuju on alati nakkav! Inimesed ootavad tänapäeval igalt teenuselt kõrget kvaliteeti, kuid ärme unusta, et positiivne tagasiside aitab kindlasti kvaliteedi tõusule palju kaasa. Kutsun kõiki patsiente oma head arstikogemust jagama aasta arsti veebilehel. Olge julged ja tunnustage oma arsti ka avalikult!»\nOma lemmikarstist saab Eesti tervise fondile teada anda ka posti teel. Kandidaate saab esitada kuni 15. detsembrini. Esitatud kandidaatide hulgast teeb otsuse žürii, kuhu kuuluvad sotsiaalminister, perearst Eero Merilind ning Põhja-Eesti regionaalhaigla kardioloogiakeskuse teadusjuht professor Margus Viigimaa.\nOtsus tehakse 2019. aasta detsembri lõpus, auhinnatseremoonia on kava kohaselt jaanuari alguses.


Kuidas elada täisväärtuslikku elu esocietyplatform.nl\nlõunakeskus rahavahetuskma põlvaida-virumaa kutsehariduskeskus jõhvi ida-virumaanarva-joesuu lasteaed karikakarguess eestihaapsalu linnaliinide sõiduplaanidsõiduplaanid"tartu võru 4/6nõmme linnalaagerpõlva sireli 5\nkuidas elada täisväärtuslikku elu Diabeedi ehk suhkruhaiguse kohta öeldakse, et see on raskeim läbi inimese elu kestev haigus. Kui diabeeti põdev inimene tahab elada täisväärtuslikku elu, peab ta oma haigusega tegelema iga päev, iga tund. Kui haigus hooletusse jäetakse, võivad tagajärjed olla karmid. Diabeeti on teatavasti kahte tüüpi: esimesse tüüpi haigestuvad peamiselt lapsed ja noored ning selle\nTänapäevane ravi võimaldab astmahaigel elada\nkuidas elada täisväärtuslikku elu Kuidas kergelt ravida kõrget vererõhku ning elada täisväärtuslikku elu. Nõuandeid Alex Geletini poolt, kes on kardioloog ning 17 aastase kogemusega ekspert Kõrge vererõhk arterites on kõige ohtlikum kuna võib välja areneda peaaegu märkamatult. Esimesed sümptomid nagu väsimus, ärrituvus, pidevad peavalud ja pea pööritam\nAlperten annab teada, kuidas tal on läinud pärast raviga alustamist. Arvan, et ainult tänu sellele olen veel elus, saan töötada ja elada täisväärtuslikku elu. Aitäh kõigile, kes mind selles on aidanud, kuigi seda sõnades väljandada ei saagi, mida see abi mulle tähendab,» ütleb Alperten.\nTahad elada täisväärtuslikku elu ja tunda end vabanda? Teha õigeid otsuseid ja areneda ning õppida? Järgnevast 30 asjast võiksid oma elus lahti saada, enne kui sa saad 30-aastaseks. - DELFI\nSoovid elada kaua? Uuri järgi, mis on pika eluea saladus\nMis aitab meil olla õnnelik ja terve kogu elu? Kui sa arvad, et see on kuulsus ja raha, siis mõtled samuti nagu paljud teised, kuid psühhiaater Robert Waldingeri uurimus näitab, et sa eksid. Waldinger juhib uurimisrühma, kes tegeleb juba 75-aastat kestnud teadusuuringuga, mille fookuses on täiskasvanute areng ja elukäik. Seeläbi on tal erakordselt hea ligipääs andmetele, mis\nVähiga võitlev dirigent Alperten: saan tänu ravimile elada\nIga lapsevanem tahab, et tema laps saaks elada õnnelikku, täisväärtuslikku elu ning üks asjaoludest, mida selle jaoks on vaja, on teadmised rahamaailma kohta. Kuidas rahaga ümber käia, kuidas raha teenida, mis on laenud ja krediitkaardid, kuidas olla vastutustundlik oma rahaga – selliseid asju ei õpetada koolis, vaid kõik need\nAeg muutusteks: 30 asja, millest iga inimene peaks\nJärjepideva ravi puhul on võimalik elada täisväärtuslikku elu ning tegeleda ka tugevat füüsilist koormust nõudva töö või spordialaga. „Astma puhul on värskes õhus liikumine, eriti kestvuspordiga tegelemine isegi soovitatav,” rääkis dr Jõgi.\nRobert Waldinger: Kuidas elada oma elu hästi? Kõige\nÜks ohtlik haigus: eluaegne kooselu diabeediga – Harju Elu\nkuidas elada täisväärtuslikku elu Kaua elamine ei ole omaette eesmärk, tähtis on eelkõige pikendada oma tervena elatud eluaastaid, et elada täisväärtuslikku ja õnnelikku elu ka kõrges eas. Kuula oma keha ja sa elad kaua ja tervena! Allikas: Kehakeel.ee\nnarva-joesuu lasteaed karikakar\ntartu võru 4/6


Annika Laats: kõik erinevad, kõik sarnased - Tänane leht\n14. veebruar 2020, 0:00\nAnnika Laats FOTO: Liis Treimann\nSotsiaalministeeriumi kampaania «Kõik on erinevad, kuid sama palju inimesed» ei olnud mõeldud propageerima vähemusi ja sättumusi, vaid inimlikkust, kirjutab EELK Risti koguduse õpetaja ja SA Tallinna Lastehaigla hingehoidja Annika Laats.\nKui kaks inimest esimest korda kokku juhtuvad, jõuavad nad juttu ajades varem või hiljem millenigi, mis neid ühendab. Ja oh rõõmu, kui selgub, et mõlemad on kirglikud kalamehed või on aastaid tagasi koos Lustiveres koolis käinud. Ka teises maailma otsas võib sattuda jutustama inimesega, kellel on sama vana poeg, kes käib samuti judotrennis või kelle tütrel on ka toiduallergia. Lennujaamas hilinevat lendu oodates võib selguda, et fännate naaberpingil istujaga sama jalgpallimeeskonda, armastate mõlemad Bachi või Pink Floydi ning peate veidraks, et mõned inimesed põlgavad pitsat, kuhu on lisatud ananassi. Isegi põgusal kokkupuutel teeb ühisosa leidmine meele rõõmsaks.


USA annab Ukrainale nii palju laskemoona, et suurtükid ei pruugi vastu pidada - Maailm - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nUSA annab Ukrainale nii palju laskemoona, et suurtükid ei pruugi vastu pidada\n21. aprill 2022, 11.10\nUkraina relvajõudude haubits tulistamas 6. märtsil Makarivi lähedal Foto: Maksim Levin\nUSA presidendi Joe Bideni administratsioon teatas eelmisel nädalal, et saadab Ukrainale 800 miljoni dollari (736 miljoni euro) suuruse relvapaketi, mis sisaldab 40 000 suurtükimürsku ja 18 haubitsat.\nUSA võimude hinnangul piisab sellest kogusest Ukraina sõduritele natuke rohkem kui nädalaks, kuna iga päev kasutatakse laskemoona tuhandeid tükke.\nTwitteri kasutajad pöörasid tähelepanu USA-st Ukrainasse saadetavale sõjatehnikale ja nende andemetel võib Ukraina armeel tekkida probleem, et haubitsatorud kuluvad ja väänduvad enne, kui kogu laskemoon on ära kasutatud.\nTviitides kirjutatu põhineb haubitsate kasutusajal: igal USA-st Ukrainasse saadetaval 18 haubitsal (M198 või M777) on 2200 mürsku, samas on näiteks M198 haubitsa raua eluiga umbes 1750 mürsku.\n«Haubitsa raud kulub enne, kui laskemoon otsa saab,» teatas Twitteri kasutaja OSINTechnical.\nOkay so the US is sending 40,000 rounds for 18 (either M198 or M777) howitzers. That’s 2200 rounds per gun. The tube service length for the M198 is only 1750 rounds. They will literally burn out the barrels before they run out of munitions for the guns. https://t.co/01i9IlWRsc\nMitu lääne sõjanduseksperti on Twitteris kirjutatut kinnitanud, öeldes, et suurtükiraua kulumine sõltub kasutusviisist.\n«Kui tulistada rahuliku tulerütmiga, kui laskmiste vahel on aega rauda korralikult hooldada ja puhastada, võib selle kasutusiga pikeneda ja kestab kauem, kui on ette nähtud,» selgitasid asjatundjad.\nSama ei kehti see kiires lahinguolukorras.\nNad lisasid, et olukorras, kus laskmisrütm võib olla väga intensiivne ja raud on kogu aeg kuum ning pole aega seda jahutada ega hooldada, kulub see kiiremini. Kasutusea ületanud suurtükirauast laskmine võib olla ohtlik ja ebatäpne.\n«Sama kehtib kõigi suurtükiväerelvade kohta, mida rohkem neid kasutatakse, seda nõrgemaks nad lähevad ja sellega tuleb maaväe tuleoperatsioonidel arvestada,» selgitasid eksperdid.\nVenemaa algatas Ukraina anastussõja 24. veebruaril ja see on kestnud ligi kaks kuud. Kuna Ukraina pealinna Kiievi vallutamine ebaõnnestus, suunasid venelased tähelepanu Ida-Ukrainale Donbassile, kus asuvad Donetski ja Luhanski rahvavabariik. Ukrainlased on sõdinud seal venemeelsete separatistidega alates 2014. aastast, samal aastal anastas Venemaa Ukrainale kuuluva Krimmi.\nLääne meedia teatel alustas Venemaa 18. aprillil Ida-Ukrainas suurpealetungi, kuid erilist edu ei ole seni saavutanud. Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi sõnul on olukord kõige kriitilisem Aasovi mere äärses sadamalinnas Mariupolis, mida Vene väed on kaua aega piiranud. Sinna lõksu jäänud tsiviilelanikud võivad surra, kuna puudus on nii puhtast joogiveest kui toidust. Lisaks on Ukraina armeel keeruline varustada Mariupoli kaitsjaid uute relvadega.\nHaubitsateks nimetatakse NATO terminoloogia järgi kaudtuleotstarbelisi suurtükke sõltumata raua pikkusest või kaliibrist. Haubitsatega on võimalik vajadusel siiski tulistada ka otsesihtimisega – peamiselt enesekaitseks.\nUkraina sõdur koos haubitsaga 6. märtsil 2022 Makarivi lähedal Foto: REUTERS/Maksim Levin/File Photo/Scanpix\nHaubitsa mürsul on tulenevalt kasutuseesmärgist märgatavalt järsk lennujoon ja reeglina erineva või muudetava tugevusega (laske)laengud eri laskekaugustele laskmiseks. Uuematel haubitsatel on olemas võimalus lasta nii tavapärases alumises kui ka ülemises tõstenurgas (üle 45 kraadi). Ülemise tõstenurga kasutamine võimaldab asetada haubitsa tulepositsioonile otse kõrgema varje taha, lastes samas väiksema laenguga ja väga järsu mürsu lennujoonega ka lähematele laskekaugustele.\nKaudtulelaskmisel sihtimiseks kasutatakse optilist panoraamsihikut, mis võib olla kombineeritud elektroonikaploki ja güroskoobiga. Paljudel haubitsatel on lisaks panoraamsihikule eraldi teleskoopsihik otselaskmiseks.\nHaubitsad jagunevad mobiilsuse järgi kaheks: liikurhaubitsateks ja välihaubitsateks ehk järelveetavateks haubitsateks.\nNATO standardile vastavate 155-millimeetriste (kasutatavaim kaliiber) haubitsate rauapikkused kaliibrimõõdus on 39, 45 ja 52 kaliibrit.


ONEPLUS ONE CM13 MARSHMALLOW ROM [LAE ALLA] - ALLALAADIMISED\nOnePlus One CM13 Marshmallow ROM [Lae alla]\nTsüaankloriidMod meeskond avaldas nädalavahetusel CM13 lähtekoodi ja sellest ajast peale on xda ja teiste Androidi kogukondade kaudu olnud palju CM13 mitteametlikke sadamaid erinevatesse Android-seadmetesse.\nOnePlus One kasutajate jaoks ei ole tsüanogeen võõras, seade töötab ise tsüaankloriidiga. Kuid CyanogenMod ja Cyanogen OS on välja töötatud erinevalt. Kui lootsite, et CM13 lähtekoodi vabastamine tähendab, et saate varsti ametlikult oma OnePlus One'i värskenduse Marshmallow, siis te eksite. Kuid mitteametlikult jah.\nSaate oma OnePlus One uuendada versioonile Android 6.0 Marshmallow CM13 või AOSP-ROM . CM13 ei ole veel ametlikult jõudnud Android-seadmetesse, mis tõenäoliselt algab Nexuse telefonidega, kuid OnePlus One on üks esimesi pärast seda, kui Nexused selle saavad.\nVaadake ka: Marshmallow'il põhinev Galaxy S5 CM13 ROM [allalaadimine]\nAllpool olevatelt allalaadimislinkidelt saate haarata OnePlus One CM13 ROMi ja Marshmallow Gappsi. Ja järgige CM13 ohutuks installimiseks juhendi linki.\nLaadige alla OnePlus One CM13 ROM\nhuawei ascend mate 2 vahukommi\namazoni tellimust pole kunagi tarnitud\nkuidas uuendada märkus 3 vahukommi


Odavad lennupiletid Singapur - Riia | momondo\nSingapur – Riia\nOdavad lennud marsruudil Singapur–Riia\nViiruse COVID-19 (koroonaviirus) levik võib mõjutada reisimist lähtekohast Singapur Changi sihtkohta Riia.\nMarsruudi Singapur – Riia teave\nTutvu lennuaja, otselendude ja lennujaamadega marsruudil Singapur – Riia\nMarsruudil Singapur - Riia ei ole otselende. Linnade Singapur ja Riia vahel ei ole populaarseid marsruute.\nKuidas leida kõige odavam lend marsruudil Singapur–Riia\nSoodsaim kuu marsruudil Singapur - Riia lendamiseks on august, kalleim aga oktoober\nKui kaugel on Singapur Changi sihtkohast Riia Riga Intl lennukiga reisides?\nSihtkohtade Singapur Changi ja Riia Riga Intl vaheline kaugus on umbes 9259,1 km.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Riia Riga Intl sihtkohta Singapur Changi?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Singapur Changi sihtkohta Riia Riga Intl reisimisel\nEnamik reisijaid lähtekohast Singapur Changi peavad esitama sihtkohta Riia Riga Intl sisenemiseks COVID-19 testi tulemuse ja/või karantiinis olema.\nKülastajad lähtekohast Singapur Changi peavad enne sihtkohta Riia Riga Intl reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 2 päeva RT-PCR (NAAT) testi ja 2 päeva antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast Singapur Changi saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Riia Riga Intl sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Riia Riga Intl tagasi lähtekohta Singapur Changi?\nSihtkohast Riia Riga Intl tagasi lähtekohta Singapur Changi reisimine\nKülastajad lähtekohast Riia Riga Intl peavad enne sihtkohta Singapur Changi reisimist esitama negatiivse testi (RT-PCR (NAAT) või antikehade test (kiirtest)), mis on tehtud 2 päeva RT-PCR (NAAT) testi ja 2 päeva antikehade (kiirtesti) puhul enne väljumist.\nLähtekohast Riia Riga Intl saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Singapur Changi sisenemist karantiinis olema.\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist suunal Singapur–Riia?\nSaidil momondo on lendude leidmine suunal Singapur–Riia kiire ja lihtne. Me teeme otsingu ja näitame paljusid lennuvalikuid erinevatelt lennufirmadelt ja pakkujatelt. Seejärel saad kasutada meie filtreid, et oma otsingut kitsendada, kuni leiad enda jaoks mugavaima ja sobivaima lennu sihtkohta Riia.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende suunal Singapur–Riia?\nKõiki saidil momondo tehtud otsingu tulemusi suunal Singapur–Riia saab filtreerida, et näidata neid, mis pakuvad paindlikke broneerimisreegleid.\nKuidas aitab momondo leida lende suunal Singapur–Riia?\nmomondo pakub palju erinevaid filtreid, aitamaks su leida parima lennu suunal Singapur–Riia. Filtreerimise aluseks saad valida hinna, lennufirma, lennujaama, piletiklassi, lennukimudeli, makseviisi, peatuste arvu jpm.\nMa pole praegu valmis broneerima lendu suunal Singapur–Riia. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nKui uurid lihtsalt potentsiaalseid lennuvõimalusi sihtkohta Riia, siis momondo pakub kasulikku hinnateavituse funktsiooni, mis jälgib lendude hindu suunal Singapur–Riia ja annab sulle teada, kui need muutuvad.


07/09/2021 By Veebikiri\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Andres Suti sõnul on COVID tõendi peamine roll hoida nakatumisnäitajate tõusule vaatamata ühiskonda ja majandust avatuna ning vähendada nakatumise tõenäosust. „COVID tõendi küsimine on tublisti käima läinud ja ettevõtjad on uue olukorraga kiirelt harjunud. Valdavalt on ettevõtjad ja teenindajad olnud väga mõistvad, et saa aitab meil ühiskonda lahti hoida ning jätkata teenuste ja toodete pakkumisega. Kuigi vahel tuleb esile juhtumeid, kus tõendit vaatamata kohustusele ei küsita, on üldine pilt positiivne. Peamiste murekohtadena on ettevõtjad toonud välja just kasutajamugavusega seotud küsimused nagu QR lugeri kiirus, tõendi vastavuse hindamine ja vaktsineerimiskuuri lõpetamiseks vajalike päevade arvutamine oli ajakulukas,“ tõdes minister, kelle sõnul on TEHIK tänaste uuendustega need mured lahendanud ning parandanud ka QR-koodi lugeri loetavust.\nTEHIKu direktori Katrin Reinholdi sõnul muutub EL COVID tõendite kontrollimine alates tänasest lihtsamaks ja kiiremaks, sest kui varem näitas QR kood vaid tõendi ehtsust, siis uus tehniline lahendus võimaldab detailset kontrolli ka hetkel Eestis kehtivate nõuete osas. „Näiteks saab kontrollija kohe kindlaks teha, kas negatiivne PCR testi proov on võetud viimase 72 tunni ja kiirtesti puhul 48 tunni sees või kas viimasest vaktsineerimisest on möödas piisavalt pikk aeg maksimaalse kaitse tekkimiseks,“ selgitas Reinhold ning lisas, et kindlasti tuleb kontrollimiseks kasutada veebirakendust kontroll.digilugu.ee mitte tavalist QR-koodi lugejat. „EL COVID tõendil olev QR kood sisaldab tervise infosüsteemi kantud andmeid ning tavalise QR-koodi lugejaga see loetav ega tõendatav ei ole.“\nvaktsineerimiskuur on lõpetatud (1/1st, 2/2st jne)\nviimasest vaktsineerimisest on möödas vähemalt 14 päeva, Pfizer/BioNTechi vaktsiini Comirnaty puhul 7 päeva\nEL digitaalse COVID tõendi kontrollimise juhis (september 2021)\nRubriik:Teated Sildid:COVID tõend, Katrin Reinhold


Tartus filmitakse rahvusvahelist suurfilmi Esimesest maailmasõjast | Linnaleht\nLinnaleht, 15. august 2019, 17:23\nTaani filmi kaastootja Nafta Filmsi produtsent Margus Õunapuu Kindralimäe võttepaiga kaevikutes. (Nafta Films)\nTartus ja selle lähiümbruses algavad augusti lõpus Taani, Belgia ja Eesti väärtfilmi „Erna läheb sõtta“ võtted, mis toovad siia tipptasemel võttemeeskonna ja tuntud filmitegijad.\nEsimese maailmasõja teemalise Taani filmi võtetele Tartus saabuvad auhinnatud režissöör Henrik Ruben Genz ja armastatud Taani näitlejanna Trine Dyrholm, lisaks näitlejad Taanist ja Belgiast ning rahvusvaheline meeskond.\nFilmi kaastootja Nafta Films produtsendi Esko Ripsi sõnul on tartlastel põhjust elevust tunda. „Esimest korda filmitakse Tartus nii suurejoonelist väärtfilmi, mis jõuab laiema kinopublikuni ja toob loodetavasti ka festivalidelt auhindu. Režissöör ja peaosatäitja on Eesti publikule tuttavad Pimedate Ööde filmifestivali programmidest,“ rääkis ta.\nNafta Filmsi produtsent Margus Õunapuu tutvustab filmitegijaid: „Kinosõbrad tunnevad Dyrholmi näiteks filmidest „Kommuun“ ja „Ainult armastust“ ning režissöör Genz oli 2000. aastal ka Oscari nominent lühifilmiga „Theis and Nico“. Meespeategelast mängib Taani näitleja Ulrich Thomsen, kes on osalenud James Bondi filmis „007: Liiga kitsas maailm“ ja filmis „Killing Me Softly“.”\nFilmi peatootja Nimbus Film on Skandinaavia üks progressiivsemaid ja edukamaid produktsioonikompaniisid, mis on tootnud üle 50 mängufilmi. Muuhulgas on ta ka ETV-s linastunud Taani-Rootsi krimiseriaali „Sild“ peatootja.\nFilmivõtted algavad 29. augustil, kuid praegu käivad juba hoogsad ettevalmistused. Võtted toimuvad Tartu ülikooli majandusteaduskonna hoones (endises rahvusarhiivis) ja Tartu külje all Tamsa külas Kindralimäel. Majandusteaduskonna hoonesse ehitatakse võtete ajaks kasarmu ja Kindralimäele rajatakse kaevikud lahingustseenide filmimiseks.\n„Filmis toimub pöördeline lahingustseen Saksa-Prantsuse rindel, seda filmitaksegi siinsamas Tartu külje all, kust algab Lõuna-Eesti kuppelmaastik. Kaevikud hakkavad juba jumet võtma ning kohe algavad ka casting’u-päevad taustanäitlejate leidmiseks,“ lisas Õunapuu.\nFilmivõtted Tartus ja Tartumaal kestavad 18 päeva ja lõpevad 25. septembril. Peale Eesti toimuvad võtted veel Taanis ja Belgias.\nFilm „Erna läheb sõtta“ jõuab kinodesse järgmise aasta sügisel.\n/ 17:38, 15. aug 2019\nLääne euroopas pole kaevikute filmimiseks ruumi, et nii kaugele tullakse? Või maksab riik ka seekord miljoneid sellele ärile?


Kaitseväe uueks peakaplaniks pühitseti major Gustav Kutsar | Uus Eesti\nUus Eesti / Usk ja vaimsus / Eesti kirikulugu / Kaitseväe uueks peakaplaniks pühitseti major Gustav Kutsar\n„Peakaplan Kutsarile tahan panna südamele, et meie inimesed, kes on kaitseväe sisu ja selgroog – et meie kaplanid leiaksid nende juurde tee ning vastupidi. Iga inimese jaoks peab kaplanil jaguma aega ja kaasamõtlemist,“ ütles kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras Toomkirikus seniselt peakaplan kolonelleitnant Taavi Laaneperelt ameti üle võtnud major Gustav Kutsarile.\nUue peakaplani major Gustav Kutsari sõnul on kaplaniteenistuse juhtimise ja arendamisega seoses teda ootamas palju olulisi ülesandeid nagu kaplaniteenistuse vabade ametikohtade täitmine ning teenistuse tegevusega seotud käsiraamatute avaldamine. Samuti on Kutsari sõnade kohaselt uue peakaplani üheks ülesandeks senisest tihedam koostöö Kaitseliiduga: „2017. aastal olen lubanud panustada Kaitseliidule – organisatsioon on saanud juurde nii ülesandeid kui liikmeid ja selle valguses on ülimalt vajalik ka Kaitseliidu kaplaniteenistuse arendamine.“\nAllikas: Kaitsevägi, 03.01.2016


Avatud kalasadamaid saab uudistada juba sel laupäeval - Uudised - Pärnu Postimees\nAvatud kalasadamaid saab uudistada juba sel laupäeval\n22. aprill 2019, 10:12\nPärnumaal ootab külastajaid teiste seas Japsi kai.\nLaupäeval, 27. aprillil toimub kolmas üle-eestiline avatud kalasadamate päev. 22 sadamat kutsuvad külla, et tutvustada kalandust ja kalasadamate igapäevaelu. Pärnumaal ootavad huvilisi Lindi, Võiste, Pärnu Fishing Village'i sadam ja Japsi kai.\nUudistajad saavad üritusel kaasa osta ja maitsta värsket kala ja kalatooteid ning osa võtta meelelahutuslikust kogupereüritusest. Iga sadam pakub oma programmi.\n“Kel plaan kala soetada, võiksid endaga kaasa haarata anuma, kuhu kala sisse panna,” ütles avatud kalasadamate programmide koordinaator Toomas Armulik. “Samuti tasub arvestada ilmaga ja end pigem soojalt riidesse panna.”\nSadamates on kohal kalateadlased ja -kokad ning saab osaleda käsitöö- ja õpitubades ja käia kalakohvikutes. Külastajate meelt lahutavad paadisõidud ja muusikalised kollektiivid ning lastele toimuvad kalaõpitoad ja õngekoolitused, saab kogeda virtuaalreaalsust ja näeb teadusteatrit.\nAvatud kalasadamate päeva esindusüritus toimub Läänemaal Dirhami kalasadamas. Ürituse ametlik osa toimub kell 11, mil külalisi tervitavad korraldajate ja maaeluministeeriumi esindajad. Kohal on kalakokad Koržetsid ja esineb ansambel Winny Puhh.


Kära Cannes’i püünel ja Mustjala valla vaestemajas — Sirp\nKära Cannes’i püünel ja Mustjala valla vaestemajas\nMeedia kägistab mitmel moel ja iga päev vähegi lugejat. Kes lugeda ei viitsi, sellel on kõrvad ikkagi peas ja möla muudkui purtsub igasugustest plärakastidest siin tööstusjärgses infoühiskonnas, kus on vaja eelkõige meelelahutust ja vahest veidi kunstigi. Muusade vallas ei näigi enam muud võimalust avalikkuse huvikünnist ületada kui appi võtta skandaal – ja parim skandaal on orgaaniline, mida suhtekorraldaja stsenaarium ette pole näinud. Puhkegu see siis Harjumaa kohtupingis keelu saanud, kuid Cannes’i ametlikku programmi valitud mängufilmi asjus või siis Mustjala valla vaestemaja dokumentaalnäitlejate tõukest.\nKadri Kõusaare südameverega tehtud kunstiline mängufilm “Magnus” jätkab linastumist maailmas meie kohaliku kohtukulli keelukirjade kiuste. 14. mail eelesilinastus Kumu auditooriumis Sulev Keeduse pikk dokumentaalfilm “Jonathan Austraaliast”, mida näidati 16. ja 17. mail ka ETVs. Juba ammu meie filmikunsti metsikuks mässulapseks nimetatud Keeduse tõsielupildistused on kohati väga räiged: jauravad alkohoolikud kusevad end täis ja meenutavad kõhedaksvõtvaid isiklikke eksistentsiaalsusi. Pole mingi ime, et see Mustjala vallaametnikel, pedagoogidel ja sotsiaaltöötajatel harja punaseks ajab. Vallavolikogu esimees ütles esmaspäeval ilmunud Oma Saarele: “Keeduse film sittus Mustjala valla sõna otseses mõttes täis.” Mõni kohalik häbeneb nüüd olla sealne elanik jms. Aga Saaremaa ajakirjaniku Ain Lemberi hästi tasakaalustatud ja küllalt allikalise artikli (Oma Saar, 16. V) interneti-kommentaarid on Keeduse filmi kiitvad. Järelikult: kui sul kõver pale ees, siis ära peeglit tõrva. Kärn on pikemat aega oma nina all tolknenud, aga alles probleemi televisiooni tungimisel hakkasid Mustjala võimumehed hädaldama, ametnikele iseloomulikult teisi süüdistama. Aastaid rohelistega sõdides ja riigi tippametnikega mehkeldades võitlesid nad ju välja neile nii tähtsa Saaremaa süvasadama, kuhu randus eelmisel aastal tervelt üks laev, mis aga polnud see valge, mis vallale piimajõgesid ja pudrumägesid toonuks. Nüüd ootab see õnnetu süvasadam, et saaks kaubasadamaks kinnitatud, ning kes see enam mäletab, mida kirjuhahkade rahu nimel kokku lubati.\nMõjukas (tõsielu)film pole ainuüksi kunst vaid ka sotsiaalkriitiline audiovisuaalne publitsistika, mida ühepäevatelemehed tihti teha ei suuda. Mina näen küll Keeduse filmis puudulikku kompositsiooni, teemaliinide ebaproportsionaalsust ja pealkirja põhjendamatust, kuid “Jonathan Austraaliast” on siiski üks kõva pilt ja sõna ühes tükis.\nKära Cannes’i filmifestivali püünele pääsenud filmi ja Mustjala valla vaestemaja pärast ühendab tõsiasi, et kõik see on meie tegelik elu, mille ees pole mõtet ega tohigi silmi kinni pigistada ja lubada ametivõimul omavolitseda. Elu eest ära ei jookse, olgu see kui ebameeldiv tahes.


Geel sisetallad, 41-47, lõigatavad, OMAKING, 1 paar - Jalatsihooldusvahendid - Rõivaste ja jalatsite hooldus - Majapidamis- ja kodukaubad\nGeel sisetallad, 41-47, lõigatavad, OMAKING, 1 paar\nGeelist sisetallad annavad suurepärase toestuse sinu jalale terve talla ulatuses. Geeli summutavad omadused koos tallavõlvi toetusega ja sisetalla omapärane kärgjas reljeef kriitilistes pingepunktides, jaotavad surve ühtlaselt kogu jalale ja liigestele. See aktiivne kaitse vähendab löökide mõju jalale ja liigestele. Geelist sisetallad on kasulikud neile, kes veedavad pikki tunde jalgadel, kellel esineb valu jala laba osas ja kõigile, kes soovivad märkimisväärselt parandada oma jalgade heaolu.\nAsetada jalanõude sisse geeliosa allapool. Vajadusel eemaldada eelmised sisetallad.


Vesivärava tn 22 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Kesklinnas\nTallinna Linnavolikogu 26.11.2009 otsus number 237\nRedaktsiooni kehtivus: 26.11.2009 - ...\n26. november 2009 nr 237\nPlaneerimisseaduse § 24 lg 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33 ning Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2003 määrusega nr 35 kinnitatud “Tallinna linna ehitusmääruse“ § 19 lg‑te 1, 3 ja 5 alusel, kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud “Tallinna üldplaneeringuga“ ja arvestades nii otsusele lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti koostatud seletuskirjas esitatud kui ka järgmisi põhimotiive ja kaalutlusi:\n- planeeritud maa-ala asub Kesklinnas Kadrioru miljööväärtuslikul hoonestusalal, F. R. Faehlmanni, J. Vilmsi, J. Poska ja Vesivärava tänava vahelises kvartalis. Tallinna üldplaneeringus on detailplaneeritava maa-ala juhtfunktsiooniks määratud korruselamute ala, s.o põhiliselt kahe- ja enamakorruseliste korterelamute ala, kus võivad paikneda kõik elurajooni teenindavad asutused, kaubandus-teenindusettevõtted, garaažikooperatiivid jm. Teemaplaneeringu „Tallinna Kesklinna miljööväärtuslike hoonestusalade piiride ning kaitse– ja kasutamistingimuste määramine“ kohaselt jääb planeeritav maa-ala Kadrioru miljööala ehituspiirkonda nr 17. Detailplaneering on kooskõlas Tallinna üldplaneeringuga ja teemaplaneeringuga “Tallinna Kesklinna miljööväärtuslike hoonestusalade piiride ning kaitse- ja kasutamistingimuste määramine“;\n- piirkonnale iseloomuliku hoonestustiheduse hoidmiseks on krundile planeeritud ehitada 548 m2 maapealsete korruste suletud brutopinnaga hoone, krundi hoonestustiheduse koefitsient on sealjuures 1,0 ning krundi täisehitus 38%. Piirkonnale iseloomuliku hoonestuskõrguse hoidmiseks on hoone lubatud maksimaalseks kõrguseks kuni 12,75 meetrit maapinnast s.o kuni 3 maapealset korrust;\n- eriilmelise hoonestusega kvartali korrastamiseks ja kaasaegse arhitektuuriga hoone püstitamisega piirkonnale lisaväärtuse andmiseks, on detailplaneeringus määratud nõuded, mille kohaselt peab uus hoone olema komponeeritud vanade hoonete fassaadide põhilisi rütme ja jooni arvestades, hoone katus tuleb kavandada viilkatusena kaldega 20°–30°, katuseharja suund peab olema tänavaga risti, katusekatte materjalina kasutada valtsplekki. Hoone fassaadi viimistlusmaterjalidena on ette nähtud kasutada laudist ja paekivi, imiteerivate materjalide kasutamine välisviimistluses on keelatud;\n- detailplaneering vastab “Tallinna parkimise korralduse arengukavale aastateks 2006–2014“.\n1. Kehtestada Kesklinnas asuva 0,07 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Vesivärava tn 22 kinnistu detailplaneering, OÜ CASA PROJEKT töö nr 08/06, milles on määratud ehitusõigus Vesivärava tn 22 krundile maa-aluse ja kuni 3 maapealse korrusega elamu ehitamiseks.\nTallinna Linnavolikogu novembri 26. novembri 2009\notsuse nr 237\nSeletuskiri Tallinna Linnavolikogu otsuse “Vesivärava tn 22 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Kesklinnas“ juurde\nTallinna Linnavolikogu otsusega kehtestatakse Kesklinnas asuva 0,07 ha suuruse maa-ala kohta koostatud Vesivärava tn 22 kinnistu detailplaneering, milles on määratud ehitusõigus Vesivärava tn 22 krundile maa-aluse ja kuni 3 maapealse korrusega elamu ehitamiseks.\nPlaneeritav maa-ala asub Kesklinnas Kadrioru miljööväärtuslikul alal, F. R. Faehlmanni, J. Vilmsi, J. Poska ja Vesivärava tänava vahelises kvartalis. Vesivärava tn 22 kinnistu piirneb kirdest Vesivärava tänavaga, kagu- ja lõunapoolseks piirinaabriks on Vesivärava tn 24 kinnistu ning läänes ja põhjas Vesivärava tn 20 kinnistu.\nVesivärava tn 22 kinnistu maakasutuse sihtotstarve on elamumaa ning kinnistu kuulub Starhouse OÜ‑le. Praegu paikneb krundil 1‑korruseline paekivist hoone. Lisaks jääb planeeritavale maa-alale osa transpordimaa sihtotstarbega katastriüksusest Vesivärava tn lõik L. Koidula tn ja J. Poska tn vahel.\nVesivärava tn 22 krundil kasvab I väärtusklassi tamm ja Vesivärava tn 24 krundil II väärtusklassi pärn, mis mõjutab planeeritava maa-ala hoonestamise tingimusi.\nPlaneeritava maa-ala asukoht linnakeskuse läheduses, meeldiv vaikne elukeskkond suhteliselt väikeste hoonetega ja rohke haljastusega teevad alast väärtusliku piirkonna elamu ehitamiseks. Kuna planeeritav maa-ala paikneb linnakeskuse piiril, on ühendus kesklinna äri-, teenindus- ning kultuuri- ja spordikeskustega väga hea. Piirkonnale annab lisaväärtust naabruses asuv Kadrioru park.\nVesivärava tn 22 krundi detailplaneeringu koostamiseks määratud kontaktvöönd koosneb kahest kvartalist, millel puudub ühtne arhitektuurne identiteet. Hooned pärinevad erinevast ajast. Kvartalite ilme ei ole võrreldav 20. sajandi alguses Kadriorgu ehitatud üürimajade kvartaliga (J. Köleri, Vesivärava ja F. R. Faehlmanni tänava vaheline ala), mis paistab silma ennekõike ansamblilisuse poolest ja täiendab traditsioonilise arhitektuuriga Kadriorgu.\nKontaktala on monofunktsionaalne elamuala, kus vaid üksikute elamute esimesel korrusel paiknevad äriruumid. Kontaktvööndi hoonestuse moodustavad põhiliselt enne 1940. aastat ehitatud 2- ja 3‑korruselised elamud. Lähiminevikus J. Vilmsi tänavale rajatud 5 ja 6 maapealse korrusega tüüp-paneelkorterelamuid meenutavad hooned ei lisa piirkonnale väärikust, vaid mõjuvad suurte ja raskepärastena. Kohasemalt mõjub funktsionalistlike sugemetega korterelamu planeeritava krundi vastas, aadressiga F. J. Wiedemanni tn 4 // Vesivärava tn 19. Omaette miljöö loovad ajaloolised hooned Vesivärava tn 30, Vesivärava tn 32a, Vesivärava tn 34 ja Vesivärava tn 36 kruntidel. Kontaktalale on omane vahelduv hoonestusviis. Hooned paiknevad reeglina vahetult tänavapoolsel krundipiiril. Puitelamute puhul on paljudel juhtudel naaberhooned kruntidevahelisel piiril plokistatud ja eraldatud üksteisest tulemüüriga, mis on 20. sajandi algusele tüüpiline hoonestusviis. Nii Vesivärava tänava äärsed hooned kui ka F. R. Faehlmanni ja J. Vilmsi tänava algupärased hooned paiknevad vahetult tänava ääres kinnistu piiril, määrates nii ühtse ehitusjoone. J. Vilmsi tänava äärde planeeritud uued korterelamud on ehitatud krundi tänavapoolsest piirist eemale. Kvartali sees asuvad mitmed väikesed krundid kuni 3‑korruseliste elamutega ja nende juurde kuuluvate kuuridega. Hoonestustihedus miljööväärtuslikul alal Vesivärava ja F. J. Wiedemanni tänava vahelises kvartalis on 0,26–2,9, Vesivärava, J. Vilmsi ja J. Poska tänava vahelises kvartalis 0,43–2,8. Kvartalis Vesivärava tn 22 hoonega samal pool tänavat asuvad hooned on reeglina kõrgete soklitega (ca 1,6 meetrit), 2 täiskorruse ja katusekorrusega mitme korteriga puitelamud. Katused on viil- ja mansardkatused. Hoonete kõrguseks on kuni 13 meetrit. Vesivärava ja F. J. Wiedemanni tänava vahelises kvartalis on põhiliselt 2‑korruselised korterelamud. Vesivärava, F. R. Faehlmanni, J. Vilmsi ja J. Poska tänava vahelises kvartalis domineerivad 2–3‑korruselised puitelamud. J. Vilmsi tn 27 krundil asub 5 maapealse korrusega ja J. Vilmsi tn 29 krundil 6 maapealse korrusega elamu. J. Poska tänava poole jäävad 2 täiskorruse ja katusekorrusega ning suhteliselt kõrge sokliga vanemad puitelamud.\nTallinna üldplaneeringus on planeeritava ala maakasutuse juhtfunktsiooniks määratud korruselamute ala, s.o põhiliselt kahe- ja enamakorruseliste korterelamute ala, kus võivad paikneda kõik elurajooni teenindavad asutused, kaubandus-teenindusettevõtted, garaažikooperatiivid jm. Detailplaneering on kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud “Tallinna üldplaneeringuga“.\nTallinna Linnavolikogu 16. aprilli 2009 otsusega nr 78 kehtestatud teemaplaneeringu “Tallinna Kesklinna miljööväärtuslike hoonestusalade piiride ning kaitse- ja kasutamistingimuste määramine“ kohaselt jääb planeeritav maa-ala Kadrioru miljööalale ehituspiirkonda nr 17. Piirkonnas on suurimaks hoonestustiheduseks lubatud 1,2, hoonete maksimaalseks korruselisuseks 2–3 korrust, suurimaks hoonestatuse protsendiks 40%. Kadrioru 17. ehituspiirkonnas on maksimaalseks hoonete arvuks krundil 1–2 hoonet. Detailplaneering on kooskõlas teemaplaneeringuga.\nVesivärava tn 22 kinnistu elamumaa maakasutuse sihtotstarvet ei muudeta. Krundile on määratud ehitusõigus maa-aluse ja kuni 3 maapealse korrusega kuni 6 korteriga elamu ehitamiseks.\nKrundil olev paekivist hoone lammutatakse, kuna tegemist ei ole Kadriorule tüüpilise suurusega, arhitektuuriga ega materjalist hoonega. Hoone asukoht krundil ei sobi Vesivärava tänava väljakujunenud hoonestusrütmiga. Lisaks paikneb hoone naaberhoonele Vesivärava tn 24 lähemal kui 8 meetrit, mis ei vasta Vabariigi Valitsuse 27. oktoobri 2004 määruses nr 315 “Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded“ § 19 lõikes 2 tule leviku takistamiseks määratud 8 meetri laiusele vajalikule kujale.\nPiirkonnale iseloomuliku hoonestustiheduse hoidmiseks on krundile planeeritud ehitada hoone, mille maapealsete korruste suletud brutopind on 548 m2. Krundi hoonestustiheduse koefitsient on sealjuures 1,0 ning krundi täisehitus 38,3%. Piirkonnale iseloomuliku hoonestuskõrguse hoidmiseks on hoone maksimaalseks kõrguseks lubatud 12,75 meetrit maapinnast s.o kuni 3 maapealset korrust.\nEriilmelise hoonestusega kvartali korrastamiseks ja kaasaegse arhitektuuriga hoone püstitamisega piirkonnale lisaväärtuse andmiseks on detailplaneeringus määratud nõuded, mille kohaselt peab uus hoone olema komponeeritud vanade hoonete fassaadide põhilisi rütme ja jooni arvestades. Hoone katus tuleb kavandada viilkatusena kaldega 20°–30°. Katuseharja suund peab olema tänavaga risti. Katusekatte materjalina tuleb kasutada valtsplekki ja fassaadide viimistlemiseks laudist, paekivi jms. Imiteerivate materjalide kasutamine välisviimistluses on keelatud.\nVesivärava tn 22 krundi pinnast on 42% ette nähtud haljastada. Planeeritaval maa-alal ja selle vahetus läheduses kasvavad puud säilitatakse. Krundi idapiiril kasvava tamme kasvutingimuste tagamiseks ei ole puu kasvupinnale planeeritud kõvakattega teid ja puu võra ei ole lubatud tagasi lõigata. Naaberhoonete tulemüüride ilmestamiseks on ette nähtud võreseintele istutatavad ronitaimed, mis peavad jääma müüridest vähemalt 30 cm kaugusele. Õueala haljastamiseks on ette nähtud istutada alale sobivaid traditsioonilisi põõsa- ja puuliike. Väikelaste mänguplats ja istumiskohad on ette nähtud krundi lõunaossa.\nPlaneeringulahenduse kohaselt alalt puid ei likvideerita. Kuna asenduspuid ei ole vaja istutada, siis ei ole Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2005 määruse nr 45 “Puu raie- ja hoolduslõikusloa andmise tingimused ja kord“ kohast asendusistutuse vajaduse arvutust tehtud.\nPraegust liikluskorraldust ei muudeta. Sissesõit Vesivärava tn 22 krundile on ette nähtud Vesivärava tänavalt. Parkimine lahendatakse hoone soklikorrusel ja hoovis. Parkimiskohtade vajaduse arvutamise aluseks on Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsusega nr 329 kinnitatud “Tallinna parkimise korralduse arengukava aastateks 2006–2014“ vahevööndi norm. Kavandatud on kokku 9 parkimiskohta – 8 parkimiskohta soklikorrusele ja 1 hoovi. Detailplaneeringu lahendus on kooskõlas Tallinna parkimise korralduse arengukavaga.\nJäätmete kogumine on ette nähtud kooskõlas jäätmeseaduse ja Tallinna Linnavolikogu 30. oktoobri 2008 määrusega nr 36 “Tallinna jäätmehoolduseeskiri“. Prügikonteinerid on ette nähtud paigutada hoonesse.\nPlaneeritav maa-ala asub vastavalt Tallinna Linnavolikogu 27. mai 2004 määrusega nr 19 kinnitatud lisale “Tallinna kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga liitumise ning eraldumise tingimused ja kord, kaugkütte üldised kvaliteedinõuded, soojuse piirhinna kooskõlastamine ja soojusettevõtja arenduskohustus“ kaugkütte piirkonnas. Kuna Aktsiaseltsile Tallinna Küte kuuluv kaugküttevõrk Vesivärava tn 22 kinnistu vahetus läheduses puudub, on hoonete soojaga varustamine lahendatud gaasikütte baasil. Alternatiivse kütteliigi kasutamise ettepaneku tegi Aktsiaselts Tallinna Küte 14. juuni 2006 kirjas.\nOÜ FASSAADIPROJEKT arhitekti P. Soopere koostatud insolatsioonianalüüsis on selgitatud välja, milliseks kujunevad insolatsioonitingimused Vesivärava tn 24 krundil asuva elamu eluruumides pärast planeeringu realiseerimist. Uus hoone saab mõjutada ainult Vesivärava tn 24 elamus asuvaid loodepoolseid kortereid. Hoovipoolse korteri insolatsiooni kestus peale oleva hoone lammutamist ja uue elamu püstitamist suureneb 2 tunni ja 45 minutini, mis on maja orientatsioonist sõltuvalt ka maksimaalne võimalik väärtus. Tänavapoolse korteri ühes toas insolatsiooni kestus väheneb, kuid kirdesse jäävas toas on insolatsiooni kestus 4 tundi ja 11 minutit ja seega võib kogu korteri isolatsiooni lugeda rahuldavaks.\nDetailplaneeringu avalikul väljapanekul esitasid detailplaneeringu kohta vastuväite Vesivärava 20 Korteriühistu esindajad.\nVesivärava 20 Korteriühistu esindajad leidsid, et Vesivärava tn 22 kinnistule planeeritav hoone on kavandatud väga lähedale Vesivärava tn 20 kinnistul asuvatele hoonetele ning seetõttu on hoonete elanikel kartus, et ehitusööde käigus võivad kannatada saada Vesivärava tn 20 kinnistul asuvad hooned ja hoonetes olevad korterid. Sellest tulenevalt tegid vastuväite esitajad ettepanku lisada detailplaneeringusse nõue, mille kohaselt oleks arendaja vastutav Vesivärava tn 20 asuvate hoonete ja nendes asuvate korterite tehnilise olukorra säilimise eest nii ehitustööde käigus kui ehitustööde järgselt 2 aasta jooksul (st hoonete ja korterite tehniline olukord ei tohi halveneda seoses Vesivärava tn 22 kinnistul toimuvate ehitustöödega). Vastuväite esitajad tegid ettepaneku, et juhul kui hoonete ja/või korterite tehniline olukord halveneb, korvab arendaja kõik seotud kahjud.\nPlaneeritav hoone asub Vesivärava tn 20 hoone tulemüürist ca 4 meetri kaugusel, mida ei saa pidada kesklinna oludes väga väikeseks hoonetevaheliseks kauguseks. Planeerimisseaduse § 9 alusel määratakse detailplaneeringus ehitusõigus ja krundi kasutamise tingimused. Peale detailplaneeringu kehtestamist koostatakse detailplaneeringu alusel ehitusloa taotlemiseks projekt. Detailplaneeringus on määratud nõue kirjeldada ehitusprojektis naaberkinnistu Vesivärava tn 20 piiril paikneva tulemüüri kaitsmise täpne tehniline lahendus. Lisaks on määratud nõue lisada ehitusprojektile ehitustööde organiseerimise projekt, mille koosseisus käsitletakse elumaja ja tehnovõrkude rajamise ning kõrghaljastuse säilitamise tehnilisi lahendusi. Seega on detailplaneeringus kirjeldatud meetmed, mille järgmisel on võimalik uus hoone projekteerida ja ehitada nii, et on tagatud naaberhoonete stabiilsus. Lisaks sätestab ehitusseadus ja ka Tallinna linna ehitusmääruse § 55, et ehitusettevõtja on kohustatud tagama muuhulgas ehitusprojekti kohase ehitamise; tagama ehitamise nõuetekohase kvaliteedi ning tagama ehitamise ohutuse. Vastuväite esitajale soovitati, et kui planeeringus esitatud meetmeid ei peeta piisavateks, siis oleks soovitatav Vesivärava tn 20 olevate hoonete ehituseelne seisukord fikseerida, tellides näiteks hoonetele ekspertiisi ning kooskõlastades see Vesivärava tn 22 kinnistu arendajaga – see välistaks hilisemate erimeelsuste tekkimise.\nVastuväite esitajad märkisid, et Vesivärava tn 20 kinnistu omanikud ei ole saanud detailplaneeringu projekteerijalt OÜ‑lt CASA PROJEKT ühtegi pöördumist Vesivärava tn 22 kinnistu detailplaneeringu teemadel, kuigi eskiisi avaliku arutelu protokolli kohaselt on R. Kooli koosolekul öelnud, et Vesivärava tn 20 kinnistu omanikke on teavitatud tähtkirjaga planeeringust.\nPlaneeringu eskiisi avaliku arutelu protokollis on üheselt kirjas, et OÜ CASA PROJEKT esindaja on planeeringust teavitanud Vesivärava tn 20 korterühistu esimeest e‑kirja teel, kuid vastust saanud ei ole. Kuna koopiat e‑kirjast planeeringu materjalidele lisatud ei ole, ei ole olnud Tallinna Linnaplaneerimise Ametil võimalik protokollis toodut kontrollida. Planeerimisseaduse § 16 lõike 1 punkti 5 ja 6 kohaselt koostatakse detailplaneering koostöös planeeritava maa-ala kinnisasjade omanikega ning olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanikega või valdajatega, et tagada planeeritava maa-ala varustatus tehnovõrkudega. Ka Tallinna linna ehitusmääruse § 15 lg 3 kohaselt kaasatakse detailplaneeringu koostamisse planeeritava maa-ala kinnisasjade omanikud, elanikud ja teised huvitatud isikud ja planeering tehakse koostöös olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanikega või valdajatega. Sama lõike teine lause sätestab, et täiendavalt edastatakse detailplaneeringu koostamisel planeeringulahendust tutvustav kirjalik teade planeeritava maa-ala kinnisasjade omanikele, välja arvatud juhul, kui nad on väljendanud detailplaneeringu kohta oma arvamust kirjalikult. Praeguse halduspraktika kohaselt peavad detailplaneeringu põhilahendusel olema planeeritava maa-ala kinnisasjade omanike kirjalikud kooskõlastused või planeeritava maa-ala kinnisasjade omanikele peab olema detailplaneeringu projekteerija edastanud kirjaliku teate, mis tutvustab planeeringulahendust. Kuna Vesivärava tn 20 kinnistu ühtegi nimetud kategooriasse ei kuulu, ei ole Vesivärava tn 20 kinnistu omanikke ka planeeringulahendusest isiklikult tähtkirjaga teavitatud ega planeeringut Vesivärava tn 20 kinnistu omanikega kooskõlastatud. Kuna planeeringu koostamine on avalik, oli igaühel võimalus osaleda nii planeeringu eskiislahendust tutvustaval avalikul arutelul kui ka detailplaneeringu avalikul väljapanekul. Detailplaneeringu eskiislahendusega sai tutvuda 26.–27. märtsini 2008. Detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduse tutvustamiseks toimus avalik arutelu 28. märtsil 2008. Teade eskiislahendusega tutvumise ning arutelu toimumise aja ja koha kohta ilmus ajalehes Postimees 22. märtsil 2008.\nDetailplaneeringu avalikul arutelul, mis toimus 19. märtsil 2009 osales ka Vesivärava 20 Korteriühistu esindaja K. Oitmaa. Avalikul arutelul lepiti kokku, et detailplaneeringusse lisatakse ehitusprojekti koostamiseks nõue, et ehituse organiseerimise projekt tuleb kooskõlastada Vesivärava tn 20 kinnistu omanikega. Praeguseks on detailplaneeringusse vastav muudatus sisse viidud.\nVastuväite esitanud Vesivärava 20 Korteriühistu esindaja K. Oitmaa on 3. aprilli 2009 e‑kirjas teatanud, et on tutvunud OÜ CASA PROJEKT koostatud Vesivärava tn 22 kinnistu detailplaneeringu seletuskirjaga ning peab seda piisavaks. Lisaks on märgitud, et korteriühistu eeldab arendajalt vastutustundlikku ehitusprotsessi juhtimist ja seletuskirjas toodud täiendustest kinnipidamist.\nEeltoodust tulenevalt ei jäänud Vesivärava tn 22 kinnistu detailplaneeringu menetlemisel lahendamata vastuväiteid ning detailplaneeringut ei olnud vaja esitada planeerimisseaduse § 23 lg 2 punkti 1 kohaselt maavanemale kohustusliku järelevalve teostamiseks.\nDetailplaneeringu koostamise algatamist taotles 14. septembri 2005 avaldusega Starhouse OÜ esindaja J. Ollik, kes soovis Vesivärava tn 22 kinnistule ehitusõiguse määramist korterelamu ehitamiseks. Detailplaneeringu koostamise ja koostamise finantseerimise õigus on 23. juulil 2007 sõlmitud lepinguga nr DP‑23/K‑07 üle antud Starhouse OÜ‑le.\nDetailplaneeringu koostamine algatati Tallinna Linnavalitsuse 5. märtsi 2008 korraldusega nr 372‑k eesmärgiga määrata Vesivärava tn 22 krundile ehitusõigus kuni 3‑korruselise elamu ehitamiseks ja seada krundi kasutamise tingimused.\nTeade detailplaneeringu algatamisest ilmus ajalehes Postimees 8. märtsil 2008. Detailplaneeringu eskiislahendusega sai tutvuda 26.–27. märtsini 2008. Detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduse tutvustamiseks toimus avalik arutelu 28. märtsil 2008. Teade eskiislahendusega tutvumise ning arutelu toimumise aja ja koha kohta ilmus ajalehes Postimees 22. märtsil 2008.\nDetailplaneeringu koostas OÜ CASA PROJEKT. Detailplaneering on koostatud kooskõlas Tallinna Linnavalitsuse 5. märtsi 2008 korraldusega nr 372‑k ning Tallinna Linnavalitsuse 16. juuni 2004 määrusega nr 61 kinnitatud “Detailplaneeringu eskiisi ja detailplaneeringu koostamise ning vormistamise nõuetega“. Detailplaneeringule on lisatud R. Kooli koostatud Vesivärava tn 22 puittaimestiku dendroloogiline hinnang ja OÜ FASSAADIPROJEKT arhitekti P. Soopere koostatud Vesivärava tn 24 insolatsioonianalüüs.\nTallinna Kesklinna Valitsus, Tallinna Kesklinna halduskogu, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, Tallinna Transpordiamet, Tallinna Kommunaalamet, Põhja-Eesti Päästekeskus ja aktsiaselts Eesti Gaas kooskõlastasid detailplaneeringu omapoolseid tingimusi esitamata.\nTallinna Keskkonnaamet kooskõlastas detailplaneeringu järgmiste märkuste ja ettepanekutega: hoone ehitusprojekt ja haljastuskava kooskõlastada enne ehitusloa taotlust Tallinna Keskkonnametiga; ehitusprojekti seletuskirjas määrata nõuded puude kasvutingimuste säilitamiseks maa-aluse korruse rajamisel – kaevis kindlustada sulundseinaga ja kasta puid kasvuperioodil, vältida võrade vigastamist, keldrisein kindlustada juurte edasikasvamise vastu; hoone projekteerimisel arvestada EVS 842:2003 “Ehitise heliisolatsiooninõuded. Kaitse müra eest.“ nõudeid. Vastavad nõuded ehitusprojekti koostamiseks on planeeringus määratud.\nTervisekaitseinspektsiooni Tallinna tervisekaitsetalitus märkis, et detailplaneering on kooskõlas kehtivate tervisekaitsenõuetega.\nElion Ettevõtted Aktsiaselts kooskõlastas detailplaneeringu ja palus tööjoonised täiendavalt kooskõlastada Elion Ettevõtted Aktsiaseltsiga. Vastav tingimus on detailplaneeringus määratud.\nOsaühing Jaotusvõrk kooskõlastas detailplaneeringu ja palus tööprojektid täiendavalt kooskõlastada osaühinguga Jaotusvõrk. Vastav tingimus on detailplaneeringus määratud.\nAKTSIASELTS TALLINNA VESI kooskõlastas detailplaneeringu järgmisel lisatingimusel: järgnevate projekteerimisstaadiumite (hoonete ja tänavate vee- ja kanalisatsioonitorustike ehitusprojektide) koostamiseks taotleda AKTSIASELTSilt TALLINNA VESI tehnilised tingimused. Vastav tingimus ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud.\nVesivärava tn 22 kinnistu omanik Starhouse OÜ esindaja on detailplaneeringu kooskõlastanud.\nVesivärava tn 22 kinnistu detailplaneering, milles on määratud Vesivärava tn 22 krundile ehitusõigus kuni 3 maapealse ja maa-aluse korrusega korterelamu ehitamiseks, võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 7. jaanuari 2009 korraldusega nr 14‑k. Detailplaneeringu vastuvõtmise kohta ilmus teade ajalehes Postimees 9. jaanuaril 2009. Detailplaneering oli avalikul väljapanekul 9.–23. veebruarini 2009. Avaliku väljapaneku aja ja koha kohta ilmus teade ajalehes Postimees 30. jaanuaril 2009.\nAvaliku väljapaneku kestel esitas planeeringulahenduse kohta vastuväite Vesivärava 20 Korteriühistu esindajad K. Oitmaa, K. Puusepp ja N. Kreisberg. Vastuväite esitajale on edastatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti seisukoht e‑kirjaga 9. märtsil 2009. Detailplaneeringu avalik arutelu toimus 19. märtsil 2009, vastav teade ilmus ajalehes Postimees 10. märtsil 2009.\nAvalikul arutelul lepiti kokku, et detailplaneeringusse lisatakse ehitusprojekti koostamiseks nõue, et ehituse organiseerimise projekt tuleb kooskõlastada Vesivärava tn 20 kinnistu omanikega. Praeguseks on detailplaneeringusse vastav muudatus sisse viidud. Vastuväite esitanud Vesivärava 20 Korteriühistu esindaja K. Oitmaa on 3. aprilli 2009 e‑kirjas teatanud, et on tutvunud OÜ CASA PROJEKT koostatud Vesivärava tn 22 kinnistu detailplaneeringu seletuskirjaga ning peab seda piisavaks. Lisaks on märgitud, et korteriühistu eeldab arendajalt vastutustundlikku ehitusprotsessi juhtimist ja seletuskirjas toodud täiendustest kinnipidamist.\nPlaneeritavale maa-alale ei ole detailplaneeringus ette nähtud avalikuks kasutamiseks kavandatud teid või kõnniteid, samuti ei ole kavandatud rajada üldkasutatavat haljastust ega välja ehitada üldkasutatavat välisvalgustust ja/või vihmaveekanalisatsiooni. Planeeritavalt maa-alalt kogutav sademevesi juhitakse Vesivärava tänaval asuvasse ühisvoolsesse kanalisatsioonitorustikku. Eeltoodust tulenevalt ei ole vajalik sõlmida detailplaneeringu tellija või tema poolt näidatud isikuga ehitusseaduse § 13 ja Tallinna linna ehitusmääruse § 19 lõike 1 kohast teede ja tehnovõrkude väljaehitamise lepingut. Sellega on nõustunud ka Tallinna Kommunaalamet 25. juuni 2009 kirjas nr 3‑1/712.\nVastavalt planeerimisseaduse § 25 lg 7 punktile 4 teavitab kohalik omavalitsus tähtkirjaga Vesivärava tn 22 kinnistu detailplaneeringu kehtestamisest ühe nädala jooksul Vesivärava 20 Korteriühistut (Vesivärava tn 20 kinnistu kaasomanike esindaja), Vesivärava tn 24 elamu omanikke, Vesivärava tn 24a elamu omanikke, F. J. Wiedemanni tn 2a elamu omanikke ja F. J. Wiedemanni tn 2b kinnistu kaasomanikku.\nPlaneerimisseaduse § 10 lõikes 61 nimetatud detailplaneeringu kehtestamine kuulub volikogu ainupädevusse vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktile 33 ja Tallinna linna ehitusmääruse § 19 lõikele 3. Kuna planeeritud Vesivärava tn 22 kinnistu asub teemaplaneeringu “Tallinna Kesklinna miljööväärtuslike hoonestusalade piiride ning kaitse- ja kasutamistingimuste määramine“ kohaselt miljööväärtuslikul alal, kuulub detailplaneeringu kehtestamine Tallinna Linnavolikogu pädevusse.


Peokotiripats 853989 | Muu | Ametlikust LEGO® poest EE\nAnna selle LEGO® ainulaadse peokotiripatsiga (853989) oma emale, isale, ehitussõbrale ja teistele erilistele inimestele oma elus teada, kuivõrd neid hindad. See sisaldab autentset kollast 2x6 LEGO klotsi, mis on kinnitatud keti ja rõnga külge, lisaks mitmesuguseid elemente ja sõnumitega kleepse isikupärastamiseks. See sobib suurepäraselt ka võtmehoidjaks. Lõbus, loominguline sünnipäevakingitus või tore väike kink igal ajal, olenemata sellest, kas saaja on „meister“ või parim sõber. See ripats toob kindlasti naeratuse näole!\nRõõmusta erilisi inimesi selle suurepärase kohandatava LEGO® ainulaadse peokotiripatsiga, mis sisaldab autentset kollast 2x6 LEGO klotsi, mis on kinnitatud vastupidava metallist keti ja rõnga külge.\nLõbus sünnipäeva- või pühadekingitus või kena üllatus alates 6-aastastele LEGO® fännidele. See sisaldab 17 erinevat elementi ja sõnumitega kleepsu kotiripatsi isikupärastamiseks.\nSee kotiripats on 10 cm pikkune. Pilkupüüdev viis, kuidas sinu ema, isa, parim sõber või muu oluline inimene saaboma kotti kohandada. Seda saab kasutada ka võtmehoidjana.\nMängukogemusAverage rating1.7out of 5 stars\nHinna ja kvaliteedi suheAverage rating2.3out of 5 stars


RIINA MAIDRE, ANDRI LUUP "Yokoonomatopoeemid" - Piletid | Fienta\nRIINA MAIDRE, ANDRI LUUP "Yokoonomatopoeemid"\nE 31. jaanuar 2022 kell 19:30 - 20:45\nE 24. jaanuar 2022 kell 19:30 K 26. jaanuar 2022 kell 19:30 Välja müüdud L 29. jaanuar 2022 kell 19:30 Välja müüdud E 31. jaanuar 2022 kell 19:30 K 2. veebruar 2022 kell 19:30\n“Yokoonomatopoeemid” on kontsert, mille keskel on post. Näitus, mille keskel on täpp. Riiul, mille peal on asjad.\nYoko Ono on tegevkunstnik, muusik, filmitegija ja rahusõnumi levitaja. Tema esimesed performatiivsed tööd dateeruvad 60ndate Fluxus areenile. Vaata lisaks #cutpiece #grapefruit #imaginepiece #wishtree #warisover #onobox #iloveyouearth\nRiina Maidre on vabakutseline näitleja ja etenduskunstnik. Töötanud näitlejana nii filmis kui teatris. Etenduskunstnikuna otsib mängulisuse ja vahendituse ühisosa, pinget ning kontrasti.\nAndri Luup on lavastaja, näitleja, kirjutaja. Tema tööd dramaturgi ja stsenaristina asetavad tihti inimese keset argipäeva entroopiat.\nProjektijuht: Kaie Küünal\nSissepääs Pühavaimu 5!


HÕFFi õudusfilmi saab vaadata basseinist! - Maaleht\nArhiiv 7. aprill 2013\nHaapsalu õudus- ja fantaasiafilmide festival üllatab oma fänne ja kinokülastajaid tänavu hoopis uue moel, tuues ühe festivali seansi ja veel üllatusfilmiks jääva linateose Haapsalu veekeskuse basseini.\nÜks festivali eriseanssidest toimub veekeskuses, kuhu on külalistele toodud mõnusad rannatoolid ning muidugi tervitatud on kõik kaasa haaratud täispuhutavad madratsid ja alligaatorid, kirjutab Läänlane.\nSeanss on neljapäeval, 25. aprillil pärast festivali ametlikku avafilmi kell 22.30. Veekeskuse uksed avatakse kõigile kell 22.\nÜllatusfilmi pealkiri hüütakse välja üksikpiletimüügi alguspäeval 11. aprillil.


Kilingi-Nõmme, 23.-24.august 2007.a\nTõnu Truusi loeng\nTreeneritöö noormaletajatega ja selle muutumine ajas.\nMaletreeneri töö on loominguline protsess. Erinevalt maalikunstniku,skulptori, arhitekti, kirjaniku või helilooja tööst ei saa töö objekt- treenitav maletaja- kunagi lõplikult valmis.Kuude,aastate või isegi aastakümnete jooksul muutub konkreetsete treenitavatega tehtav töö nii sisu kui vormi poolest. Kui algajatega tõõd alustanud\npedagoog on eelkõige juht ja õpetaja,siis kõrgemale sportlikule tasemele jõudnud hoolealustele muutub ta ka mänedźeriks ,loominguliseks kaastööliseks,säilitades võimekuse korral samuti juhi rolli. Erinevalt veel 5-10 a tagusest perioodist,millal nii Tallinnas kui teistes keskustes eksisteerisid spordimeisterlikkuse tõstmiseks efektiivsed spordikoolid\n.on nende lammutamise järel tekkinud praegused arvukad klubid teenimas masside hõivamise printsiipi.Juba vene aja lõpuaastatel võrsunud tendents kohalike omavalitsuste poolt finantseeritava sporditegevuse valdkonnas massilisuse kasuks kvaliteedi arvel jõudis realiseeruda aastakümneid hiljem. Eesmärgiks paljuräägitud idee millegagi vaba aega hõivates hoida noori eemal kõigist väärtegevustest,eelkõige narkootikumidest, Riigi panuseks jääma pidanud tippsportlaste ettevalmistamise finantseertimine pole veel hakanud toimima ega näigi hakkavat. Samas panevad mind imestama meie sportlaste märkimisväärsed tulemused rahvusvahelisel areenil.Vahest on sõudjate ja vehklejate saavutused tingitud just spordikoolide säilimisest Pärnus ja Haapsalus.Laiemat publikut haaravas populaarses korvpallis on mänedźerid leidnud kanaleid veidi üle keskpäraste võõrleegionäride sisseostmiseks, väga viletsas seisus jalgpallilgi on tänu aktiivsele tegutsemisele ja vast ka rahvusvahelise alaliidu abile võimalik toita arvukalt elukutselisi.Kahjuks on lahkunud meie seast jäädavalt endine Malekooli õpilane Peeter Pahkla, kel õnnestus end näidata võimeka võistluste organisaatorina vaid lühikest aega. NL lagunemise järel tekkis katastroof ka Venemaal. Ridamisi pandi kinni malekoole, kuid nüüdseks ajaks on uusi vast rohkemgi juurde tekkinud. Malekirjandust ilmub tunduvalt enam kui plaanimajanduse ajal, kuigi kallinenud hindade tõttu tunduvalt väiksemates tiraaźides. Lisaks Riiklikule Kehakultuuri Keskinstituudile (praegu Venemaa Spordiakadeemia), kus saanud hariduse kõik meiegi diplomeeritud male-treenerid, toimib nüüd Moskvas malekateeder ka Sotsiaalteaduste Ülikoolis.Kuigi Venemaalt pärit juute on üle maailma laiali,.esindades Maleolümpiatel oma uusi kodumaid (mõne aasta eest koosnes neist USA koondis täielikult,ka kapten) on meie naaberriik endiselt tugevaim malemaa(just meeste poolest). Hoolimata endisest kehvematest töötingimustest on rõõmustav näha,et vähenenud treenerite arv tundub olevat jälle tõusuteel.Massilisuse prioteet annab ehk positiivse küljena suurema valikuvõimaluse andekamate avastamiseks,kes oma treenerite toel on valmis püüdlema „per aspera ad astra”. Eks iga tõsiseltvõetav juhendaja tahab näha ka tulemusi, kuigi materiaalsest küljest on „mida halvem, seda parem”. Põhiprintsiibid ja töömeetodid on üldjoones samad, mis aastaid tagasi, kuigi on ilmunud ka uusi metoodikaid. Sõltuvalt mängustaaźist ja -tugevusest võib treeningtöö noormaletajatega jagada eri etappideks. Et sporditegevuse toetus sõltub, arvestamata gruppide taset, vaid treeningprotsessis osalejate (peade) arvust, ongi mõttekas põhjalikumalt peatuda esimesel etapil.\nSee hõlmab esmajärjekorras käikude õpetamist. Meie klubis kasutatavat metoodikat tutvustades ja testides on Rein Ruus kaitsnud Eestis seni ainsa magistritöö male õpetamise vallas ”Veebipõhine male algõpetus” (Tallinna Pedagoogikaülikool, informatika kateeder. 2004.a), mida saab näha internetis „zone.ee/male_ABC” või „zone.ee/TTMKK”. Samas võib tutvuda ka magistritöö programmi põhjalikult lahtikirjutatud esimeste peatükkidega. See on mõeldud kasutamiseks ka malet mitte oskavatele lasteaiakasvatajatele või huviringide juhtidele, lastevanematele jt, kuid metoodilise materjalina võib huvi pakkuda ka kogenud treeneritele. Alustatakse etturikäikude tutvustamisest. Et lapsi paelub võistlusmoment, toimuvad esimesed turniirid etturimängus-mängitakse vaid etturitega ning.eesmärk on varem jõuda viimasele. Kui ühe mängija etturi jõudmisele ihaldatud paika järgneb vahetult ka vastaspoole „lipustumine”, lõpeb partii viigiga. Ka käigupuudus ehk patt annab tulemuseks viigi, hoolimata lauale jäänud materiaalsest olukorrast. Võita saab ka juhul, kui õnnestub hävitada vastase viimane ettur.\nTeise vigurina tutvustatakse kuningat kui tähtsaimat tegelast malelaual. Mängitakse vaid kuningate ja etturitega. Toimub jällegi etturite võidujooks muundumisvälja suunas. Samas võib partii lõppeda ka mati või patiga. Praktika käigus tekib kogemus aktiivse kuninga võimsusest vastase etturite hävitamisel, mis kulub kogemusena ära ka tulevikus keerulisemates lõppmängudes. Tuleb aeg teiste vigurite tundmaõppimiseks. Esmalt tuleks tutvustada vankrit. Õppida kuninga ja vankriga matistama üksikut kuningat (enne veel matistamist kahe vankriga). Seejärel alustada mänge (ka turniire) kuninga, vankri (vankrite) ja kõigi etturitega algseisust. Hiljem minna sama teed oda, lipu ja ratsu tutvustamisel. Enne kõigi malenditega partiide mängima asumist võib soovi korral eelnevalt katsetada ka kõigi etturite kõrval mittetäielike viguritekomplektidega, kuni saabub paras aeg täiskomplektid mängu tuua.\nJärgmiseks etapiks käikude selgekssaamiseks mati ja pati mõiste omandamise järel, alustatakse mängu juba malendite täiskomplektiga, oleks\nII Strateegia alused\n/sihtgrupp; algajad ja IV järk/\nLähtudes didaktika põhiprintsiipidest - lihtsamast keerulisemaks, pidevalt seniõpitut korrates, tuleks avangukäsitlusel põhirõhk asetada etturite ja (kergete) vigurite arendamisele tsentri suunas, lihtsamatele lõppmängudele, matistamisele (nii üksikut kuningat kui taktikalistes tüüpseisudes). Tuleb nõuda, et vigureid ei liigutataks niisama nagu juhtub, vaid sihipäraselt, tagamõttega. Parem halb plaan kui üldse plaanitu mäng (Keres). Erilist tähelepanu tuleks nii nüüd kui ka edaspidi pöörata just etturilõppmängudele, mis võivad ju tekkida mistahes seisust. Muidugi on põhiline praktiline mäng III järgule lähenedes. Kui mitte juba varem, siis nüüd tuleb treeningpartiisid hakata üles kirjutama, sest oma partiide analüüs nii treeneriga kui iseseisvalt on meisterlikkuse tõstmisel olulise tähtsusega.\nLõppmängude, taktika ja avanguteooria õppimine.\nJuba kõrgemal tasemel teoreetiliste lõppmängude tundmaõppimine, samas ka klassikasse\nkuuluvate keerulisemate partiide varal. Kui näiteks üksiku kuninga matistamine kuninga ja lipu või vankriga tuleks selgeks saada juba I etapi jooksul, siis nüüd tuleks hakkama saada ka kahe odaga. Oda ja ratsuga võiks ju silmaringi laiendamiseks seda ka näidata, kuid jõukohane võib see olla vast alles I järgule. Võrdlemisi palju anda tüüpilisi taktika- ja lõppmänguseise nii grupile demonstreerides kui ka koju lahendamiseks. Avangukäsitlus ei piirdu enam vaid üldtuntud tõdede kuulutamisega, vaid toimub ka õpikute baasil. Pöörata pidevalt tähelepanu partiide ülesmärkimise kvaliteedile. Iseseisev partiianalüüs enne treenerile demonstreerimist. Püüda võimalikult palju osaleda võistlustel ka väljaspool oma grupisiseseid turniire.\nMuidugi on järgud nagu ka individuaalkoefitsendid suhtelised mõisted, seega ei pea ma ka etappidesse jaotatud õppekava sõna-sõnalt täitmist nõutavaks. Eks eri etapid lähe üle sujuvalt nagu muutuvad ka maletajate tasemed spordimeisterlikkuse tõustes, allumata täpselt kõrgema kvalifikatsiooni nõuete täitmise ajale. Süvendatud töö jätkamine nii lõppmängude kui avangukäsitluse vallas. Samas liinis tuleks tegutseda ka meistrikandidatidega, sest meie noorte (18-a) medaliomanikegi avangukäsitluses olen näinud tõsiseid probleeme. Laiemas laastus seda teemat üles võttes võiks mainida, et olen näinud kitsaskohti ka meie suurmeistrite ettevalmistuses. Täiuslikkuseni ei küüni kuskil keegi. Siin toodud mõned näited meie kuni 12-a tipus olevate noorte maletajate avangukäsitlusest tõestavad, et see on üsna madalal tasemel. Ehk mõni teist ei tea, et Selifanov on olnud Lapiduse järel 10-a mv hõbe, Abozenko 2007.a. 12-a ja 14-a hõbe, Dragun tuli EML 2006.a seeriavõistluste võitjaks 10-a vanuseklassis, Lapidus on 2007.a 12-a ja 14-a kuldmedaliomanik Eesti meistrivõistlustel, saavutas 1.-2. koha jagamise hiljuti EU 12-a noorte turniiril.\nEesti noorte lahtised meistrivõistlused, Tallinn,2007\n1.d4 e6 2.c4 c5 3.d5 Rf6 4.Rc3 Oe7?? 5.d6 Of8 6.e4 e5 7.Rf3 Rc6? 8.Rb5 La5 9,Od2 La6 , Rc7 1:0\nReval-Spordi nädalalõputurniir, Tallinn,2006\n1.d4 d5 2.c4 dc4 3.e4 e5 4.d5(?) c6 5.Oc4 Rf6 6.6.Rc3(?) Oe7? /6...b5! ja 7. ...b4/\n7.Rf3 Rbd7??/ 7. ...b5!?/; 7. ...Og4!?/ 8.d6 Of8 9.Rg5 Lb6 10.O:f7 Kd8 11.Re6 ++\nEesti 14-a malemeistrivõistlused, Haapsalu, 2007, viimane voor, esikohta otsustav partii\n1.c4 Rf6 .2.Rc3 e5 3.g3 c6 4.Og2 d5 5.cd5 cd5 6.d3(?) Rc6 7.Rf3 d4! 8.Rb1=+ Oe7\n9.O-O O-O 10.Rbd2 Oe6 11.Rg5 Od5 12.Rge4 R:e4 13.de4(?) Oe6 14.Rf3 Vc8 15.e3\nOc4! 16..Ve1 Ob4 (?) /16. ,,,d3!-+/ 17.Od2 de3/?)/17. ...d3!/ 18.V:e3 O:d2(?)/18. ...La5\n18. ...Le7!?) 19.R:d2 Oe6 20.Rb3 L:d1?/20. ...Lb6 21.plaaniga 21. ...Vfd8 =+ Võsu/ 21.V:d1 Vfd8 22.V:d8 V:d8 23.Of3 O:b3(?)/23. ...b6(!)/ 24.V:b3 Rd4 25.Vc3Kf8= Hiljem eksis must võrdses lõppmängus rängalt ja kaotas. Avangu lõpufaasis piisanuks mustal teha veel üks-kaks arenduskäiku, ja paigal koperdanud valge jäänuks abituks. Asjatud vahetused võimaldasid valgel seisu võrdsustada. Lohutuseks treeneritele,.kellel pole õnnestunud oma andekamatel õpilastel (kõigiga ei õnnestu see nii kui nii) avangukäsitlust kõrgele tasemele viia, võin öelda, et see probleem vaevab paljusid, ka kogenud juhendaja räägitu lendab noortel tuulepeadel sageli.peast. Näitena võin mainida,et 1979.a enne kadettide MM Beltfort´is(Prantsusmaa) oli Nigel Short 14-15-aastaselt(?) võitnud juba suurmeistreid, mis tol ajal üsna harukordne, kuid avangukäsitlus valgetega, nagu võis järeldada Moskvas Keskmaleklubi kartoteegist saadud partiide põhjal, tundus lausa nürimeelselt nigel. Mängu alustas ta skeemiga::\n!.e4, 2.Rf3, 3.c3, 4.Oe2 ja tavaliselt 5.O-O, hoolimata sellest, mis avangut vastane mängis. Ehlvest valis mustadega Ufimptsevi kaitse ja 14.käigul võis valge pillid kotti panna, kuigi venitas lootusetut mängu veel paarikümne käigu võrra. Ometi teame ju, et Short, hoolimata veel raisatud ajast, kitarr kaenlas, suutis hiljem võita MM-pretendentide matśide tsükli ja ja üritada malekrooni matśis Kasparoviga. Arusaadavalt olid tal avanguprobleemid selleks ajaks ületatud. Kui lõppmängu valdkonnas on arvukalt kapitaalseid teoseid, siis keskmängu strateegiast leidub neid märksa vähem. Ega polegi vist nii tarvilik tutvuda ka kõikvõimaliku tüüpilise taktikaga keskmängus, pigem on olulisem vaadelda/analüüsida oma avangutest tekkida võivaid seise nii strateegia kui sellega kaasneva taktika seisukohalt. Siiski leidub arvukalt tüüpseise, mille mõistmine ja oskus neid käsitleda on vajalik. Lisaks viimastel aastatel selles valdkonnas ilmunud (venekeelsete) raamatute kasutamisele on treeneril soovitav ka ise kirja panna võistlustel silma hakanud seise, sest õpilastel on huvitavam analüüsida just neile tuntud maletajate ja eakaaslaste, kui neile kaugeks jäävatevõi lausa tundmatute loomingut.\nTaoline seis tekkis partiis\nSelifanov-R.Airapetjan, Eesti 12-a meistrivõistlustel 2007\nValged:Kg1 Lf3 V;ci ja f1 E:a3,b2,b3,d5,g2 ja h2\nMustad:Kg8 Le7 V;c8ja f8 E;a6,b7,d6,f7,g7 js h6\nEelnevalt on pidevalt juttu olnud etturilõppmängude õppimise tähtsusest eri tugevusega maletajate ettevalmistusel. Et seisus on valgel liputiival kaksikettur,oleks kõigi raskete\nvigurite vahetuse järel seis mustale lihtsalt võidetud tänu vabaetturile f-liinil, sest valgel liputiival vabaetturit luua ei õnnestu. Must võinuks mängida 1. ..V:c1 2.V:c1 f5 või 2. 2.....Ve8 , soovi korral ka 1, ,,,Vc7 perspektiivsema seisuga. Partiis järgnes aga 1,,,Vc5? 2, V:c5 dc5 += Valgel tekkis nüüd vabaettur tsentris, mis viis varsti võidule.\nHiljuti tekkis partiis Abozenko-Nikulin,.Kaido Külaotsa 12-a nädalalõputurniiril Paikuse 2007 järgmine seis:\nValged:Kg1 Lb3 V:c1 ja f1 Od4 E:a2,b2,e3,f2,g2 jah3\nMustad:Kg8 Le7 Va8 ja c4 Rf6 E:a6,b5.d5,f7,g7 ja h6\nJärgnes 1.Vc3 ja lepiti viiki. Tegelikult ongi malelaual dünaamiline tasakaal, kuid mängu käiku vaadates ilmnes, et vastastel pole eriti aimu selliste seisude käsitlemisest ja meil tuleb veel teha tööd teemal\nMäng isoleeritud etturiga ja selle vastu\nIsoleeritud etturiga seisud võivad tulla juba avakäikude järel näiteks prantsuse kaitsest ja lipugambiidist. Hea mängukäsitluse näiteks isoleeritud etturiga seisudes on Kortśnoi esitlus MM-matśis Karpovi vastu, (Manila,1978), kui maailmameistril ei õnnestunud võita prantsuse kaitse vastu valgetega ühtegi partiid. Õpetlik on ka 17-a Jaan Ehlvesti mängukäsitlus kohtumises tunnustatud teoreetiku, kogenud Läti suurmeistri Aivars Gipslisega (NL mv valikturniir,Tallinn 1980),mis on kommenteeritult nüüd juba üle veerand sajandi meie esimaletaja olnu raamatus „ The Story of a ChessPlayer” 2004.\nIsoleeritud etturi vastu mängimise tehnikast on kirjutanud põhjalikult Nimzowitsch oma kuulsas raamatus „Minu süsteem”,kuigi samuti oma parimad aastad Kopenhaagenis elanud Larsen mainis pool sajandit hiljem, et isoleeritud etturit pole vaja blokeerida, vaid see tuleb lihtsalt hävitada. Muidugi on võimalik leida arvukalt partiisid nagu ka teiste teemade kohta kokkuvõtteid kirjutades nii kommenteeritud partiikogumikest kui ka maleperioodikast.\nArusaadavalt on ettevalmistamist väärivate strateegiateemade ring võrratult lai. Võiks ju\ntuua veel mõned näited:\n¤Mäng rippuvate etturitega ja nende vastu\n¤Lahkvärvi odad lõpp-ja keskmängus\n¤Oda parem ratsust ja vastupidi\n¤Kuningarünnakud eri tiibadel\nSelliseid kokkuvõtteid võib ette valmistada arusaadavalt ka nii lõppmängu kui avangu kohta,täiendades kasutatud materjali oma analüüside ja kommentaaridega. Kõik see vajab nii aega kui tahtmist.On ju võimalik paljugi näidata vaid olemasoleva kirjanduse baasil.\nKuid nii nagu maletreener areneb koos oma õpilastega,areneb ta ka taoliselt tehtava tööga\nSee tundub mõningaile, nagu mul üle 40-aastase praktika jooksul silma hakanud, olevat tundmatu maa. Muidugi ei saa seda öelda valdava enamuse kohta, sest nii mõnelgi on professionaalse hariduse puudujäägid treeneri/pedagoogina kompenseeritud sünnipärase või kasvatuse mõjul välja arenenud moraalitunnetusega. Jättes kõrvale treeneri ja õpilaste vahelised suhted, pean oluliseks pöörata tähelepanu treeneritevahelistele. Mitte ainult males, vaid ka teistel spordialadel on kirjutamata seaduseks, et treener võtab oma kolleegilt õpilase üle vaid endise treeneri palvel/soovitusel. Erand on mõeldav vaid erakordsetel asjaoludel. Olen korduvalt kuulnud, et meil toimub sageli ebaeetiline ülemeelitamine. Mind isiklikult pole see probleem küll haavanud, sest reeglina ei vii vanemad oma last kõrgema kategooria treeneri juurest vähemkvalifikatseerituma juurde. Kahtlematult võib eetikanormide eiramise hulka liigitada ka Paul Kerese nim.Malemaja koridori seinal kõlvatu konkurentsi musternäidisena olev värvikirev reklaam, kus meelitatakse lapsi valelikult, klubisse, kus olevat Eesti parimad treenerid. Selle õpilaste arvult suure klubi pedagoogihariduseta treeneritel pole seni õnnestunud toota ühtegi meistrit (v.a.üks naiste meister), nende kolmest edukamast treenerist kaks on lahkunud, üks jäänud pensionärina osalise koormusega. Samaaegselt l asuvad Malemajas selle klubi kõrval ruume rentivad klubid, kus töötavad staaźikad treeneriharidusega spetsialistid. Ühes on Eesti k.a.noortemeister ja neidude erinevate vanuseklasside medalivõitjad, teises aga kogemus ette valmistada ka meistreid ja suurmeistreid, Eesti meeste maletśempione.


Olen luuletaja, tekstiautor ja laulja. Mul on ansambel Sadamasild, lisaks teen kaasa erinevates muusikalistes kooslustes. Antud hetkel kirjutan raamatut lauljatarist Lea Dali Lion.\nMinu muusika ja kirjutamiste tee sai alguse lapsepõlvest. Minu lemmikraamatuteks olid Valter Ojakääru „Popmuusikast” ja Anne Ermi „Polkast rokini”.\nUsun, et minu loomingu juured on sügavalt looduses ja selle jälgimises, hoidsin juba lapsena pigem omaette ja võisin tunde vaadelda ning sellest said alguse esimesed lood. Üle kõige püüdlen rahu poole ja vaid rahu seisundis suudan kirjutada. Kahtlemata olen kõige õnnelikum laval ja laua taga kirjutades. Olen tänulik enda vanematele, muusikaõpetajatele ja suurimatele õpetajatele – muusikutele minu ümber. Ilmselt kõige mõjukam algusaja mõjutaja on olnud Evald Raidma, kes on üks ansambli Fix alustaladest. Dirhami neeme tipp, Kirbla pangapealne, Suure-Jaani koduaed või kontsertlavad Saksamaal, USAs või Eestis – nad kõik on mu õpetajad. Iga kuuldud kontsert, iga noor või vanem artist. Kõigest on midagi õppida. Selle kõige juures ei tohi muutuda sarnaseks massiga või kopeerida kedagi teist. Pigem olla rahus aus kui suure kära sees võlts. Muusika on rahu.\nOlen Saaremaa juurtega laulja, helilooja, saksofonimängija ja Avatud Kooli muusikaõpetaja. Muusika on viinud mind elama nii Kopenhaagenisse, Malmösse kui ka Rio de Janeirosse.\nMinu muusikatee sai alguse juba lasteaias lauldes, kuueaastaselt läksin õppima plokkflööti ja sealt algaski armastus puhkpillide vastu. Rootsis elades puges mu südamesse jazzlaul, sealt edasi Taanis andis enda muusika kuulmine suure orkestri esituses jõudu ja inspiratsiooni heliloominguga tegemiseks. Muusika on põnev, muusika võib viia Sind ükskõik kuhu, pane vaid silmad kinni ja lase end kanda.\nJuured on mul Saaremaal Sõmeral. Olen väga tänulik oma perekonnale, kes on alati minusse uskunud. Tahan tuua ka välja esimese lauluõpetaja Marika Aarnise, kes suutis alati õiged eakohased lood valida ning kes õpetas mind päriselt laulust aru saama.\nMinu mälestustes on ka väga tähtsal kohal Solistica eelkäija – üleriigiline noorte solistide ja duettide konkurss. Peale selle, et seal sai nii meeletult võisteldud :) sai sealt ka endale imelisi sõpru, kellega hiljem Otsa-koolis muusikateooriatunnis harilikke pliiatseid vahetada ja bändi teha. Võistluses võikski olla tähtsamal kohal just uute sõprade loomine ja endasuguste kunstnike leidmine.\nLaulja ja muusik Toomas Uibo astus lavalaudadele juba aastal 1980, kui alustas üheksa-aastasena esinemisi koos oma isaga. Nende ühine laulukava „Laulan sõbraks öö ja päeva” sai Eestis ülimenukaks ja nii anti järgnevate aastate jooksul sadu kontserte üle riigi, kuni häälemurdeni välja aastal 1985. Toomas on esinenud 13-aastasena ka Moskva sümfoonikutega, mänginud laste muusikafilmis „Kevad südames” peaosa ning olnud ka neli aastat Tartu Poistekoori solist.\nOma peamisteks õpetajateks ja inspiratsiooniallikateks peab ta oma isa Väino Uibot ja koorijuht Uno Uigat, kelle juhtimise all toimus vokaaltehniline areng. Peale 36-aastast lavapausi sai tema muusikaline tegevus taas hoo sisse TV3 saatest „Maskis laulja”. Igapäevaselt tegeleb Toomas turunduse- ja kommunikatsiooniga lennufirmas Xfly.\nOlen tänasel päeval kultuurikorraldaja. Seega olen muusikaga seotud teisi kuulates ja kuulata lastes. Seoses sellega olen muusikastiilide suhtes „köigesööja”, sest kuidagi teisiti ma oma tööd teha ei saaks. Olen arvamusel, et kultuurikorraldajad ja kontsertide korraldajad on publiku muusikalise maitse teerajajad. Meie vastutusel on see, kas publik suudab hinnata head muusikat või mitte. Oma publikut on pidevalt vaja harida. Just selline on minu moto seda tööd tehes.\nOlen Solistica eelkäijakonkursi korraldaja Sirje valvsa pilgu all ning hiljem peakorraldaja. See andis minu teele kaasa korraliku muusikalise ja korraldusliku „lastetoa”, mida siiani saan positiivselt tunda.\nIse olen solist vaid duši all, publiku ette lauljana olen julgenud astuda vaid koos laulvate sõpradega :)\nKui suurem osa ajast kulub lugemisele, kuulamisele, mõtlemisele ja kirjutamisele, siis ei oskagi öelda, kuidas see mind täpselt iseloomustada võiks. Veidi on kõigest sellest ka samas muusikaga seotud.\nToona, kui solistide konkurss Saaremaa Ühisgümnaasiumis alustas, oli see ikkagi väga suur asi, eelkõige osalejate endi jaoks. Ja kui ma ei eksi, siis täiesti esimesel konkursil, aastal 1997 tuli solistidel esitada koguni kaks lugu. Aga jah, kogu see solistide konkursi nädalavahetus oli nagu omamoodi pidupäev, kus said kokku uute ja vanade sõprade-tuttavatega, kellega ehk aastas tõesti trehvasidki vaid paar loetud korda.\nŽüriiliikmena on see konkurss olnud alati üks hea võimalus olla vaimustatud. Usun, et see on ka tänavu täpselt nii.\nMinu teekonnal muusikas, kui seda nii võib üldse nimetada, on olnud palju suunajaid, inspireerijaid. Õpetajate ja mentoritena on selles suurimat rolli mänginud Sirje Medell ja Tiit Paulus, aga samuti kõik need sõbrad-tuttavad muusikud, kellega on olnud õnn koos muusikat teha või kelle muusikast vaimustatud olla nii kuulaja kui kirjutajana.\nTöötan Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lavakunstikoolis soololaulu õppejõuna, EMTa jazzosakonna magistriõppe lauljatele erialaõppejõuna või hääleseadjana. Lisaks töötan väikese koormusega Avatud Koolis koos Pille-Ritega muusikaõpetajana. Annan meistrikursuseid hääleseade, kõnetehnika ja vokaalpedagoogika vallas. Kuna olen rahvusvaheliselt sertifitseeritud poplaulu vokaalpedagoog, siis ka hääleseadja paljudele professionaalsetele lauljatele erinevates stiilides. Koostöös häälearstidega tegelen hääleteraapiaga.\nLaulan kaasaegse improvisatsiooni vokaalansamblis ImproVoc.\nOlen sündinud ja kasvanud Kohtla-Järvel, muusikaõpingud algasid kodus ja Jõhvi lastemuusikakoolis. Jätkusid H. Elleri nim Muusikakoolis klassikalise laulu erialal. Magistrikraad kaasaegse improvisatsiooni (Contemporary improvisation) alal. Muusikaline tegevus on olnud üsna kirju nö polkast rockini ja jazzini, kammermuusikast suurvormideni. Olen saavutanud lauljana grand prix ja Moskva televisioonis „Otsime talente” laureaaditiitli.\nSiiski hakkas mind õpilaste tekkimisel üha enam huvitama vokaalpedagoogika, põhjalikum algus sai tehtud Kuressaares SÜG-s, kus sai alguse ka solistide ja duettide konkurss. Väga mitmed õpilased on jõudnud siit lavalaudadele professionaalidena ka rahvusvahelisel tasemel.\nJätkasin õpetamist TÜ VKAs ja õnnestus luua ilmselt esimene Eesti põhipilli õpetaja õppekava vokaalpedagoogidele. Arvan, et õnnestus, sest väga mitmed selle õppekava läbinud ja EMTA magistriõppes jätkanud on ka Solistical juhendajatena.\nKellele olen tänu võlgu? Eelkõige enda vanematele, õpetajatele, teejuhtidele, häälearstidele, kolleegidele, muusikutele, tööandjatele, õpilastele, õnnelikele juhustele – tänu neile olen saanud nii palju õppida ja õpin aina edasi.\nOlen vabakutseline laulja, raamatute autor, õhtujuht ja hobifilosoof.\nMuusikaline teekond sai alguse 16-aastaselt, kui sain endale esimese kitarri. 2007. aastal võitsin tolleaegse populaarse ETV lauljate konkursi „Kaks takti ette”. Viieteist aasta jooksul tegevmuusikuna olen nüüdseks andnud üle tuhande kontserdi. Olen välja andnud viis täispikka albumit.\n10. Solistica demovooru žüriiliikmed on Eesti noorte lauljate konkursiga oma elus kokku saanud küll. Palusime sõnadesse panna, millised tunded, mõtted ja mälestused neid valdavad Solisticale mõeldes.\nNovella Hansoni käe all õppides oli Solistica kui aasta sündmus, sest siis sai kogu tööd ja vaeva kõigile näidata ning end proovile panna. Mäletan, et siis sai ikka alati poodi uue kleidi järgi minna, et ennast hästi tunda ja maksimum anda. Solistica oli ja on kindlasti siiani väga professionaalselt korraldatud ning konkurents on alati väga-väga tugev.\nEsimesed mälestused juubilar-Solisticast (kunagi küll teise nimega konkurss) seostuvad mul žüriiliikmeks olemisega. Hiljem lisandusid muidugi ka minu õpilaste esinemiste kaudu saadud kustumatud muljed ja väärt kogemused.\nSolisticaga käis kokku termin kabaree, mis mind kord täiesti pahviks lõi – mõtlesin, kuidas ja millal nad kõike seda teevad ja harjutavad, ise ju koolilapsed?! See imetlust vääriv trupp tollal oli lend, kus klaverit mängis Britta Virves.\nMuidugi on Solistica peamisteks märksõnadeks populaarsus, kvaliteet ja areng koos oma võimeka korraldusmeeskonnaga. Solistica on nagu pisike välismaareis, mida lauljad ja juhendajad väga ootavad ja pikalt ette valmistavad – lõpuks, kui saad „pileti”, pakid kohvri, võtad kandle ja Tiugu ühes ning sõidad mitmeks päevaks toredale maale kenade kaaslaste sekka laulma ja kuulama.\nKuulmiseni ja laulmiseni!\nSolistical olen korduvalt osalenud nii demovooru kui ka põhižüriides. Olen vaimustatud sellest konkursist ja kõikidest osavõtjatest. Osalemine sellel laulukonkursil on ju igale osavõtjale/juhendajale suur väljakutse, töö ja pühendumus parima tulemuse saavutamiseks. Kindlasti on osavõtjatele ka väga oluline kuulda ja näha oma „konkurente”, olla laval koos väga hea bändiga ja tunda nii võistluspalavikku kui ka esineda lavalt publikule.\nTänan Solistica tublit ja väga töökat peret ja soovin Solisticale igavest elu! :)


ELF esitleb vastvalminud raamatut "Metsasõbra meelespea" - Põllumajandusuudised\nAutor: Meelika Sander-Sõrmus • 7. mai 2014\nELF esitleb vastvalminud raamatut "Metsasõbra meelespea"\nSA Eestimaa Looduse Fond (ELF) esitleb täna ja homme uut raamatut "Metsasõbra meelespea". Värsket raamatut tutvustavad üritused toimuvad täna, 7. mail kell 16 Tartu Loodusmajas (Lille 10) ja homme, 8. mail kell 16 RMK peamaja aatriumis (Toompuiestee 24, Tallinn).\nRaamatu eesmärk on pakkuda metsahoiu alaseid teadmisi inimestele, kes on seotud raietööde planeerimise ja läbiviimisega. Olgu see langetustraktori roolis istuv metsatööline, mootorsaagi käes hoidev talumetsamajandaja või hoopis enamiku ajast kontorilaua taga istuv erametsa omanik. Trükis annab lühiülevaate erinevatest metsas elavatest liikidest ning nõu selle kohta, kuidas majandada metsa sel moel, et see metsaelanikele kõige sobivam oleks. Rohkete illustratsioonidega raamatu eessõna on kirjutanud Eesti Maaülikooli metsaökoloogia professor Kalev Jõgiste, tekstide autoriteks on nii ülikoolides kui keskkonnaorganisatsioonides töötavad liigieksperdid. Raamatu koostas ELFi metsaekspert ja projektijuht Indrek Sell.\nMetsasõbra meelespea jaotatakse metsandusvaldkonna organisatsioonidele ja metsatöölistele, soovijad saavad selle tutvustusüritustelt või ELFi kontorist (Lai 29, Tartu). PDF-failina on trükis alla laetav ELFi veebilehelt: http://goo.gl/6EjP3Y\nValminud raamatu maht on 32 lehekülge, trükiarv 1000.\nRaamat valmis projekti "ELFi ja teiste keskkonnaorganisatsioonide metsanduspoliitikaalase eestkoste¬suutlikkuse tõstmine" raames, projekti rahastab Euroopa Majanduspiirkonna 2009-2014 toetuste Vabaühenduste Fond Avatud Eesti Fondi vahendusel.


Eraseansid | stellashakti\nÜhendus teise ilma lahkunud sugulaste või sõpradega või sõnumid lastelt,\nkes on veel tulemas.\nEraseanss koosneb individuaalsest nõustamisest, kardiladumsiest ja/või energeetilisest tasakaalustamisest vastavalt inimese soovile.\nOlen viimased kümme aastat tegelenud inimeste nõustamise, aitamise ja aktiivse energeetilise korrastusega kõikidel tasanditel – nii enese kui ka ümbritsevate elus, universaalses üksolemise teadvuseväljas. Suhtlen igapäevaselt ülestõusnud meistrite, ning teiste valgusmaailma tegelastega – puhta armastuse olenditega ja omaenda kõrgema tarkusega. Olen õppinud üle maailma väga võimsate meistrite juures ja saanud pühitsusi, et neid ka teile edastada.\n*Palun pane tähele, et seansile mitteilmumine ja mitte varem kui 48h tundi mitte tulemisest ette teatamine ei vabasta Sind seansi tasust.\nMu aeg on väga hinnaline ja väärtuslik!\nKui Sa kohale ei ilmu, palun Sul ikkagi seansi tasu maksta ning saad selle eest kuulata 1 kuu kaugseansse mu kodulehelt.\nSaad seansi eest tasuda ülekandega\nSOOVITATAVALT ENNE REGISTREERIMISKASTI TÄITMIST VÕI VAHETULT PEALE SEDA:\nMTÜ Südamekeskus IBAN: EE507700771001082851 Selgitus: seanss\nLisaküsimuste korral võta palun ühendust\nSeansside aja saab kokku leppida\nSeansse saab kogeda internetiseanssidena –\nHelistan sulle seansi algusajal ja lepime kokku, kas teeme seanssi telefoniseansina (sina helistad mulle sel juhul tagasi) või üle messengeri või whatsapi.\nPalun hoia oma telefon seansi ajaks levialas!\nVõimalik ka kokkuleppeline tasu.\nSel juhul kirjuta mulle palun\nKeegi ilma seansita ei jää!\n"Oma kogemuste põhjal võin öelda niipalju ,et mina olen Stella seanssidest saanud palju tuge ja olen saanud lahti oma aastatega võitlevast seljahädast. Olen talle väga tänulik."\n"See tulemus ei pruugi kohe kohale jõuda,kuid ühel ajal hakkad tajuma,et probleemid millega võitlesid,hakkavad hajuma,need pole enam nii teravad ja teevad vähem ja vähem haiget."


Bitcoini tulevik, kelmus või mitte? Testi tulemused selgusid!\nBitcoin Rush on arvuti Demoversiooni ülesanne on aidata algajal platvormi funktsionaalsusest aru saada. Loe edasi Oil Profit Review - kas see on kelmuse või seadusliku kauplemisplatvorm? Edukama kauplemise jaoks peaksite ise konto looma, määrama maksimaalsed riskid, mille jaoks olete valmis, määrama tehingute miinimumsumma.\nNii investeerimisnõustajate näol, kus täidate sageli küsitlust või vestlete robotiga, ja eriti professionaalsete investorite käest, kes peavad sageli nägema arvuti algoritmide poolt pekstud, mis võivad sekunditega kaubelda. Kõik suuremad pangad täna on kauplemisboti nõustaja, kes aitab teil investeerida oma raha aktsiatesse, võlakirjadesse või alternatiivsetesse investeeringutesse vaid mõne hiireklõpsuga, samuti muudesse alternatiivsetesse investeeringutesse, mida käesolevas artiklis käsitleme.\nSee räägib nn krüptorobotitega automaatsetest investeeringutest krüptorahadesse. Mis on krüptokaubandusrobot A Krüptorobot on tarkvara, mis investeerib ühte või mitmesse krüptovaluutasse.\nEesti Kas Bitcoin Profit on Legit? Bitcoini kasum näib olevat liiga hea, et tõsi olla, eriti paljutõotav tohutu tootlus ilma midagi tegemata. Kuid pole leitud ühtegi kinnitust, et Bitcoin Profit on pettus. Kõige tähtsam on see, et peate hoolikalt kauplema ja jälgima kogu aeg selle arengut.\nSee ulatub väga lihtsatest krüptorobotitest, mis vaatavad tugiteenuste ja vastupanu tasemeid ühel börsil ning toimivad selle nimel, kuni täiustatud tarkvaraga, millel on sadu parameetreid ja mis kasutavad kunstlikke närvivõrke ühenduste leidmiseks ja enda kasuks kasutamiseks.\nLühidalt öeldes on erinevad krüptorobotite edasiarenduse vahel suured erinevused.\nBitcoini tulevased arvamused | kas see on pettus? 🥇 | Lugege enne alustamist\nBitcoin Machine - Ülevaade. Mis see on? Kas see on kelmuse? Töö. Plussid ja miinused\nEesti Kelmuse või pärandi?\nBitcoin Machine Mis see on? Kasutajate arvustused Kuidas see töötab?\nBitcoin Profit - Ülevaade Arvamused - kelmuse või mitte? Mis see on?\nSiiski on oluline mõista, et nad vajavad töötamiseks kauplemisplatvormi ehk krüptoraha ostmise ja müümise kohta. Seetõttu peate looma konto nii krüptoroboti kui ka platvormi jaoks.\nMõned krüptorobotid nõuavad kuutasu, teised ettevõtted saavad aga komisjonitasu iga kord, kui nad suunavad inimesi kauplemisplatvormile. Kahjuks on ka võltsitud krüptovaluutasid, kuhu finantseerijad ei kavatse kunagi teie raha investeerida.\nKas tõlkida kirjeldus Google'i tõlke abil eesti keelde? Tõlgi kirjeldus tagasi inglise Ameerika Ühendriigid keelde Tõlgi Bitcoin Trend App is a cryptocurrency trading software aimed at helping investors who have never traded before make profits in the cryptocurrency market.\nSellepärast oleme testinud ja üle vaadanud mõned kõige populaarsemad krüpto trading robots nagu Bitcoin Revolution sellel saidil, et saaksite teada võltsitud ja samal ajal leida neid kõige paremini tagasi. The profitability is reportedly high Loe edasi BitQZ Review kas ma saan igapäevaselt kasumit teenida?\nUuri siit! This auto-trading system has gone viral in the crypto trading circles in the last six months.\nA lot Loe edasi Bitcoin Fortress Review - kas see on kasumlik või mitte? Paljud kauplevad seda kauplemisteenust kõige võimsama bitcoini investeeringuna Loe edasi Is Bitcoin Rush kasumlik kauplemissüsteem?\nKümned tuhanded selle kasutajad on käimasolevas krüptohulluses varanduse omandanud.\nTöökindlus ja ohutus Kuidas panna kauplema Bitcoin Machine?\nBitcoin Rush on arvuti Loe edasi Oil Profit Review - kas see on kelmuse või seadusliku kauplemisplatvorm? Väidetavalt teenib see kauplemisrobot kasutajatele head kasumit, tehes panuseid toornafta hindadele. Loe edasi Bitcoini ostjaülevaade Trading Autopilot Penipu kas see on usaldusväärne ja kasumlik?\nTuhanded kasutajad väidavad, et see on parim raha teenimise tööriist kõigile, kes on huvitatud bitcoini kauplemisest. Loe edasi Kas Brexiti miljonärikaubanduse rakendus on võlts?\nLisateave siin! Parimad Bitcoini kauplemisprogrammid 2021. aastal edasi.\nNii investeerimisnõustajate näol, kus täidate sageli küsitlust või vestlete robotiga, ja eriti professionaalsete investorite käest, kes peavad sageli nägema arvuti algoritmide poolt pekstud, mis võivad sekunditega kaubelda. Kõik suuremad pangad täna on kauplemisboti nõustaja, kes aitab teil investeerida oma raha aktsiatesse, võlakirjadesse või alternatiivsetesse investeeringutesse vaid mõne hiireklõpsuga, samuti muudesse alternatiivsetesse investeeringutesse, mida käesolevas artiklis käsitleme. See räägib nn krüptorobotitega automaatsetest investeeringutest krüptorahadesse. Mis on krüptokaubandusrobot A Krüptorobot on tarkvara, mis investeerib ühte või mitmesse krüptovaluutasse. See ulatub väga lihtsatest krüptorobotitest, mis vaatavad tugiteenuste ja vastupanu tasemeid ühel börsil ning toimivad selle nimel, kuni täiustatud tarkvaraga, millel on sadu parameetreid ja mis kasutavad kunstlikke närvivõrke ühenduste leidmiseks ja enda kasuks kasutamiseks.


Plaaniväline klubivõistlus! - Mudelismi foorum\nFoorumi pealeht Autod saue HOBIzone\nSaue mudelirajaga seonduvate teemade arutelu, treeningkutsed jmt.\nPostitus Postitas tony012 » 30.10.2015 13:57\nKuna Saue HOBIzone kiirematel kihutajatel oli nädalavahetuseks võidusõidu plaan tehtud ja pühapäev kodust vabaks kaubeldud, siis korraldame oma rajal Sauel vahva klubilise võiduajamise.\nSõidame 2 klassi, avatud stock klass ja slomo.\nAvatud stock klass tähendab seda, et põhiliselt sõidame 1/10 stock touring autodega (17,5 blinky jne) aga ei aja ära kedagi ka kiiremate/aeglasemate mootoritega. Kõva teema rehvid; sõidame LRP CPX2 rehviga, määrde kasutamine on vaba (võib, aga ei pea) aga tingimus on see, et rehv on rajale minnes täiesti kuiv ja puhas. Kui kohtunik kontrollib valge paberiga rehvi puhtust, siis peabki paber valgeks jääma. Lisaks CPX2 rehvidele lubame sõita ka vanade CPX rehvidega ja ka foam rehvidega, määrimise kohta siis sama jutt. Mudeli keredele meie Majas piiranguid ei ole.\nSloMo klassi lubame sõitma kõik autod, ainus piirang on rehvipiirang, ehk siis samamoodi rajale minnes rehv puhas ja kuiv.\nFormaat on selline, nagu võistlustel ikka, alustame vabatreeningu ja 1 ringi ajavõtuga treeninguga. Siis sõidame 3 eelsõidu ringi ja nende järel finaalid (3). SloMo puhul siis 1 pikk finaalsõit kestvusega 20 min.\nAjamõõtja ja kohtunikuna tegutseb hr Tõnu Paat\nIgasugust kohapealset tegevust haldavad HOBIzone klubiliikmed.\nOsalustasu on kõigile 10.-\nEelregistreerimine pole vajalik, olenemata võistlejate arvust on olemas nii elektrivarustus, wc, meie HOBIshop, kohtunik kui ka boksiala. Toitlustuse korraldame ühise pitsatellimusega Saue pitsamüüjatelt või siis igaüks iseseisvalt meiega samas majas asuva kommunaalkaupade poe abil.\nAvame HOBIzone ukse 01.11.2016 kell 10:00\nAjavõtuga treeninguring algab 11:45\nPeale võidusõitu jagame auhindu ja rada jääb avatuks vähemalt "näosaate" alguseni. Kui mõni HZ klubiliige õnnestub pehmeks rääkida, siis võibolla ka kauem.\nRe: Plaaniväline klubivõistlus!\nPostitus Postitas tony012 » 01.11.2015 18:08\nTelefoniinterviuu andis teada, et klubivõistlus on vihane ja kestab kaua... Hetkel on sõidetud alles 1 ring finaale ja käimas SloMo finaal.\nStock esimese finaali olla võitnud Rainer, aga finaali kiireima ringi sai kirja hoopis Reimo, kes teistest esimesel ringil mõned ringid maha jäi...\nHoiame näpu pulsil...\nMine “saue HOBIzone”