fassaadide - Teenus.info\nfassaadide + Vali märksõna\tsoojustamine x 21 krohvimine x 19 fassaad x 15 fassaadid x 14 fassaaditööd x 13 renoveerimine x 9 fassaadi x 9 ehitus x 9 lamekatuste x 7 krohv x 7 soojustus x 7 remont x 6 pesu x 5 kivivill x 5 lubikrohvitööd x 5 isolatsioon x 4 projekteerimine x 4 vuukide x 4 betoonfassaad x 4 puistevillatööd x 4 Kokku: 33\nFassaadide soojustamineFassaadide renoveerimineViimistlus ja maalritööd Tel. 56143103, 56324324 Info@platregarant.comhttp://platregarant.com/\n* AM Fassaad OÜ on noor dünaamiline ettevõte, mis koosneb oma-ala spetsialistidest, soojustus-professionaalidest * Aastate pikkune edukas praktiline kogemus otsustati kauaaegse idee ja ühtse eesmärgi- soojad ja kaunid elamud - ellu viia uues kliendi-\nGeodeetilised mõõdistustööd: maa-ala plaanid, projekteerimisalused, planeeringu alused, geodeetilised alusplaanid.Ehitusgeodeesi: Ehitustelgede- ja trasside märkimine, teostus- ja kontrollmõõdistused.Maakorraldus: Maaüksuste erastamine, jagamine j\nMeie poolt pakutavate teenuste valik on väga lai ning hõlmab kõike, mis mahub märksõnade "kinnisvara" ja "ehitus" alla. Meie alustame oma tööd tellija soovide ärakuulamisest ning seejärel kaardistame soovid, planeerime ja pakume välja sobivaima\nEstalder OÜ pakub erinevate pindade puhastust liivapritsi ja vesisurve meetodil. Meie ettevõtte sptsialistid teostavad järgmist: 1) Fassaadide puhastus 2) Metallkonstruktsioonide puhastus 3) Laevakerede puhastus 4) Kütusemahutite puhastus 5) Graffiti\nÜldehitus, ehitusekspertiisid ja ehitusejärelvalve\nInternet konsultatsioonid-TASUTA! Saatke oma küsimused e-mailile info@rline.ee. Teostame kvaliteetsed ehitusekspertiisi ja pakume ehitusejärelvalve teenuseid. Firma teostab ehitustöid põhiliselt Tallinna ja Harjumaa piirkonnas. R-Line Grupp OÜ leiab\nsoojustamine x 21\nkrohvimine x 19\nfassaad x 15\nfassaadid x 14\nfassaaditööd x 13\nehitus x 9\nremont x 6\nkivivill x 5\nlubikrohvitööd x 5\nvuukide x 4\nbetoonfassaad x 4\npuistevillatööd x 4


Viimsi Kino - Tallinna kinod | Kinoaeg.ee - kõik kinokavad ühel lehel\nViimsi kinos on 4 saali – TV3, Premia, V-klubi ja Grand Rose saal, kokku 413 istekohaga. Suurimas TV3 saalis on 134+1 kohta ja väikseim Grand Rose saal mahutab 80+1 kohta. Premia 86-kohaline saal on multifunktsionaalne ja selles saalis saab lisaks tavafilmidele näidata ka 5D elamuskino seansse. V-klubi saalis on 110+1 kohta.\nTV3, Grand Rose’i ja V-Klubi saalides on igaühes esireas üks koht ratastooliga kliendi jaoks.\nKinokompleksi kõik neli saali on varustatud Sony 4K tipptehnoloogiaga, mis tõstab filmielamuse täiesti uuele tasandile, pakkudes rohkem värve ning neli korda teravamat ja selgemat pilti kui täna Eesti kinodes linastuvad 2K resolutsiooniga filmid. 4K projektsiooniga filmi on nauditav vaadata nii esimestest kui tagumistest ridadest.\nKõige suuremasse TV3 saali (134+1 kohta) on paigaldatud Baltikumis ainulaadne Auro 11.1 helisüsteem, mis loob eriefektidest tunduvalt mitmekesisema ruumilise helipildi kui seni kasutusel olnud surround-süsteemid. Lisaks suurima saali Auro 11.1 helile on kõigis teistes saalides 7.1 helisüsteem.\nViimsi Kino saalides on kasutusel hübriidekraanid, mis ühendavad endas valge ja hõbedase ekraani parimaid omadusi, tagades selge, nüansirohke ja suurepärase tasakaalustatud valgusjõuga pildipeegelduse ja seda nii 3D kui 2D filmide vaatamisel.\nPremia saal on varustatatud 5D-elamuskino tehnoloogiaga, mis lisab ekraanil olevale 3D-pildile veel mitmeid tunnetuslikke eriefekte: eri suundades liikuvad istmed, vibratsioon, veepritsmed jne. Premia saali 86 istekohast 24 on multifunktsionaalsed 5D toolid, mis paiknevad kolmes esimeses reas.\nAadress Randvere tee 11, Haabneeme, 74001, Harju maakond\nSaalide arv 4\nHinnavahemik 6€ - 10€


Detsembri algus võib kerged miinuskraadid tuua (24.11.2009 11:47)\nKolmapäeva öösel läheneb lääne poolt väike kõrgrõhuhari ,mis võib päeval pisut kuivemat ilma pakkuda.Öösel on tuul nõrk ja kohati tekib udu. Päeval tugevneb lõunakaarte tuul väheke. Sooja on 2…7ºC.\nNeljapäeval määrab ilma Norra merel püsiva tsükloni kaguserv. Aeg-ajalt sajab vihma, pärastlõunal saju võimalus väheneb. Puhub tugev lõuna- ja edelatuul. Sooja on 4…7ºC.\nReedel-laupäeval hakkab Norra merel püsinud madalrõhuala hääbuma. Edelatuul jääb laupäeval vaiksemaks. Aeg-ajalt sajab vihma. Sooja on reedel 4…7, laupäeval 2…6ºC.\nPühapäeval läheneb uus Põhjamerel tekkinud osatsüklon. Võimalik, et hommikul algav sadu tuleb nii vihma kui lumelörtsina.Lõunakaarte tuul tugevneb. Õhutemperatuur on 0…+6ºC.\nEsmaspäeval määrab ilma ulatusliku madalrõhuala lõunaserv. Sajab peamiselt vihma. Puhub tugev edelatuul. Õhutemperatuur on +2…6ºC.\nTeisipäeval tugevneb Baltimail kõrgrõhuhari ja ilm on olulise sajuta. Tuul pöördub edelast idakaarde. Õhutemperatuur langeb –2…+3ºC-ni.


JÄRGMINE TOOL JALGE ALT! Mailis Reps ei suutnud erakonnakaaslastele tõestada oma süütust\nJÄRGMINE TOOL JALGE ALT! Mailis Reps ei suutnud erakonnakaaslastele tõestada oma süütust (35)\nMarvel Riik, 20. august 2021 09:22\nMailis Reps on kaotamas Keskerakonnas kõik auastmed, mis ta parteis veedetud 23 aastaga on saavutanud.\nMailis Reps on praegu Keskerakonna Raplamaa piirkonna esimees ja peaks seal partei viima kohalikele valimistele. Keskerakonna aseesimees Jaanus Karilaid on varasemalt öelnud, et Reps saab seda teha siis, kui kriminaaluurimise all olev parteilane suudab ära tõestada, et need teod, milles teda süüdistatakse, ei vasta tõele. Nüüd otsib Keskerakond uut juhti Raplamaale.\n„Eks tema võimalus tekib siis, kui ta ära tõestab, et kõik see, mis on jõudnud massimeediasse, on vale ja teda on ennatlikult süüdistatud. Kui ta selle ära tõendab, siis on tal võimalus nii Raplamaa piirkonda juhtida kui ka tegutseda poliitikas. Kui ta ei suuda neid väiteid ja tõendeid ümber lükata, on keeruline näha teda kandideerimas kohalikel valimistel,“ rääkis Jaanus Karilaid juulis Kuku raadio saates „Vahetund Postimehega“.\nÕL ARHIIV | Mailis Reps: ei ole saladus, et me tahaks erakonnana ka lihtsalt hingata


Köögiriistad 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem Köögiriistad\nToiduvalmistamine on tegevus, mida saab spetsiaalsete tööriistade abil muuta funktsionaalsemaks ja lõbusamaks.\nÜks tegevusi põhiline mis toimub köögis ettevalmistamine toitu.\nKahjuks on igapäevane igavene elu, laialt levinud harjumus süüa väljaspool kodu, eriti tööpuhangute ajal, lisaks kroonilisele ajapuudusele. lühendatud seda praktilist kodumaist funktsiooni.\nSelles halbade harjumuste mikrokosmoses on siiski neid, kes suudavad need hetked veel välja jätta, võib-olla nädalavahetustel ja ülejäänud maailm on endiselt kuni esmaspäeva hommikuni.\nJust nendele inimestele ja peredele on suunatud sektori tööstusharude huvi, mis pakuvad selle tegevuse juhtimiseks kasulikke objekte.\nSelles kontekstis märgime huvitava ettepaneku Demolli, ettevõte, mis tegeleb majapidamistoodete valdkonnas Lõikelaud Magic-liinismis on varustatud antibakteriaalse toimeainega, mis takistab e.coli, stafülokokkide, salmonella ja teiste bakterite ja seente kasvu.\nViimastel aastatel on see terviseküsimus muutunud ülemaailmseks, pidades silmas pidevat toidu saastatust, eelkõige E. coli bakterit, mis on välja töötatud Saksamaal ja Prantsusmaal, mis on põhjustanud mitmeid ohvreid.\nMeie väike ja kodune kamin, mis on samaväärne tervisliku igapäevase hügieenitõrjega, toimub ka kõik, mis on otseses kokkupuutes toiduga.\nKõnealune tükeldamislaud näeb välja nagu a praktiline riiul, mis sobib kõikide toiduainete töötlemiseks, eriti nende jaoks, mis on tavapäraselt taldrikule viidud (puuviljad, köögiviljad, liha ja toores kala) ning tagavad nende tõhususe.tegevus antibiootikumide kogu kestuse vältel.\nHuvipakkuvate alade liigutamine teistesse valdkondadesse, mis on lihtsas kodumaises tegevuses, märgime, et toidu valmistamisel on veel üks väljamõeldud aspekt, mis on seotud laua rõõmuga ja süütuse pattudega.\nSelles kontekstis juhitakse tähelepanu praktilistele hallitusseened silikoon Kaiserlihtne käsitseda ja eriti huvitav kuju.\nLisaks klassikalistele ruut-, ümmargustele jne kujundustele on Kaiser loonud ka uusi viis motiivid: lilled, kookivi, kohvioad, lehed ja numbrid, mis sobivad ideaalselt šokolaadi praliinide valmistamiseks või isegi jääkuubikute või minidessertide valmistamiseks.\nNeed objektid, nende lihtsuse ja praktilisuse poolest, lisavad elujõulisuse ja rõõmu toonidele, mis veedetakse kodumaise elupaiga sees, võimaldades eemaldada isegi mõneks hetkeks pinged ja stress, mis on igapäevaelus.\nVideo: Lavastus "Gelsomiina tsirkus" - klounaad elavate köögiriistadega


Tänane kuupäev 20 Sept, 2020 11:38\nTeema pealkiri: Relva poleerimine\nPostitatud: 30 Juul, 2019 18:22\nSelline üldisem küsimus, kas eksisteerib väeosades veel ka neid tunde kestvaid kuivalt poleerimisi, mis lõppevad siis, kui veebel valge kaltsuga näpib osi, mis relva tõrgeteta töös mingit rolli ei mängi?\nPostitatud: 30 Juul, 2019 21:06\nJah, vähemalt üks kindlasti....\nPostitatud: 30 Juul, 2019 22:38\nKindlasti eksisteerivad. Analoogiks tõi keegi kunagi et auto on ka kapoti alt sitane aga see ei sega mootori tööd. Läikima löömine tagab enamasti lihtsalt oksiidikihi varajase maha töötlemise ja ebavajaliku kulumise. Kujutage ette, kui mitu korda nädalas tundide kaupa mitmed sõdurid mitu aastakäiku sama relva sihikindlalt nühivad. Vahel oli üldse tunne, et paljud RÜ/RV-d seerudest rääkimata ei tea tegelikult eriti põhjalikult, kuidas relvad toimivad. Võiks vaadata ka seda, mida meil relvaõlina kasutatakse. Spetsiaalse tulirelva määrde asemel on tegemist korrosioonivastase universaalõliga, mis kindlasti eriti mõistlik ei ole. Kuigi meie Galilid on kohutava kulumisega leitakse ikka, et tõrked on "vähene õli ja sitane relv" ja 15cm grupp on sitt laskur mitte sileraudseks lastud relvaraud. Kas tõesti üks maailma töökindlamaid relvi muutub kasutamiskõlbmatult sitaseks ja kuivaks peale poolt salve teravat või on äkki relva tähtsad osad kulunud ja relva relvuri juurde viimise asemel saadetakse reamees lapiga poleerima?\nLisaks: miks meil kunagi keegi relvi üle pole värvinud? Oksiidikiht on ammu maas ja enamus Galile on korralikult roostes peale päeva niiskes metsas. Rooste maha lükkamine jälle kulutab relva.\nTraditsioonid ja distsipliini treenimine.\nLoomulikult võiks olla lihtsalt tagatud, et kõik oma relva piisaval määral hooldavad, aga eks nii jääb paremini meelde, et relva hooldamine üks vajalik asi ole.\nRelvi värvitakse küll, aga ma ei tea, miks ajateenijate omasid mitte. Äkki on kulu liiga suur, või ei määrdu relv pärast piisaval määral, et seda sodi maha nühkimist harjutada saaks\nPostitatud: 31 Juul, 2019 11:26\ntõrked on "vähene õli ja sitane relv" ja 15cm grupp on sitt laskur mitte sileraudseks lastud relvaraud.\nMa küll ei tea millega KV relvaraudasid küüritakse aga täiesti vabalt võib olla, et see raud on siledaks nühitud, mitte lastud.\nPostitatud: 31 Juul, 2019 11:33\nSellele postile kirjutan ma küll kahe käega alla.\nTehniline kultuur ja tehnika töötamise mõistmine on asjad, mis võiks meil paremini olla.\nKV kaadrit peaks ikka rohkem harima tehnika, masinate ja taolistel teemadel, kui tahame tehnikaarmeeks saada.\nOhvitseride ja allohvitseride relva töötamise nõrka tundmist näitab ka välja kujunenud hoolduskultuur (õigemini selle nappus).\nGalili puhul on üks kontrollijate vaieldamatuid lemmikuid gaasikolb, mis "hästi hooldatud" relval peab läikima.\nMismoodi see läige saavutatakse, on juba teine küsimus (enamasti abrasiivsete materjalide nühkides, kus kriimustab metalli ja muudab mustumise kiiremaks). Mõistagi relva töökindlusele pole selle kolvi puhtusel suuremat mõju, kui need sooned on ka mustad, siis kolb käib gaasitorus ju 1 cm lõtkuga sees ikka töökindluse pärast.\nPostitatud: 31 Juul, 2019 13:58\nEi tea kuidas see relvade värvimine käib KVs aga miks ei anta nt rühma peale paar purki u 10 euriseid relvavärve ja kellegi kogenud instruktori juhendusel võõpaks terve rühm korraga oma relvad üle? Ei roostetaks ja oleks relva kamo ka olemas. Ja kui keegi spetsialist suudaks nt vintraua sisse värvi lasta siis relvavärvid tulevad üsna kergelt maha värvilahustiga s.t et püsivat kahju lollusest pigem ei tekitaks.\nKV kaadrit peaks ikka rohkem harima tehnika, masinate ja taolistel teemadel, kui tahame tehnikaarmeeks saada\nVist ainuke koht, kus ma tõsiselt haritud ja oskuslikku relvade ja tehnika tundmist ja korrektset hooldamist nägin, oli Lahingukool. Näiteks Tapal nägin kord pealt kuidas STVP mehed oma haubitsaid päev otsa nühkisid. Uurisin, kas nad on hiljuti laskmas käinud. Tuli välja, et nendest relvadest polnud aastaid mitte keegi lasknud ega isegi põllule viidud, relvad on angaaris seisnud, aga kaader nõuab iga paari kuu tagant raudade korralikku karu keelega läbi lükkamist, tavoti ja muu määrde kaltsudega maha hõõrumist ja uute peale kandmist. Anekdoodlik näide ja ehk keegi STVP asjapulk oskab paremini selgitada aga jäi küll mulje, et tegemist on aja ja määrdevahendite raiskamisega, ei julge väita ka, et karu keelega relvarauda tund aega järjest lükata kui temast pole lastudki on mõistlik tegevus.\nGalili puhul on üks kontrollijate vaieldamatuid lemmikuid gaasikolb, mis "hästi hooldatud" relval peab läikima\nSee on klassika. Gaasikolbe nühitakse siis läikima liiva, karukeele või kurat teab mis vahendiga, kolb aga iga ise iga kord aina kulub\nPostitatud: 31 Juul, 2019 14:09\nEks sellel relva poleerimisel on eriti SBK ajal kaks eesmärki, esiteks tekitada ja kinnistada õppurites relva puhastamise rutiini ning teiseks pakkuda neile mingitgi mõtestatud tegevust peale õppust. Eriti mõtetu on muidugi kuiva lapiga nühkimine, sellega saab oksiidikihi maha küll. Tegelikult tuleb aru saada, et õlist relva ei saagi kunagi puhtaks, sest kusagil on ikka tükike tahma ja õli, kuid see ei ole probleem. Gaasikolvi otsa nühiti kunagi parema puudumisel vastu saamakontsa, tänapäeval on parem kasutada "karukeelega" nõudepesukäsna.\nRelvarauda liigse nühkimisega ära rikkuda on täiesti võimalik, eriti kui puhastatakse vardaga rauasuudme poolt ja lüüakse vardaga vintsoone harjad maha, relv hakkab kohe loopima. Õnneks Galili on puhastusnöör ja seda ohtu ei ole. Tegelikult, kui EKJ suvatseks osta Boresnake või analoogid, mis Soomes jaemüügis 20 € maksavad, saaks puhastamisele kuluvat aega oluliselt vähendada https://www.varusteleka.fi/fi/product/h ... nake/17830 See on Soomes ajateenijate hulgas väga populaarne, õlise puhastusnööriga mõned korrad rauast läbi ja õlise kaltsuga muud osad üle ja ongi korras.\nPostitatud: 31 Juul, 2019 14:17\nLaos olen isegi näinud neid bore snake, miks neid kunagi ei väljastatud on teine küsimus.\nPostitatud: 31 Juul, 2019 14:50\nRelv (automaat) hooldada selle tasemeni, et tagatud on tõrgeteta töö ja relva säilimine (st eemaldatud on agressiivsed tahmad-värgid) võtab max 30 minutit. Sellisel relval peaks perioodiliselt, nt 1 kord kuus tegema pesu pesumasinas, et eemaldada liivaterad jne raskesti kättesaadavas kohas. Sellest 30 minutist edasi toimub komakoinimine relvahoolduse mõistes. Relvadel on mitmeid kohti, mida "puhtaks" ei olegi võimalik saada. G3 tüüpi relval on selliseks kohaks koht, kus vintraua tagumine ots (st padrunipesa) saab kokku lukukojaga. Tegin hiljuti eksperimendi - tund aega nühkisin ainult seda kohta, niiet väike sõrm rakkus ja relvalappe kulus 2 tk. Tulemuseks oli tunni möödudes, et see koht teeb valge lapi endiselt mustaks. Seal on selline keeruline, ilmselt kontaktkeevitusega tehtud liide, mille vahelt jääbki seda musta tulema, aitaks ainult happeline relva pesu.\nJa seda olen näinud oikuipalju kordi, kuidas veebel ajab sinna oma väikse sõrme ja see saab endiselt mustaks. Kõik see kõrvatikkudega päästemehhanismi põhjast liivaterade püüdmine on idiootsus, mida meil kaader idioodi järjekindlusega jõustab. Töökindluse mõttes (vt lõik 1 täiesti mittevajalik ajaraisk).\nTöökindlust tagavad kohad on - vintraud, padrunipesa, lukk, lukuraam, lukukoja relsid ja salvede sisemus.\nPostitatud: 31 Juul, 2019 21:28\nVabandage, aga millal Teie viimati käisite kaemas EKV ajateenijate argipäeva/relvahooldust?\nJulgen arvata, et selle ajaga on palju vett merre voolanud, ja EKV relvahooldus kultuur (ja vahendid) ka muutunud!\nPostitatud: 05 Aug, 2019 18:48\nLiitunud: 05 Aug, 2019 16:19\nVõin julgelt kinnitada et 2017 suvel Paldiskis SBK ajal sain käsu korras isegi 2-3h drillide valvsate pilkude all galilt värvi ja metallikihti maha hõõruda. Loomulikult meeldis drillidele oma nägu minu gaasikolvi pealt imetleda. sealt edasi NAK ja AÜK ajal Tapal muutus relvahooldus rohkem eesmärgipärasemaks, mistõttu vähenes oluliselt ka relva hooldusele kuluv aeg.\nPostitatud: 06 Aug, 2019 14:05\nSuht äsja, suht äsja\nEi näinud suurt erinevust võrreldes ajaga 2008 paiku, mil viimati ise kasarmu koridoris sedasi tukutud sai.\nPostitatud: 06 Aug, 2019 14:43\nSaapaid nühid ju igapäevaselt ja sageli mitu korda päevas. See on distsipliini ja korra verre saamine. Elus on paljud asjad juba maast-madalast sellised, mis sel hetkel tunduvad mõttetud ja ebameeldivad, kuid hiljem vanema ja targemana ollakse tänulikud.\nEks see relva nühkimine aitab ka relva paremini tundma õppida. Samas kuna KV ajateenistus läheb üha lühemaajalisemaks, siis vast päris kebernussi sel teemal arendama ei peaks. On ju eluliselt olulisematki õppida. Sõjas on relva puhastamine muidugi oluline, kuid siis piirdutakse pigem miinimumiga - siit ka küs., et kas meil õpetatakse seda miinimumi? Ehk ei teatagi, mida siis vuntsida ja mida mitte, mis nn eluliselt vajalikud osad jne.?\nAga saapad olgu muidugi alati viksitud!\nPostitatud: 06 Aug, 2019 14:52\nSaapaid puhastamisega kuidagi kahjustada on üpris keeruline.


Traagiline päev liikluses: Viljandimaal hukkus kahe auto kokkupõrkes inimene, Pärnus sai vastu tänavavalgustusposti sõitnud autos viga laps - DELFI\nTraagiline päev liikluses: Viljandimaal hukkus kahe auto kokkupõrkes inimene, Pärnus sai vastu tänavavalgustusposti sõitnud autos viga laps\nRaske avarii ViljandimaalFoto: Kenno Soo\nMöödundu ööpäeval toimus kuus liiklusõnnetust, milles sai vigastada kuus ning hukkus üks inimene. Samuti tabas politsei 1 narko- ja 21 alkoholi tarvitamistunnustega mootorsõiduki juhti.\nEile kella 10.31 ajal toimus liiklusõnnetus Pärnu linnas Suur-Jõe tänava ja A. H. Tammsaare puiestee ristmiku läheduses, kus 30-aastane naine kaotas kontrolli sõiduauto Audi A6 üle ja kaldus vastassuunavööndisse vastu tänavavalgustusposti. Kaasreisijana sõidukis viibinud kolmeaastane poiss toimetati Pärnu Haiglasse.\nKella 12.38 paiku toimus liiklusõnnetus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tartu-Viljandi-Kilingi-Nõmme maantee 48,6 kilomeetril, kus 61-aastane mees kaldus sõiduautoga Volkswagen Passat vastassuunavööndisse ja põrkas kokku vastassuunas liikunud maasturiga Mitsubishi Pajero, mida juhtis 20-aastane mees. Volkswageni juht hukkus kokkupõrke tagajärjel.\nPäev liikluses: Tallinnas sai autolt löögi vales kohas teed ületanud 11-aastane poiss, Paides sõitis auto vastu maja välisseina (13) 06.01.2017\nPäev liikluses: Tallinnas sai autolt löögi kaks jalakäijat, Pärnus sai kahe auto kokkupõrkes viga üks autojuht 05.01.2017\nKella 16.00 ajal toimus liiklusõnnetus Harjumaal Kuusalu vallas Kaberla – Kaberneeme maantee esimesel kilomeetril, kus 71-aastane mees kaotas kontrolli sõiduauto Toyota Yaris üle ja paiskus sõidukiga vasakule poole teelt välja vastu puud. Kaasreisijana sõidukis viibinud 70-aastane mees toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\nKella 16.47 paiku toimus liiklusõnnetus Valga maakonnas Helme vallas Karjatnurme külas Valga-Uulu maantee 39,2 kilomeetril, kus 19-aastane naine kaotas kontrolli sõiduauto Toyota Camry üle, kaldus vastassuunavööndisse ja põrkas seal kokku veoautoga Daf, mida juhtis 54-aastane mees. Toyota juht ja kaasreisija, 21-aastane naine, toimetati Valga haiglasse.\nKella 19.23 paiku sõitis seni tuvastamata jalgrattur Tallinnas Rävala puiestee kõnniteel Väike-Pääsukese 5 juures otsa 61-aastasele naisele. Jalakäija toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\nKella 00.55 ajal toimus liiklusõnnetus Järva maakonnas Paide vallas Anna-Peetri-Huuksi tee kolmandal kilomeetril, kus 25-aastane mees kaotas kontrolli sõiduauto Jaguar XF üle ja sõitis paremale teel välja kraavi vastu puud. Juht toimetati Järvamaa Haiglasse.\nPäev liikluses: Jõgevamaal kaldus joobes juht vastassuunda ning põrkas kokku vastu sõitnud...\nPäev liikluses: Vabaduse puiesteel toimunud õnnetuses sai viga kaks last, Saaremaal rullus...\nPäev liikluses: Võrus jäi veoauto kastist maha hüpanud noormehe jalg vastu sõitnud veoauto...\nÜlekäiguradadel sai vigastada kaks jalakäijat: ühel juhul põlesid nii sõidukile kui...\nPäev liikluses: Tallinas sõitis auto lapsele otsa, kahe auto kokkupõrkes sai viga 2-aastane...


Roomassaares algavad Saaremaa karikavõistlused kahemehepaatidele\nTäna algavad Roomassaares Saaremaa karikavõistlused klassides RS Feva, 29er ja F-18. Võistlus on ühtlasi ka EJL Olümpiapurjetamise Eesti Karika 4. regatt ning RS Feva ja 29er klasside Eesti meistrivõistlused. Registreerunud on 36 paatkonda, kokku on kavas pidada seitse võistlussõitu.\nVihmase kolmapäevaku parim oli Mercurius\n22. augustil toimunud SMS-ML Boat Center kolmapäevasel seeriavõistlusel oli seekord stardis vaid neli jahti. Kas segas vihmane ilm või miski muu, teavad mittevõistlejad ise. Muutlikus tuules kulus kiirematel jahtidel 6,4 meremiilise raja läbimiseks alla pooleteist tunni. Peale aegade korrigeerimist, kus läbitud aeg korrutatakse jahi võistlusväärtusega, osutus võitjaks jaht Mercurius kapten Margus Tasa… Read More »Vihmase kolmapäevaku parim oli Mercurius\nNädalalõpul toimunud Ruhnu regatil said purjetajad tunda nii sellele regatile juba traditsiooniliseks kujunenud tuulevaikust kui ka kuni 13 m/s ulatuvaid tuuleiile. Kui Roomassaarest starditi reede hommikul vaikses tuules ja Ruhnu jõudmiseks tuli merel püüda iga puhangut, siis tagasitulles jagus tuult isegi nii palju, et tuli purjesid… Read More »Ruhnu regati võitsid Katarina Jee ja Lote\nKatarina Jee lõpetas MMi hõbelaevastikus\nHelsingis toimunud avamerepurjetamise ORC-i maailmameistrivõistlustel lõpetas Saaremaa merispordi seltsi jaht Katarina Jee (Mart Tamm) hõbelaevastiku 18. ja kokkuvõttes 57. kohaga. Kuus päeva kestnud maailmameistrivõistlused hõlmasid eri tüüpi võistlussõite – purjetati nii pikkadel avameredistantsidel kui ka lühematel vastutuule-allatuule radadel. Meeskonnad said pika regati vältel tunda väga… Read More »Katarina Jee lõpetas MMi hõbelaevastikus\nKolmapäevaku võitis Mercurius\nSel kolmapäeval katkes järjekordsel SMS-ML Boat Center kolmapäevase seeriavõistluse osavõistlusel purjejaht Centaur võiduseeria ja ta tõugati koguni esikolmikust välja. Sõideti mõõdukas purjetamistuules allatuule-vastutuule rada, mis võistluse lõpuosas tuule keeramise tõttu pisut paigast läks. Raja pikkuseks oli seekord 6,4 meremiili ja selle läbimiseks kulus umbes poolteist tundi. Osavõistlusest võttis osa… Read More »Kolmapäevaku võitis Mercurius\nMerepäevadel võistlesid algajad purjetajad\nLaupäeval, 4. augustil toimus Tori abajas noorte optimistipurjetajate regatt. Osales 15 noort, sealhulgas 3 tütarlast. Võistluse formaat nägi ette, et võistlejad jagatakse kahte gruppi, kus kummaski peetakse kolm sõitu. Tuuleolud olid pealtvaatajatele meelepärased, sest puhus keerutav 2-5 m/s läänetuul. Eelsõitudes näitasid head minekut Harry Saarmann… Read More »Merepäevadel võistlesid algajad purjetajad\nKatarina Jee ORC maailmameistrivõistlustel\n4.-11. augustini toimuvad Soomes Helsingis avamerepurjetamise maailmameistrivõistlused ORC jahtidele. Grupis B2 on 38 jahi hulgas osalemas ka Katarina Jee (kapten Mart Tamm) ning Evelyn III (Kristen Pugi). Kava järgi asuvad purjetajad täna võistlema avamereetapil, millele järgneb kolm päeva lühirajavõistlusi, pikem avamereetapp reedel ning viimane lühirada… Read More »Katarina Jee ORC maailmameistrivõistlustel\nÕunapid MMil kuldlaevastikus, Pihlas 21.\nRootsis Saltsjöbadenis lõppesid Zoom8-klassi maailmameistrivõistlused. Viimasel võistluspäeval puhus tuul 5-6 m/s ning poiste kuldlaevastikule peeti neli võistlussõitu, teised grupid jõudsid purjetada kolm sõitu. SMSi purjetajatest seilasid kuldgrupis Kristo ja Martin Õunap. Kristo lõpetas võistluse 16. ning esimest korda selles paadiklassis võistlev Martin 27. kohaga. Võitis Simon… Read More »Õunapid MMil kuldlaevastikus, Pihlas 21.\n30. juulist 4. augustini toimuvad Rootsis Saltsjäbadenis Zoom8-klassi maailmameistrivõistlused. Saaremaalt on osalemas 7 noort. Kahe võistluspäeva jooksul on peetud kuus sõitu ning poistest on Kristo Õunap hetkel 8. ja Martin Õunap 32. Poisse on võistlemas 86. 53 tüdruku hulgas hoiab Marie Pihlas 22. kohta. Nii… Read More »Zoom8 maailmameistrivõistlustelt\nNeljapäeva, 26. juuli õhtul startinud Saaremaa Merispordi Seltsi Roja regatil osalenud said tunda nii päikest kui äikest. Esimesel etapil, öösõidul Rojasse otsiti selge tähistaeva all tuult nii Läti ranniku lähistelt kui kaugemalt avamerelt. Juba traditsiooniliseks saanud regati sihtkoht – Läti Kolka poolsaarel asuv Roja pakkus seekord… Read More »Roja regati võitsid Katariina Jee ja Kadri


Eesti KirikMari Paenurm, Author at Eesti Kirik\nFoody Allen ja tulevased marslased\nEnne arvamusfestivali kuulsin raadios kõnelemas üht kohalikku, kes kurtis ajakirjanikule, et Paides ei ole kohvikuid ja kui tahta õhtul pärast seitset sõpradega välja minna, siis ei olegi lihtsalt kohta. Väikelinnade kohvikute ja pagariäride võlu on mulle tuttav ja seepärast kujutasin ette, et ehk ikka keegi seda juttu kuulates avastab, et see on just tema võimalus. Festivaliaegne linn pakkus hoopis midagi muud. Kümned arutelupesad Vallimäe küngaste vahel, väikestes ...\nMari Paenurm 19.08.2015 Loe edasi\nKonflikti tolerants kui peapiiskopi põhiküsimus\nKüsisin mõni aeg tagasi laste käest, milline peaks olema tulevane EELK peapiiskop. Kõigi nende jaoks võiks järgmise kirikupea tööperioodi jooksul leeriskäik aktuaalseks muutuda. Pärast hetkelist mõtlemist kostis üks: «Ta võiks olla vana ja ta võiks olla mees.» Siis tuli juba pikem paus ja päevakorda tulid erinevad võimalused, nimed ja vanused. Järgmisel nädalal on arvatavasti uue peapiiskopi nimi juba teada, uute olude ja ilmselgelt väga kõrgete ootustega kohanemiseks jääb ...\nMari Paenurm 19.11.2014 Loe edasi


Rock Zero driftiauto kampaania “making of”\n30. juuni 2011 Sergei\t 1 kommentaar\nÜhel päeval helises telefon ja teisel pool teatati, et läheb asjaks. Mina ei saanud midagi aru, aga vedasin end õigeks ajaks Der Tank nimelisse reklaamagentuuri, mis oli muideks sel aastal reklaamauhindade jagamisel kõige rohkem auhindu noppinud. Kohapeal aga selgus meeldiv … Loe edasi →\nMargihullus või margilollus?\n29. juuni 2011 Siim\t 2 kommentaari\nKunagi ammu, õnneks väikeses seltskonnas, tõotasin pühalikult, et mina ei osta kunagi ühtegi BMW´d. No kui loll ja kitsarinnaline saab üldse olla? Tegelikult ka!? Ok, te peate aru saama, et olen tugeva Audi ja Audiklubi taustaga, laiemalt võttes isegi VAG´i … Loe edasi →\nKuidas ehitada puuri… või siis mitte?!\n15. juuni 2011 Siim\t 1 kommentaar\nYouTube on täis puhast kulda, eks? Ning totaalset paska, taas nõus eks? Enamjaolt saame me kohe aru, kas tegemist on väärt kraamiga või ajaraiskamisega. Aga kuidas käituda kui häda on ajamas härga kaevu ja üheks päästerõngaks tunduks olevat video justnimelt … Loe edasi →\nWörthersee Tour 2011 video\n15. juuni 2011 Sergei\t 2 kommentaari\n12. juuni 2011 Henri\t Kommenteeri\nehk Leedus toimunud Eesti Meistrivõistluste etapid Kuid selleni jõuame alles varsti. Paslik oleks alustada vast siiski sellega, et Leetu on pikk maa. Sõit algas juba varastel reede hommikutundidel ehk kell 7. Muidugi sai esimeses tanklas läbitud ka politsei rutiinkontroll ning tee … Loe edasi →


Aed: Kui Kaugele Kui Itaalia Cypressi Tehas? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kui Kaugele Kui Itaalia Cypressi Tehas?\nPäritolu lõuna-euroopasse, ida-aasilises itaalia küpressimas (cupressus sempervirens) tulpdiagrammid, mis annavad vahemere maastikke. Kuigi liikil on horisontaalsed oksad, on veerised varustatud tugevate vertikaalsete akendega nii suurte kui ka väikeste maastikukujunduste jaoks ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede vastupidavuses...\nItaalia küpsis lisab maastikule vertikaalse rõhu.\nPäritolu Lõuna-Euroopasse, ida-aasilises Itaalia küpressimas (Cupressus sempervirens) tulpdiagrammid, mis annavad Vahemere maastikke. Kuigi sellel liikil on horisontaalsed oksad, on sambaldistega sorteeritud tugevaid vertikaalseid rõhuaspektid nii suurte kui ka väikeste maastikukujunduste jaoks Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede kõvenemise tsoonides 8a kuni 10b. Vahemaa istutamine sõltub teie disainist, tihedamate vahemaade jaoks maandamiseks või piiramiseks ja näidiste rühmituste suuremate vahemaade jaoks.\nTeatud Itaalia cypressi sortid kasvavad nii pikk kui 60 jalga, levib 5-10 jalga. Cupressus sempervirens "Stricta" ja Cupressus sempervirens "Glauca" kasvavad kitsa harjumusega, laienevad kuni 10 meetri ulatuses. Paigutage need puud rohkem kui 10 meetri kaugusele, et neid lahkuks täiskasvanutel, näiteks proovide rühmitustes, või ametliku alleeli rida Itaalia küpressimassi kohta mõlemal küljel sõidutee või kõnniteed. Lähedal asuvad vaheajad võimaldavad puud puudutada üksteist ja kujundada täispikkuses täispikkuses täisväärtuslikku aia. Jätke rohkem kui poole puu küpse laiusest eemal ehitist, sõiduteele, kõnniteele või muule struktuurile, et anda sellele palju ruumi ja vältida liikluse häirimist.\nItaaliast pärit tsüpressi kasvavad suured sortid asetsevad nii palju kui 3 jalga aastas, kuid aeglasem kasvav Cupressus sempervirens "Tiny Tower" ulatub 10 meetri kõrguseni ja levib 2 jalga kümne aasta jooksul. Itaalia küpressi lehed on skaalalised ja moodustavad hõbesegu tihedalt pakitud pihustid. Itaaliast pärit küpsisemännisalvestis annab sügisel 1- kuni 1 1/2-tollise pruuni, külviseemne, koonusarnase puuvilja. Lisaks tumerohelisele ja sinistlillale lehtedele on Itaalia kypressi saadaval ka kuldse lehestikuga. Cupressus sempervirens "Swane's Golden" on kollane lehed ja kasvab kuni 20 jalga pikk ja 3 jalga leviku.\nKui ta on istutatud oma vastupidavuse tsoonis täis päikese või osalise varjundiga, kasvab Itaalia küpressus mitmesuguste pinnase - savi, liivasi või liiva -, mis on väga leeliseline väga happeline. Itaalia küpsis kasvab kõige paremini hästi kuivendatud pinnasesse ja on taluv põuda ja sugo. Itaalia kiprisest, kes elab 50 kuni 150 aastat, vajab väga vähe hoolt. Minimaalne lehtede langus muudab selle puu vastuvõetavaks basseinide ja purskkaevude läheduses.\nKui optimaalsed kasvuprognoosid on täidetud, ei satu Itaalia kupris tavaliselt haigusele. Muda tingimused soodustavad Phytophthora juuremädaniku arengut, kuid seda saab vältida, kui istutada Itaalia kuprise hästi kuivendatud pinnasesse ja töödelda pinnast fungitsiidiga, kui valitseb ebatavaliselt märg ilm. Vältige juurekaela puudutamist pinnase või mullaharimisega, mis võib põhjustada juurvarraste ja seenhaigusi. Itaalia pähkel istutatud istutatud puuviljad on tavaliselt vähem haigustele vastuvõtlikud. Kuigi niiskus on kõige sagedasem haiguse põhjus, võivad pikad kuivad perioodid suurendada tundlikkust ämbliklindude (Tetranychus spp.) Suhtes. Niisutage põõsastust ja voolikut, et vältida Itaalia küpressimassi lehestikku, et eemaldada tolm ja katkestada ämbliknäärte nakkused.\nOrhidee Maa Asendaja\nKuidas Istutada Tomateid Plastkile


MIS VÕIB KEELEST VÄLJA JÄTTA VALGE, KOLLANE, PUNANE VÕI MUST - HAMBAARST\nKuju värvus, samuti selle kuju ja tundlikkus võivad mõnel juhul aidata tuvastada haigusi, mis võivad organismi mõjutada, isegi kui pole muid sümptomeid.\nKuid kuna selle värvus võib kergesti seedetrakti tõttu muutuda, ei ole alati lihtne haigus tuvastada ainult keele kaudu. Seega, kui haigus on kahtlustatav, on oluline hoiatada teiste sümptomite suhtes ja konsulteerida üldarstiga vajalike diagnostiliste testide tegemisel ja vajaduse korral asjakohase ravi alustamiseks.\n1. Väga punane keele\nKeel on loomulikult punane, kuid selle värvus võib näiteks intensiivsemaks muutuda näiteks kehatemperatuuri tõusust, mistõttu võib see olla märgiks mõnele infektsioonile või põletikule kehas. Nendel juhtudel ilmnevad tavaliselt muud sümptomid nagu palavik, üldine halb enesetunne ja lihasvalu.\nLisaks võib keele punetus olla kehas ka B12-vitamiini puudumise sümptom, kuna see vitamiin on maitsepruunide tervisele väga oluline. Tavaliselt on taimetoitlastel suurem tõenäosus vitamiini vaeguse järele, kuna nende kontsentratsioon on kalajahu ja teiste loomade puhul suurem. Vaadake, millised toidud või toidulisandid peaksid sellistel juhtudel neelama.\n2. Valge keel\nKui keelel on valge naastud, on see tavaliselt selge märk suuõõne kandidoosi kohta, mis juhtub, kui teil on kehv suuhügieen või kui immuunsüsteem on nõrgem. Seega on kandidoosid levinud lastel, eakatel või autoimmuunhaigustega inimestel. Sellistel juhtudel soovitatakse piisavat suuhügieeni ja konsulteerige üldarstiga, et alustada seenevastaste loputusravi, kui sümptomid ei parane. Lisateave suuõõne kandidoosi ravimise kohta.\nJuba siis, kui keelepaber on kahvatu, võib see olla ainult külmetusmärk või näiteks aneemia, mis tavaliselt juhtub organismi raua puudumise tõttu. Sellistel juhtudel, kui keelepõletik jääb kehalt üle 1 nädala ja tekib ülemäärane väsimus, tuleb vereanalüüsi ja aneemia võimalusega konsulteerida üldarstiga. Vaadake, kuidas kodus aneemiat ravida:\n3. Kollane või pruun keel\nTavaliselt pole kollakas või pruunikasvärv märk tõsist probleemi ja enamasti on see tingitud suhuhügieeni vaesusest.\nLisaks on inimesi, kellel on papillad, mis kipuvad kasvama rohkem kui tavaliselt. Sellistel juhtudel võivad papillad tõsta väikesi surnud keele rakke, mis lõpuks muutuvad elustiiliharjumustega, nagu joomine kohvi või suitsetamine, näiteks kollase või pruuni värvi saamine. Need juhtumid ei nõua spetsiifilist ravi, parandades ainult suu intensiivsemat hügieeni.\nAinult harvadel juhtudel võib kollane keelekiri tõendada kollatõbi, kuna esimesed kollakaspruunid on tavaliselt silmad ja isegi nahk. Kõhukinnisus on maksa- või sapipõie probleemide näitaja, seega konsulteerige hepatoloogiga, kui teil selliseid probleeme kahtlustatakse. Vaadake sümptomite loendit, mis võivad näidata maksaprobleeme.\nLilla keel on tavaliselt märk kehakaalu langusest keelele, kuid see juhtub tavaliselt ainult pärast tugevat traumat piirkonnas, nagu keele hammustamine. Seega põhjustab lilla keelt ka tavaliselt piirkonna tugevat valu, paistetust ja raskusi rääkimise või söömisega.\nSellistel juhtudel võib see aidata umbes 30 sekundit paigutada väike pebble ja korrata seda 5 minutit, iga rakenduse vahel 30 sekundi pikkusega. Kui keele värv ei parane 1 nädala jooksul või kui sümptomid halvenevad, peate probleemi tuvastamiseks minema ja alustada sobivat ravi.\n5. Must keel\nMusta keelega kaasneb enamikul juhtudel juuste suurenev tunne keelele, mis on tingitud mõnede inimeste maitsepunaste liigsest kasvust. Kui papillid kasvavad, on suurema tõenäosusega akumuleeruda bakterid ja surnud rakud, mis lõpuks tumedaks aja lõppu. Sellistel juhtudel tuleks säilitada ainult suuline hügieen.\nVäga harvadel juhtudel võib see värvi muutus tekkida ka muudes olukordades, näiteks:\nSigarettide liigne kasutamine;\nKiirgusega vähi raviks;\nMusta tee või kohvi sagedane tarbimine;\nSülje tootmise vähenemine;\nSeetõttu, kui must kuuli ei parane koos suu õige hügieeniga või ilmnevad muud sümptomid, tuleb konsulteerida üldarstiga, et tuvastada põhjus ja algatada kõige sobivam ravi.\nSilte: täidisega tervise retseptid nahahaigused heaolu\nMis võib olla mõru suu ja mida teha\nMida teha, kui piimatoon langeb ja teine võtab sündima\nKodused õiguskaitsevahendid Boca Seca vastu\n5 vihti juuste kadu vältimiseks\nLabirintite võib olla emotsionaalne\nMis on pulmonaarne ateltektaas ja kuidas seda ravida\nÕunamahl ja kummel rahulikuks\nMammograafia tulemuste tõlgendamine\nMis on lupus-nefriit ja kuidas seda ravida\nKuidas toit võib autismi parandada\nMis võib põhjustada südamepöiale ja kuidas seda ravida\nToidust pärssivad toidud\nKas Alzheimeri tõbi?\nKuju värvus, samuti selle kuju ja tundlikkus võivad mõnel juhul aidata tuvastada haigusi, mis võivad organismi mõjutada, isegi kui pole muid sümptomeid. Kuid kuna selle värvus võib kergesti seedetrakti tõttu muutuda, ei ole alati lihtne haigus tuvastada ainult keele kaudu. Seega, kui haigus on kahtlustatav, on oluline hoiatada teiste sümptomite suhtes ja konsulteerida üldarstiga vajalike diagnostiliste testide tegemisel ja vajaduse korral asjakohase ravi alustamiseks. 1. Väga p\nKasahu ja retseptid linnustiku kohta\nTea, millal on meeste viljakuperiood\nAmarelão - usside põhjustatud haigused\nMis on rubella ja veel 7 tavalist küsimust\n3D ja 4D ultraheli näitavad lapse nägu ja tuvastavad haigused\n5 harjutust vanuritele kodus teha\nMis võib olla valu keele, suu ja kõri puhul\nCopyright 2020 https://www.ahealthportal.me Kuidas haigusi keele värvi järgi identifitseerida


Mukarnas Spa Resort, Incekum, Antalya, Türgi - Hotellikirjeldus - Reisibüroo Reisiekspert\nMukarnas Spa Resort 5* - Türgi, Antalya, Incekum\nMukarnas Spa Resort - Paketireiside hinnad alates 419 €\nAlanya: 43 km\nBelek: 76 km\nIncekum: 11 km\nKemer: 128 km\nAntalya Airport: 106 km\nVaata galeriid (31) - Mukarnas Spa Resort, Antalya, Türgi\nKõik hinnas pluss (AP) 419 465 589 709 619 605 625\nKõik hinnas pluss (AP) 465 €\nKõik hinnas pluss (AP) 589 €\nKõik hinnas pluss (AP) 709 €\nKõik hinnas pluss (AP) 619 €\nKõik hinnas pluss (AP) 625 €\nKõik hinnas pluss (AP) 545 589 975 929\nKõik hinnas pluss (AP) 545 €\nKõik hinnas pluss (AP) 975 €\nKõik hinnas pluss (AP) 929 €\nLigikaudu 90 km kaugusel Antalya lennujaamast ja 35 km kaugusel Alanya kuurordist, mere ääres.\nHotell: avatud 2007 aastal, koosneb 5-korruselisest põhihoonest. Kokku on 424 tuba.\nStandard rooms: ~26-28 m², keskkliimaseade, rõdu, dušš/vann, föön, minibaar, seif.\nLarge Standard rooms: ~28-32 m², keskkliimaseade, rõdu, dušš/vann, föön, minibaar, seif.\nJunior suites: ~36 m², keskkliimaseade, rõdu, dušš/vann, föön, minibaar, seif.\nFamily Bunkbed rooms: ~38-43 m², keskkliimaseade, rõdu, dušš/vann, föön, minibaar, seif, narivoodi.\nFamily rooms: ~45-50 m², kahetoaline, keskkliimaseade, rõdu, dušš/vann, föön, minibaar, seif.\ntenniseväljakud ( valgustus pimedal ajal - lisatasu eest);\nHotelli ametlik koduleht: https://www.mukarnashotel.com/en\nAsub 90 km kaugusel Antalya lennujaamast, 35 km Alanyast, 1 km Okurcalarist, mere ääres.\nEhitatud 2007. aastal, viimati renoveeritud 2017. aastal. Üldpindala 30 000 m2, koosneb 5-korruselisest hoonest (75% numbritubadest kas külgmise- või merevaatega):\n335 standard room (neist 4 tuba erivajadustega kliendile, max 3 in., 26–30 m2);\n10 ühetoalist junior suite (max 2+2 in., 40 m2);\n24 luxury standard room (max 3 in., 36 m2);\n49 kahetoalist family suite (2 magamistuba uksega, 2 TV, max 2+3 või 3+2 või 4+1 in., 42–50 m2).\ntürgi saun (hammam) tasuta (2)\nInternet: Wi-Fi, tasuta (aeglane Internet tasuta, kiire lisatasu eest)\nminibaar tasuta (karastusjoogid, õlu - täidetakse igapäevaselt tasuta)\nkonverentsisaalid: 2 (120 kuni 500 inimesele)\nA la carte restoranid: 3 (itaalia, vahemere ja kala - eelbroneerimisel, tasuline)\nGypsophila Holiday Village 4 *\npaketireisid alates 484 €\nConcordia Celes 5 *\npaketireisid alates 442 €


Kruusatee: March 2012\nMa seisan plaadimasina ees ja lasen juba mitmendat korda üht ja sama laulu. On meie lõunasöök ühes maanteeäärses söögikohas Nigeerias. Aasta on 1978.\nSeda laulu pole ma varem kuulnud, aga sel teekonnal, Eesti noortegrupi esimesel reisil Nigeeriasse, tundub, et see on väga populaarne, kõlab igal pool, kus käime: tantsuklubides, restoranides, lihtsalt tänaval. Jääbki minus kõlama, aga kui reis lõpeb, siis ei kuule ma seda enam kunagi kusagil.\nRefrään on mind kummitanud aastakümneid. Pealkirja ei teadnud, esitajat ei teadnud. NLiidu raadiojaamades, ka Eestis seda ei mängitud. Aga refrääni algussõnad olid mul valesti meeles, seepärast ei leidnud ma seda laulu varem kui eile. Ja ta kõlab mu jaoks ikka niisama lummavalt.\nMary MacGregor "Torn Between Two Lovers" (1976).\nTeemad: Mõtisklus, Muusika, Nostalgia, Reisid, Video\nUue kevade sünnipäeva peaks täna ehk mõne rõõmsalt lillelise pildiga tähistama, aga mul on veel blogisse panemata meenutus, millisena Veenus ja Jupiter tänavu talve lõpus taevalaotusest paistsid ja kui lähedal nad teineteisele olid. See üsna pime pilt on tehtud 14. märtsil veidi enne kella 10 õhtul.\nMu blogid on mõnevõrra unarusse jäänud, sest vabakutselisena pean siis tööd tegema, kui tööd on, ja pikkade tekstide toimetamisega seoses kasutan arvutit niigi palju, järelikult tuleb teha valikuid, et silmadel liiga suurt koormust poleks. Raamat, millega tegelen ja mille pealkirja ei saa siia praegu panna, on päris huvitav. Sellest, miks inimkond kogu aeg lollimaks läheb ja miks tunded mõistust varjutavad. Küllap püüab autor ka leida rohtu, mis avitaks, aga nii kaugele pole ma toimetamisega veel jõudnud.\nMinu foto, märts 2012.\nUnistusi on raske luua, aga kerge hävitada\nKui ma natuke enne õpetajate streiki Seth Godini blogist leidsin lingi tema uuele (tasuta) e-raamatule - manifestile "Stop Stealing Dreams", mõtlesin, et kirjutan sellest pärast lugemist pikemalt. Mõeldud küll eelkõige USAs haridusega tegelejatele, sisaldab see olulist ka meie kooliteemalise kirja- ja mõttevara täiendamiseks. Aga mu kirjutamissoovi jõudis ennetada ühe nutika noormehe ülevaade samast raamatust siin.\nNüüd siis soovitan mõlemat - nii Seth Godini lühikest raamatut kui ka viidatud blogisse pandud ülevaadet. Ja soovin head kaasamõtlemist nendega sellest, milleks on kooli vaja, kuidas on kool läbi aastasadade muutunud, mis on peamine, mille poole õpetamisel tuleks pöörduda, mida kooliharidusega taotletakse, missugune peaks olema õpetaja. Sellest, et unistusi on raske luua, aga kerge hävitada.\nKonservatiivsus koolisüsteemis võis hea olla, aga riskijulgus ning soov uuega kaasa minna on praegusajal olulisemad. Kuulekate käsutäitjate asemel tuleb kasvatada loojaid. Lapsi tuleb õpetada liidriteks ja huvitavaid probleeme lahendama. Siis ehk ei juhtu nii, nagu praegu, mil (USA näitel) keskkooli lõpetavatest tütarlastest enamik ei soovigi kellekski muuks, kui mõne kuulsa laulja või näitleja sekretäriks või abiks, nagu oleks see nende unistuste tipp. Siis ehk ei juhtu nii, et kooliajal kohustuslikku kirjandust vastutahtmist lugenud õpilastest 58 protsenti pärast kooli lõpetamist ei taha raamatuid kätte võttagi.\nSeth Godin on oma manifestis põhjalikult arvestanud asjaoluga, et üha enam õpetamist ja õppimist vajab kaasajastamist ning kolib või vähemasti peaks kolima internetti; et enam pole vaja õpetajat kui elavat ettekandjat, vaid õpetajat kui tiivustajat, juhendajat, abistajat, unistama ja riskijulgust omandama panijat.\nIllustratsiooniks on seekord Seth Godini manifesti viimane, 132. punkt:\nTeemad: Blogid, Kirjandus, Kultuur, Tarkused, Ühiskond\nPäris naljakas on ennast tagasi mõelda viiendasse või kuuendasse klassi, mil kehalise kasvatuse õpetaja minuga suusatundides hädas oli. Enamik Nõmme tüdrukuid käis ju suusatrennis ja nõnda olid nemad kõvad ässad. Mina olin sageli haige, trenn ei tulnud kõne allagi ja minu suusatamine oli rohkem liuglemine sagedaste peatustega.\nNende peatuste ajal vaatasin loodust, pikalt ja kaua: lume kukkumist okstelt, lume eri varjundeid, mände Mustamäe nõlvadel. Ja siis suusatundide ajal, kui enamik klassi tüdrukutest hea hinde nimel kõvasti pingutas, olin mina ikka see viimane ja vahtimajääja.\nKord sõitsime kehkatunnis oma tavalist teed Hiiult Nõmmele ja tagasi. Minul õnnestus taas viimaseks jääda ja, vähe sellest, jäin jälle vahtima - Mustamäe nõlvalt oli nii tore kaugusesse vaadata, sest suuri maju ju polnud siis veel ees.\nEi adunud, et aega oli väga palju kulunud. Järsku koputas meie klassi parim suusatüdruk mulle õlale, et õpetaja saatnud ta mulle järele, sest neil hakanud kooli juures oodates hirm, et minuga on midagi juhtunud. Leal tuli seekord peaaegu et kaks korda Hiiult Nõmmele sõita, aga tagasitee läks tal kiiresti: tema jõudis kohale järgmise koolitunni alguseks, mina lõpuks.\nSestpeale hakkasin end äpuna tundes suusatundidest viilima ja õpetajal jäi mulje, et ega see ala mulle kuigi palju meeldigi. Aga omaette või sõbrannadega käisin ikka suusasõitudel ning keskkooli ajal ma enam niimoodi ei liuelnud, vaid nautisin sõidu kiirust ja rütmi. Harku metsas murdsin kord ühel laskumisel suusa, siis oli koju Nõmmele päris pikk ja libe jalgsimatk. Aga sain uued suusad ja tegin uusi sõite. vahel üksi, mõnikord teiste seltsis ja kavalerid ei kurtnud, et ma edasi ei saa ja vahtima jään.\nKui mul endal juba väike suusasõiduhuviline kasvamas oli, siis viisin ta Hiiu staadioni nõlvadele, kus lapsi mäest laskuma õpetati. Kuni tema treeneri juures õppis, tegin mina mõne ringi Glehni pargis. Kord sõitis mulle vastu mu kunagine kehalise kasvatuse õpetaja, kes mulle väga üllatunult ütles, et olen üks väheseid tema õpilasi, kellega ta on pärast kooli suusaradadel kohtunud. Et vahtimajääjast asja sai, tegi õpetajale rõõmu.\nNüüd pole ma hästi palju aastaid enam suusatanud. Suusad on kallid, puusuuskadega vist enam keegi ei sõidagi, vanadel suuskadel on sidemed katki ja ega vanad suusasaapadki enam sõita kannataks. Ei tea, kas kondinõrkus enam suusatada lubakski. Paaril viimasel lumerohkel talvel olen aga suusatamise järele igatsust tundnud küll.\nTeemad: Mõtisklus, Nõmme, Nostalgia, Tervis\nPomm sinu taldrikul!\nTÄIENDUS: Seda filmi ei saa enam tasuta vaadata, aga jätan selle postituse esialgse teksti siiski üles lihtsalt meenutuseks.\nSellelt lingilt saab kuni 3. märtsini 2012 filmitootjate loal tasuta ja täispikkuses (1:10) vaadata uut dokfilmi "FRESH" (New Paradigm on Local Food / Fresh Food) toidutootmisest (suur)tööstusliku põllumajanduse teel või tervislikumalt ja loodushoidlikumalt. Samuti saab sealt lugeda selle USA tõsielufilmi kohta lähemalt.\nHOIATUS!: Filmis on kohati väga masendavaid kaadreid, haledasüdamelistele ei soovitaks.\nTeemad: Ekraan, Loodus, Loomad, Teade, Tervis, Ühiskond


20-08-2019, 11:53 AM\nEi tea TZ-ist midagi, aga detailid mootori sees peaks ikkagi õlised olema. Siin oleks nagu kõrbenud või brake cleaneriga enne pildistamist üle lastud. Jääb mulje, et õli viga ei olnud, teda polnud üldse kohalgi tol päeval. (viimast lauset ärge üks-ühele võtke. Nii igaks juhuks mainisin)\n20-08-2019, 15:00 PM\n(20-08-2019, 11:53 AM)Wiki432 Kirjutas: Ei tea TZ-ist midagi, aga detailid mootori sees peaks ikkagi õlised olema. Siin oleks nagu kõrbenud või brake cleaneriga enne pildistamist üle lastud. Jääb mulje, et õli viga ei olnud, teda polnud üldse kohalgi tol päeval. (viimast lauset ärge üks-ühele võtke. Nii igaks juhuks mainisin)\nPilt on tõesti selline nagu poleks seal õli olnudki sest ka vända põsed on kuivad ja ilmselt oli ka silinder ja kolb õlist kuiv.\nÕlitus aga on selle mootori murekoht sest tegu kahetaktilise mootoriga kus õlipump on väga väikse tootlikusega ja teine osa pumbast pumpab õli karterist tagasi õlimahutisse.\nProbleem aga on selles, et pumbad on väga väikese tootlikusega ehk silmajärgi ehk kuupsentimeeter õli minutis antakse mootorisse ja tagasi suudetakse ehk poole rohkem pumbata.\nPump ise on aga kolbpump, kus puuduvad klapid ja nende otstarvet täidab pöörlev kolb milles on väljalõige mis satub imiava kohale kui kolb üles liigub ja suruava kohale kui ta alla liigub.\nAlla surutakse teda ajamihammasratta peal oleva ekstsentrikuga, millele toetub polt millest saab pumba kolvikäiku ja seega ka tootlikust reguleerida kuid üles peab ta tulema vedru jõul.\nProbleem hakkab juba siis, kui kolvi vahele satub võõrkeha mis takistab kolvil üles tulemist ja juba ongi mootor kas täiesti ilma õlita või saab vähem õli kui peaks.\nTeine probleem on ajamihammasratta kolvi otsa pressimisel vale asend, kus näiteks imiava avatakse liiga lühikeseks ajaks et vedru jõuaks kolvialuse ruumi õliga täita.\nOn ka võimalik õlikanalite puurimisel eksimine ja siis on ka pumba tootlikus madal.\nKõige selle jama korrigeerimiseks on pumbal kaks reguleerimiskruvi, millest reguleeritakse välja kindel õlihulk 10 pöördele, mis on kirjas kasutusjuhendis nii karterisse antavale kui sealt võetavale õlile.\nNiisama keelab kasutusjuhend selle mootori kasutamise alla -5c just sellel põhjusel, et kolb ei jõua paksu õliga üles tulla ja mootor käib õlita.\nKeda teema lähemalt huvitab siis siin näeb millest pump koosneb.\n20-08-2019, 15:59 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 20-08-2019, 17:19 PM ja muutjaks oli ttkt.)\nMuu sisu ja seinad olid ikkagi õlised, sh silinder ja kolb. Kuiv oli vaid kinni jäänud koht - kuumaks läinud ja õli ära kärsatanud?\nKas piisavalt õline oli vot seda ei oska hinnata.\nEdasine vaatepilt juba selline:\nIlmselt siis mingil põhjusel separaator puruks läinud ja rulle välja suruma hakanud ja sellest ka seibi ära söönud ja kõige selle käigus ka selle õli sealt kuumaga lokaalselt ära kärsatanud.(?) Kas laager juba kokku pannes vigane oli ja eelmise kinni kiilumise tulemusena kannatada saanud ei tea, sest keps käis vabalt ja rohkem ei kontrollinud. Eelnevalt oli see laager vaid paar tundi töötanud...\n20-08-2019, 19:10 PM\nVaadates seda hermeetiku hulka pole ka ime,et kinni jooksis.\n20-08-2019, 20:45 PM\n(20-08-2019, 15:59 PM)ttkt Kirjutas: Muu sisu ja seinad olid ikkagi õlised, sh silinder ja kolb. Kuiv oli vaid kinni jäänud koht - kuumaks läinud ja õli ära kärsatanud?\nOlen sellist pilti näinud nii korda kolmkümmend neid mootoreid remontida aidates. Tüüpviga, seal on koos pronks ja teras ja määrimise suhtes kõige nõudlikum koht. Eespool kirjutatud pikki jutte lühikeseks seletades: õlipump küll, aga mitte tavaline, surveõlituspump. Tegemist on lubrikaatorsüsteemõlitusega kuiva karteriga mootoriga. Ei pea seest paksult õline olema. Nimetatud süsteem vajab eri klassi õli - vana GOST'i järgi E -klassi tähisega. Ise kasutan ADNOC õli mida Eestist enam osta ei saa. Kamaz õli määrimisomadused ei ole piisavad. Kahetaktiliste laevadiislite õlid on liiga paksud ja osta saab neid ka vaid tünnikaupa. Kui õnnestub leida mingi õli mis sobib kahetaktilistele Detroit Diesel'itele siis seda võib kasutada. Ei tohi kasutada sünteetilist õli; õli liig mis satub kolvi peale peab ära põlema ja sünt ei põle vaid tossab. Peale mootori remonti EI SAA lihtsalt õli mootori mahutisse valada ja ta käima panna, sest puudub õlisurve ja võtab minuteid, enne kui lubrikaatorpump jõuab torud täita ja mootor hakkab õli saama. Peale remonti tuleb mootorit vändaga või kasvõi trelliga mõni tuhat pööret ringi ajada et õli jõuaks kohale (eelsüüteküünal väljas). Enne ringiajamist ja käivitamist tuleb kindlasti ka kolvi peale 3-5ml õli valada.\nKui nüüd lahti võttes on näha, et pronks on väntvõlli peale laiali määritud, siis tuleb uus väntvõll osta.\nHoiatus traktorit mitte alla -5C kasutada tuli sellest et algne tshehhide õli oli monoviskoosne ja miinustemperatuuridel hangus.\nVaruosadest, KRK Mõigu OÜ on minu teada likvideerimisel.\n(Seda postitust muudeti viimati: 21-08-2019, 11:07 AM ja muutjaks oli hundu615.)\nMina olen ka tuliuue õlipuba seest õli täis valanud ja ringi ajand näpu vahel,siis filter täis jne.Siis käiates tuleb tiba kiiremini õlisurve ülesse kui kuivalt kõik kokku laduda.Autoexpert pakub ka spetsiaalset määret mootori kokku ladumisel saalte ja liugpindade vahele,meie kasutame seda.Selle pronks seibi võiks asendada teras liugseibiga olen neid saanud andry oü-st.\n23-08-2019, 19:19 PM\n(21-08-2019, 11:07 AM)hundu615 Kirjutas: Mina olen ka tuliuue õlipuba seest õli täis valanud ja ringi ajand näpu vahel,siis filter täis jne.Siis käiates tuleb tiba kiiremini õlisurve ülesse kui kuivalt kõik kokku laduda.Autoexpert pakub ka spetsiaalset määret mootori kokku ladumisel saalte ja liugpindade vahele,meie kasutame seda.Selle pronks seibi võiks asendada teras liugseibiga olen neid saanud andry oü-st.\nFiltrist käib läbi karteri kuivendamisel väljaimetud, kolvi-kepsu pealt tilkunud õli, mitte see mis mootorisse läheb, kui just ei ole õlitorusid valesti pandud - saab panna küll. Kuna kepsulaagri rullide separaator on pronksist siis jätaks ise seibid ka pronksist.


Venemaa kui päästerõngas\n13. detsember 2011 kell 4:06\nKui Rootsis ja Soomes on nõudlus ja tellimused vähenemas, siis Venemaa on nüüd tõusnud kohe Soome kannule Eesti suuruselt teiseks ekspordipartneriks.\nVenemaaga kauplemine kasvas suuremaks ärist Rootsiga, kuhu aastaga vähenes eksport 16 protsenti. Soome ja Rootsi on aastaid olnud Eesti ettevõtjate ekspordi sihtriigid nr 1 ja nr 2. Põhjamaade majandus on mõjutanud Lõuna-Euroopa finantskriisi jätkumine ja Prantsusmaa-Saksamaa majanduskasvude märgatav aeglustumine. Soome ja Rootsi majandused sõltuvad nagu Eestigi suuresti ekspordist ning nende ekspordinõudluse vähenemine on endaga kaasa toonud ka kasvumäärade aeglustumise Eestis.\nTööandjate keskliidu volikogu juht, mööblitööstuse Standard omanik Enn Veskimägi ütles, et Venemaa ekspordi kiire kasv on kindlasti seotud kogu Eesti ekspordi kasvuga ja laiemalt positiivne. Kuid Venemaal on Eesti ettevõtjad saanud kõrvetada, äkki peaksime olema kuidagi ettevaatlikumad?\n"Aga millisel turul ei oleks saadud kõrvetada! Ma küll ei näe Venemaa turu kasvus mingit ohtu Eestile või Eesti ettevõtjatele. Pigem on praegu nii, et Euroopa suunal lepingute mahtusid ja tellimusi vähendatakse," rääkis Veskimägi. Ka tema juhitud mööblivabrik Standard teeb Venemaale töid - läbi Euroopa rahvusvaheliste hotellikettide.\nEesti peaminister Andrus Ansip on välja öelnud, et Eesti eksport Venemaale peaks jääma kuskile 10 protsendini koguekspordist, sest muidu tekib Eestil oht jääda Vene turust liigsesse sõltuvusse.\n"Paljud Euroopa riigid peavad Venemaa suurt turgu strateegiliselt tähtsaks ja seda enam, et sel nädalal kirjutatakse alla Venemaa WTO-ga ühinemise leping.Kõik üritavad minna Vene turule, miks siis mitte meie?," rääkis Veskimägi.\n"Majanduslangust järgmisteks aastateks prognoosib nii Soome kui Rootsi. Seega mahtude säilitamise mõttes on laiem eksporiturgude valik otsene ettevõtjate huvi. Eks ettevõtjad peavad ise jälgima, et nad liigselt ühele turule ei keskenduks.""Oleme andnud üldisesse ekspordikasvu hea osa," ütles Liviko juhataja Janek Kalvi. "Venemaa on meile üks olulisemaid sihtkohti juba mitu aastat, ta on fookuses ja meil on seal väga hea koostööpartner."\nKalvi sõnas, et Liviko eksport Venemaale on tänavu kasvanud 15 protsenti, aga suur kasv oli ka juba eelmisel aastal - koguni 26 protsenti. Üldse annab müük Venemaale alkoholitootja käibest viiendiku.\nLiviko toodangud ei leia poelettidest mitte ainult Vene suurlinnadest, vaid ka oblastitest, piirialadelt. "Müüme seal Vana Tallinnat nii nagu seda siin tuntakse ja väga hästi läheb ka Viru Valge müük, mis on Vene kõige suurema kaubaketi toodete listis," sõnas ta. "Eesti viina osatakse seal hinnata. Rõõmustab ka see, et meie toodete Venemaa edu taga pole mitte nende odav hind, vaid me müüme seal kvaliteeti, premiumbrändi."\nAastaid Venemaaga äri ajanud E-Piima juht Jaanus Murakas ütles, et tänavu tuleb müük Venemaale natuke väiksem kui eelmisel aastal. Põhjuseks asjaolu, et tänavu müüakse peamiselt juustu ning vähem piimapulbrit ja võid. Põhjuseks ikka hind, mõttekam on müüa kallimat toodet ehk juustu. Murakas rääkis, et juustu müüakse Venemaal lõpptarbijale ning "Eesti" sildi all, sest venelased mäletavad Eestit kui riiki, kus tehakse häid piimatooteid ja head juustu. "Oma brändi tegemine Venemaal on meie jaoks rahaliselt ülejõukäiv, miljoni euroga reklaamirahale ei tee seal veel midagi ära," rääkis Murakas.\nEhituskeemia müüja Henkel Makroflex saab suure osa käibest just Venemaa turult. Ettevõtte juht Sirje Aal ütles, et Venemaal läheb stabiilselt hästi, erilist hüpet aga tänavu ei ole olnud. "Meil on seal väga pikaajalised kliendid ja Vene turg on meile alati olnud väga oluline," sõnas ta. "Eks tururiske hindab iga ettevõte ise, kindlasti on Vene turul alustajate positsioon hoopis midagi muud kui seal juba pikka aega tegutsenud ettevõttel."\nSaku Õlletehas alustas Venemaale eksporti aasta tagasi ja praegu annab müük Peterburi kandis ettevõtte ekspordikäibest 2 protsenti. "Seda pole palju, aga me saadame sinna stabiilseid koguseid ja teeme sellel suunal tööd," ütles ettevõtte juht Margus Kastein. "Venemaa kaubandus on selline, et kui sind pole ketis sees, siis sind pole olemaski."\nKastein ütles, et müük Venemaale on praegu Saku õlletehase enda ambitsioon ning turule trügitakse Saku Originaali, Rocki, Dublini ja Kissi siidriga.\nAutor: Kristina Traks, Anne Oja\n2. jaanuar 2012 kell 12:22\n"Venemaa ekspordi piiramine on imelik"\nTransiidiekspert Raivo Vare peab poliitik Kalev Lillo üleskutset Venemaa-suunalist eksporti piirata imelikuks.\n14. detsember 2011 kell 5:04\nAsekantsler: ohtlik on Soome ja Rootsi suur osa Eestile ekspordis\nEestile on pigem ohtlik see, et Rootsi ja Soome osakaal kogu Eesti ekspordist on kokku 28 protsenti, mitte see, et Venemaa-suunaline eksport on tõusnud 14%ni, ütles majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi asekantsler Ahti Kuningas.\n14. detsember 2011 kell 5:46\nAvaron: pole probleemi, kui eksport Venemaale kasvab\nKaubandussidemed WTOsse astuva Venemaaga tähendavad suuremat kasumipotentsiaali, kommenteeris Venemaa-suunalise ekspordi osakaalu kasvu Avaroni juhtivpartner Kristel Kivinurm-Priisalm.\n13. detsember 2011 kell 15:44\nHololei: Venemaa-ekspordi kasv on igal juhul hea märk\nEuroopa transpordivoliniku Siim Kallase kabineti juhi Henrik Hololei sõnul on Venemaa-ekspordi kasv igal juhul hea märk, sest eksport euroliidu riikidesse võib majandussurutise tõttu väheneda.


Efectiv Whey 2kg Protein Jelly Tasuta\nLaske enda kujutlusvõimel lennata ja valmistage oma lemmik suure valgusisaldusega zelee maius. Iga kord, kui soovite midagi magusat süüa, siis see želee on populaarsete maiustuste täiuslik ja madala kalorsusega asendus. Selle maitse toob lapsepõlve mälestusi meelde ja seda saate süüa tundmata hirmu ja ebamugavust kehakaalu pärast!\nSoovitatav kasutamine: valage 70 g pulbrit 250 ml sooja (kuid mitte kuuma) vette või piima. Segage intensiivselt (mugav šeikeris), kuni pulber on täielikult segunenud,\nlahustunud. Seejärel valage vedelik sobivasse kausi ja asetage külmkappi. Mõne tunni möödudes nautige täiusliku maitset!\nMaitsed --- Palun valige --- Salted Caramel Chocolate Mint\nMaitsed --- Palun valige --- Caramel Raspberry & White Chocolate\nSildid: efectiv, whey, 2kg, , protein, jelly, tasuta


Tänu Euroopa Majanduspiirkonna toetustele Eesti sai põhjalikult uurida Soome lahe merepõhja\nTALLINN, 8. märts — Sputnik. Eelarveperioodil 2009-2014 rahastasid Norra, Island ja Liechtenstein Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) toetuste raames 6,9 miljoni euroga 13 erinevat keskkonnavaldkonna projekti, teatas keskkonnaministeeriumi pressiteenistus.\n„Tänu Euroopa Majanduspiirkonna toetustele oleme saanud põhjalikult uurida Soome lahe merepõhja, mere- ja rannikualade elupaikasid ja kliimamuutustega kaasnevaid mõjusid. Uuringutest saadud andmetele tuginedes koostati seiremetoodikaid ja riiklikke arengukavasid, mis on vajalikud selleks, et keskkonda kaitsta ja head keskkonnaseisundit säilitada," märkis keskkonnaminister Marko Pomerants.\nKeskkonnaministeeriumi koostatud programmi „Integreeritud sise- ja mereveekogude korraldus" raames rahastati kokku 13 projekti. Projektide tulemusel valmisid näiteks Eesti merestrateegia, riiklik kliimamuutuste mõjuga kohanemise arengukava, vee andmestiku töötlemise mudel ning paranes ruumiandmete kvaliteet ja kättesaadavus.\nRahastamisperioodil 2009-2014 oli Euroopa Majanduspiirkonna toetuste raames Norra, Islandi ja Liechtensteini netotoetus Eestile 21,275 miljonit eurot, millest 6,9 miljonit eurot suunati otseselt keskkonnaprojektide rakendamiseks. Norra suursaadik Dagfinn Sørli kinnitab, et Norrale on oluline toetada keskkonnakaitse alaseid jõupingutusi meie piirkonnas. „EMP ja Norra toetused on mitte üksnes pakkunud kaasrahastust vajalikele keskkonnaprojektidele Eestis, vaid on võimaldanud ühtlasi ka Eesti ja Norra ekspertidel vahetada parimaid praktikaid," lisas suursaadik.\nuuring, meri, Keskkonnaministeerium, EMP, Marko Pomerants, Soome laht, Liechtenstein, Island, Norra


Rahvuslane: INTERVJUU | Mart Helme: „Praegune valitsus peab oluliseks perekonda, kodumaad, rahvust ja keelt“\nkolmapäev, 20. mai 2020\nINTERVJUU | Mart Helme: „Praegune valitsus peab oluliseks perekonda, kodumaad, rahvust ja keelt“\n„Kui Reformierakonna ajal juhtisid ametnikud riiki tulenevalt eurodirektiividest ja eurokokkulepetest, siis nüüd on poliitiline suunis tõlgendada ja käsitleda kõike Euroopast tulevat Eesti huvides,“ ütleb EKRE esimees ja siseminister Mart Helme.\nIntervjuus kõneleb Helme, milliseid esimese valitsemisaasta saavutusi peab ta kõige märkimisväärsemateks, miks mõnede valimislubaduste elluviimine võtab aega ning mida riik koroonakriisist õppima peaks.\nEKRE, Keskerakonna ja Isamaa valitsus on olnud ametis veidi üle aasta. Mis on muutunud võrreldes eelmiste valitsustega?\nErinevus on tohutu. Reformierakonna ja sotside valitsused ajasid globalistlikku ja liberaalset poliitikat, mille eesmärk oli rahvusriikluse samm-sammuline likvideerimine, väärtuste ja väärtuspõhise käitumise muutmine.\nPraegune valitsus on võtnud kahe konservatiivse osapoole pingutuse tulemusena teistsuguse suuna – peame oluliseks perekonda, kodumaad, rahvust, keelt. Tõsi, me ei ole kogu liberaalse agenda tagasipööramisega suutnud nii kiiresti edasi liikuda kui tahaksime, aga me ilmselgelt liigume. Meie erakond on tõmmanud pidurit abieluinstitutsiooni lammutamisele ja ümberdefineerimisele. Kultuurisõja rindel on hoopis teine atmosfäär.\nAga praktilise poole pealt… ütleksin, et majandusküsimustes on praegune valitsus käitunud väga pragmaatiliselt. Aktsiiside langetamine oli meie valimislubadus ja see on ellu viidud. Alkoholiaktsiisi langetamine tõi meile enne koroonakriisi Soome turistid tagasi, lõppes ära alkoralli Eesti ja Läti vahel, riigieelarvesse hakkas laekuma oluliselt rohkem raha.\nKoroonakriisi ajal langetasime majanduse turgutamiseks ka diisli-, elektri- ja gaasiaktsiisi. Selle tulemusel jääb inimestele rohkem raha kätte ja seda saab kasutada mujal. Sotsialistide ja liberaalide ettekujutuses peaks valitsuse ülesanne olema „lollidelt raha ära võtmine“ ja siis „lollidele jupikaupa tagasi andmine“. Konservatiividel on teistsugune suhtumine. Meie leiame, et inimene on piisavalt arukas ja pragmaatiline, et ise oma rahaga mõistuspäraselt ümber käia. Ja sellepärast jätame me inimesele rohkem raha kätte. Inimene toob oma raha majandusse niikuinii.\nJa veel üks oluline detail, mis väljapoole ei paista. Kui Reformierakonna ajal juhtisid ametnikud riiki tulenevalt igasugustest eurodirektiividest, eurokokkulepetest ja euroraha kasutamise reeglitest, siis nüüd on poliitiline suunis tõlgendada ja käsitleda kõike Euroopast tulevat Eesti huvides.\nMillised valimislubadused on ellu viidud?\nTohutu saavutus on endise maaleluministri Mart Järviku alustatud ja praeguse ministri Arvo Alleri jätkatud „Maale elama!“ programmi finantseerimine ning kriisi ajal sadade miljonite suunamine maaeluga seotud ettevõtete abistamiseks.\nKeskkonnaministeeriumis oleme liikunud üha rohkem pragmaatilise ja mitte-ideologiseeritud keskkonnatingimuste parandamise ja looduskaitse poole. Varasem sotsialistlik roheagenda, mida fanfaaride saatel edendati, ei andnud mingit tulemust ei puhta vee, ei puhta õhu ega üleüldse puhtama keskkonna näol. Nüüdne keskkonnaminister Rene Kokk teeb oma tööd rahulikult, pildile trügimata, vastutustundlikult ja tulemuslikult.\nVäga suur saavutus on see, et hiljuti võttis valitsus vastu otsuse vabastada tulumaksust erametsaomanike metsamüügist saadud tulu. Siiani oli see tulumaksuga maksustatud ja paljudele metsaomanikele tekitas see peaaegu vältimatu olukorra, kus metsa müüdi koos maaga. Nüüd tasub metsa müüa eraldi ja maa jätta endale. Sinna saab istutada uue metsa, et ka lapsed ja lapselapsed maa omanikena saaksid sellest metsast tulu. Selle muutusega oleme hakanud pidurdama maa sattumist välismaiste ettevõtete kätte. Eestlane peab olema peremees omal maal.\nRahandusministeeriumi haldusalast mainisin suure saavutusena aktsiisilangetusi, aga tegelikult on ka koroonakriisi-aegne lisaeelarve väga põhjalike ja Eesti majandusele kasulike otsuste tulemus.\nIT-ministri haldusalas jätkub töö eesmärgiga likvideerida enne kohalike omavalitsuste valimisi e-valimistega seotud kitsaskohad. Uus väliskaubandus- ja IT-minister Raul Siem jätkab sealt, kust tublit tööd teinud endine minister Kert Kingo sügisel pooleli jäi. Kert viis läbi väga põhjaliku auditi seoses e-valimistega. Vahepeal selle auditiga kahjuks praktiliselt ei tegeletud.\nMis puutub siseministeeriumi haldusalasse, siis on hea meel, et õnnestus tõsta politseinike, päästjate ja teiste rindetöötajate palka. Alustatud on üle 40 objekti – päästekomandode, kordonite, politseijaoskondade – remondi- ja ehitustöid. Rindetöötajate töötingimused on oluliselt paranenud või paranemas.\nKatuse alla on jõudmas sisekaitse reservi loomisega seotud tegevused. Jaanipäevaks on esimesed rühmavõitlejad olemas ja alustavad väljaõppega.\nMai teisel nädalal kirjutasime alla kagupiiri füüsilise väljaehitamise esimesele lepingule. Esimesed 23,5 km lähevad ehitusse, ehitatakse välja tara, teenindusteed, lisaks veel droonid, kaamerad, muud alarmsüsteemid. 2023. aastaks tahame olla sealmaal, et kagupiiril on valdavas osas infrastruktuur rajatud ja et selle piirilõigu valvamisel näeksime uut kvaliteeti.\nMaikuus alustame ka politsei- ja piirivalveametis eraldiseisva struktuuri ja omaette eelarvega piirivalve loomist.\nOleme aktiivselt tegelenud ka rändeküsimustega. Kuigi meil pole õnnestunud koalitsioonipartnerite blokeeringutest päris läbi murda, on olemas kõik vajalikud eelnõud, et võtta parema kontrolli alla nii tööränne, õpiränne kui ka igasugune muu ränne.\nKaugel on otsedemokraatia seadustamine?\nOtsedemokraatia pakett on edenenud oodatust mõnevõrra aeglasemalt. Esiteks ei suhtu meie koalitsioonipartnerid sellesse erilise entusiasmiga, ehkki koalitsioonilepingus see on ja ignoreerida nad seda ei saa. Teine asi on see, et koroonakriis lõi kaardid täiesti segamini. See võtab ära jõu tegeleda intensiivselt muude teemadega.\nAga kindlasti me rahvaalgatuse ja rahvahääletuse küsimustega jätkame. Riigikogus tegelevad nende teemaga aktiivselt Jaak Valge, Leo Kunnas ja Paul Puustusmaa. Tahame kohaliku omavalitsuste valimistel küsida rahva käest, kas abielu peaks olema mehe ja naise vaheline liit ja kas see peaks olema määratletud Eesti põhiseaduses. See on kultuurisõja tingimustes põhimõtteline samm, mille elluviimise nimel me jätkame võitlust.\nMis saab Rail Balticust?\nKoalitsioonilepingus on kokku lepitud, et kui Euroopa Liidu rahastus jääb alla 81% objekti kogumaksumusest, siis tuleb Rail Balticu projekt peatada. Kui maksumus tuleb üle 81%, siis jätkab EKRE võitlust selle nimel, et Rail Baltic ei tuleks Eestit poolitavale trassile – ja see on Eesti siseasi ega puuduta rahastamist –, vaid rajataks põhiosas praegusele Tallinna-Pärnu trassile ja Pärnust edasi Riia suunas uuele trassile.\nPaljud tahavad muutusi nüüd ja kohe. Miks võtavad poliitiliste otsused aega?\nPõhjuseid on palju. Esiteks on meil kolmest osapoolest koosnev koalitsioon, mis tähendab, et enne, kui midagi saab ellu viia, tuleb jõuda kokkuleppele. Ka Isamaa ja Keskerakond ei saa ju kõike, mida nad tahavad, võtame või Keskerakonna kodakondsuse ja venekeelse hariduse teemad.\nMe ei armasta üksteist, aga saame üksteisega hakkama. Ebakonstruktiivne oleks minna laupkokkupõrkesse. Koalitsioonivalitsuses peame arvestama sellega, et me liigume oma asjadega edasi mõnikord kukesammul, aga tähtis on, et me liigume. Kõike soovitut me nagunii ei saa, aga teeme niipalju kui suudame.\nViimased kaks kuud on valitsus keskendunud koroonakriisiga võitlemisele. Kuidas sellel rindel läheb?\nEks see kriis algas Hiinas juba eelmise aasta lõpukuudel ja siis tundus, et meid see ei puuduta. Igasugu SARS-id ja MERS-id ja muud tõved on Aasias varemgi levinud. Aga kui haigus hakkas Eestile ligemale tulema ning Itaaliast ja teistest eestlaste seas populaarsetest riikidest said haiguskolded, muutus teema aktuaalseks ka meil.\nKui haigus kohale jõudis, puhkes vaidlus põhimõttelisel teemal: kas peaksime kehtestama eriolukorra või reageerima kuidagi teistmoodi? Meie erakond oli see, kes nõudis eriolukorra kehtestamist. Meie valitsuspartnerid ei olnud sellest väga vaimustatud, aga Terviseamet ei saanud ilmselgelt olukorraga hakkama ja püüdis valitsust pikalt veenda, et kõik on kontrolli all ja kõigeks ollakse valmis ning et meil on piisavalt varustust, haiglakohti, meedikuid ja testimisvõimalusi. Järk-järgult selgus, et see kõik on bluff ja valitsusele aetakse puru silma – pole maske, kaitsevahendeid ega teste.\nMuide, ka riigisekretär Taimar Peterkop ja õiguskantsler Ülle Madise olid seda meelt, et eriolukorda pole vaja ja kriisi saab juhtida teiste seaduste alusel. Aga pärast pikki ja tuliseid vaidlusi otsustas valitsus eriolukorra kasuks, tehes seda tegelikult viimasel minutil. Vaid seetõttu, et kehtestasime eriolukorra ja karantiini Saaremaal, millest kujunes reformierakondlaste ja Terviseameti vastutustundetu tegevuse tõttu peamine nakkuskolle, oleme saanud haiguse kontrolli alla.\nMündi teine pool on majandus. Julgen öelda, et suuresti tänu sellele, et rahandusministeerium on suutnud luua toimiva koostöö nii väliskaubandus- ja IT-ministri kui ka majandusministriga, on õnnestunud valitsuses kiita heaks mitu majandussurutist leevendavat abipaketti. Ettevalmistamisel on veel üks suur abipakett. Majanduskahju täielikult kompenseerida me ei suuda, aga arvan, et Eesti tuleb kriisist välja, muidugi eeldusel, et ka ülemaailmne konjunktuur jätkab paranemist.\nMida Eesti riik koroonakriisist õpib?\nKoroonakriis tõestas muuhulgas seda, et Eestil on vaja piirivalvet. Kui valvasime piiri ja sisepiiri Saaremaaga, siis oli vaja kaasata abipolitseinikke, aga nende kaasamisega oli probleeme, kuni me võtsime vastu otsuse maksta neile tunnitasu. Ka kaitseliitlastega oli probleeme, sest inimesed pidid tegema seda oma töö kõrvalt. Ühel hetkel pidime hakkama rakendama sisekaitseakadeemia kadette, sest inimjõudu polnud piisavalt. Tuleb arvestada, et me peaaegu kahekordistasime patrullide arvu, et inimesed hoiaksid avalikus ruumis omavahelist distantsi. Hoidsime varus ka viitsadat politseinikku, et eesliini töötajate massilise nakatumise korral oleks võtta terveid inimesi. Au ja kiitus inimestele, kes sellega toime tulid.\nAga kõik see näitas, et meil on vaja piirivalvet. Järgmine kriis Eestis ei pruugi olla meditsiinikriis, vaid hoopis immigratsioonikriis, näiteks põgenetakse idanaabri juurest Eestisse. Või hoopis järjekordne Võru torm, mis toob ulatuslikud elektrikatkestused. Siseministeerium on vajadused ära kaardistanud, tegeleme muuhulgas elektrigeneraatorite hankimisega. Koroonakriis on näidanud, et peame olema valmis toimetulekuks kõikvõimalike kriisidega. Riigi valmisolek peab olema igakülgne.\nKuidas muudab kriis Eesti majandust?\nMu talvekasvuhoonel läks katuseplaat katki. Läksin Haapsalus ehituspoodi, tahtsin osta ehitusplaati, aga selgus, et sellist seal ei ole. Kirjas oli plaate kaheksa sorti, aga müügil oli ainult kahte. Selgus, et probleem on tarnetes – kaup ei jõua Eestisse. See pole ainult katuseplaatidega nii, ka mitmete teiste kaupade rahvusvahelised tarned on seisma jäänud.\nNäeme praegu seda, et riigid püüavad orienteeruda seniselt globaalselt, piirideta ja tollideta rahvusvaheliselt kaubanduselt tagasi koduriikidesse. Sellega tegi algust juba Donald Trump, kes kohe võimule saades alustas kaubandussõda Hiinaga, et tuua tootmine tagasi koduriiki. Eesmärgiks ühtlasi see, et koduriigis oleksid tootmisvõimsused, mis suudavad rahuldada siseturuvajadusi, s.t oma riigi elanike varustamist kõige eluks tarvilikuga.\nKui mõtleme, mida kõike on Eestis toodetud – alates kilekottidest kuni ehituspaneelideni. Väga palju sellest tootmisest 1990ndatel haihtus, sest see ei tasunud enam ära. Turg Nõukogude Liidu avaruste näol kadus ära, mujalt maailmast tuli odavamat, parema disainiga, paremast materjalist kaupa ja Eesti ei olnud enam konkurentsivõimeline.\nPraegu tundub, et ülemaailmne kaubandusvõitlus nihkub tagaplaanile ja esiplaanile tuleb see, et riik suudab ise toota, mitte see, et kusagilt mujalt saab sama asja odavamalt. Sest ühel hetkel ei pruugi me seda odavamat enam saada.\nMa usun, et rahvusvaheline majanduspraktika pikkamööda siiski taastub, aga riikide valitsused püüavad ilmselt seista rohkem selle eest, et nad kõige elulisemates valdkondades suudaksid olla isevarustavad.\nMis need valdkonnad tänases Eestis olla võiksid?\nInimesed vajavad kõigepealt süüa ja sooja. Eesti on võimeline end ise varustama toiduga, ehitusmaterjalidega, ka energiakandjatega nagu põlevkivi, põlevkiviõli, mets, puit, puidugraanulid, hake. Eesti on teinud edusamme ka taastuvenergia kandjate osas.\nSelleks, et Eesti riik teeniks raha, on vaja muidugi vaadata avarama pilguga. Ma riskin nüüd väga ebapopulaarsete mõtete väljaütlemisega, aga peaksime arutama, mida me oma maavaradest veel väärindada saaksime. Kõigepealt on muidugi vaja ühiskonnas selgusele jõuda, kas oleme üldse valmis, 30 aastat pärast fosforiidisõda, selleteemalist arutelu pidama. Kas me peame vajalikuks kaevandada fosforiiti, väärindada kõiki neid haruldasi muldmetalle, sealhulgas uraani, mida meil on Eestis päris palju.\nNõukogude ajal olime kaevandamisele selgelt vastu, et vältida toorme väljavedu Nõukogude liidu avarustesse, keskkonna saastamist ja massiimmigratsiooni liiduvabariikidest. Tänasel päeval saaks tulu meie oma riik.\nEesti on maastikukaitsealade poolest väga rikas piirkond ja siin tuleb leida ühiskondlik tasakaalupunkt nii, et keskkond ei kannataks, aga et samal ajal saaksime hoida majandust töös ja pidada üleval meie sotsiaalsüsteemi, mis on riigieelarve kõige kulukam osa; et saaksime maksta pensioneid, anda arstiabi ja haridust ning teha kõiki muid ühiskonna toimimise seisukohast vältimatult vajalikke asju.\nAga veelkord, ärge võtke mu juttu nii, et Mart Helme kavatseb homme kopa maasse lüüa. Sellised suured projektid eeldavad ühiskondlikku kokkulepet. Võimalik, et rahvas eelistab vaesemalt läbi ajada ja jätta maavarad puutumata.\nKuidas läheb erakonnal?\nKoroonakriis on pannud erakonnatöö suurel määral pausile, oleme olnud valitsusliikmetena niivõrd rakkes, et pole olnud aega ja jõudu. Samuti olid liikumis- ja koosolekupiirangud.\nUurime parasjagu piirkonna juhtidelt, kas saaksime suve algul korraldada erakonna kongressi, mis oleks pidanud toimuma juba aprillis. Erakonna liikmed peavad saama koos käia, üksteisele silma vaadata ja küünarnukitunnet tunda. Tajuda, et meid on tuhandeid ja tuhandeid üle Eesti ja et me oleme mõttekaaslased ning lükkame Eestit selles suunas, mida meie erakonna programm ette näeb. Püüame erakonna töö kriisi vaibudes uuesti käima lükata nii aktiivselt kui võimalik.\nErakonna esimeheks kandideerite?\nKui erakonna piirkonnad mind kongressil esimehe kandidaadina üles seavad, siis kandideerin.\nPostitaja: Matti Ilves kell 10:30


Tõrkeotsing probleemidele, mis võivad ilmneda, kui kasutate Lynci 2010 Mobile ' i klientrakendust Apple iOS-i jaoks\nLync 2010 Mobile ' i klientrakendus Apple iOS-i jaoks nõuab teie ettevõtte ettevõtte Lynci kontot. Kui te pole kindel, kas teil on Lynci konto, pöörduge oma ettevõtte süsteemiadministraatori või kasutajatoe töörühma poole. Selles artiklis kirjeldatakse levinumate probleemide tõrkeotsingut, mis võivad ilmneda, kui kasutate Lynci 2010 Mobile ' i klientrakendust Apple iOS-i jaoks.Märkus. Kui otsite abi Lync Mobile 2013 iOS-i telefonidele või tahvelarvutitele, külastage järgmisi Microsofti veebisaite.\nLync 2013 for iPhone Online ' i spikker\nLync 2013 iPad Online ' i spikker\nLync 2010 ' i sisselogimine Apple iOS-is\nVeenduge, et sisestate õige parooli. Kui parool on vale, peate selle muutma. Lisateavet leiate järgmiselt Microsofti veebisaidilt:\nVeenduge, et sisestate õige kontoteabe. Kui teie administraator pole teile teisiti rääkinud, saate arvatavasti kasutada sama kontoteavet, et logida sisse Microsoft Outlooki, Microsoft SharePointi ja teie tööarvutisse. Kui saate Lynci kaudu sisse logida, kasutage sama teavet ka oma mobiilsideseadmesse sisselogimiseks. Järgmises tabelis on esitatud sisselogimise väljad, mis on nõutavad iOS-i kasutajate jaoks, olenevalt sellest, kus on tema Lynci konto asukoht, ja selle kohta, kuidas konto andmeid häälestatakse.\nVeenduge, et kasutate Apple iOS-i Lync 2010 Mobile ' i klientrakenduse uusimat versiooni. Laadi alla uusim versioon Apple app store ' ist. Kui teile kuvatakse teade, mis teatab, et kliendi versioon on blokeeritud või seda pole toetatud, võtke ühendust kasutajatoe meeskonna või administraatoriga, sest Lynci server ei pruugi olla veel mobiilsetele klientidele häälestatud.\nKui teie ettevõte nõuab nende Wi-Fi-või ettevõtte võrguga ühenduse loomiseks serte ning teile kuvatakse tõrketeade Lynci sertidest, mis on valed või puuduvad, peate oma ettevõttelt serdid importima. Google Play poes on sertide importimiseks ja haldamiseks mõeldud rakendusi. Abi saamiseks pöörduge kasutajatoe töörühma või administraatori poole.\nJuhised, KKK ja viited, mis aitavad Lync 2010 Mobile ' i klientrakendust Apple iOS-is kasutada, leiate järgmistest Microsofti veebisaitidest.\nLynci 2010 kasutamise alustamine Apple iPadi jaoks\nLync 2010 for Apple iPhone ' i kasutamise alustamine\nProbleemid pärast seadmes OS-i värskendamist\nArvestage järgmise stsenaariumiga. Teie seadme jaoks on välja antud uus operatsioonisüsteem (OS) värskendus. Enne värskenduse rakendamist töötab Lync Mobile 2010 klient ootuspäraselt. Pärast värskenduse installimist nurjub Lync Mobile 2010 klient. Pidage meeles, et kui võtate ühendust Microsofti tehnilise toega, peate võib-olla ühendust võtma oma seadme tootjaga, et hankida probleemile õigeid ressursse.\nKui kasutajatel tekib probleem, mis mõjutab Lync 2010 Mobile ' i klientrakendust Apple iOS-i jaoks, saavad nad saata logisid tugiteenuste meeskonnale või administraatorile. Selleks toimige järgmiselt.\nKlõpsake nuppu Suvandid, leidke logimine jaotises Minu teave ja klõpsake nuppu saada logid.\nAutomaatselt genereeritakse meilisõnum, mis sisaldab lisatud logifailide ja kliendi versiooni teavet sõnumi kehas. Seejärel sisesta e-posti aadress, kuhu logid saata. Kasutajad peaksid saatma logid oma IT-administraatorile või otse tugiteenuste tehnikule.\nNOTE veenduge, et logimine oleks seatud enne, kui proovite probleemi uuesti koostada ja logisid saata.\nKäesolevas artiklis käsitletavaid teiste tootjate programme toodavad ettevõtted, mis pole seotud Microsoftiga. Microsoft ei anna nende toodete jõudluse ega töökindluse kohta mingeid garantiisid ega muid kaudseid andmeid. Microsoft pakub kolmanda osapoole kontaktteavet, mis aitab teil tehnilist tuge leida. Seda kontaktteavet võidakse ette teatamata muuta. Microsoft ei garanteeri teiste tootjate kontaktteabe täpsust.


Miks teha silmade laseroperatsioon Eestis? - undefined - Eesti Päevaleht\nSisuturundus 27. november 2018\nLaseroperatsioon koosneb enamasti kolmest etapist: eeluuring, operatsioon ja järelkontroll. Seega peab patsient käima arsti juures kokku vähemalt kolm korda. Kui arst asub väljaspool Eestit, tähendab see kohe kolme pikemat reisi. Lisaks tasub alati küsida, miks pakutakse patsiendile ainult ühte järelkontrolli, kui normiks on enamasti kolm.\nNELJA MEELESPEA: EMAKEEL


Infokillud | Mammuvarbad\n18/06/2016 18/06/2016 / Kadi\nJärjeks lasteaialugudele võin öelda niipalju, et ma käisin direktoriga seda arutamas, ja jõudsime järeldusele, et Mammu võiks ikka oma rühmakaaslastega edasi järgmisesse rühma koos minna. Millegipärast oli direktor arvamusel, et me ei ole rahul sellega, et ta on vene lastega keelekümblusgrupis ja soovimegi teda täiesti eesti rühma panna – ma küll ei tea, kust ta sellise arvamuse võttis, aga nüüd saime jutud selgeks, et me just tahame, et ta oleks keelekümblusrühmas. Aasta kakskeelses rühmas pole tema eesti keele kõnele kuidagi halvasti mõjunud ja kaks keelt on ikkagi kaks keelt, miks me peaks selle vastu olema. Loodan, et Mammu ise ka on rõõmus, et saab oma sõpradega ikka koos uuel õppeaastal lasteaiateed jätkata 🙂\nMis siis veel uut. Minu lennuhirm päädib see suvi sellega, et ma olen kohustatud lausa 6 korda lennuki peale istuma. 4 neist on sunniviisilised-vabatahtlikud ja seotud tööga, teised 2 on täiesti mu oma hinge peal. Meil oli tööl üks imetore Saksamaalt pärit vabatahtlik, kes nüüd koju tagasi lendas, ja kuna mina talle oma kodukanti näitasin, siis lubas ta ka vastuteene teha ja augusti alguses lähengi ma Saksamaad avastama. Ma ei jõua ära oodata, aga samas kardan ka.\nNõme lugu täitsa, tahaks millestki konkreetsest kirjutada, aga ei oska kusagilt alustada, sest ma olen jälle nii kaua eemal olnud. Kuidas see vanasti töötas? Lihtsalt võtsin kätte ja kirjutasin, aga ma üldjuhul isegi ei mäleta mida või milleks.\nAa ja muide, mu religioonivastasus on päädinud sellega, et ma mõtlen sügisest leeri minna. Ainult sellepärast, et meil on nii vinge kirikuõpetaja ja nii armas kirik. Andres tõi mind hommikul tööle ära ja kuna kedagi polnud, tegin talle väikse tuuri ja isegi talle meeldis meie kirik. Ma pole veel nii sooja, hubast ja sõbraliku kirikut näinud. Meil on siin isegi lastetuba! No ja teine põhjus on see, et mul tuli vahepeal mõte Mammu ära ristida, aga ma ei saa, sest meil ei ole kusagilt võtta ristivanemaid. Tundub, et terve meie põlvkond on kuidagi vahele jäänud, sest ristitud ja leeritatud inimesi oma tutvusringkonnas tean ma vist ainult ühte ja tema juba on ühe lapse ristiema. Ma tahaks ka kunagi kellegi ristiema olla.\nNing ma tegin vahepeal uue tatoo. Aga selle pean veel enne korra üle tegema, kui näidata saan. See kuramus oli seekord nii valus, et ma ei pidanud lihtsalt vastu, et see lõpuni teha. Või no ta on lõpuni tehtud, aga osad jooned tuleb tugevamalt üle teha, et efektsem jääks.\nAga ma nüüd vaatan oma uut sõltuvust edasi. Ma jõuan vist veel täna kirjutada. Loodetavasti midagi loogilisemat. Kõigest 19 tundi veel tööl olla 🙂\nJaanid ja kuidas ma end jälle laiaks sõin →


PERSOON: Kes Sa oled, Ruudu Rahumaru? Intervjuu Sandra Lepikuga. – Elva Elu\nElva Elu Send an email 2. Nov 2017\n3,129 2 minutit lugemist\nEt autori ja lugeja vahel valitseks täielik arusaamine, nendin, et Sandra Lepik ongi Ruudu Rahumaru. See teine on Sandra kunstnikunimi. Ja nüüd küsimused-vastused.\nKuidas olete Elvaga seotud? Meie põgusa telefonijutu põhjal sain aru, et elate ja tegutsete Tartus.\nElvas elavad mu vanemad. Olen siinsete mändide vahel üles kasvanud, kuid juba alates keskkoolist elanud Tartus.\nKas Teie põhitegevus on maalimine? Kui ei, siis millega teenite leiba? Kus ja kellena?\nMaalimine pole mu põhitegevus, kuid samas on see ikkagi tihedalt seotud mu igapäevase tegevusega. Olen nimelt vabakutseline kunstnik-fotograaf, ise nimetan end fotokunstnikuks.\nPeamiselt teenin leiba fotograafiaga. Viin inimesi rändama läbi metsade ja hingemaastike. Portreteerin ja dokumenteerin.\nKunstnikuna olen viimastel aastatel viljelenud fotomaalide tegemist, mis tähendab väljaprinditud fotode katmist maalingutega. Samuti olen rakendanud maalikunsti, tegemaks erinevatele festivalidele dekoratsioone.\nJa alati on kodus mõni pooleliolev maal molberdil ootamas.\nIga asi saab kusagilt alguse. Iga anne lööb millalgi välja. Kuidas juhtus Teiega (ma mõtlen maalimist)?\nMaalimise kirg lõi rohkem välja tegelikult Tartusse kolides, sest siis mul oli oma ruum, kus võisid igal pool olla lõuendid ning värvituubid. Sellest ajast peale on mul alati midagi käsil olnud.\nKuid armastus maalimise vastu on eri aegadel väljendunud erinevalt. Olen teinud graffitit, dekoratsioone, foto-, seina- ja lõuendimaale.\nMis aitas kunstnikuks hakkamisel kaasa? Kes ja kus oli hooandja? Kas mingi mõju oli sellel ka Elva keskkonnal ja siinsel loodusel?\nKunstnikuks kujunemisel oli väga oluline see südame all helisev miski, pidev loometung ning muidugi mõsta mind ümbritsevate inimeste toetus ja julgustus. Kindlasti on Elva loodus mõjutanud mu mõttelaadi.\nMinu inspiratsioon tulebki enamasti loodusest.\nMillal ja kus leidis aset Teie maalide esimene astumine avalikkuse ette? Kas olete esinenud ka personaalnäitustega?\nOma maale ja fotomaale olen näidanud segiläbi erinevatel näitustel alates 2014 aastast. Esimene ainult fotomaalidele pühendatud näitus “Tüvemustrid” leidis aset üsna hiljuti – kevadel 2017. Olen valmis saanud uue sarnases tehnikas näitusega “Maa embus ja tule laul”, mida saab näha veebruaris 2018 Tartu kunstnike majas.\nRuudu Rahumaru näitus “Tüvemustrid”\nEsimest korda astusin maalikunstiga avalikkuse ette 2012 aastal. Tegin Tartu Genialistide klubile läbi kahe korruse kulgeva seinamaalingu “Hüpnonaudid:”\nKui kunstiga tegelemine toidaks ära, kas teeksite ainult kunstitööd, või kitsas tegevusala Teile enam ei sobigi?\nSee on väga keeruline küsimus, sest kõik mu töö, nagu juba mainisin, tundub mingis mõttes kunstitööna. Mulle väga meeldib, kuidas fotograafi amet viib mind kokku imeliste, igati inspireerivate inimeste ja seiklustega.\nPaljud kaasaaja noored andekad inimesed võtavad ahnelt ette järjest uusi loomevaldkondi – fotografeerivad, kirjutavad luuletusi, tahuvad skulptuure, kribavad romaane, teevad filme, lasevad lavalt laulu. Kuidas Teiega lood on?\nFotograafia, fotokunst, maalikunst, joonistamine, lavakujundused, dekoratsioonid, graffiti, seinamaalingud, ürituste korraldamine ja veel eksperimenteerimist siin ja seal.\nKõik see on minu ampluaa.\nMilliseid toredaid samme võiksime astuda meie väikeses Elvas, et rohkem üles näidata linna „kalduvust“ kujutava kunsti poole? Ka praegu on siin andekaid noori.\nMeeleolukad näituseavamised on oluline osa kunstikultuurist. Avada näitust nii, et on esinejaid ja melu. Et kunstnikud on kohal ja saaks kohe teemasid arutada. Selline nipp aitab kunsti ja selle mõtestamist elusana hoida.\nVõib-olla võiks Elvas ka rohkem tänavakunsti olla. Et kohe tänaval oleks näha – siinsel linnal on kunstikalduvus olemas.\nVõiks käivitada ka Elvas mõni põnev kunstifestival. Võiks siduda see kunstifestival Elva loodusega, viia kunst metsa. Mets ja männid on ju Elva identiteedi osa.\nSuvel võiks tegutseda mõni üle-eestiline kunstilaager Elva metsade vahel.\nKodukohvikutepäeval võiks olla ka kunstinäitusi.\nVälismaalaste tarvis sobiks kunstiteraapiline suvepuhkus Elvas.\nKunstikuu kõrval võiks olla Kunstipäev, kus erinevate valdkondade kunstnikud räägivad oma igapäevaelust, näitavad teoseid ja pilte ning võimalusel tegutsevad töötoad. Taustaks võiks olla Elvast pärit kunstnike näitus.\nPakuksin veel Fotolaagrit Elva metsades.\nNäeksin mingit sorti kunstiteemalist sümpoosiumi Tervisespordi keskuses.\nKui Elvas on juba väerada, siis väerajal võiks ka kunstipäraseid väeesemeid valmistada.\nVõimalusi on väga palju, aktiivseid korraldajaid on tarvis.\nTutvu Ruudu Rahumaru töödega: http://rahumaru.tumblr.com\nFotokollazh “TAJU” 2016\nKunst Ruudu Rahumaru Sandra Lepik


EE: Hansapank ja altkäemaks - ÄRILEHT\nEE: Hansapank ja altkäemaks\n31.mai 2001 11:32\nHansapank kaitseb oma tippametnikku, keda politsei süüdistab pistise võtmises. Varem on pankssellised töötajad päevapealt lahti lasknud. Nüüd räägitakse kurjast ja kavalast vandenõust.\nKui Hansapanga pealik Indrek Neivelt 90ndate alguses veel panga laenuosakonda juhtis, tuli ühel õhtul kontorisse äsja pangaga eduka äri teinud venelane, surus Neivelti pihku ümbriku ning kõndis rahulikult minema.\nNeivelt avas ümbriku, nägi rahatähti ja jahmus. Milleks raha? Aga selleks, et vene kombed näevad ette, et pangameest peab ilusa summaga meeles pidama. Samamoodi nagu 8. märtsil naistele lilli kingitakse.\nPangamehed arutasid asja omavahel. Helistasid venelasele ja teatasid, et ärgu enam niimoodi tehku: meil pole selline tänu kombeks. Raha kanti aga otse Hansapanga kasumisse.\nSee oli süütu vahejuhtum skandaali kõrval, millega Hansa täna tegeleb. Nimelt kaitseb pank oma tippametnikku, keda politsei süüdistab pistise võtmises. Varem on sellised töötajad kohe kinga saanud.\nÄrimees Nikolai Mumm vannub, et andis 100 000 krooni meelehead panga Tartu regiooni juhatajale Koit Semjonovile. Tegemist olnud kahe viiesajaliste pakiga, mille pangaametnik ärimehe kontoris oma musta mapi vahele libistas. See olnud "preemia" hea töö eest.\nVastutasuks saanud ärimees pangast kolm miljonit krooni laenu Tartu Muuli poe ostmiseks.\nSüüdistuskokkuvõtte kohaselt nägid/teadsid pistisest ka ärimehe naine, sekretär, autojuht ja veel paar inimest. Semjonov raiub aga nagu rauda: pole raha saanud, tegemist on jubeda kättemaksuga.\nTüli puhkes mais 1999, kui ärimees Mumm ei suutnud oma firma võlgu tasuda ning pank pani poe oksjonile. Semjonovi väitel helistas talle seepeale Mumm ja ütles: "Sina oled mind laostanud. Sellise asja eest võid tina saada. Ma annan sulle võimaluse Muuli kauplus mulle tagasi mängida. Kuidas? See on juba sinu enda asi. Sul on nädal aega. Kui sa seda ei tee, siis on mul tuttav ajakirjanik, kes kirjutab sinust ajalehte sellise artikli, mille tõttu sind päevapealt töölt lahti lastakse. Ütlen, et oled altkäemaksu võtnud."\nPangamees keeldus kantimisest ning sai peagi uue kõne: "Sa veel kahetsed seda!" Õhtulehes ilmuski artikkel, et Hansapanga Tartu regiooni pealik võttis pistist.\nÜlikoolis juura cum laude lõpetanud Semjonov marssis seepeale kohtusse ja nõudis poepidaja karistamist alatu laimu eest. Kohus pöördus aga omakorda politsei poole: äkki ei olegi tegemist laimuga? Äkki anti tõesti pistist?\nUurimine kestis kaks aastat. Tänavu 28. aprillil said Mumm ja Semjonov süüdistuse altkäemaksu andmises/võtmises.\nHansapank laseb pätiks osutunud inimesed tavaliselt paugupealt lahti. Panga algusaegadel vallandas valuutavahetuspunkte kamandanud Gerd Müller koguni pea iga kolmanda töötaja, kuna valuutavahetajad eelistasid tehinguid kassast mitte läbi kanda ning panid kasumi oma taskusse.\nJa muidugi lendas kohe politsei lõugade vahele panga osakonnajuhataja Mait Koldits, kes varjas 82 miljoni (!) krooni eest halbu laene. Nüüd on sõna "koldits" muutunud panga sees jama sünonüümiks.\nSeekord hakkas aga pank Semjonovit kaitsma. Palkas talle isegi tippadvokaadi Üllar Talviste, mis on selge märk, et pank ei usu süüdistuse paikapidavust.\nKogu asi on nii segane, et politsei lõpetas kahel korral uurimise. Aga prokuratuur ajas jonni edasi.\nKaudsed tõendid räägivad Semjonovi kasuks. Tema pangaarve ei paisunud tol ajal. Ta ei hakkanud ringi reisima ja poodides kõvasti kulutama. Ja üleüldse, laenu otsustas krediidikomitee Tallinnas - milleks siis tartlasele pistist anda?\n"Mina ei usu pistisejuttu," ütleb Indrek Neivelt. "Semjonov on mees, kellega võin luurele minna. Võin hullematessegi kohtadesse minna. Raudselt."\nVõibolla on tõesti tegemist kurja vandenõuga? Mumm oli ju seni tubli ettevõtja, pidas "Mumlaks" hüütud kaubanduskeskust, ostis ühe esimese tartlasena kurvasilmse mersu, pääses linna volikokku. Nüüd aga esineb pankrotimeistrite ridades.\n"Loomulikult võib seda võtta kättemaksuna, et läksin politseisse ja teatasin, et andsin raha," ütleb Mumm. "Aga öelge, kui teid petetakse, siis hakkate ka lärmama!"\nMumm ei räägi pistisest, vaid lihtsalt 100 000 kroonist, mille ta oma ettepanekul pangahärrale andis. "Kas see oli altkäemaks, öelgu kohus! Igatahes hakkasid pärast seda laenuasjad liikuma."\nKui Koit Semjonov on tõesti süüdi ja selle eest kinni läheb, pole see mingi ime. Patustajaid leidub alati, ka pankades.\nKui Koit Semjonov on süüdi ja selle eest kinni ei lähe, on asi hullem. "Varem või hiljem tuleks see ikka välja," on aga Hansapank Eesti peadirektor Andres Liinat veendunud. Tema kogemused Olümpia hotelli ja Tallinna Kaubamaja ajast ütlevad, et kes on pätti teinud ja pole vahele jäänud, püüab seda ikka ja jälle korrata.\nPüstihull on aga asi siis, kui kõik eelnev osutub vandenõuks ning Semjonovit karistatakse asjata. Teda võib oodata kuni seitse aastat türmis ning pangas töötamise keeld. Mumm aga pääseks puhta nahaga, sest tunnistas kõik puhtsüdamlikult üles, läks ise politseisse rahast rääkima.\nSel juhul saaksid pätid ka edaspidi kasutada skeemi, millega "ebasobivaid" inimesi enda teelt kõrvaldada. Selleks tuleb ju vaid abi paluda paarilt sõbralt-tuttavalt, kes tunnistavad, et nägid/ kuulsid, kuidas keegi kodanik võttis altkäemaksu. Muid tõendeid ei ole. Edasi sõltub kõik juba kohtuniku südametunnistusest: kui palju ta selliseid tunnistusi usub.\nKoit Semjonov on oma süütuse tõestamiseks valmis valedetektorit kasutama. "Usun tänini, et elan õigusriigis, kus inimeste üle mõistetakse kohut nende tegude, mitte väljamõeldiste põhjal. Usun Eesti kohtusüsteemi."\nMida kinkida hansapankurile?\nHansapanga töötaja tohib vastu võtta:\n- teenuste ja kaupade allahindlusi, mis on kättesaadavad avalikkusele või kõigile panga töötajatele;\n- kingitusi, mille väärtus ei ületa 30 eurot ja mis on tehtud avalike tähtpäevade või sündmuste puhul ning mõistliku sagedusega;\n- reklaammaterjale (pliiatsid, kalendrid jne), millel on näha firma logo ja mille väärtus ei ületa 15 eurot;\n- tunnustuse märgiks antud auhindu avalikelt, haridus- jm organisatsioonidelt ning võistlustelt ja spordiüritustelt;\n- lõunasöökide, reisikulutuste, hotelliarvete jms eest tasumist ainult juhul, kui see on põhjendatav ärieesmärkidega, ja ainult summas, mille pank oleks nõus võtma ärikuludena enda kanda juhul, kui kinkiv pool peaks maksmisest loobuma või sellega mitte toime tulema.\nPangatöötajad peavad nii klientidele kui partneritele tähelepanu osutades kui ka nende tähelepanuavaldusi vastu võttes hoiduma kõigest, mida võiks tõlgendada altkäemaksuna. Lubamatu on käituda viisil, mida vastaspool võib tõlgendada vastutänu või -teene ootusena.\nallikas: Hansapanga eetikakoodeks


See on Science'i andmetel maailma kõige täiuslikuma kehaga naine\nTa ei ole pika keha ja piklike jalgadega Gisele Bündchen. Maailma kõige täiuslikuma keha omanikku võiks teaduslike uuringute järgi mõned inimesed pidada isegi paksuks, kui nad on rohkem seotud kehtestatud ilustandarditega.\nJuba 3 aastat on 37-aastast Briti näitlejannat Kelly Brookit peetud maailma kõige proportsionaalsema kehaga naiseks. 1,68 m pikkusel on rinnaosa 90 cm, vöökoht 60 cm ja puusaosa.\nTexase ülikooli uuringute kohaselt on Ameerika Ühendriikides Kelly mõõtmised täiesti proportsionaalsed ja seetõttu on teda hiljem peetud maailma täiuslikuma kehaga naiseks. Ja vaata, tal pole isegi paranenud kõhtu, ah!\nJärgmistel fotodel saate aru, miks Kelly Brook selle tiitli sai. Nagu näete, on näitlejanna kõverad vaatamata sellele, et nad ei ole kõige rangemate kõhnuse normide piires ega oma määratletud keha nagu fitness-muusade keha, ideaalsed ja võivad kindlasti inspireerida tuhandeid naisi leidma end veelgi kaunimateks, mis on mitte nii õhuke kui nad tahaksid.\nTeaduse andmetel saate vaadata fotosid maailma kõige täiuslikumast kehast:\nNiisiis, mida sa arvasid maailma kõige täiuslikumast kehast? Kas olete nõus tiitliga, mille britid said? Kommenteeri kindlasti!\nNüüd, rääkides täiuslikest kehadest, peate kontrollima: 11 naist, kes on sündinud meestena.\nAllikas: Tundmatud faktid, Maailma saladused, Maailma saladused