Tema operatsioonijärgne treeningkava algas vaid mõne lapse sammuga.\nTeadlased leidsid, et haistmismeeleta hiirtel ilmnes "sümpaatilise närvi aktiivsuse suurenemise tagajärjel suurenenud energiakulu ja rasvapõletusvõime", väitis raport. Siis hakkas Morin viiendal päeval enda kohal hõljuma - vaatas alla oma elutu keha ja teisi ruumis viibivaid inimesi. Kuid tol ajal oli kõige raskem asi, mis ta kätte võttis, tema kitarr. Nägin just kampa ebakindlaid inimesi, kes üritasid üksteisele atraktiivsemad olla.\nAshley Graham ja Lindsey Vonn tegutsesid koos SkiErg masinatega\nKuidas lõhnav toit võib põhjustada kaalutõusu Kuidas lõhnav toit võib põhjustada kaalutõusu Video: Kuidas alustada drifti sõitmist?\nTV Osutub kõigi nördimuseks - selles võib tegelikult olla tõde. Ajakirjas Cell Metabolism avaldatud uue uuringu kohaselt võib just toidu lõhnastamise võime viia kaalutõusuni.\nUuringus leidsid teadlased, et puutumatu lõhnata hiired rasvunud rasvarikka dieedi ajal, samas kui nende pesakaaslased kelle lõhnataju on eemaldatud - vaesed väikesed poisid saavad süüa sama toitu ja sama kogust toitu ja püsi vähese kaaluga.\nHiirte uurijad ütlevad mida? Pole saladus, et lõhn mängib suurt rolli maitse või "toidu hindamisel ja valimisel", nagu teadlased selgitavad.\nKuid see pole toidu maitsmise ja rohkema söömise otsustamise küsimus; see, et hiired sõid sama tüüpi ja sama koguse toitu - ning said sama palju SKIERG Kaalulangus aktiivsust - tähendab, et ninasse minev kraam mõjutab palju rohkem, kui keegi arvas. Teadlased leidsid, et haistmismeeleta hiirtel ilmnes "sümpaatilise närvi aktiivsuse suurenemise tagajärjel suurenenud energiakulu ja rasvapõletusvõime", väitis raport.\nTõlge: Lõhnataju puudumine käivitas aktiivsema sümpaatilise närvisüsteemi see, kes vastutab "võitluse või lennu" vastuse eestmis omakorda suurendas kalorite ja rasvapõletust.\nJa isegi kõrge rasvasisaldusega dieedi söömisel tundusid haistmata hiirtel vistseraalse rasva ohtlikud rasvavarud teie elundite ümber tekke tõenäosus väiksem kui hiirtel, kes võisid oma toitu nuusutada. See lõhnatu hiirte sümpaatilise närvisüsteemi reageerimise kiirenemine väljendus adrenaliini, st stressile reageerimise hormooni, mis on suurepärane rasvapõletus, tsirkuleeriva sisalduse "drastiliselt tõusuna" ringluses.\nSee hormoon näib aktiveerivat hiirte pruuni SKIERG Kaalulangus teatud tüüpi rasv, mis tegelikult põletab kaloreid varusid, et põletada kütusena rasva ja muuta mõned valge rasva varud pruuniks rasvaks. Lisateavet pruuni ja valge rasva kohta leiate siit.\nTreeningud Fitnessi mudel David Morin räägib treeningutest, koomas olemisest ja muust David Morin lamas haiglavoodis, paks toru oli kurgus kinni ja juhtmed jooksid temalt erinevatesse meditsiinimasinatesse.\nIlmselt rasvapõletuse jaoks toimib igasugune toitumine, mis on enda poolt kontrollitud ja.\nNüüd kicker: Kui teadlased eemaldasid rasvunud hiirte lõhnataju, kaotasid hiired kiiresti rasva ja vähendasid insuliiniresistentsust. Kuid enne kui otsustate kaalulangetamise nimel oma nina nixida, teadke, et teie haistmismeel on paljude muude asjade jaoks ülitähtis.\nAlles mõni kuu tagasi seostas uuring parema lõhnataju pikema ja sotsiaalsema eluga. Lisaks võib haistmismeele kaotamine olla täielik libiidohävitaja.\nChad Dean alustas\nAshley Graham jagas kõige meeldivamat videot selle kohta, kuidas esimest korda pärast pausi jõusaalis käia Ashley Graham jagas kõige meeldivamat videot selle kohta, kuidas esimest korda pärast pausi jõusaalis käia Püüad end motiveerida pärast suvepuhkust või puhkeaega tagasi jõusaali jõudma?\nKaalu kohvist piima Salenemisprogramm treenimiseks mõeldud jõusaali jaoks Mida on mul vaja treenimiseks?\nRääkimata sellest, et see uuring tehti hiirtega - kes, obv, on inimestest üsna erinevad. Toimetaja Valik.


BLRT tütarfirma lõpetas pankrotis - Logistikauudised\nBLRT tütarfirma lõpetas pankrotis\nHarju maakohus kuulutas eile välja BLRT Grupile kuulunud BLRT Laevaehituse pankroti.\nEttevõte, mis tegelikult oli juba tegevuse puudumise tõttu likvideerimisel, oli sunnitud pankrotiavalduse esitama, kuna kohustuse täitmiseks ei olnud piisavalt varasid. "Ettevõtte likvideerimisel selgus, et selle varad ei kata selle kohustusi. Vastavalt äriseadustikule sel juhul tuleb ettevõtte likvideerijal esitada pankrotiavaldus, mida ta ka tegi," rääkis BLRT Grupp OÜ kommunikatsioonidirektor Katja Ljubobratets Logistikauudistele aprillis.\nLaevaehitusega tegelenud BLRT Laevaehituse 2009. aasta majandusaasta aruande kohaselt oli ettevõtte majandustegevus lõpetatud juba toona. Firma müügitulu oli 2009. aastal 81,4 miljonit krooni ja kahjum 6,6 miljonit krooni.\nVõlausaldajate esimene istung toimub 23. mail.\nBLRT Laevaehitus menetleb pankrotti


Artur Talvik: head uut aastat, Taavi! - Arvamus\nriigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liige\n3. jaanuar 2016 15:44\nArtur Talvik. | FOTO: Peeter Langovits\nRiigikogu Vabaerakonna fraktsiooni liige, filmimees Artur Talvik pakub peaminister Taavi Rõivasele välja viis kriitilist sisendit, millega uuel aastal tuleks tegeleda.\nMa soovitan neil lugeda Vabaerakonna programmi, fraktsiooni liikmete sõnavõtte ja kirjutisi ning seda analüüsida (see viimane sõna peaks sulle eriti meeldima). Et te paremini aru saaksite, siis võite need nõuanded sisendina Exceli tabelisse panna. Ja et lihtsam oleks, siis võin Sulle hirmsana tunduva vastuse ette öelda – me oleme need, kes kõige jõulisemalt ohustavad Sinu ja Su erakonna paremtsentristlikku positsiooni. Võimalik, et te tegelikult oletegi sellest aru saanud ja seetõttu suunanud oma PR-kahurid meie suunas.\nEsimene sisend. Nagu tead, Su töökoha seinal ripub maal, kus on kujutatud üht kitsehabemega meest. See mees on Jaan Tõnisson. Just tema rahvuslik-liberaalset vaimu me kannamegi, sobivaks kohandatuna 21. sajandisse. Me isegi kutsume ennast 21. sajandi rahvameelseks eduerakonnaks. Selgitan, et meie ei räägi teie kombel isiklikust edust, vaid ikka kogu Eesti edust, ja rahvameelsus on teil täiesti ununenud.\nMe püüame Mikita vaimus mereäärset vabadust ja metsaäärset ürgsust taas koos toimima panna. Sina ja Su parteilased aga soovivad need kaks Eesti poolust veelgi karmimalt eraldada. Mõtteline lõhe on juba suur, aga nüüd võtad Sa lihunikunoana Rail Baltica ja eristad need pooled ka füüsiliselt.\nVabaerakond seda ei teeks, vaid parandaks olemasolevaid sisemaiseid ühendusi ja taastaks ka Haapsalu suuna. Ikka eesmärgiga ühendada oma rahvas sama tugevalt, kui me oleme ühendatud Euroopaga. Tead, selle Rail Balticaga liigub kaasas suur raha ja see paneb jälle liikuma igasugu parteikratid ja muud aplad tegelased sooviga sealt ka endale kümnist näpistada. See pole küll maailmavaateline, aga kõrini on neist korruptsioonijamadest. Mis Sa arvad, kui prooviks neid edaspidi vältida?\nTeine sisend. Vabaerakond on vabade kodanike erakond ja sellisena me näeme kogu Eestit. Üks suur osa sellest on vabal haridusel. Erakoolid või vabakoolid on meile tähtsad, sest me soovime, et Eesti oleks ka hariduse mõttes võimalusterohke riik.\nMe ei soovi sarnaste inimklotside tootmist, mille eest hoiatas juba Pink Floyd (kas tead seda vana Inglise bändi?) oma mentaalse seina ehitamisest rääkivas teoses «The Wall». Proovi oma isepäisele ministrile see vabakoolide olulisus ikka selgeks teha ja kui vaja, näita talle seda filmi ka.\nKolmas sisend. Ameeriklased räägivad, et Smith ja Wesson tegid kodanikud võrdseks. Euroopa sotsid arvavad, et nemad tegid seda. Ära usu valitsuses sotside juttu, kui nad nii räägivad. Tead, mulle ei meeldi relvad, aga ma üldiselt usaldan inimesi, kel on luba neid kanda.\nTulemas on relvaseaduse muutmine. Miks? Nagu paljude seadusemuudatuste puhul, ei saa me ka selle muutmise vajaduse mõttest aru. Meie usaldame oma riigi inimesi. Kas teie kardate? Oma rahva usaldamine on osa meie maailmavaatest. Või äkki polegi see maailmavaade, vaid lihtsalt usaldus?\nÄkki tahab Sinu valitsus lihtsalt Euroopas viieline olla, käitudes küll agaramalt, kui õpetaja nõuab ehk asudes muutma meie seadusi enne, kui Euroopast on vastav direktiiv tulnud. Äkki peaks hoopis meie midagi oma Euroopa sõpradele õpetama. Näiteks ürgset loodusega kooseksisteerimist. Kui Sa ise ei suuda, siis las Mikita teeb seda. Ta vaikne mees, Sa ole talle ruuporiks.\nSisend neli. Las ma kitun ka. Tead, see maaeluminister Sinu parteist lasi oma ministeeriumil teha sellise eelnõu, mis suutis panna riigikogu maaelukomisjoni unustama koalitsiooni ja opositsiooni piiri! Nimelt tahtsid ametnikud, et toorpiima müüjad peaks haiguste ärahoidmiseks sildistama oma tooted hoiatusega: enne tarvitamist kuumutada! Halloooooo! Kas Sa oled toorpiima ilma kuumutamata joonud, kas oli hirmus?\nTead Taavi, neid regulatsioone on juba üle mõistuse palju. Ärge tootke neid juurde! Muidu võib juhtuda, et ka koalitsiooni saadikud hakkavad hääletama ilma ülevalt tuleva käsuta, jälgides vaba mandaadi printsiipi, nagu teevad seda Vabaerakonna saadikud.\nSelgita seda oma parteis, et hääletamine oma siseveendumuse järgi ei ole mitte veendumuste puudumine, vaid nende tugevus. Seepärast hääletavad ka Vabaerakonna saadikud oma veendumuste ja südametunnistuse järgi. Tead, meie usume ise hakkama saavasse ühiskonda, mis koosneb vastutust võtvatest ja otsustusvõimelistest mõtlevatest kodanikest, kes suudavad leida ühisosa ja selle nimel koostööd teha. Meile ei istu see ettehooldusega ühiskond, mida Sinu valitsus oma tegudega genereerib. Oi, nüüd ma vist rääkisin liiga otse maailmavaatest.\nViies sisend. Tead, see valdade liitmise asi. Numbrid on teil Excelisse hästi sisestatud, aga vaata, demokraatiat ei saa ilmselt sinna tabelisse panna. Kas näed, Eestis on tekkimas tugevad kogukonnad? Need on väiksemad ühisosa otsivad inimkooslused, väiksemad kui tänased kõige pisemad vallad. Nende mure on, et võim kihutab kodanikust kiirrongina eemale ja metsaäärsete sõna ei jää kostma ka kohalikus elus. Vaat selle vastu asume lõvina võitlema.\nMeid teeb murelikuks demokraatia vähenemine ühiskonnas ja see ei ole seotud ühe kolme teema parteiga, vaid ikka teiega. Ma tean, et teil ja teistel vanaviisi mõtlevatel parteidel käib kõva arvutamine, et kuidas need erakonnad kohtadel suurema võimu saaks. Meie oleme huvitatud, et kohalike asjade üle otsustaksid kohalikud, nii nagu meie riigi asju peaksime otsustama meie ise. Äkki seegi on maailmavaade ja Sinu analüütikud ei tunne seda lihtsalt ära?\nOh, neid sisendeid oleks veel omajagu, aga soovin Sulle ikka head uut aastat ja ühtlasi ka head analüüsimist! Vaata, Sa ütled, et meie ühiskond vajaks ainult pisituunimist. Ma nimetasin Sind seetõttu stagnaministriks.\nPalun saa juba aru, et pisituunimine tähendab paigalseisu ehk, võõrapäraselt öeldes, stagnatsiooni. Aga mu soovitus Sulle on, et jätka samas vaimus. See on vesi Vabaerakonna veskile ja me saame aina rohkem jõudu teie positsiooni ülevõtmiseks, et siis teha paljusid asju teistmoodi kui teie.


Muusikapäeva vestluringis võib kuulda kolme helilooja kujunemislugu – Eesti Heliloojate Liit\nMuusikapäeva vestluringis võib kuulda kolme helilooja kujunemislugu\nMuusikapäeva vestlusringis Telliskivi Loomelinnakus kell 15.00 osalevad Eesti nüüdismuusika heliloojad Elis Vesik, Peeter Vähi, Ekke Västrik, kes arutlevad helilooja elukutse võlu ja valu üle ning räägivad sellest, milline näeb välja helilooja argipäev. Tasuta kohtumine heliloojate toimub kohvikus Kivi Paber Käärid. Vestlust modereerib Johanna Mängel (Klassikaraadio).\n1. oktoobril tähistab Eesti Muusikanõukogu Rahvusvahelist muusikapäeva suurejoonelise kontserdiprogrammiga kõigis Eesti maakondades. Kontserdid on külastajatele tasuta! Muusikapäev kutsub muusikat märkama ja juhib tähelepanu selle olulisusele meie igapäevaelus. Klassikat, džässi ja pärimusmuusikat esitavad oma ala vilunud meistrid kõrvuti säravate noorte õpilastega nii tavapärastes kui ka ebaharilikes kontserdipaikades.\nMuusikapäev on hea tahte ettevõtmine, mille õnnestumisele aitab käesoleval aastal kaasa üle seitsmesaja muusiku, saja kontserdipaiga ning arvukalt koostööpartnerid ja toetajad.\nMuusikapäev kulmineerub traditsioonilise muusikapreemiate tseremooniaga Estonia kontserdisaalis, kus Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapital ja Eesti Muusikanõukogu jagavad silmapaistvatele muusikaelu tegelastele preemiaid.\nRahvusvaheline muusikapäev algatati 1975. aastal ja seda tähistatakse 1. oktoobril. Eesti Muusikanõukogu poolt korraldatava Muusikapäeva eesmärk on muusikakultuuri väärtustamine, muusiku elukutse avamine, instrumendi õppe propageerimine, muusikute tunnustamine.\nLoe esinejate ja programmi kohta www.muusikapäev.ee


Holly: istutamine ja hooldamine avamaal, liigid ja sordid koos fotode ja nimedega\nHolly perekonnas on umbes 400 liiki, mis on levinud troopilistes ja parasvöötmes. Heitlehised või igihaljad põõsad või hambuliste, okkaliste, mõnikord tervete lehtedega puud; väikesed, kahekojalised, kaenlaalused ja marjataolised viljad. Harud, mis on kinnitatud elamu sissepääsu kohale, ajasid kurjad vaimud minema juba enne Rooma asutamist.\nHolly harusid on kasutanud balti, keldi, slaavi ja skandinaavia rahvas peaaegu kõikjal, kus seda põõsast leidub. Holly oksi on Euroopas pidevalt näha jõulupärgades ja pärgades, kinkekaartidel ja pakenditel.\nNiiskust armastav, varjutaluv. Holly levib seemnetega ja vegetatiivselt; enne 18-kuulist külvi tuleb seemned stratifitseerida. Holly ei salli siirdamist; hoiab juukselõikuse antud kuju pikka aega. Suurepärane ilupõõsas lõuna pool.\nHolly tüübid ja sordid\nKasvab Kaug-Idas: Sahhalin, Primorye. See kasvab nii kuuse- kui ka seedermännimetsas.\nKortsus holly on igihaljas hiiliv või madal põõsas. Igihaljas alamõõduline põõsas, 0,5 m kõrge. Õitsemist pole. Talvekindlus pole kõrge (külmub osaliselt üle). Haljastuse jaoks pole soovitatav.\nKortsus holly on igihaljas põõsas, mis kasvab Sikhote-Alinis Ayan kuusemetsade võrastiku all üksikute isendite või väikeste rühmadena. Kortsusilm on tavaline Sahhalinis ja Lõuna-Kurilides. Muud tüüpi hollyid leidub Balkanil, Kaukaasias, Väike-Aasias, Lõuna-Ameerika ja Aasia troopilistes ja subtroopilistes piirkondades, Kuriili saartel ja Sahhalinis pöögimetsade võrade all. Kortsus holly on Kaug-Ida taimestiku vanim esindaja.\nKortsus mardikas kasvas tertsiaari ajal koos magnoolia, pöögiga, mis küll Primoryes välja suri, kuid imekombel ellu jäi Kuriili saartel. Kortsus holly kasvab Sikhote-Alini kuusemetsades ainult seetõttu, et siin kaitseb põõsas talvel lumikatet ja suvel on kõrge õhuniiskus.\nKasvab metsikult Lõuna-Euroopas, Väike-Aasias, Põhja-Ameerikas.\nHolly on igihaljas taim, mõnikord 15 m kõrgune puu, laialivalguvate, lühikeste okstega, mis moodustavad tiheda pikliku või püramiidse võra. Holly lehed on lühikesed petiolate, piklikud munajad, lainelise servaga ja suured, okkalised, kolmnurksed hambad. Õied on lõhnavad, valged, lühikeste vartega. Kuni 1 cm viljad, kerakujulised, helepunased, varte kobarates säilivad okstel terve talve.\nHolly kasvab aeglaselt, väga varjutaluv, külmakindel, talub temperatuuri kuni -22 ° C. Kesk-Venemaal ei ole talvine ja kasvab ainult talveaedades.\nTäiusliku kujuga, moodustades ilusad püramiid- ja kerakujulised puud. Elab umbes 100 aastat. Neid on palju vorme, mis erinevad võra kuju, lehtede värvi ja kuju, puuvilja värvi poolest.\nHolly kasvab ka Põhja-Kaukaasias. Seal kasvab ta kuuse-, kuuse- ja pöögimetsades.\nKaukaasia taimed erinevad veidi Euroopa taimedest ja seetõttu eristatakse neid kaheks sarnaseks liigiks - väikeste luude ja tugevalt sisselõigatud lehesoonedega Colchis holly ning kitsa luude ja suure lehestikuga kitsaviljalise holly.\nColchise Holly kodumaa on Taga-Kaukaasia ja Väike-Aasia. Oma kodumaal - rippuvate okstega puu või roomav põõsas. Venemaal kasvab keskmisel rajal põõsas mitte rohkem kui poole meetri kõrguseks. Lehed on sakilised, torkivad, nahkjad, tumerohelised. Mõnikord võib see külmuda lumekatteni, kuid taastub kiiresti.\nCrenate Holly Kuriili saarte ja Sahhalini kodumaa.\nPuu kõrgus on 7 m, harvemini põõsas. Crenate holly on tiheda rohelusega dekoratiivne, meenutades pukspuid. Jaapanis kasvatatakse crenate holly koos kääbus, kärbitud põõsastega. Krimmi ja Kaukaasia kultuuris kasvas see aeglaselt ja kandis vähe vilja.\nAlamõõdulised sordid kasvavad Moskva aednike aedades.\nMeie kasvatajate jaoks on uudsus Korea holly, tavalise ja kortsulise hübriid, mis sai oma nime holly mezerva. Just see hübriid talub külma Moskva lähedal.\nOn mitmeid sorte: näiteks ' Blue Meid ', millel on ühel taimel nii isas- kui emasõied, lehed on rohelised, ilma metallilise läiketa ega ole nii tähelepanuväärsed kui sort ' Blue Angel '. Samasoolised: " Sinine prints ", " Sinine printsess ". Enamikul sortidel on punased ja kollased viljad. Põõsaste viljad püsivad kogu talve ja Lääne-Euroopas tumeroheliste, lehtede ja punaste viljadega holly oksad on jõuludeks kaunistuseks.\nKuid igihalja holly hulgas on heitlehiseid liike.\nKeerdunud holly pärineb Põhja-Ameerikast väga dekoratiivselt. Esineb soodes ja vooluveekogudes.\nSelle silmatorkavalt kaunid, talvel püsivate oranžide ümarate viljadega kaetud oksad on hästi kontrastis lume valgusega ning okaspuude ja põõsaste tuhmunud rohelusega.\nMõnikord võib selle orja harusid leida lillepoodidest. Keerdunud holly väärib aednike ja lillepoodide tähelepanelikumat suhtumist. Ta armastab värskeid huumusmuldi ja aias varjulist lõunakohta.\nIstutage holly varjulisse, rikkaliku, kerge ja niiske mullaga kohta. Päikeselised kohad on holly jaoks vastunäidustatud.\nHolly võib kannatada talvise päikese käes ja vajab ereda kiirte eest kaitstud kohta. Holly ei salli põuda hästi.\nKevadel tuleb noored taimed katta päikesekiirte eest.\nHolly levib pistikute, kihistumise teel.\nHolly kasutamine maastiku kujunduses\nSee on talvel väga tõhus, kui see on kaunistatud erksate puuviljadega. Hollyd kasutatakse rühmaistutustes, äärtes ja metsaalustes.


Kokkupandav tool seljatoega - Tallinn - Äri ja tootmine, Kontor, trükk ja pakkimine osta ja müü – okidoki\nKokkupandav tool seljatoega\nKuulutuse number: 8576152\nLisatud 19.03.2019 23:27\nProovige istuda sellele kokkupandavale plasttoolile ning mõne hetke pärast saate Te aru, et Te ei taha enam püsti tõusta! Soovi korral võite Te istuda sellel toolil kahekesi ja isegi kolmekesi, sest maksimaalne koormus, mida kannatab see vastupidava metallkarkassiga tool, moodustab 170 kg.\nToolil on plastist leen ja iste, mis on vastupidavad ultraviolettkiirgusele, mis võimaldab kasutada seda väljas. Plastelementide konstruktsioon on õõnes, seepärast tool on väga kerge. Leenis on spetsiaalne ava-sang, mis võimaldab vajadusel hõlpsasti liigutada tooli. Metallist klappmehhanism teeb tooli kompaktseks hoidmise jaoks ning selle jalgadel on spetsiaalsed kaitsed.\nSee mugav tool on mõeldud banketi- ja konverentsisaalide, suvekohvikute, väljasõiduteenindusega restoranide jaoks. Lisaks sellele sobib see ideaalselt ka koduseks kasutamiseks, näiteks Teie maakohas või suvilas. Tänu vastupidavusele mis tahes ilmastikutingimustele saab tooli kasutada nii siseruumides kui ka väljas.\nSoetage see kasulik interjööri ese ning veenduge, et kokkupandav mööbel võib ka olla mugav!\nMõõdud: 87х47 cm;\nKõrgus: 44 cm;


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Jaanuar 2008 | Kopli liinidel jätkub eluohtlike majade lammutamine\nKopli liinidel jätkub eluohtlike majade lammutamine\nTallinna linnavalitsus kavatseb Kopli liinidel lammutustööde tegemiseks reservfondist veel 1,7 miljonit krooni eraldada. "Põhja-Tallinna valitsusele selle tarvis reservfondist raha eraldamise eesmärgiks on eluohtlikus seisus hooned kiiremas korras lammutada, et välistada inimohvritega tuleõnnetuste kordumine," ütles linnapea Edgar Savisaar. "Meenutagem seda kurba tõika, et viimase kahe kuu jooksul Kopli liinidel toimunud põlengutes kaotas elu kaheksa inimest."\nVahetult peale 4. detsembrit toimunud ohvriterohket põlengut eraldas linnavalitsus reservfondist Kopli liinidel lammutustööde teostamiseks 1,4 miljonit krooni, et Põhja-Tallinna Valitsus saaks hakata viivitamatult ohtlikke hooneid lammutama, vältimaks edaspidiseid põlenguid ning inimohvreid. Detsembris lammutati kaks maja aadressidel II liin 9 ja III liin 6.\nKopli liinidel asuvad Tallinna linna omandis ja Põhja-Tallinna Valitsuse valitsemisel ning bilansis olevad ehitised on äärmiselt amortiseerunud, mitmesse elamiskõlbmatusse hoonesse on peale nende tühjaks jäämist end sisse seadnud kodutud. Kopli liinide pooltühjad majad on olnud aastaid Põhja-Tallinna Valitsusele suureks probleemiks. "Piirkond vajab suuri investeeringuid, kuid kahjuks takerdus hea kavatsus kurja kuulsusega piirkond eksklusiivseks elamurajooniks muuta kohtuvaidlusse," nentis abilinnapea Eha Võrk. "Tallinna linna omandis olevale alale hoonestusõiguse seadmise konkurss päädis paraku hoonestustingimuste vaidlustamisega."


Ryanair soovib hakata pakkuma tasuta lendamist\n24. nov 2016 11:30\nRääkides Suurbritannia lennujaamu ühendava katusorganisatsiooni AOA üritusel, tuli Euroopa suurima odavlennufirma Ryanair juht Michael O’Leary välja ennustusega, et lähema viie kuni kümne aasta jooksul hakkab Ryanair osadel liinidel pakkuma teatud hulgal tasuta lennupileteid.\nO’Leary sõnul tekiks selline võimalus, kui lennufirmad saaksid hakata jagama kasumit, mida lennujaamad teenivad toitlustusest, kaubandusest ning muudest teenustest. Selline ärimudel võiks toimida eelkõike väiksemates lennujaamades ning ei loodeta, et seda saaks rakendada suurtes sõlmlennujaamades nagu London Heathrow (kuhu Ryanair nagunii ei lenda) või Frankfurt. Teiseks tuleks lennujaamadel loobuda maksust (või vähemalt alandada seda), mida küsitakse iga lennujaama läbinud reisija pealt (inglise keeles air passenger duty, APD).\nTeatavaid märke, et Ryanairi ennustusel võib olla tõepõhi all, juba leiab. Näiteks on need lennujaamad, mille eesmärgiks on olnud reisijate arvu kiiresti kasvatada, teinud seda just lennujaamamaksude alandamise kaudu. Samas tekib küsimus, kas lennujaamad ikkagi on valmis lisaks madalatele lennujaamamaksule ka osa teenitavast kasumist ära andma. Ärimudel peab olema kasulik mõlemale poolele.\nRyanairi keskmine piletihind 2016. majandusaastal oli 46,67 eurot, mis on veidi madalam, kui 47,05 eurot eelmisel, 2015. majandusaastal. Sellest tuleb mõnedes lennujaamades lennujaamatasudeks ära maksta rohkem kui 20 eurot. Kui Ryanair pakub osadel liinidel pileteid kampaaniahinnaga 5€ ja lennujaamamaks on näiteks 15€, siis põhimõtteliselt maksabki Ryanair osadele lendajatele peale. Kokkuvõttes jäädakse muidugi plussi, sest soodsaid pileteid on piiratud hulgal.\nRyanair on praegu kiire laienemise faasis. Lähema 12 kuu jooksul saab lennufirma kätte 50 uut lennukit ja plaanib üle Euroopa palgata täiendavalt vähemalt 3500 töötajat, s.h. 1000 pilooti. 2016. aastal prognoositakse reisijate arvuks 119 miljonit, aastaks 2024 plaanitakse vedada 200 miljonit reisijat. O’Leary ei varja, et kasvamiseks loodetakse endale võita hinnatundlikud reisijad sellistelt lennufirmadelt nagu Air Berlin, LOT ja Alitalia.


Kodu > TOOTED > Mööbli jalg > Lauajalg\nKoonitud metallist mööbli jala võrreldes sarnaste toodete turul, see on võrreldamatu tasumata eeliseid seoses tulemuslikkuse, kvaliteedi, välimuse jne, ja naudib hea maine turul.Addith võtab kokku mineviku toodete defekte ja pidevalt parandab neid pidevalt . Konkreetsed kitseneva metalli mööbli jala spetsifikatsioonid saab kohandada vastavalt teie vajadustele.\nO-rõngad kitsenevad metallist diivanmööbel Jalg jalad Kohvriba lauajalg Addith Riistvara suurepärase käsitöö- ja kulutõhusa hinnaga. Asetage professionaalne liigend rakendussüsteemi teenused ja mööbli riistvara ühekordne lahendusteenus.\nTilt / sirge kitsenev mööbli jalg\nPaki oma nõuet. Lisakulusid taotletakse spetsiaalse pakendi, näiteks värvilise kasti, blisterpakendi ja jne.\nToodet kasutatakse laialdaselt polsterduse, meditsiinilise, pakendamise, ehitamise, rõivaste, põllumajanduse, tervishoiu või muude rakenduste puhul.\n1.ARI TRADING Firma või tootja?\n3.What maksete mõiste?\n1.Excellent Müügijärgne teenindus: Pakume vaba ja suurepärase pärast teenust, mida kõik kaubad müüakse müüakse, kui meile süüdistatakse süüdistamist, lahendame teie jaoks probleemi esimest korda pärast eelneva teabe tõendamise esitamist.\n2.Free Proov: Pakume tasuta proove oma konkreetsete nõuete põhjal meie toodete kvaliteedi kontrollimiseks. Meie jaoks on oluline saada täpselt.\n3.Fast kohaletoimetamine: Me lubame teie tellimust saadetakse ühe kuu jooksul pärast hoiuse kättesaamist. Hõivatud hooajal võib meie ajakava vastavalt vajadusele kohandada. Teie kogu rahulolu on meie meeskonna jaoks äärmiselt oluline.\n4.Customized Service: Oleme kogunud tohutu allika peaaegu seotud mööbli riistvara manufactories üle kogu Hiina, see võimaldab meil pakkuda teile kohandatud lisandväärtusega lahendusi. Iga kohandatud teenus saame toetada, mis aitab teil edendada äri läheb.\nW80 * 80mm\nMust kullaga, kuldne, must, kroom\nProovid on valmis saatma umbes 3 tööpäeva jooksul ekspresseerima näiteks DHL, UPS, TNT, FedEx või EMS-i\n1. Toodetud kõrge kvaliteediga terasest toorainena, peenpinna vaakumplaatide ravi, muutes selle sujuvamaks muutmiseks ja suurepärase vastupanu soolapihusti korrosiooni vastu.\n2. Kõrge temperatuuri keevitusprotsess, keevitatud vahe on rahutu murda, tahke keevitus, tugev stabiilsus, hea kandevõime.\n3. Varustatud plastikust libisemisvastase pehmendusega, et vältida põranda kahjustamist ja võõrkehu kõrvaldamist, mis võib tuua parema kogemuse.\n4. MULTI-SCENE PAKKUMINE, SOFIA SOFA DIFTION TOOTOR SET, SOFA DIFTION TOOTOR, Kapid, diivantool Ottoman, TABLE COFTINET Mööbel, diivanvoodi, mööbli jalgade komplekt jne.\n5. Teie stseeni jaoks kehtivad erinevad suurused ja värvid.\n6. Lihtne ja moodne välimus disain ei ole kaunistamisstiiliga piiratud ja erinevate stiilide saab suurepäraselt rakendada.


Sul on tarvis eesmärki ja püsivust - Sõna tänaseks päevaks - Raadio 7\nSul on tarvis eesmärki ja püsivust\n„Kuid ma ei pea oma elu mingil kombel endale kalliks, vaid püüan lõpule viia oma elutöö ja ülesande, mille ma olen saanud Issanda Jeesuse käest.“ (Apostlite teod 20,24)\nParima elu elamiseks on vaja eesmärki ja püsivust. Kui Jumalalt abi palud, siis aitab ta Sul neid omadusi arendada. 1) vaadakem eesmärgi peale. Kirjanik Jack Londoni mälestusmärgil on järgmised sõnad: „Oleksin pigem tuhk kui tolm! Eelistaksin, et mu säde kustub jalustrabavates leekides kui lämbub mädanenud puutükis. Oleksin pigem suurepärane meteoor, mille iga aatom imeliselt sädeleb kui unine ja püsiv planeet. Inimese eesmärk on elada, mitte eksisteerida. Ma ei raiska oma päevi neid pikemaks tehes. Ma kasutan oma aega.“ Avasta Jumalaantud eesmärk ja pühendu sellele täielikult. Paulus tegi seda. „Kuid ma ei pea oma elu mingil kombel endale kalliks, vaid püüan lõpule viia oma elutöö ja ülesande, mille ma olen saanud Issanda Jeesuse käest.“ (Ap 20,24) 2) vaadakem püsivuse peale. Sir Winston Churchillil läks kaheksanda klassi peale kolm aastat, kuna tal oli inglise keele õppimisega raskusi. Ometi olid just tema kõned Teise maailmasõja ajal need, mis inglasi inspireerisid ja tugevaks tegid. Kord paluti Churchillil Oxfordi ülikoolis kõne pidada ning sellest sai tema lühemaid, koosnedes põhimõtteiselt vaid ühest lausest: „Ärge andke kunagi alla! Ärge andke kunagi alla!“ Need sõnad ongi eesmärgi ja püsivuse põhitalad.\n2Mo 25-27 Mt 6:9-18 Ps 71:17-24 Õp 2:3-5\n« Meil on üksteist tarvis\nÕpi ütlema „jah“ või „ei“ »


Romi Hasa kolis Vikerraadiost Kukusse: tööpakkumisel olid sisuliselt ainult plussid, reaalseid kõhklusi polnud\nRomi Hasa kolis Vikerraadiost Kukusse: tööpakkumisel olid sisuliselt ainult plussid, reaalseid kõhklusi polnud (4)\nKatharina Toomemets, 31. august 2021 13:11\nHOMMIKUSAATEST PÄRASTLÕUNASESSE: 2019. aastal naasis Romi Hasa pärast 15 aastat raadioeetrisse ja hakkas koos Sten Teppaniga juhtima Vikerraadio hommikuprogrammi. Nüüd kolis ta aga Kuku raadio eetrisse. Foto: Hele-Mai Alamaa\n„Lõpuks sai otsustavaks see, et kui ma Vikerraadios küsisin, kas mulle oleks sügisest saadet pakkuda, sain eitava vastuse. Aga see on nüüd osutunud täiesti suurepäraseks asjaks, et Vikerraadio mind nii-öelda vabaks lasi,“ räägib raadiohääl Romi Hasa, kes Vikerraadio hommikuprogrammi tegemisele veebruaris joone alla tõmbas ja nüüd hoopiski Kuku raadio eetrisse kolib.\n„Tänu sellele tuli mu ellu väga tore muutus ja tunnen ennast Kukus väga hästi. Seal on äge meeskonnavaim ja soov teha koos lahedat asja. Toimetuse ruumis oli esimesel tööpäeval nii mõnus õhkkond, et peatoimetaja Madis Kimmel tuli oma kabineti asemel meie juurde istuma,“ kiidab Hasa.\nSaatejuht Romi Hasa: „Muidugi on neid, kellele minu nimi midagi ei ütle.“


Slovaki ime: lendauto AeroMobili värskeim versioon jõudis Monacos laiade masside ette - Forte\nSlovakkide konstrueeritud AeroMobili uusimat prototüüpi esitleti eile Monaco superautode näitusel. See on kerge süsinikkiust kere, putukalikult seljale kokkuvolditavate tiibade, tagaosas asuva propelleri ja hübriidmootoriga sõiduk, mis võimaldab kulgemist nii maal kui õhus.\nTänavu peaks saama hakata AeroMobili juba ette tellima. AeroMobili koduleht, mis samuti värskenduskuuri on saanud, edastab muude andmete seas, et maapinnal sõidab AeroMobil kaht elektrimootorit kasutades. Õhus aga kasutab sõiduk kaheliitrist nelja silindriga bensiinimootorit, mis asub sõitjatekabiini taga. Sama mootor töötab maa peal sõites elektrimootorite generaatorina, nii et tegu on hübriidisõidukiga lausa kahes mõttes - nii kütuse kui liikumiskeskkonna poolest.\nEttetellimise puhul saab ilmselt paljudele takistuskiviks olema see, et kaheistmelise masina hind on krõbe nagu söestumispiiril piparkook, jäädes 1,2 ja 1,5 miljoni euro vahele. Ja lendamiseks on vaja piloodipabereid, lihtsalt B-kategooria lubadega maanteelt õhku tõusta ei tohi. Vähe sellest, maanteelt õhkutõusmine pole tegelikult ka piloodile legaalne (vähemalt mitte kõikjal). Niisiis on tegu futumasinaga, mis lähtub kunagi tulevikus võib-olla kehtima hakkavatest regulatsioonidest.\n"Ma arvan, et see saab olema väga kitsas nišiprojekt," sõnas masina kohta phys.orgi vahendusel Warwicki ülikooli elektriinseeria professor Philip Mawby.\nLendavate autode arendamisega on ametis teisigi ettevõtteid ja ehkki idee maapinnal pusklevatest liiklusummikutest linnuna üle lennata on mõnus, on vastamata küsimusi lendautode osas hetkel vastustest enam. Olulisim neist on vast see, kuidas õhuliiklust kontrollida, kui sajad kiirelt manööverdavad väikesed masinad õhus vihisema hakkavad.\nŠtefan Kleini disainitud AeroMobili esimene versioon sõitis ja lendas juba aastal 2013. AeroMobil 3.0 toodi rahva ette juba oktoobris 2014 ja 2015. aasta mais õnnestus prototüübil ka alla kukkuda, ehkki juht (või piloot) õnneks suurt viga ei saanud.


Asjade internet - Levira\nLevira asjade interneti (inglise keeles IoT – Internet of Things) teenused kasutavad kaasaegseid sensorite, võrgu ja tarkvara tehnoloogiaid, et koguda ja töödelda andmeid füüsilisest maailmast. See aitab kasutajatel nende baasil otsuseid teha ning sellest tulenevalt äriprotsesside paremast juhtimisest kasu saada.\nMeie LoRaWAN-tehnoloogial põhinev sideoperaatori nõudlikele standarditele vastav telemaatikavõrk pakub kulutõhusat ühendust energiasäästlikele seadmetele ja sensoritele.\nLevira kasutab erinevaid raadioside tehnoloogiaid (väikese võimsuse ja suure levialaga raadiovõrgud, inglise keeles LPWAN – low power wide area networks), millised on integreeritud meie ühtse IoT teenusplatvormiga, et tagada parim side erinevates asukohtades erinevate tööstusharude tarbeks. Meie partneriteks on täiendavate sidetehnoloogiate pakkujad, nagu Sigfox ja mobiilsideteenuste osutajad, et võimaldada meie klientidele parimat lahendust konkreetse ülesande jaoks.\nMeie kogenud spetsialistide meeskond suudab teid konsulteerida IoT-lahenduste kõigis aspektides, alustades ülesande analüüsist ja äriprotsesside kaardistamisest kuni lahenduste arhitektuuri ja integratsioonini. Aitame vajalike seadmete valimisel ja neile sobivaima suhtlusmeetodi pakkumisel. Professionaalsete partnerite kaasamine IT-süsteemide arendamisse, integratsiooni ja andmevoogude analüüsi koos erinevate võrgutehnoloogitate kasutamisega teeb Levirast ettevõtte, kes aitab teil IoT projektidest kõige enam kasu saada.\nLevira pakub mitmekülgset LPWAN raadiosidetehnoloogiat (väikese võimsuse ja suure levialaga raadiovõrgud, inglise keeles LPWAN – low power wide area networks), mis on integreeritud meie universaalse IoT-platvormiga andmete turvaliseks kogumiseks ja reaalajas kasutuseks. Teeme andmed kättesaadavaks vastavalt teie eelistustele kas lihtsalt kohandatava veebipõhise kasutajaliidese või standardformaatides impordi-ekspordi ning API-põhiste liideste abil.\nJuhul kui soovite konkreetseid lahendusi ainult seadmete ühendamiseks, pakume sobivat meie portfellis olevatest sidetehnoloogiatest:\nLoRaWAN – väikese võimsusega vabasagedusel töötav raadiovõrk. Pakume võrku seal, kus te seda vajate.\nSigfox – väikese võimsusega vabasagedusel töötav raadiovõrk. Võrku haldab Sigfox ja oleme strateegiline partner, et pakkuda teile piiriülest ühenduvust ka teistes riikides.\nMobiilne juurdepääs – juurdepääs andmetele, kasutades vabalt valitud kohaliku võrguoperaatori 2G, 3G, LTE mobiilsidevõrku, tagades andmete täiendava turvamise nendes võrkudes.\nTeenused elektrienergia-, vee-, gaasi- ja keskkütte teenusepakkujatele\nLevira pakub nutikate mõõtmislahenduste täisteenust alates võrku ühendatud mõõteseadmetest kuni arveldusteabe edastamise ja kuvamiseni. Mõõtepunktidest saabuvad täiendavad andmed pakuvad võimalust arvestada tulevaste keskkonnastandarditega – et suurendada teie tulusid, optimeerida võrgu haldamist ja avastada võimalikke lekkeid ning kadusid.\nEnnetav hooldus on üks ühendatud tööstusseadmete ning Internet 4.0 initsiatiivi juhtivaid kasutuslugusid. Ennetavad hoolduslahendused põhinevad traditsioonilisel masinate seisundi jälgimisel, mida täiendab andmete automaatedastus ja analüütika. Selleks, et ennustada masinate ja seadmete tõrkeid enne nende tekkimist ning seeläbi välistada kallid seisakud tootmises. Juhtivate analüütikute hinnangul võimaldavad sellised meetodid saavutada 25-30% efektiivsuse kasvu.\nEnnetavate hooldusrakenduste turg on ülemaailmse IoT valdkonna üks kõige kiiremini kasvavaid valdkondi ja aitame teil sellest efektiivsuse tõstmise võimalusest osa saada.\nKinnisvara väärtus on täna suuresti sõltuv selle asukohast, homme on suur osa sellest väärtusest teabes ja andmetes. Ja selles, kuidas kinnisvaraettevõtted saavad seda teavet klientide huvides kasutada, et luua paremaid kliendisuhteid ning tugevdada üürnike lojaalsust. Seega on lähenemisviis laiem kui üksnes korrapäraselt andmete saamine kommunaalkuludest, prügikastidest, hoone- ja turvaseadmetest.\nKaughaldus ja -juhtimine\nPakume seadmete või rajatiste omanikele varade olukorra nähtavust reaalajas, et saaksite enne kohalesõitu teha õigeid otsuseid näiteks varuosade või tööriistade osas, parandamaks väliteenuste efektiivsust ja klientide rahulolu. Loome võimalused andmete kogumiseks, muutuste avastamiseks ja automaatselt käivituvateks juhtimistoiminguteks.\n“Kõike, mida saab ühendada, ühendatakse” ei ole mitte ainult põhimõte, mis määratleb IoT-d, vaid ka oluline osa meie filosoofiast. Kasutame GPS-i ja siseruumide positsioneerimise kombineerimise eeliseid koos kaasaegsete kommunikatsioonitehnoloogiatega. Pakutud lahendused võimaldavad pisikeste terminalide kasutamist järelevalveta mitmete aastate jooksul.\nTeadlikkus konkreetsest olukorrast tagab hingerahu. IoT juurdepääsuteenused tagavad rajatiste ohutus- ja turvavajadused, alates tüüpilistest büroohoonetest kuni kriitiliste infrastruktuuri objektideni, sealhulgas juurdepääsuõiguste kaughalduseni.\nEnamlevinud kasutusjuhtude inglisekeelsed kirjeldused, kliki pildil:\nFacilities Smart Button\nSmoke detector-security companies\nSoil monitoring agriculture\nTransport conditions monitoring


JACKIE JOHNSON (REPORTER) VANUS, PIKKUS, KAAL, BIO, KEHAMÕÕTMISED, ABIKAASA, NETOVÄÄRTUS, FAKTID - STARSGAB\nJacqueline hüüdnimega Jackie Johnson, kes on endine Ameerika ilmaennustaja Los Angelesest, Californias. Ta on televisiooni isiksus, kuid tõstis oma kuulsust tööna KCBS-TV uudistekanalis. Teda võis aastaid kuulda ka Los Angeleses CBS-ile kuuluvas raadiojaamas KNX1070, kes tegi perioodilisi ilmaprognooside värskendusi. Loeme üksikasjalikumalt Jackie Johnsoni elulookirjelduse, vanuse, pikkuse, kaalu, kehamõõtude, abikaasade ja paljude muude tundmatute ja huvitavate faktide kohta. Alustame siis kerimist.\nJackie Johnson Vanus, pikkus, kaal ja keha mõõtmised\nAlates 2020. aastast on Jackie Johnsoni vanus 40 aastat vana.\nTema keha mõõt on 32-30-36 tolli.\nTal on heledad tumedate pruunide silmadega juuksed.\nTegelikult hoiab ta 40-aastaselt ennast väga hästi ja isiksus määratleb teda hästi.\nVõite öelda, et tema vanus on lihtsalt number.\nTa hoiab oma kehamõõdud selles 40-aastases elus väga hästi.\nJackie Johnsoni Wiki / Bio\nSünninimi Jackie Johnson\nHüüdnimi / etapi nimi Jackie\nSünnikuupäev 23. jaanuar 1980\nElukutse Uudiskanali reporter, telenägu\nKuulus KCBS-TV uudistekanal Reporter\nSünnikoht / kodulinn Plymouth, Michigan\n(rind-talje-puusad) 32-30-36 tolli\nAbikaasa / abikaasad John Kidd (lahutatud)\nTütar: Bridgette Claudette\nKolledž / ülikool Lõuna-Alabama ülikool\nKesk-Tennessee osariigi ülikool\nHobid Ostlemine, näitlemine, peibutamine, reisimine, söömine\nSponsorid / kuulutused 27,8–80,8 000 dollarit\nJackie Johnsoni abikaasad ja suhted\nAlates abikaasadest ja suhetest on Jackie Johnson kaks korda abielus.\nPärast ebaõnnestunud abieluelu endise NFL-i jalgpallistaari John Kiddiga on Jackie taas oma uue armastusega oma tõotusi jaganud.\nTa on abielus Patrick McBride'iga. Paar jagas 2017. aastal uusaastapäeval oma pulmavannet.\n2016. aasta augustis, aasta varem, olid Jackie ja Patrick kihlatud. Ja 12. jaanuaril 2018 tervitas Jackie nende tütart nimega ‘Bridgette’.\nTänupühal jagas ta 28. novembril 2019 oma abikaasa ja tütrega pilti.\nJackie Johnson Bio, perekond ja haridus\nJackie Johnson sündis 23. jaanuaril 1980 Plymouthis Michiganis.\nPeres on tal õde, kelle nimi pole teada.\nVastavalt oma haridusele õppis ta Lõuna-Alabama ülikoolis.\nTa on lõpetanud meteoroloogia.\nLõpetas oma hariduse Kesk-Tennessee osariigi ülikoolis, saates ajakirjandus.\nHiljem siirdus ta Floridasse reporteritööle.\nLoe ka: Dymondsflawless (Youtuber) Bio, vanus, pikkus, kaal, kehamõõdud, poiss, puhasväärtus, faktid\nJackie Johnsoni karjäär\nJackie alustas oma karjääri ilmaennustajana CBS2-s ja jagas harjumuspäraste väljaannete ilmaprognoose kell 17, 18 ja 23.\nAlates Jackie Johnsoni karjäärist alustas ta aruandluskarjääri Floridast.\nTa töötas Tallahassee WCTV-TV reporteri ja nädalavahetuse ankruna.\nSeejärel töötas ta samasugustes rollides WSVN-TV-s Miamis.\nPärast kolimist Los Angelesse oli Johnson kuni 2010. aastani KCAL 9 Newsi peamise ilmaankur.\nHiljem oli ta samal ametikohal KCBS-TV-s, nende sõsarjaamas linnas, kuni läks pensionile 2018. aastal.\nKuid Johnson on ilmunud ka käputäis filmides ja telesaadetes, mängides tavaliselt meteoroloogi või uudisteankrut.\nTegelikult esines ta 2012. aastal iseendana filmis, mille nimi oli „Lahingulaev“.\nLoe ka: QPark (Youtuber) vanus, elulugu, Wiki, pikkus, kaal, abikaasa, suhted, karjäär, puhasväärtus, faktid\nJackie Johnsoni netoväärtus\nAlates 2020. aastast on Jackie Johnsoni puhasväärtus hinnanguliselt umbes 800 miljonit dollarit.\nTema peamine sissetulekuallikas on aruandekarjäär.\nUSA ilmaennustaja keskmine palk jääb vahemikku 27,8–80,8 000 dollarit.\nFaktid Jackie Johnsoni kohta\nTa oli suureks kasvades väga huvitatud tantsimisest ja näitlemisest.\nJackie töötas telekanalis CBS 2 / KCAL 9 telereporterina kuni 2010. aastani.\nOma nelja-aastase karjääri jooksul KCAL 9-s oli tal võimalus saada Prime Time Weather Anchor.\nTa töötas raadiojaamas CBSi KNX1070 raadiojaama ilmareporterina.\nJackie'l on meediatööstuses tehtud raske töö kõrval olnud palju edu.\nTa valiti 2003. aastal kuumimaks meteoroloogiks.\nAjakiri Playboy pakkus teda ka 2003. aastal alastipildistamise eest, millest ta keeldus.\nJackie'l on pikaajaline kogemus töötada erinevates kanalites.\nSee kaunis daam oli 2011. aastal abielus oma pikaajalise poiss-sõbra abikaasa John Kiddiga.\nJohn Kidd on NFL-i endine mängutegija. Ta on teinud ilukirurgiat, kuid kuulujutud ei saa veel kinnitust.\nTal ja Al Rokeril oli mõlemal televisiooni meteoroloogide karjäär.\nTema esimene peamise aja ilmaolukoht oli Los Angelese jaamas KCAL 9.\nkui palju toruperri kaalub\nkui pikk on Adam Jones\nkui pikk on roosa laulja\nfaze apexi pärisnimi\nkui pikk on slogoman


Michelle (@mmmmichie) — Likes Embed - Paste.co.id\nMichelle (@mmmmichie) — Likes - MARKUP 2.86 KB\nKaudsed sukkpüksid on netis kaudselt mainitud isegi Grimmi vendade muinasjutudes - lugu „Talupoeguse tark tütar, muutub tüdruk kalapüügivõrguks, et abielluda kuningaga. 3 Tutvustage oma pojale või tütrele V. Suslovi lugu Kes on tugevam?”. Tuleb vaid arvestada sellega, et kõik osapooled oleksid nõus ning tegevused kõigile osapooltele meeldivad ja rahuldust pakkuvad. MT PRIVATE 285909 numbrile 13018. Eriti väikelapsed suudavad täpselt täpseid värve sisestada vorme, mis sarnanevad hiljem tähtede järjestustega.\nAnal kondüloomid võivad võrdselt mõjutada nii mehi kui ka naisi. Sadisti eripära on see, et julmus, mida ta ohvrile avaldab, ei ole tingimuslik ega vabatahtlik, vaid sunnitud. Sa ilmselt juba tead, et libesti või kvaliteetne intiimne niisutaja on anaalseksi puhul väga oluline. http://shopitto.blogspot.com/?s=all\nAleksi ajal oli mul terve korter, aga see tuba ringteel oli palju uhkem. See puudutab peamiselt homoseksuaalseid mehi, kellel on vähe võimalusi anaalseks vahekorraks. Igapäevaelus saate neid kanda mis tahes - seelik, kleit (ja ka kleit-särk), tunika, lühikesed püksid ja isegi kapri püksid. http://shopitto.blogspot.com/?s=all\nPõhjuseks võib olla see, et homod tahavad oma seksuaalset orientatsiooni varjata või siis hoopis see, et nad ise ka ei tea täpselt, millised on nende eelistused. Õpetaja kutsub lapse tahvli juurde, annab talle mitu pilti (3-4). Kuigi mehed oskavad suhteid ja seksi lahus hoida.\nPraegu on laias valikus tooteid, mis on näidatud anal lõhede jaoks. Viberi ja WhatsAppiga on sama lugu: nõustuge sellega, et kui näeme ainult olekut ja fotosid, siis otsustame ainult nende punktide järgi. Lähedase rõõmustamiseks pole vaja teda iga tund helistada. http://shopitto.blogspot.com/?s=all\nSamuti võite mõjutada puusade ja selgroo ühenduspiirkonda (seal on närvid, mis hõlbustab erutusprotsessi), võite õrnalt pärakut mõjutada. Päevasel ajal (nagu ka õhtul) võite kasutada poolläbipaistvat või läbipaistvat huuleläiget. Ärge hakake tooma näiteid mõnedest lirvadest vanal ajal. http://shopitto.blogspot.com/?s=all


Sotši eestlane otsis eesti asja pärast Ansipit ERR - Estonian World Review\nSotši eestlane otsis eesti asja pärast Ansipit ERR\nEestlased Venemaal 12 Feb 2014 EWR\nEesti Aiakeses asub mäesuusakompleks Roza Hutor (Foto: RIA Novosti/Scanpix)\nArtikkel originaalis: http://uudised.err.ee/v/valism...\nHuvitav intervjuu Hugo Reiljaniga ERR siit: http://vikerraadio.err.ee/heli...\nIntervjuu algab saate 40 minutil ja 40 sekundilt.\nPõline Sotši elanik, Kaukaasia eestlaste initsiatiivgrupi juht Hugo Reiljan otsis taga olümpiamängudel viibinud peaminister Andrus Ansipit, et rääkida talle eesti keele õpetamise probleemidest ja paluda Eesti riigi abi.\n76-aastane Hugo Reiljan on oma kõrgest east hoolimata väga tegus. Ta töötab olümpiaehituse eest vastutavas ettevõttes kõrgel kohal ja on Kaukaasia eestlaste initsiatiivgrupi juht. Tema poeg Juri on lausa Venemaa ehitus- ja elamumajandusministri asetäitja ning vastutab olümpiaehituste eest kõige kõrgemal tasemel, vahendas Vikerraadio saade "Uudis+".\nHugo Reiljani sõnul tuleb tal põhitöö kõrvalt eestlaste probleemida tegelda päris palju.\n"Töö vahel, kui aega on, siis me ajame neid rahvuse küsimusi. Abhaasias - seal on viis eesti küla, eesti ühingud. Ja ühes sellega - ma töötan siin Sotšis - ka tegeleme nende küsimustega, mis tekivad eestlastel, [kes] elavad Eesti Aiakeses.[eesti küla Punase Lageda (Krasnaja Poljana) lähedal, kus toimuvad Sotši taliolümpiamängude murdmaasuusatamise alad - toimetus]. Eesti Aiake on kompaktne - kuigipalju eestlasi, aga üldiselt, üle Sotši linna, on üle 700, ligi 800 inimest. Ja German Valter, kes ühendab eestlaste ühingut, elab Punasel Lagedal," rääkis Reiljan.\nSeoses Sotši olümpiamängudega valmib Punasel Lagedal ka eestlaste uus, 300-kohaline rahvamaja, mis Reiljani sõnul on nagu Venemaa kingitus kohalikele eestlastele.\nReiljan ei saanud Ansipit kätte\n"Tänapäevaks natikese on seisu jäänud eesti keele õppus. Ja niuke tunne, et noored hakkavad kaotama huvi selle poole. See on hirmus, see on kardetav! Kui eestlane ei tea emakeelt - see on juba kahtlane mees," ütles Reiljan.\nTa rääkis, et ajal, mil Arnold Rüütel oli Eesti "esimene mees", aitas Eesti riik Kaukaasia eestlasi eesti keele õpetamise korraldamisel ja Eestist saadeti isegi õpetajaid. Nüüd on see asi kahjuks seisma jäänud, aga Reiljan lubas selle kindlasti uuesti käima lükata.\n"Vaat, siin oli Eesti valitsuse ülem [peaminister Andrus Ansip]. Ma, kuram, kätte ei saanud - ennem keegi ei teadnud. Ja kui ma kuulsin, et tema jõudis siia, ma kohe helistasin välisministeeriumi. No kuidas mees Eestist võis saada ilma nendeta siia?!"\n"Teil on valeinformatsioon," vastati Reiljanile, kelle sõnul tuli lõpuks välja, et Ansip jõudis Sotši olümpiakomitee liinis.\n"Huvitav küll, et välisministeeriumi mehed ei teandki, et Eesti mees oli siin! Ma tahtsin teda kätte saada ja siis selle küsimuse panna temale. No nutma me ei hakka - meil aastaid on veel palju ees. Ma arvan, need asjad me ajame klaariks."\nReiljani sõnul ei saa eesti keele õpetamise probleemi ilma Eesti abita lahendada kas või ainult sellepärast, et on vaja õpikuid. Ta rääkis ka, et omal ajal olid Kaukaasia eestlased saatnud kaks noort inimest Eestisse õppima, lootuses, et nad tulevad tagasi ja hakkavad koolis õpetama, aga "see probleem, kurat, jäi seisu".\n"Minul on probleem, piinlik, et meie, kuramus, между делом - aja vahel - jätsime selle ilma kontrollita - selle küsimuse. See on suur patt! Me kindlasti, niikaua, kui mul tervist on, need asjad me paneme käima!" lubas ta.\nReiljan kordas, et ta oleks tahtnud, et Eesti saaks Kaukaasia eestlaste probleemidest teada. Ta nentis, et sealsete eestlaste tahtmisest eesti keelt õpetada on üksi vähe.\n"On vaja, et veel Eesti poolt oleks tahtmine, et eestlased siin oleks teadnud eesti keelt, oskand rääkida eesti keelt, kas või vigadega kirjutada vähemalt, ja tasapisi lugeda," ütles ta.\nReiljan kinnitas ühtlasi ägedalt, et kohalike eestlaste olukord ei ole olümpiamängude tõttu mingil moel halvenenud.


Elu maal koos lammaste ja kitsedega . Life in the countryside, with sheep and goats: Jälle ümberkorraldused\nTäna võtsime järjekordselt ette muudatused laudas. Kuna õues läks soojemaks( ja tallede juurdevool muutus eriti intensiivseks ja vaevama hakkas ruumipuudus), siis saime maha võtta kileseinad. Edasi tõstsime ühte aeda kõik ühe tallega emmed ning teise aeda kahe tallega emmed. Nii sain ma ka kaamera vaateväljast ära segavad tallekesed, kes hakkavad ka poegivaid emmesid segama neile siis selga hüpates, kui uutel emmedel tõsine pressimine käsil... Kaksikute aeda sisse vaadates jäi mulje , nagu oleks seal üks suur sünnitusjärgne palat, kus talled läbisegi karjusid ja segaduses ringi trampisid. Õhtuks asi normaliseerus. Eks enamus kaksikutest olidki eile-täna sündinud ning alles väga saamatud tited.


Heategevusettevõtja | Bioneer\nKui president surus detsembris kätt seekordsetel aasta vabatahtlikel, seisis vabatahtlike juhendajana tunnustatute seas Serve The City (STC), mille inimesed teevad ise ja innustavad teisi tegema head ja sellest õppima. Andrei Liimets uuris ajakirja Hea Kodanik peagi ilmuvas numbris algatuse eestvedaja LAURI LUIDE käest, kui varmad on eestlased vabatahtlikuna kaasa lööma, milliseid muutusi on see ühiskonnas toonud ja milliseid veel tuua võiks.\nPortaal ja ajakiri Hea Kodanik www.ngo.ee\nIlmselt on üksjagu inimesi, kes tahaks midagi vabatahtlikult teha, aga ei oska kusagilt alustada. Kus ja kellele sinu meelest vabatahtlikku panust kõige rohkem vaja on?\nMa ei tea, kas inimesed mõtlevad nii, et mida on kõige rohkem vaja teha. Ma arvan, et nad peaksid pigem mõtlema, mida nad tahaksid teha või keda nad tahaksid aidata.\nMu jaoks üks meeldejäävamaid ja põnevamaid abistamisvõimalusi on vanainimeste juures. Näiteks hooldekodudes pole neil alati otseselt mingeid probleeme – on töötajad, kes hoolitsevad, esmased vajadused on kaetud, toit on laual, vahetatakse voodipesu ja nii edasi.\nKui me läksime nende käest küsima, kuidas me aidata saaksime, siis nad ütlesid, et tegelikult on kõik ju tehtud, aga õudselt igav ja üksildane on. Siis mõistsime, et sageli ei ole inimeste vajadused ilmselged. Näiteks vanadekodus me pea terve aja vestleme või mängime kaardimänge ja tundub, et me justkui ei olegi midagi saavutanud, ei ole mingit remonti teinud, ei ole libedaid teid soolanud, aga elanikud saavad sellest tugeva emotsiooni ja eluvaimu.\nOlen tänu sellele kuulnud kümneid ägedaid lugusid. Kõik alustavad, et ah, mis mina, ma ei ole midagi teinud ja minus ei ole midagi erilist. Pigem kasutatakse võimalust kurta probleeme – sotsiaaltöötajad ei hooli ja telekat ei panda käima ja nii.\nKui tunned huvi, et kes nad on ja mis nad teinud on, tuleb välja, et nende seas on ajukirurge, psühholooge, poliitikuid, juriste, raamatupidajaid – professionaale, kes on elanud ajal, mida me ei kujuta ettegi. Mina loen maailmasõdadest õpikutest, aga nemad on siis elanud. Ja ma arvan, et kui nad näevad, et mina saan sellest kogemusest midagi, mul on põnev, siis neil on ka hea ja nad tunnevad, et neist on kasu olnud.\nPraegu juhendad uusi maailmamuutjaid, aga milline oli sinu enda esimene kokkupuude vabatahtliku tööga?\nMa olen vist terve elu vabatahtliku tööga tegelenud, aga varem ei toodud seda niivõrd välja – olen sellise kasvatusega perekonnast, kus ei ole harjumust kõigi liigutuste eest raha küsida, ja see oli kuidagi loomulik. STCsse jõudsin kolm aastat tagasi puhtalt huvist, kuidas heategevus sellise organisatsiooni toel käib. Käisin ühe vanainimese kodus aknaid pesemas ja pisut koristamas. Tol hetkel tundus see väga segase ja organiseerimatuna, aga jättis samas toreda mulje.\nKuidas sa STC juhi kohale jõudsid?\nSTC-le pani siin aluse ameeriklane Brett Toft. Kui ta oli aastakese koos tuttavatega proovinud, kas Eestis annab midagi sellist teha, hakkas ta otsima inimest, kes oleks valmis seda juhtima. Brett ise ei valda eesti keelt ja tahtis, et STC poleks miski, mis justkui tuuakse kusagilt, vaid et see oleks Eesti ja eestlaste oma. See on küll umbes sajas linnas tegutsev rahvusvaheline võrgustik, aga kõik need organisatsioonid on väga oma linnade nägu.\nPalju inimesi teie juures töötab?\nKeegi ei tööta täiskohaga, kuid on nii-öelda igapäevased vabatahtlikud, grupijuhid või vastutajad. Me nimetame neid blackshirt'ideks [sellistele vabatahtlikele STCst antava musta värvi T-särgi järgi]. Nemad aitavad välja mõelda, mida täpselt, kus, kellega ja millal teha. Nad aitavad suhelda partnerite, sponsorite ja vabatahtlikega.\nMeil on küll administreeriv meeskond, juhatus ja direktor, aga hetkel umbes 25 blackshirt’i on meie jaoks olulisuselt number üks. Püüdleme selle poole, et kõigil blackshirt'idel oleks oma projekt või valdkond, kuhu nad tahaksid kõige enam panustada. Tahaksime välja töötada palju regulaarseid heategevuse võimalusi – et kui keegi tuleb mõtte peale, et tahaks midagi teha, siis ta tuleb meie kodulehele ja saab vaadata valdkondade kaupa, millal ja millega ta rakendust leiaks. Ja siis blackshirt võtab temaga ühendust.\nKas te olete pigem vahendajad, kes vastavad abipalvetele, või initsieerijad, kes otsivad ise kohti, kus oleks vabatahtlikke vaja?\nPigem vahendajad, aga me oleme selle sõnaga ettevaatlikud. Me ei taha olla vahendajad selles mõttes, et otsime abivajaja ja -andja ning viime nad kokku. Me tahame seda protsessi kontrollida. Me ei hoia sellest kümne küünega kinni, aga usume, et abiandmise protsessil on suurem mõju kui lihtsalt teadmine, et oled kedagi aidanud.\nOn oluline, et abiandjad sõnastaksid enda jaoks, mis täpselt juhtus, kuidas väike tegu kellegi elu või mingit olukorda muutis, kuidas panus aitab kaasa üllama eesmärgi saavutamisele. Need on asjad, mille peale paljud ei mõtle. Kõik tahaks kasutada vabatahtlikke, aga sellele mõtestamisele rõhku ei panda ja tulemuseks on palju ühekordseid vabatahtlikke, kel tuli idee, kes tegid oma teo ära ja siis unustasid selle kogemuse.\nEt siis konkreetse hea teoga võrdselt oluline on vabatahtlike arendamine?\nTäpselt. Vabatahtlike arendamine on ennekõike tähtis, aga see, mida ta teeb, pole kindlasti tähtsusetu. Me oleme pigem vabatahtlike ühing kui heategevusorganisatsoon, aga vabatahtlike ühing, mis tegeleb heategevusega. Seega ma tahan, et meie tegevusel oleks positiivne tagajärg, aga põhienergia läheb vabatahtlike arendamise peale.\nKuidas te oma edukust ja mõju mõõdate?\nEks seda ole suhteliselt raske teha. Me kindlasti ei mõõda oma edu organisatsiooni kasvus. Kui keegi ühel hetkel avastab, et tal ei ole tegelikult meid vahele vajagi – kui ta hakkab näiteks ise käima kuskil lastekodus või kodutute varjupaigas –, siis superhea!\nMeie töö on siis tehtud, meil on hea meel. Otsime järgmise inimese, kes innustamist vajaks. Kuna me hoiame oma vabatahtlikega tihedat sidet ja suhtlemine on lahutamatu osa tegevusest, siis just suhtumise muutumine on see, mille järgi me hindame, kas oli edukas ettevõtmine või mitte.\nKuidas vabatahtlikud teie juurde jõuavad?\nEga palju ei olegi vaja teha. Tuleb nimi kirja panna ja õigel ajal kohale tulla. Eks parim reklaam ole nende inimeste kutse, kes on kogemusega rahul ja tulevad järgmisel korral mitme sõbraga. Algusajal tegelesime aktiivselt sellega, et käia ülikoolides rääkimas: panime oma lauakese püsti ja hakkasime tasuta kohvi jagama.\nAga kuna kvaliteetse kohvi valmistamine koos piima vahustamise ja kõigega võtab minutikese aega, saime samal ajal inimesele oma info edasi anda, et innustada neid tulema ja vaatama, mis see STC on. Mingil hetkel muutusime nii populaarseks, et meil oli pigem raske välja mõelda, kuidas rohkematele inimestele pakkuda võimalust midagi teha, mitte et kust inimesi leida.\nRekord listi kirja saatmisest kohtade täitumiseni – neid oli võib-olla 50 – on alla poole tunni. Tekkis mure, et ega see liiga eksklusiivseks muutu, et inimene peab ennast kolm üritust ette kirja panema.\nKas praegu teete aktiivset reklaami või on jõudlus maksimumi peal?\nEks vabatahtlikega ole selline hooajavärk, et vahepeal läheb see hurraa üle ja vahepeal tuleb jälle peale, aga me oleme jõudnud oma nõudlusele järele ja saaksime veel vabatahtlikke kaasata.\nMis neid inimesi seob, kes vabatahtlikuks tulevad?\nVist ei seogi mingi üks asi – ikka väga erinevad inimesed leiavad STC üles. Üle kolmandiku vabatahtlikest, sealhulgas blackshirt’idest, on näiteks vene emakeelega. Palju on inimesi käinud mujalt maailmast, näiteks Ameerikast ja Hiinast. Vanuse mõttes on kõige nooremad 14-15, kõige vanemad lausa 70-80.\nOletan, et noori on kõige rohkem?\nJah, keskmine vanus on 21 ringis. Mulle tundub, et me pigem oleme noorteorganisatsioon, aga ma loodan, et see ei ole kellegi jaoks piirav, ning see ei ole eesmärk, vaid kirjeldus.\nNoored on aktiivsed, aga mille taha vanemate inimeste vabatahtlikuks tulek jääb? Kas nad ei jaga samu väärtusi või ei leia lihtsalt üles neid väljundeid?\nNii palju kui ma olen inimestega rääkinud, siis ei ole asi selles, et nad ei jagaks samu väärtusi. On tohutult palju inimesi, kes tahaks aidata. Üks näide – käisin hiljuti TEA kirjastuses ja vestlesin seal raamatupidajatega, kellest kõige noorem oli ehk 45. Rääkisin STCst ja meie eesmärkidest.\nNad olid väga üllatunud, et noored tahavad sellise asjaga tegeleda, ja küsisid, kuidas saaks toetada. Kui ma rääkisin, kuidas see tavaliselt käib – osaledes –, siis tuli selline reaalsustaju, et iseenesest nagu saaks, aga no nagunii oled päevad läbi tööl ja pärast pead lastega tegelema ja kes see raatsiks siis veel terve laupäeva ära anda. Aga pärast nad tulid ekstra ütlema, et kui saaks muudmoodi aidata, näiteks mingit raamatut kokku panna, siis nad tahaks väga.\nKuigi noored on need, kel on rohkem aega, et siin-seal käia, siis see ei tähenda, et ainult nemad hooliks või oleks valmis aitama. Kui leiaks rohkem viise, kuidas terve pere kaasata, oleks vanemad vahest altimad tulema. Seni olen suutnud terve pere mõistes ainult enda peret kaasata, kui käisime jõulude ajal supiköögis abiks.\nMida sellest siis järeldada – et vanematel inimestel oleks lisamotivaatorit vaja? Kuidas seda neile pakkuda?\nKui vabatahtlikkuse auhindu jagati, siis üks läks sellist tegevust soodustavale töökohale, mille sai Saku vallavalitsus. See on hea autasu, sest näitab, et on asutus, kes toetab seda, et inimesed saaks teha midagi vabatahtlikult.\nKuna aeg perega olemiseks on nii üürike, siis väga hea võimalus oleks teha koostööd tööandjatega ja saavutada kokkulepe, et inimesed saaksid osaleda vabatahtlikus tegevuses argipäeval, võib-olla mingil määral tööajal. Siis oleksid paljud valmis rohkem abistama.\nSaates “Vaba tahe” rääkis Brett Toft, et kümme aastat tagasi ei olnud Eesti ühiskond veel vabatahtlikkusega harjunud ja mõeldi, et keegi justkui tuleb ja võtab ilma rahata tehes su töö ära. Kuivõrd olukord tänaseks muutunud on?\nEnda kogemusest tundub, et me ei ole suhtumisega veel seal, kus tahaksime. Näeme ikka veel, et inimesed ei julge kasutada vabatahtlike abi, sest siis äkki leitakse, et võikski kogu süsteemi vabatahtlikkuse baasil teha, või hakatakse näpuga näitama, et kui nemad teevad vabatahtlikult, miks siis sina ei võiks.\nTeiseks tundub, et paljudes kohtades, eriti kuna majanduses on endiselt raske aeg, püütakse end ikka veel tõestada. Et kui ei anta endast 110%, on töö ja maine kaalul, seega rabatakse niivõrd palju, et erilist paindlikkust ja liikumisruumi ei ole. Puutume tihti kokku sellega, et kui läheme abi pakkuma, siis see on pigem koormaks.\nTöögraafik on koondamiste ja muu tõttu nii pingeliseks läinud, et kui nad peavad võtma 10–20 minutit, et meie pakkumine läbi lugeda, ning veel tunnike meiega kohtumiseks, siis eelistatakse seda pigem vältida. Seetõttu on mitu partnerlust katki jäänud.\nKui oluline vastne aastaauhind sulle on ja kui tähtis on üldse vabatahtlike tunnustamine, sealhulgas auhindadega?\nSeda auhinda ei saanud mina, vaid STC, ja see teeb selle tähtsamaks. Me loomulikult ei tegutse tunnustamise eesmärgil, aga tunnustamine annab motivatsiooni küll ja loodetavasti me motiveerime ka kedagi teist omakorda juhendama ja kaasama.\nVabatahtlike juhendaja auhinna sai teiste seas nägemisvaegusega tütarlaps Christel Sogenbits. Kui me mõtleme, kes on need inimesed, keda võiks aidata, siis tema oleks ilmselt TOP10-s, aga ta ei saanud seejuures mitte aasta vabatahtliku, vaid aasta vabatahtlike juhendaja auhinna! See näitab, et pole olukorda, kus ei saaks oma entusiasmiga teisi kaasata. Teiste kaasamine on suurem asi kui üksi millegi tegemine.\nKui palju sa jõuad juhina ise nii-öelda kätt külge panna?\nMa olen seadnud endale eesmärgiks teha mitte vähem kui enamik teisi meie vabatahtlikke. Kui mu roll hakkakski olema paberimajandus, siis oleks mõistlikum amet edasi anda, sest see pole sugugi minu tugevus. Ainus moodus, kuidas ma saan kedagi motiveerida, on siis, kui olen ka ise asjast inspireeritud ja motiveeritud. Ma küll ei jõua kõigil üritustel kaasas käia, aga üritan – ma võin olla küll direktor, aga ma olen ka blackshirt, selles suhtes mingeid privileege ei ole.\nTavaelus tegeled sa ITga, kuidas sa päevatöö ja vabatahtlikutöö teineteise kõrvale ära mahutad?\nSelle ITga on nii, et minu töö iseloom ei nõua, et oleksin üheksast viieni rakkes. Kui keegi helistab, et tal on arvutiga midagi lahti, siis piisab oma arvutist ja netiühendusest või ka lihtsalt telefonist. Mu ajakasutus on suhteliselt vaba. Kui inimesed küsivad, millega ma tegelen, siis ma pigem nimetan STCd, kui oma palgatööd. IT toob küll leiva lauale, aga mu hing või kirg on ikka STCs.\nSinu pealehakkamisega noored inimesed kipuvad üldlevinud arusaama kohaselt Eestist välismaale parema materiaalse järje peale minema. Sina võtad vastupidi enda peale veelgi enam asju, millest sa materiaalset kasu ei saa. Miks ja mis sind siis ärasõitjatest eristab ja kas plaanid tuleviku Eestiga siduda?\nHetkeplaani järgi küll. On teada-tuntud fakt, et ükski juht ei tohiks liiga kaua oma positsioonil püsida, muidu läheb asi hapuks, aga Eesti on nii ideaalne koht selleks, kui tahad midagi saavutada, millest jälg järele jääb. Eesti on nii väike, lihtne on avaldada märgatavat, lausa üleriigilist mõju. STC andmebaasis on umbes 1200 inimest, kes on meie kaudu vabatahtlikku tööd teinud. See on Eesti mastaabis suhteliselt suur number – Hiina või Ameerika puhul oleks täiesti tühine.\nSa oled öelnud, et sinu suurimaks unistuseks on, et iga tallinlane osaleks mingil kujul vabatahtlikus tegevuses. Kui realistlik see on?\nMa ei arva, et see oleks ebarealistlik, aga liiale on mindud vabatahtlikele natuke erilise staatuse andmisega. Justkui see oleks lihtsalt töö, mille eest ei saa palka. Aga vabatahtlikkuse vorme ja väljundeid on tohutult palju. Minu jaoks on oluline olla avatud millegi kasuliku tegemisele ilma sellest otsest tulu saamata. Kõik inimesed ei pea tegema kõike, aga kui jurist ei taha näiteks supikööki suppi serveerima minna, siis leidub ometi rohkelt kohti, kus tema panusest oleks kogu ühiskonnale kasu.\nKüsimus on suhtumises. Kui me teeme sellest vabatahtlikkusest staatuse või ameti, siis see tundub teistele kuidagi tülika ja kättesaamatuna – et sa justkui vastandad raha eest ja ilma rahata midagi tegevat inimest. Aga need on ju üks ja sama inimene, mina samamoodi töötan IT alal, aga pean end vabatahtlikuks, kuna leian lisaks sellele aega ja energiat midagi teha. Ja ma arvan, et on väga vähe neid inimesi, kes ei suudaks välja mõelda midagi, mida nad saaksid teha, et ka kellelgi teisel oleks parem.\nKas ja milliseid ohvreid oled sa pidanud oma nii-öelda tavaelus vabatahtliku tegevuse nimel tooma?\nEks rahaline ohver ole kõige selgem. Lisaks põhipalgale oleks ju võimalik saada tulemustasu kiiremini ja rohkem tegemise eest, mille jaoks mul pole aega. Aga see pole minu jaoks ka esmatähtis, sest ma tahan teha midagi, millel on rahast suurem väärtus.\nIsiklikus elus olen üritanud asju nii sättida, et minu jaoks tähtsad inimesed oleks seotud samade asjadega. Siis ma ei pea lahutama oma isiklikku aega ja vabatahtlikku tegevust. Minu kihlatu on samamoodi STCs blackshirt, samuti minu vend, vennanaine, õde.\nMa ei tea, kas sa nõustud, aga mulle tundub, et paljude jaoks on vabatahtlikkus muutunud indulgentsiks, mis lubab jätkata muretumalt endise taustsüsteemi ja tavaeluga. Kas see on sinu meelest oluline, et inimene sellised eetilised kaalutlused läbi mõtleks ja laiemasse konteksti seaks?\nMa ei ole selle peale palju mõelnud. Praegu on juba suur saavutus, kui inimene ükskõik mis kaalutlustel vabatahtlikuks on läinud. Me väärtustame seda, et vabatahtlikkus ei oleks ainult projekt või kord aastas oma pattude lunastamine, vaid kogu mõtteviisi ja elustiili muutev tegevus. Umbes nagu “Teeme ära” talgud – kui sa oled ikka ise käinud ja mingi metsa ära koristanud, siis sa nii lihtsalt enam kommipaberit maha ei viska.\nTeil on ka pisut religioosne taust – kui oluline ja nähtav see on?\nSTC ei ole religioosne organisatsioon, küll aga olen mina kristlane, Brett on kristlane, nagu ka suur osa alustajatest ja tegijatest. Meie tegevuse väärtused on inspireeritud Jeesuse elust, kuna tema peamiselt aitas teisi ja õpetas, et teiste aitamine muudab sinu elu.\nMe oleme ennast kujundanud mittereligioosse organisatsioonina, kristlikest väärtustest üks on ka avatus kõigile. Enamik on saanud kristlikust taustast teada alles pärast meiega kokkupuutumist ja see ei ole ära hirmutanud, vaid pigem muutnud arvamust usklikest.\nMis sind Eestis kõige rohkem rõõmustab ja mis enim tuska teeb?\nTuska teeb ahnus. See on halb üldistus, aga on näha, et kel võimalik, siis pigem üritatakse saada edukaks ja et seda saavutada, ronitakse üle teiste, kasutatakse teisi ära. Vähe on neid, kes näevad võimalust oma elu paremaks muutes ka teisi kaasata. Kurb on vaadata sellist lühinägelikkust ja mõistmatust, et üksi rikas olles on vähe peale hakata – öeldakse ju, et mida jõukam oled, seda üksildasem oled. Aga ega seda ei saa enne teada, kui seal kohal oled.\nRõõmu teeb peamiselt see, et ma näen samal ajal enda ümber, kui paljud mõtlevad omakorda teistmoodi, mõtlevad teiste inimeste peale ja hoolivad.\nLõpetuseks, mõeldes sellele, kuivõrd paljud organisatsioonid kolmandas sektoris sõltuvad vabatahtlikust tööst – millist soovitust või head mõtet sa tahaksid lugejaga jagada?\nVõti on see, et mitte alahinnata vabatahtlike panust või suhtuda neisse kui odavasse tööjõusse või võimalusse teha midagi soodsalt. Meie jaoks ei ole eesmärk ehitada organisatsiooni, vaid innustada ja kaasata neid, kes muidu kaasa ei lööks. Tunnustamine ja kiitmine on üliolulised, mööda ei tohi vaadata ka neist, kes panustavad vaikselt ja märkamatult.\nLugu on algsel kujul avaldatud portaalis Hea kodanik\n24. 05. Anneli Ohvril: vabatahtklikkus ei ole viimaste aastate teema - see on osa meie kultuurist\n27. 10. Regionaalminister algatas pilootprogrammi professionaalidest vabatahtlike kaasamiseks\n04. 11. Ministeeriumid ja ettevõtted saadavad töötajaid vabatahtlikeks


DROPS 105-40 - DROPS Design tasuta kudumise mustrid\nVaata DROPS 105-40 originaalmustrit.\nDROPSi ristipidi kootud ripskoes pitsmustriga sokid lõngast “Alpaca”.\nVõtmesõnad: pitsmuster, ristipidi, sokid,\nSääre kõrgus: 20-22-23 cm\nDROPSi pikad vardad: 2,5 mm – või sobivad, et saavutada koetihedus 26 silmust x 52 rida ripskoes = 10 x 10 cm\nKui pöörad rea keskel, siis tõsta 1 silmus pr kudumata, pinguta lõnga ja koo tagasirida.\nNB! Koo lühendatud ridu skeemis M.1 kaks korda. Koo rea esimesed 9-9-10 silmust, pööra tööd ja koo tagasirida. Lühendatud ridu pole skeemil ridade arvus arvestatud.\nSoki ots tõmmatakse lõngaga kokku. Selleks jäta pikem lõngaots kudumise käigus jooksma läbi ääresilmuste ja pärast pingutatakse sellega ots kokku.\nKootakse edasi-tagasi, alustades talla alt, siis kootakse jalapealne ja lõpetatakse talla all.\nSokk kootakse ripskoes – vaata ülevalt ja ühel serval kootakse pitsmuster skeemi M.1 järgi. Vaata skeemi oma suurusele ja alusta noolest.\nKokku koo 4 vertikaalset skeemi M.1 mustrikordust (pool+ 3 tervet + pool).\nLühendatud read kootakse igal 3-ndal ja 4-ndal real, st. ära koo kõikide silmustega, vaid pööra tööd, kui kududa jääb 11-13-15 silmust – vaata KUDUMISE NIPPI!\nLoo lõdvalt üles 110-120-130 silmust 2,5 mm varrastele.\nKoo skeemi M.1, alustades noolest ja ülejäänud silmused koo ripskoes – ära unusta kududa lühendatud ridu varbaosas.\nKoo 8 rida. JÄLGI KOETIHEDUST!\nNüüd tee kahandused kanna jaoks järgmiselt: paigalda silmusemärkija (SM) pärast 58-63-69-ndat silmust. Kahanda 1 silmus mõlemal pool SM-i igal teisel real kokku 11 korda = 88-98-108 silmust.\nKoo 48-48-64 rida ripskoes (= umbes 9-9-12 cm).\nNüüd kasvata kanna jaoks järgmiselt: paigalda SM pärast 47-52-58-ndat silmust. Kasvata 1 silmus mõlemal pool SM-i igal teisel real kokku 11 korda = 110-120-130 silmust.\nKoo 8 rida (= 4 vertikaalset skeemi M.1 mustrikordust).\nTõsta kõik silmused abilõngale.\nÕmble silmused abilõngalt kokku ülesloomise rea silmustega.\nÕmblus jääb talla alla ja mööda säärt üles.\n= kahekordne õs kahe silmuse vahele. Tagasireal koo 1 õs pr ja teine lase vardalt maha\nKate Nellerup 06.01.2008 - 22:26:\nÅh alla dessa underbara strumpor\nAnne Marie 30.12.2007 - 20:49:\nNydelig sokker - disse kommer jg til å prøve å strikke\nJäta kommentaar mustrile DROPS 105-40