Mul on komme kõiki külalisi võõrustada. Isegi kui tulevad väga ootamatul ajal, leian ikka, mida pakkuda. Sama kehtib ka lapse sõprade kohta. Isegi, kui pole söögiaeg, pakun juua (mahla), puuvilju või midagi näksida. Söögiajal kutsun kõik lauda. Loomulik ju.\nkummaline. kas saab yldse muudmoodi:)? olen kasvanud väikeses kohas ja seal on kombeks, et kutsutakse lauda mitte ainult lapsed vaid köik kes on kylas ja mitte ka ainult siis kui on söögiaeg. pakutakse syya ka väljaspool söögiaeg kui kylla tullakse. isegi kui pole midagi sooja, pakutakse mis kapis on:D. ja pole keegi kunagi kobisenud ka, et ma ei taha seda ja ei taha toda, alati proovitakse ära isegi kui köht pole tyhi jne. aga mingit tseremooniat ei ole ka samas, pannakse lauale nende nõudega mis olid kylmikus jne. pole kes teab mis esimene eesti aga mitte kunagi ei saadaks kylla tulnud lapsi kusagile teise tuppa ootama:O. kui pole muud siis pakutakse soola heeringat ja leiba, sygisel runntuhlist ja soolvett:D:D. ja kui töesti kylmikus tyhjus valitseb siis kohvi-teed ja paar kypsist ikka leiab….\nMäletan omast kogemusest, et olin väiksena kutsutud sõbranna juurde enam-vähem täpselt söögiajaks tihti ja kordagi seal lauda ei kutsutud(ometi perel just laua katmisega probleeme polnud) ootasingi vaikselt. Seal samas kehvemas olukorras pere kutsus alati(kuigi jah mul oli natuke piinlik seal lauas istuda, tagant järgi mõeldes oleks võinud ju koju joosta selleks ajaks).\nIse pakun söögiajal alati ka külalistele süüa. Muidugi kogemusi mul veel sellega pole, et keegi nimme saadetaks meile sööma. Paha on kutsuda lauda ainult kui õhtusöök on tulemas väga lihtsalt – harjumus pakkuda külalistele hästi/ilusalt serveeritult asju.\nLoomulikult kutsun lapse sõbrad sööma. Ma ei kujuta ettegi, et meie pere sööb ja teise pere lapsed vaatavad seda niisama pealt või istuvad sel ajal kõrvaltoas.\nOma kooliajast mäletan küll üht juhust, kus pinginaaber kutsus mind peale tunde külla ja nende pere siis istus lauas ja sõi ning mina pidin sel ajal natuke eemal istuma ja teda ootama.\n[tsitaat]Ma olen lapsed ikka lauda kutsunud, aga tuleb välja, et minu laste sõpradest väga paljud miskipärast neid toite ei söö, mida meie peres tehakse, nt hernesuppi, ühepajatoitu, risottot, kapsa-hakklihahautist jne. Olen mõelnud, et ilmselt on need vaesed lapsed siis järelikult rämpstoidul, kui korralikud ohtra köögiviljaga toidud ei maitse.[/tsitaat]\nPole küll teemasse, aga arvan, et minu laps ei sööks ka kapsa-hakkliha hautist, hernesuppi, ühepajatoitu ja veel paljusid toite. Kodus ma neid ei tee ja talle tundmatute toitude suhtes on ta väga valiv. Kusjuures sööme tervislikult, lihtsalt teistmoodi, nii et ei maksa hernesupi mitteaustajaid kohe rämpstoidulisteks tembeldada.\nTeemasse ka. Laps on veel väike, tal käivad ainult kutsutud külalised, kellede vanematega oleme eelnevalt kokku leppinud, mis kell järgi tullakse ja kas külaline jääb ka lõunat/õhtust sööma. Aga kindlasti kutsuksin söögilauda ka juhuslikud külalised.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 21.03 23:13; 25.03 23:59;\n[small]Tartu vaim kirjutas:[/small]\n[tsitaat] [small]Kägu kirjutas:[/small]Mis mõttes üks portsjon inimesele? Et isegi ükski pereliige ei saa soovi korral teist taldrikutäit juurde võtta??? Ei taha kuidagi sind solvata, aga selline sõnastus on imestust tekitav.\nNii minu lapsepõlvekodus kui praegu omaette elades, süüa tehakse ikka selline poti-pannitäis, et saavad omad lisaportsu kui soovivad ja jagub ka külalistele pakkuda kui vaja. Selline täpselt ettearvestatud elu tundub ausalt öeldes jube ahistav. Kuidas sa välja arvutad, kui suurt portsu just sel söögikorral keegi tahab või jääbki vahel mõnel kõht tühjaks, sest tahaks lisataldrikutäit, aga rohkem pole?[/tsitaat] Kohe seletan 🙂 Meie peres on nii, et poes ise eriti ei käida, seega tellime toidu koju 2-3x nädalas. Et tellida, peab olema mingi nimekiri. Et teha nimekirja, peab olema nädalamenüü. Nädalamenüü koostamine ei ole jäik asi, sest mõne isu tekkides saab ka eelmisel õhtul toiduaineid virtuaalsesse \_”korvi\_” lisada, et need hommikul kätte saada.\nTavaliselt planeerime õhtusöögid esmaspäevast reedeni. Nädalavahetusel on kes kus, süüakse väljas ja kodus üldjuhul ei vaarita, kui keegi tahab siis loomulikult saab oma toiduained listi lisada või ise poest läbi lipata, kapis on ka alati põhiasjad olemas.\nNiisiis, õhtusöögid nädala sees. Kuna keegi ei taha ülessoojendatud toitu järgmisel päeval süüa, teemegi igal õhtul täpse koguse, mitte pajatäie. Kui keegi jääb pärast söömist veel näljaseks, mida juhtub väga harva, võtab ta endale midagi magustoiduks. Lihtne. Meile see süsteem meeldib, igal õhtul värskest toorainest uus söök laual. Külalisi võõrustame hea meelega ja kui keegi õhtusöögile soovib tulla, lepime eelnevalt kokku.\nMeil on lapsed päeviti mitme pere peale laiali. Pidev liikumine käib v jäävad kellegi juurde pidama. Viimasel juhul, kui 3 tirtsu lauas istuvad pole hullu, kuid vahel, kui \_”terve küla\_” meile majutub, siis on ikka küll. Ei tee toitu sellise varuga, et ehk tuleb terve suguvõsa v küla kokku. Kui on kaugemalt lapsed, kes jäävad kauemaks, siis loomulikult tean ja oskan arvestada. Samas ei ole kodukokk ja ei seisa kogu aeg pliidi ääres kooke küpsetamas, kui lapsele mõni sõber külla tuleb. Kui on ootamatu peresõber, see võtab tavaliselt ise midagi kaasa. Ei lähe kohe külmkapi juurde ja hakka sügavkülmast liha sulatama v tainast rullima.\nMidagi võiks ikka pakkuda.\nMul oli selline tore juhtum, et üks väike poiss tänavalt tuli minu lastega mängima (tean, kus ta elab, aga peredena me läbi ei käi). Tuli siis söögiaeg. Pakkusin poisile porgandit ja õuna. Poiss pugis need sisse ja siis küsis, et kas ma nüüd saan seda toitu, mis teisedki :))? Ega ei suutnud ära öelda. Sai suppi ka.\nteen tavaliselt täpselt nii palju (tean, palju keegi oma peres sööb), kui ära süüakse. ei meeldi toidu raiskamine ja ära viskamine, pole rikas. kui tean, et laps(ed) külas, teen muidugi rohkem. kuidas ma nad teise tuppa ootama jätan? aga kui toitu tehtud ainult oma pere norm, siis on piinlik kutsuda lisaks inimesi. näha ju, et toitu vähe (näiteks ¨nitslit küpsetatud igale 1). enamasti annab küll poolitada ja kõik saavad vähem. pole hullu, tulebki figuurile kasuks. olen ka ise lihast loobunud ja ainult kartuleid-salatit söönud. lastele tahan ikka paremat anda.\nnii, et oleneb. kui on mida pakkuda, siis loomulikult kõigile.\nMinu koolilapsega tuleb tihti mõni klassiõde kaasa ja ikka pakun kõigile lõunat. Näiteks maal elav sõbranna, kellel on muusikakoolini 2 tundi oodata ja koju alles õhtul kell 6 jõuab- no ma ei ütle ju talle, et mine osta Maximast saiakesi. Eks ma olen lapsele öelnud küll, et hoiata kui keegi tuleb, siis ostan poest midagi rohkem, aga mõnikord ta ikka unustab. No ei hakka tühjast tüli tegema.\nMul ei lähekski endal toit kurgust alla kui teaksin, et mõni laps kõrvaltoas sülge neelab. Ju siis on teistsugune kasvatus.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 22.03 11:24; 22.03 14:03;\nilma teemat ja vastuseid lugemata. jah, kutsun laste sõbrad lauda. elementaarne.\nikka oleneb, olukorrast ja ka laste vanusest.\n5-6-a lasteaiatüdrukute sõprade külaskäigud on tavaliselt külaliste vanematega kokku lepitud, sinna sisse jääb ka söögiaeg ja siis arvestan ja teen sellise toidu, et kõik saavad. ega nad palju ei söö ju, sellised tirtsud.\nnn külalapsed ehk naabrid ja muud ümbertkaudu lapsed meil toas tavaliselt mängimas ei käi. õuest tuppa kutsun söögi ajaks ainult enda omad. teised lähevad siis oma koju või jäävad maja ette mängima.\nsuuremate laste puhul (teismelised, sõltumata soost), kui nad sõbra või sõpradega tulevad, siis ma söögiaja lähenedes küsin, kas nad tahavad meiega süüa või teevad endale enne või pärast ise midagi või lähevad välja v ühesõnaga, mis plaanid on. kui ütlevad, et tahavad meiega süüa, siis ka kindlasti valin jälle sellise toidu, et kõigile jätkuks. kui on arvestatud enne väiksem kogus või plaanitud eelmise päeva jääkide söömine vms, siis vajadusel teen ikkagi midagi juurde. kasvõi keedan lisamakarone, teen kiired pannkoogid vm. selline väike varu toiduaineid on alati kodus olemas.\nrikkad me pole. kuna lapsi palju, siis sissetulek per nase on ilmselt pigem alla keskmise 🙂\nMuidugi kutsun, kui ta söögi ajal parasjagu külas on. Eks minulgi tihti on kindel arv kotlette vm, aga kui juhtub keegi külla, siis kombineerin midagi kiirelt, lõikan tükid pooleks, panen salatit juurde, kui on loetud arv lihatükke, praen kiirelt paar muna juurde, et kellegil kõht tühjaks ei jääks ja pakun kõigile ikka ühesugust toitu.\nmeie oleme nii teinud, et kui naabrilaps üle ukse on külas, siis ütlen küll, et mine käi sina ka kodus ruttu söömas ja tule siis tagasi.\nKuna teen ka üldiselt igale ühele oma portsu. Kui juhtub supp olema, mida teen alati potitäie, siis kutsun küll lauda.\nKui aga tulevad kaugemalt lapsed külla ( elame linnast väljas) , siis loomulikult palume sööma . Teistmoodi ei tuleks kõneallagi.\nPuuvilju ja näksimist pakun küll igale lapsele 🙂\n[tsitaat]Minu koolilapsega tuleb tihti mõni klassiõde kaasa ja ikka pakun kõigile lõunat. Näiteks maal elav sõbranna, kellel on muusikakoolini 2 tundi oodata ja koju alles õhtul kell 6 jõuab- no ma ei ütle ju talle, et mine osta Maximast saiakesi. Eks ma olen lapsele öelnud küll, et hoiata kui keegi tuleb, siis ostan poest midagi rohkem, aga mõnikord ta ikka unustab. No ei hakka tühjast tüli tegema.\nMul ei lähekski endal toit kurgust alla kui teaksin, et mõni laps kõrvaltoas sülge neelab. Ju siis on teistsugune kasvatus.[/tsitaat]\nHuvitav, mis plaan sõbranna emal muidu oma lapse suhtes on? Arvestabki sellega, et sa söödad?\nHuvitav, mis plaan sõbranna emal muidu oma lapse suhtes on? Arvestabki sellega, et sa söödad?[/tsitaat]\nJõuludeks saan tavaliselt kommikarbi 🙂\nMõni võib arvata, et olengi selline ärakasutatav, aga mind see ei häiri. Mulle meeldivad mu lapse sõbrad ja käigu nad parem meil kui et peaksin oma last kusagilt linna pealt otsima hakkama. Selge on ju, et sõbrad on teismeeas tähtsad ja kui sa oma lapse sõbrad eemale tõrjud, siis kaugeneb ka su laps sinust.\nKas sinu kodurahu rikub, kui mõnikord istub perega lauda ka pereliikme sõber?\nOma sõbra/sõbranna jätaksid ka teise tuppa ootama, kuni perega kodurahu naudite ja ainult pereringis sööte?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 22.03 14:14; 22.03 14:26;\nMina mäletan oma lapsepõlvest, et söögiaeg oli külas käies alati kõige ärevam. Sest kõht läheb mänguhoos ikka tühjaks, aga lauda ei julenud ma kunagi ise minna, läksin ainult siis kui kutsuti.\nMõne sõbra peres ei kutsutud või öeldi lausa otse, et oota siin kuni me ära sööme. Ja ootad seal siis üksi võõras toas, kõht on tühi, lõhnad kipuvad ninna ja väga üksik/hale on olla.\nMõne sõbra peres aga kutsuti alati lauda, see oli tore, söök oli alati veidi teistmoodi kui kodus ja ühe sõbra juures joodi söögi kõrvale morssi, meil kodus alati piima või keefiri. Mul on siiani mälestus sellest plastmassist morsikannust 🙂\nMeie peres kutsuti alati külalised lauda. Laps ei söö ju teab mis portsu, vaeseks sellest ei jää. Viisakusest ja sõbralikkusest annab aga külalise lauda kutsumine aimu küll.\nMeil ka nii, et kes külas ja söögiaeg jääb sisse, siis ikka pakun.\nLapsed hetkel veel nii pisikesed, et lähimad sõbrad külas koos vanematega ning söögiajaks lähevad kõik koju.\nMul endal lapsepõlvest meeles selline asi. Kõik suved veetsin maal vanaema juures ning seal oli ka hunnikutes kõrvalmaja lapsi. Kord mängisime ühes kord teises hoovis. Sooja sööki pakuti üldiselt ikka oma kodus, kuid näkse sai ikka jagatud.\nMinu vanaema oli suur küpsetaja ning heade ja paremate asjade tegija. Ikka kui kook valmis sai pani lastele taldrikule ning tõi ka meile. Naabripoisid hakkasid sea päris nahaalselt ära kasutama. Kuule teil oli kooki..läheme sahvrist võtame. Mõned korrad pigistas vanaema silmad kinni, kuid hiljem teatas, et me ei toida naabrilapsi ainult nii palju saate, kui ma välja toon.\nLisaks oli veel keelatud õues maasikaid või marju sööma minna, kui naabrilapsed külas. Esiteks sööd lihtsalt põllud paljaks, teiseks lapsed ei kontrolli kuhu astuvad ning milliseid võtavad.\nÜks neist naabrilastest on täiskasvanuna tunnistanud, et lapsena oli neil tihti hea meie hoovi ära kasutada, kuna endal keelati marjade söömine ära, kuna oli vaja moosi teha ning nendel ei tehtud nii palju head ja paremat vanaema poolt. Lisaks on ta öelnud,et selles vanuses elas ta just selle nänni saamise puhul motiiviga\_” võõrast vara nõrkemiseni\_”\nOma lastele üritan ka õpetada, et naabritel külas olles sööd täpselt nii palju kui antakse ning ei nuru lisa. Võõras hoovis tohib marju süüa ainult siis, kui naabriemme seda lubab. Üksinda rüüstama ei lähe. Kindlasti on ka reegel, et meie hoovis tohib marju süüa ainult siis kui mina olen juures. Üksinda sõpradega ei lähe.\nSeoses söömisega tuli mul meelde selline lugu, et lihane vend ei andnud ka hiljuti süüa. Elame vennaga samas linnas, aga suhtleme üliharva. Muidu mingeid konflikte pole, tema on umbes 50, mina 40. Läksin koos tütrega sinna midagi tooma või viima, mõtlesin, et saab istuda ja juttu ajada. Ja nemad siis kügelesid ja ootasid, millal me ära läheme, et saaks sööma hakata. No oli nõme! Ma käin seal tõesti korra aastas, kui sedagi. Tegemist pole ka vaeste inimestega. Võibolla oli tõesti sööki täpselt inimese peale tehtud, aga seda annab ju alati välja vabandada või midagi juurde teha. Mina igal juhul solvusin. Mitte et ma kangesti näljane oleks olnud, aga mingi elementaarse lahkuse lähedase inimese suhtes võiks ju säilitada.\nIkka kutsun, meie peres on see endastmõistetav.\nMeenub lugu lapsepõlvest – naabritüdruk kutsus sünnipäevale, olime vast 8-9 aastased. Kui sinna jõudsin, istusid kõik juba lauas, enamus külalistest olid täiskasvanud ning ilmselt oli neile öeldud varasem kellaaeg kui mulle. Andsin sünnipäevalapsele kingituse üle ning ta palus mul esikus oodata kuni mõni külaline söömise lõpetab, sest lauas ei olnud rohkem vabu kohti:):)\nMäletan, et olin üsna üllatunud ja mõtlesin, et nii ei ole viisakas öelda. Esikus ma seista ei tahtnud ning mõtlesin parajasti siiski tuppa minna kui sõbranna ema hõikas oma tütrele \_”kutsu nüüd X ruttu lauda, toit jahtub ära\_”.\nEt jah, see jäigi arusaamatuks kas minu sõbranna tuli ise selle \_”lahenduse\_” peale ning tahtis et ma esikus ootaksin või oli talle seda siiski varem ema öeldnud.\nmina kutsun ka alati külalised lauda, suured või väikesed, vahet pole. endal suur pere ja teen alati süüa suurema laari. Mees mõnikord vigises, et miks sa võõraid toidad, aga nüüd on harjunud. Mul on ka mõnikord külas olles sant tunne olnud, et pererahvas tahaks nagu sööma hakata, aga käib mingi nihelemine. Siis tavaliselt ütlen, et hakake te sööma, et me ise oleme söönud vms. Jube vastik olukord, õnneks juhtub seda harva ja mingite suvalisemate tuttavatega. Oma sõprade, sugulastega seda probleemi pole. Lapse sõprade puhul olen vahel tajunud ka sellist asja, et laps tahaks süüa küll, aga lauda tulla ei julge, sest ema-isa kodus sõnad peale lugenud. Siis olen lapsele mingit snäkki lihtsalt pakkunud.\nSee aeg, kui meil lapsed väiksed olid ja sõbrad neil külas mängimas käisid, elasime vaeselt ja enamasti oli toit arvestatud. Leib ja kartul olid vabalt võtta, muud mitte enamasti. Kui kaneelisaiu või õunakooki tegin ja keegi külas oli, siis pakkusin midagi ikka. Päris head sõbrad ei jäänudki nii kauaks, et meil söögiaeg kätte oleks õhtul jõudnud. Kõik kiirustasid ise õhtusöögiks koju. Elasid ju kõik piisavalt ligidal. Kui käidi päeval suvisel ajal meil, siis pakkusin vahel midagi moosisaia või kurgi-sibulaleiba mäletan.\nTeemasse ka. Laps on veel väike, tal käivad ainult kutsutud külalised, kellede vanematega oleme eelnevalt kokku leppinud, mis kell järgi tullakse ja kas külaline jääb ka lõunat/õhtust sööma. Aga kindlasti kutsuksin söögilauda ka juhuslikud külalised.[/tsitaat]\nSinu lapsel saab siis koolis raske olema, sest need on kõik toidud (v.a risotto), mida nt koolisööklates väga tihti pakutakse. Samuti olid need minu laste lasteaias alati menüüs. Kodused on ilmselt küll tüki maad maitsvamad, aga põhimaitse on tuttav ja minu lapsed söövad seetõttu koolitoitu hea meelega.\nLapsele jääb see tegelikult väga hästi meelde, kui ise 9-10 aastane olin, siis ühe sõbranna peres pidin pere lõunasöögi ajal alati lastetuppa või esikusse jääma ja kunagi ei kutsutud sööma. Lapsena jäi mul sellest väga halb mälestus, et justkui vanematel on midagi minu vastu…\nTäiskasvanuna ma mõistan väga hästi, et mõnel perel rahaga kitsas ja iga söögipalake loetud, aga lapsena ma sellise käitumise tagamaid ei mõistnud, ei taibanud ka oma emalt selle kohta küsida.\nNüüd mõtlen, et kunagi kui oma tulevastel lastel peaks selline olukord sõbra juures tekkima, siis üritan lapsele arusaadavaks teha miks nii tehakse, ise olen aga selle poolt, et lapse sõbra võiks ikka lauda kutsuda.\nmis küsimus see on? kõik lapsed tahavad süüa. suviti sööb naabritüdruk iga päev meil.\n[tsitaat]. Mul on ka mõnikord külas olles sant tunne olnud, et pererahvas tahaks nagu sööma hakata, aga käib mingi nihelemine. Siis tavaliselt ütlen, et hakake te sööma, et me ise oleme söönud vms. Jube vastik olukord, õnneks juhtub seda harva ja mingite suvalisemate tuttavatega. .[/tsitaat]\nAga miks te ära ei lähe kui pererahvas nihelema hakkab? Ma muutun ka rahutuks kui külalised on ilmatu aja külas olnud, lauad on tyhjaks söödud ja lapsed tahaks juba magama minna aga külalised ei märka ära minna ja mina ei julge öelda ka, et hakaku nad nyyd astuma. Õnneks selliseid öökulle käib väga harva külas.\nEnamasti kutsun ka mina külalise lauda. Millalgi siiski tekkis mul väike tõrge ühe naabrilapsega, kui käidi 1.-2.- klassis ning jõuti vara koju. Mina olin tollal kodune, kuid naabrilapse vanemad pikalt tööl. Enamasti siis oldigi meil, mitu tundi järjest ning loomulikult mahtus sinna sisse ka 1 söögiaeg, vahel ka lausa 2. Ma sain täitsa aru, et ega laps süüdi ole, kuid mingi hetk hakkas üle viskama küll, kui oligi juba nii loomulik, et ma teda iga päev toidan. Olnud siis, et vahel ka vastupidi oleks, aga seda on ikka üliharva juhtunud. Vanemad ei teinud aga märkamagi. Ma isegi tea, mida nad mõtlesid, et mida nende laps siis päeval sööb. Eks siis hakkasingi lihtsalt piirama ajaliselt neid külaskäike, lükkasin rohkem ka õue neid. Oma laps hakkas ka trennides käima, et kadus ka niiviisi see võimalus terve päev meil olla. Nüüd kui neid käimisi harvem, pole mingit probleemi lauda kutsuda.\nMina olen ka enamasti lapse sõpru toitnud, aga mingi aeg hakkas ka minul üle viskama. Laps on 13 ja isu hea. Sõpradel muidugi ka. Üks sõber aga on väga valiv ja pirtsakas, näiteks sisefilee tükid sättis hiljuti taldrikule, et need talle ei meeldinud, kui oli pool portsu juba ära söönud. See pole esimene kord, kui mingi söögi välja praagib, kuigi toitu ette tõstma hakates näeb, millega tegu. Ühesõnaga, külalistele ma pakun sööki, aga seda regulaarselt teha ma ei taha ja pirtsutajaid ei salli.\nSinu lapsel saab siis koolis raske olema, sest need on kõik toidud (v.a risotto), mida nt koolisööklates väga tihti pakutakse. Samuti olid need minu laste lasteaias alati menüüs. Kodused on ilmselt küll tüki maad maitsvamad, aga põhimaitse on tuttav ja minu lapsed söövad seetõttu koolitoitu hea meelega. [/tsitaat]\nLaps käib juba koolis, aga mitte Eestis ja sealseid toite sööb ta täitsa hästi. Eesti koolis jääks ma isegi nälga, sest kapsast ma ei armasta ja sealiha ei söö üldse. Minu postituse mõte oli, et ei maksa ülevalt alla vaadata lastele/inimestele, kes teiste valmistatud kodutoitu ei söö. See ei tähenda, et nad päevast-päeva friikartuleid ja viinereid söövad.


veidi üksikvanemakiunu – PilleRiini internetielu\nPosted on 10. mai 2010 by PilleRiin\nlaupäevases Arteris oli taas teema lagunenud perekondadest ehk paha isa vs hea ema. linkida ei saa, sest see on tasuline artikkel.\nma ei ole tahtnud nendel teemadel väga palju kirjutada, sest need on pagana keerulised. aga miskipärast olen viimasel ajal nende asjade peale siiski väga palju mõelnud.\nnäiteks et tihti ongi laps manipuleerimisvahendiks, ükskõik kummal poolel siis. ilmselt tõesti on mingi hulk neid emasid, kes ütlevad, et isa last ei näe, kui ei maksa – aga ma arvan, et neid on ikka üsna vähe. või ka mingeid teistpidivariante, mida mu uimane pea praegu kinni ei võta.\nnäiteks et väga palju probleeme tulebki lihtsalt täiskasvanute oskusest ja tahtmisest teatud (lapsega seotud asjad) konkreetselt selgeks rääkida. see ju ei tähenda ometi, et vanemad peaks omavahel sõbrad olema või midagi. lihtsalt mõnes kohas tuleb keskenduda ainult olulisele ehk lapsele ja unustada oma ühine (sitt?) minevik.\nnäiteks et lapsele võibki kulutada kümneid tuhandeid kuus, aga kui seda võimalust pole, siis pole see ju võimalik? ehk siis ema ei peaks isalt välja nõudma üüratuid summasid; teiselt poolt jälle on veider see, et kui isa ei maksa, siis emal peab võimalik olema edasi elada ja ka lapse kulud katta. kui palju neid ikka on, kes lihtsalt majanduslikel kaalutlustel üritavad lapsest loobuda? moraalselt oleks see vist ikka päris karm samm. tegelikult on ikka parasjagu nõme küll, kui mehe sissetulekud langevad või ta hangib uue pere ja seetõttu enam ei saa normaalselt maksta. aga kuidas kurat see ema peab saama?\nteisalt jälle, kui pole tegu just selle emaga, kes last isale ei näita, siis peab ju ka isal olema koht lapse jaoks? ehk isa ei saa ka ju päris tühjaks lüpsta.\nvõi jälle see, et kui laps on ca pool kuud ühe vanema ja ca pool kuud teise juures, kas siis üldse peaks maksma keegi? nojah, riided ehk. aga söök, vesi, elekter kulub ju mõlemal pool?\njah, ma tean seda mudelit ka, millest Ieska kirjutab, aga (üksik)emana ei ole see mulle kuidagi meeldiv ega sobiv. kuigi lapsele oleks ehk tõesti kõige parem.\naga mis siin ikka.\nigaühel on oma õigus. ja muidugi oleks palju kenam, kui inimesed elakski koos perena, lapsed ja nende pärisvanemad. ning ei ükski emane ega isane tohiks hankida rohkem lapsi, kui suudab üksi ülal pidada. sest loota pole ju kellelegi teisele.\n(selline vähe kandendlik jutt, töö ja peavalu vahele)\nPosted in asjad minu ümber, lapsed, mõtisklused\nesimene elu üheksast →\n← suur ja väike


Positiivne paharet teatrilaval — Sirp\nKrõlli lood on nii ehk naa luulevormis, mistõttu tõmbab vormikatsetuste kuhjamine tekstilt tähelepanu.\nNukuteatri „Krõll“, autor Ellen Niit, dramatiseerija ja lavastaja Vahur Keller, kunstnik Sandra Lange, koreograaf Siim Tõniste, helikujundaja Mart Müürisepp, valguskujundaja Targo Miilimaa. Mängivad Kaisa Selde, Jevgeni Moissejenko, Mihkel Tikerpalu ja Kadri Kalda. Esietendus 28. II Auna teatrimaja suures saalis.\nKrõll on laval mitmes suuruses: kord esineb ta näitlejaid kõdistava ja segava tupsukesena, teisel hetkel peaaegu inimsuuruses kollast värvi elukana. Krõlliga koos on fotol Mihkel Tikerpalu ja Kaisa Selde. Jaana Süld\nEllen Niidu loodud Krõll on tegelane, keda mäletab ilmselt enamik praegusi täiskasvanuid. Nukuteatris võeti üle aastakümnete kätte ja pandi positiivne paharet praeguste kõige väiksemate tarvis lavale. Tore, sest Krõll väärib seda igati. Tegemist on olevusega, kelleta oleks vaesem nii mõnigi kodu. Teadagi, kui on Krõll majas, võib temaga kaasneda küll paras orkaan, mis paneb emad-isad kurjustama, ent ilma temata oleks olemine igav. Ka emadel ja isadel.\nNimetage seda eitusfaasiks või millekski muuks, aga arvan suuremate kõhklusteta, et sobitun üsna vabalt lastelavastuse sihtgruppi. Tõsi, ma ei ole laps ja mul ei ole lapsi, aga mulle meeldib uskuda, et see pole mingi näitaja. Nukuteatris on mul mõne etenduse härdamal kohal olnud pisar silmanurgas täpselt samamoodi, nagu paar rida eespool istuvatel seitsmeaastastel. Muu hulgas eeldan, et kui lastelavastus meeldib lastele, küllap siis ka mulle. Tehe on lihtne: laps on vähemasti meelelahutuse osas väga nõudlik publik. Tema tähelepanu hajub kiiresti, kui igav hakkab. (Olen väikeseid lapsi hoidnud ja mäletan üsna valuliselt, et kui minuga aega veeta ei olnud piisavalt lõbus, võis juhtuda, et järgmisel hetkel mängiti toolidega sõda. Kust nad selleks jõu võtsid, ei oska ma siiani vastata.) Lapsel ei ole ka seda viisakust, et pärast sunnitud naeratusega noogutada, et oli täitsa okei lavastus.\nNiisiis, kui lavastus lõbustab ja hoiab lapse tähelepanu, siis on suur tõenäosus, et ka mina olen rahul. Ja miks ei peaks olema? Ka täiskasvanud on paratamatult lastelavastuste publik, sest väikesed lapsed ei tule ju teatrisse üksi. Seega peaksid nemadki saama etendusest elamuse, mitte maksma võimaluse eest olla mõnele väiksemale ilmakodanikule saatja.\nPika sissejuhatuse järel pean ütlema, et lavastus jättis mu pisut segadusse. Ühtpidi on lavastuses kasutatud vahendite ja nukkude galerii huvitav: näitlejad räägivad ja räpivad, tegevus filmitakse (kaamera taga on Kadri Kalda) ja monteeritakse otse, projektor kumab seinale reaalajas valmivaid (liiva?)joonistusi. Krõll ise on laval mitmes suuruses. Kord esineb ta näitlejaid kõdistava ja segava tupsukesena, teisel hetkel peaaegu inimsuuruses elukana. Muide, kollast värvi elukana. Kõrvalmärkusena, juhuks kui mõnel lugejal on meeles Edgar Valteri joonistatud roheline Krõll. Kord on tegelasteks näitlejad ise, kord barbid või siis hoopis need väikesed õõvastavad titekujulised nukud. (Kas see, et nad on õõvastavad, on ainult minu kiiks?)\nNii lavakujundus kui ka kasutatud võtted on leidlikud. See, mida on nende võtetega tehtud, ei veena kohati aga sugugi. Mõni stseen jääb suisa arusaamatuks. Üks põhjus on lihtne: tekstist, vähemasti nähtud etendusel (28. II), ei saa aru. See lihtsalt ei ole piisavalt selge ja vali, et kostuda korralikult publikusse. Kui Ellen Niidu luulet vahepeal räppima hakatakse, siis on näitlejatel kord mikrofon, kord mitte. Üldine kõlapilt on võrdlemisi must, ebaühtlane. Samasugune mulje – ei liha ega kala – jääb ka mõne tantsunumbri puhul. Tundub, nagu teeksid näitlejad selgeks õpitud liigutused ära justkui mõne kohustusliku kava puhul kehalise kasvatuse tunnis, kulutamata ühtki piiska energiat ülearu. Võimalik, et sellised detailid etendustega paranevad (või on paranenud), ent hooletusvead ei ole vaid tehnilised.\nKohati tundub, et mitmesuguste võtete kuhjamise asemel võinuks enam keskenduda pigem loo edasiandmisele. Krõlli lood on nii ehk naa luulevormis, mistõttu tõmbab vormikatsetuste kuhjamine tekstilt tähelepanu. Üksteise järel tuleb end ümber lülitada erisuguste nukkude, keskkondade, stilistiliste võtete lainele. Mõneti on see muidugi põnev väljanäitus, milleks kõigeks pakub nukumaailm võimalusi, ent vähemasti mina oleksin igatsenud pigem rahulikumat suhete ülessoojendamise aega lapsepõlvest tuttava Krõlliga.\nSeejuures pakub lavastus lastele mõne võttega siiski korralikku krediiti. Kui kodu poole sammun, laulab paar last minu ees ikka veel kummitama jäänud Krõlli laulu. Muide, ümiseb ka minu teatrikaaslane, kes ei ole juba päris mitu aega lapseealine. No ja muidugi õhupallid, mis täidavad lõpuks lava. Anna inimesele õhupall ja nii mõndagi saab andeks antud. „Keegi ei saa kurvastada, kui tal on õhupall,“ teadis juba suur klassik karupoeg Puhh.\nIse eelistan küll seda varianti, et lavastus on vähe rohkem paika loksutatud. Seejärel, tuleb tunnistada, võtaksin ehk ka ühe õhupalli …


Privaatsuspoliitika ja isikuandmete töötlemine – TUK pood\nEsileht / Privaatsuspoliitika ja isikuandmete töötlemine\nVeebilehtede ja teenuskeskkondade vastutav töötaja on:\nLuha 4, Tartu, 50703\nTel +372 53321533\nIsikuandmed on andmed, mida kogutakse teenuse osutamiseks, isiku tuvastamiseks, isikuga ühenduse võtmiseks teenuse osutamiseks või küsimuste lahendamiseks.\nMe ei töötle EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/679 (inglise keeles General Data Protection Regulation ehk GDPR või EU Regulation 2016/679) määruses defineeritud delikaatseid isikuandmeid.\nKohustume kaitsma klientide ja kasutajate isikuandmeid ning nende privaatsust. Meie tegevus internetis on kooskõlas kõigi asjakohaste tegevuste ja vastavate Euroopa Liidu õigusaktide ja Eesti Vabariigi seadustega, sh EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/679. Rakendame kõiki ettevaatusabinõusid (sh administratiivsed, tehnilised ja füüsilised meetmed) kogutud isikuandmete kaitsmiseks. Juurdepääs andmete muutmiseks ja töötlemiseks on ainult selleks volitatud isikutel.\nKõiki veebilehtede külastamise ja teenuskeskkondades sooritatud ostude käigus teatavaks saanud isikuandmeid käsitletakse kui konfidentsiaalset infot. Krüpteeritud andmesidekanal pankadega tagab ostu sooritaja isikuandmete ja pangarekvisiitide turvalisuse.\nJärgnevalt privaatsuspoliitika põhimõtted, mis käsitlevad isikuandmete kogumist, töötlemist, kasutamist, avaldamist, edastamist, muutmist, unustamist ja kustutamist.\nToodud põhimõtted ei kehti juriidiliste isikute ja teiste ettevõtete/asutuste andmete töötlemisel, ega hõlma isikuandmete töötlemist veebilehtedel/teenuskeskkondadel, millele meie veebilehtedel/teenuskeskkondadel viidatakse (välislingid). Ettevõtet esindav isik (teenuse tellijana) ei ole füüsiline isik, tegemist on juriidise isiku volitatud esindajaga, kelle isikuandmete töötlemist ei reguleeri EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2016/679.\nTeenuskeskkondades kogutakse lisaks isikuandmeid teenuste osutamiseks ning isikute tuvastamiseks.\nTehnilised andmed piirduvad kasutatava arvuti või arvutivõrgu internetiaadressiga (IP-aadress), arvuti veebilehitseja ja operatsioonisüsteemi tarkvaraversiooniga, külastamise ajaga (kellaaeg, kuupäev, aasta). IP-aadresse ei seota isikut tuvastava teabega va teenuskeskkondade puhul, kus see on täiendavaks turvameetmeks.\nTeenuskeskkondades (sh epoes) kogutakse isikuandmeid lepingute täitmiseks ja andmeid isikuid huvitavate teemade osas (sh ostukorvi sisu, eelistuste, hoiakute, käitumiste, jms kohta), et võimalusel parendada ootuspärase info edastamist ning seeläbi parendada kliendikogemust teenuste tarbimisel ja otseturunduse teostamisel.\nTeenuste eest tasumisel krediitkaardi või pangalingi teenuse kaudu omab ligipääsu pangakaartide infole ja panga rekvisiitidele üksnes Maksekeskus AS, kes väljastab vaid info makse õnnestumise kohta ja kaardi 4 viimast numbrit.\nNõusolek seotud- ja teenuse jaoks vajalike isikuandmete kogumisele antakse teenuse tellimisel tellija isiku poolt teenuse tellimise hetkel. Teenuse tellimisega loetkse nõusolek antuks vastava ajatempliga.\nIsikustatud päringute ja/või tehingutega seotud isikuandmeid säilitatakse kuni 7 aastat viimasest interaktsioonist teenusepakkujaga tulenevalt raamatupidamisseaduses olevast kohustusest tehinguid tõendada. Interaktsiooniks loetakse mh otseturundusele reageerimist vaatamise või lingile klikkimise kaudu.\nKogutud ja töödeldavaid isikuandmeid võib isiku nõusolekuta edastada üksnes asutusele või isikule, kellel on selleks otsene seadusest tulenev õigus (näiteks kohus või kohtueelne menetleja) ja põhjendatud vajadus.\nTeenuse raames klientide poolt sisestatud isikuandmeid käsitletakse konfidentsiaalsetena ja õigus neid andmeid töödelda, väljaanda või edastada kuulub üksnes andmete omaniku (kliendi) vastutusalasse.\nVaikimisi isikuandmeid ei avaldata, va juhul, kui selleks on saadud vastav kinnitus (koolitustel / seminaridel / konverentsidel osalemine).\nKõigil isikutel on õigus tutvuda enda isikuandmetega teenuskeskkondades.\n– see võib kahjustada teise isiku õigusi ja vabadusi,\n– see võib takistada teenuse osutamist või teenuse mitteosutamist,\n– see võib takistada õiguskaitse organite tööd,\n– see ei ole tehniliselt vajalik ega/või võimalik.\n– taotleja isik ei ole andmetega õiguslikult seotud.\n– taotleja isikut ei ole võimalk identifitseerida.\n– Ei saa kustutada e-posti aadressi, kui sellele ei soovita enam saada otseturunduslikke pakkumisi. Selleks et nõuet täita, peab olema alles e-posti aadress, millega võrrelda – et ei saadetaks kirja.\n– Ei saa kustutada CRMist kõiki andmeid, kui ei soovita rohkemat kontakti võtmist. Selleks et nõuet täita, peab olema alles piisavalt andmeid, millega võrrelda – et ei võetaks kontakti.\nVeebilehti ja/või teenuskeskkondasid kasutades olete käesolevate põhimõtete ja tingimustega tutvunud ning nendega nõustunud. Jätame endale õiguse vajadusel privaatsuspoliitika üldtingimusi muuta, teavitades sellest kõiki seotud isikuid.\nMAD WAVE (124)\nkummid, takistused (12)\nlauad, punud (12)\n© TUK pood 2020


Pusle naljakas printsess mäng\nPusle Naljakas Printsess\nKõige kuulsamad printsessid täna on lõbus ja täht stseen, kus tema nägu grimassitavaks. Selles puzzle mängus pead tegema mõistatuse printsessid tegemise naljakas nägu ja žeste tema nägu ja käsi. Täielik mõistatus, võta igale hiirega ja leida teine tükk, mis sobib. Sa pead leidma kõik tükid sobivad üksteisega ja koht lõplik pilt. Eesmärk on pädevus puzzle lõbus stseeni kõik printsessid mängivad.Tüdrukud pane teevad naljakaid nägusid ja käsi žeste, kui nad mängivad koos.\nSee mäng on mängitud 14571 korda onlain. Edetabel 1 parimad mängud.\nHinnang põhineb 1028 kasutajate arvamusi\nMängitud 14571 korda\nTäitke puzzle koos pilti printsessid mängivad.Väga naljakas stseen, kus tegelased nägu ja žestid kätega. Peategelased klassikaline muinasjutte lastele nagu Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi, Tuhkatriinu, Okasroosike, Väike merineitsi, Kaunitar ja koletis või Aladdin.Tüdrukud mängida ja on lõbus stseen pead tagasi viia lõpule.Mõistatusi aidata intellektuaalset arengut isik täitva harjutus aju. Lõpuleviimine puzzle on tõeline sport intellekt lapse.\nMis see on mäng umbes? See on tasuta mäng nimega Pusle Naljakas Printsess oma brauseri ilma alla laadida ega installeerida midagi, see on täiesti usaldusväärne. Sellel kodulehel on sul võimalik mängida tasuta seda Printsessid flash mäng nimega Pusle Naljakas Printsess. Ja pidage meeles, see on tasuta mäng nimega Pusle Naljakas Printsess ja see on seotud Printsessid. Meie uus mäng Pusle Naljakas Printsess on üks parimaid mänge Printsessid leiad ja saad jagada seda oma sõpradele ja kontaktid sotsiaalseid võrgustikke. See on online mäng ja video mängu nimega Pusle Naljakas Printsess et kutsume teid mängida, nautida ja õppida seda samuti jagada oma kommentaarides ja oma sõpru sotsiaalseid võrgustikke.\nPrintsessid enim mängitud mängud\nPukeutumalla tuhkatriinu disney\n5 / 10 - 2170 häält\nSelles mängus pead kleit Cinderella, et kuninglik ball. Selleks, paremklõps hiirega kleit, kindad, juuksed ja muud aksessuaarid soovite võtta Tuhkatriinu. See populaarne Disney printsess on tema kleit ja aksessuaarid mitmes eri värvi ühendada neid kõiki. Võite panna mõned konjungeeritud sinine, kollane, punane, roheline, sinine ja roosa, koos peapaelad, kindad ja hommikumantlid täiesti asendatavad. Võite isegi muuta värvi Tuhkatriinu juuksed punased, pruunid või tumepruunid, et lisa ...\nKleit Üks araabia printsess\n6 / 10 - 2778 häält\nLoo Araabia printsess kleit. Kuulus star filmi Walt Disney Aladdin. Selles mängus pead sa korraldama ja kleit printsess. Selleks hiir ennast torgata igas lambid, mis on mõlemal pool ekraani. Igas lambid Genie lamp, kuulus sinine geenius, nii hull ja lõbus, mis annab sulle erinevaid võimalusi, kostüümid, meik ja ehted teil on olemas printsess. Muinasjututegelasest me kõik armastame ja võitsid südame varas, kes sattus nagu prints.\nJasmine valmistub aladin\n4 / 10 - 4802 häält\nPrintsess ja Aladdin armuda. Genièsin on palju ilusad riided, kingad,Soengud kuid ta ei tea, et riided oleks parim riided printsess. Palun aidake printsess valida parimad riided, soeng, kingad ja aksessuaarid tema päevast temaga Aladdin.


ELU RÜÜTLI LOSSIS: TÄNA HOMMIKUL\nVõin Greta ametlikult terveks kuulutada. Eile õhtul vedasime ta isegi korraks välja mida kindlasti üksgi korralik lapsevanem ei oleks teinud aga noh... Tegelikult tulid talle eile hommikul mingid kahtlased tõpid põskedele ja hiljem kattusid nii käed kui jälad samade täpikestega. Diagnoosisin talle kolmapäeva palaviku kuigi minu mäletamist mööda tal see juba beebieas oli?! Mul oli kindle plaan ta täna lasteaeda viia kuna täna oli ta kõige parema sõbranna viimane päev enne kolimist. Nagu needus ärkas Greta öösel kella poole 4 ajal ülesse kuna tahtis kakada. Juhheeiii, ja enam magama ei tahnud-suutnud jääda. Vedasin teda ühest voodist teise lootes et ehk kustub ära aga ei midagi. Lõpuks, siis kui Pete oli voodist välja pekstud ja läks tööle ja mina ka juba täiesti ärkvel, kustus daam ära. Otsustasin siis et no las magab, viin ta aeda hiljemaks.\nAknast avanes meil täna hommikul aga selline vaatepilt.\nKui ma Greta kella 8 ajal voodist välja tirisin olid ta põsed endiselt kahtlaselt täpilised ja ma teadsin et lasteaeda ma teda saata ei saa ilma et kindlalt tean et see ei ole midagi nakkavat.\nEgas midagi, laps riidesse ja autoga arsti juurde. Numbrit meil arsti juurde loomulikult ei olnud aga lootsin et ehk keegi ikka saab meile korraks pilgu peale heita. Nii umbes 40 minutit ootasime (Greta oli rõõmus et sai mängida) ja saimgi kinnituse et minu diagnoos oli õige seega laps ruttu autosse ja aeda.\nLumi on praeguseks juba pea kõikjalt ära sulanud aga vist lubati et sajab kahe järgmise päeva jooksul veel juurde. Mulle see meeldiks, eriti veel nüüd kui kõik jälle terved ja valmis uuesti lund nautima.\nTeile kõigile aga ilusat nädalalõppu!\nLabels: arst, Greta, haige, Ilm, lumi, talv\nKersti 10 February 2012 at 17:06\nKolme päeva palaviku põdemine ei anna minu teada immuunsust.\nAlice 10 February 2012 at 18:03\nMa lugesin kuskilt et annab? Aga kui ei anna siis on ju selge pilt :)\nriina-lore 11 February 2012 at 15:44\nEga sarlakid pole. Nendga kah kolm päeva palavikku, neljandal õrnad täpid. Aga nendega veel kurgus plekid ka. Kas arst kurku vaatas?\nAlice 11 February 2012 at 21:23\nLugesin kohe täpsemalt sarlakite kohta ja õnneks siiski nendega tegemist ei ole-olnud.\nKurk tal ei olnud üldse punane aga kui esimesel korral arsti juures käisime siis nad võtsid ta kurgust proovi et testida kas on mingit bakteeriat ja vastus oli negatiivne seega ikka 3päeva palavikuga tegu.


Movenol - liigesvalude kotikesed\nHome » Tervis » Movenol – liigesvalude kotikesed\nMovenol – liigesvalude kotikesed\nKuidas Movenol toimib?\nMovenoli kotikeste koostis\nKuidas Movenoli kasutada?\nKes on innovatiivne toode, mida soovitakse kasutada Movenoli liigestele?\nKas Movenoli söömiseks on vastunäidustusi?\nEkspertide arvamused Movenoli toote kohta\nKliendi tagasiside ikoonilistest Movenoli kotikestest\nKas tasub kasutada Movenoli? Meie hinnang\nKust osta Movenol? Meie soovitus\nVajuta siia, et proovida MOVENOLi kotikesi!\nKõigile võivad tekkida degeneratiivsed liigesehaigused, vigastused, reuma, vigastused ja muud ebamugavused, mis on seotud liigeste düsfunktsioonidega. Kiire sekkumine on võimalus kõrvaldada põhjus allikast enne, kui probleem suureneb ja põhjustab tõsiseid tüsistusi. Väärib kasutada eelnevalt tugimeetmeid, mis aitavad liigesel tugevdada ja regenereerida.\nLisaks, kui tekib probleem, on vaja kasutada sobivaid preparaate, mis kõrvaldavad valu ja parandavad liigese funktsiooni. Sobiva ettevalmistuse otsimisel, mis toimib nii ennetavalt kui ka regeneratiivselt, oleme leidnud mitmeid arvamusi Movenoli kohta. Me otsustasime kontrollida, kas see tõesti toimib ja kuidas see toimib ning mida kasutajad ja spetsialistid seda mõtlevad.\nMovenol on uuenduslik preparaat liigeste jaoks, mis on väga lihtne kasutada ja väga tõhus. See on kotike kujul, millest valmistatakse meeldivat jooki. Regulaarselt, saate märkida mitmeid eeliseid. Kõige olulisemad neist on:\nliigeste ja lülisamba valu vähendamine;\nliigeste ja kõõluste tugevdamine;\nkeha parem taastumine pärast treeningut;\nvalulikkuse ja ülekoormuse sümptomite kõrvaldamine;\nsuurenenud tugevus koolituse ajal;\nMovenol leiab valu allika ja kõrvaldab selle põhjuse. Tänu sellele leevendusele ei ole mitte ainult ajutine, vaid ka ühine püsiv paranemine. Selle ettevalmistuse tegijad eristasid kolme tegevuse etappi.\nI Esialgne etapp – keha ettevalmistamise ajal. Toimeained jõuavad valu juurde, nad hakkavad mõjutama liigesepõletikku. Valu väheneb ja lihastoonus kaob järk-järgult. Seal on lõõgastumine, mis teeb patsiendile tunda kergendust.\nII Põhifaas – siin on valu täielikult kõrvaldatud. Organism regenereerib – kuded taastuvad ja tugevdavad ning kasutaja täheldab märkimisväärset tugevuse suurenemist. See efekt on kõige märgatavam pärast intensiivset treeningut, kui lihased ja liigesed on väsinud, aga ka inimesed, kellel on reuma või muud tervisehäired, tunnevad end palju paremini.\nIII Stabiliseerimisfaas – see seisneb liigeste, kõõluste ja kõhre ravi ja tugevdamise tulemuste säilitamises. Valulikud sümptomid kaovad täielikult, organismi majandus on normaliseeritud. Tänu sellele saate igapäevaseks tegevuseks ja intensiivseteks treeninguteks jõudu ja energiat.\nOn oluline, et ravi oleks ohutu ja terviklik. See peaks mitte ainult leevendama valu, vaid ka kõrvaldama põletiku, taastama kuded ja suurendama liikuvust. Vähem oluline on, et teie kasutataval preparaadil on loomulik ja ohutu koostis. Sellepärast tasub tutvuda koostisosadega, mis olid Movenoli kotikeses.\nKollageeni hüdrolüsaat – on üks sidekoe põhikomponente. Toetab kollageenikiudude loomulikku tootmist. See leevendab valu, toetab ühist regenereerimist ja toetab nende taastamist. Seda soovitatakse reumaatiliste, luu- ja artriitiliste valude all kannatavatele inimestele, samuti neile, kes on väga aktiivsed vigastuste ja vigastustega. Annab kõõluste sidekoe elastsuse, parandab lihasfunktsiooni ja tugevdab luud.\nHüaluroonhape – soodustab sünoviaalvedeliku tootmist, parandab liigeste paindlikkust ja liikuvust. Ta taastab liigeste struktuuri, vähendab hõõrdumist liigese kõhre pindade vahel ja kaitseb neid kahjustuste eest. Vähendab valu ja avaldab positiivset mõju liikuvusele.\nGlükoosamiin – kasutatakse luu profülaktikas. See pärsib ühendite kataboolset aktiivsust, mis soodustab liigese kõhre regenereerimist. See rahustab põletikku ja vähendab valu. See toetab hüaluroonhappe sünteesi. See imendub organismis hästi ja täiendab seda täielikult kondroitiiniga, mistõttu seda rikastati Movenoliga.\nKondroitiin – toetab liigeseid. Soovitatav aktiivsetele inimestele ja neile, kellel on liigese kõhre tarbimisega seotud probleeme. See vähendab valu ja peatab haiguse progresseerumise, samuti kaitseb treeningu ajal kõhre stressi.\nBoswellia Serrata – näitab tugevaid põletikuvastaseid ja analgeetilisi omadusi. Soovitatav inimestele, kes puutuvad kokku vigastuste ja liigeste vigastustega, ning näidata põletikulisi probleeme liigestes. Kaitseb ja taastab liigese kõhre.\nMovenoli pakend sisaldab 30 kotikest maitsva joogi kujul. Iga kotike tuleb lahustada klaasist leige veega ja joomine kohe pärast valmistamist. See on parim pärast sööki.\nRavi peab kestma vähemalt 30 päeva, kuid selle mõju säilitamiseks on soovitatav ravi pikendada. Kuna tegemist on toidulisandiga, saab seda regulaarselt kasutada – tänu sellele tugevdate oma liigeseid ja taastate need pärast kehalist liikumist kiiremini.\nKui Movenol peaks jõudma inimesteni, kes võitlevad liigeste haigetega. Nende hulka võivad kuuluda põletik, turse, valu, reuma, stress ja palju muud. Need tunded on väga subjektiivsed, nii et kui te tunnete, et teie liigesed ei toimi nii, nagu nad peaksid – need kotid peaksid jõudma.\nEriti soovitatav on Movenoli võtmine inimestel, kes on kokku puutunud liigese efektiivsuse vähenemisega või liigese kõhre hävimisega. Seega peaks inimestel, kes harjutavad sporti, inimesi, kes oma kehakaalu tõttu liigesed koormavad, vanemad inimesed, kelle efektiivsus on madalam.\nMovenoli võtmine on täiesti ohutu ja ei põhjusta kõrvaltoimeid. Siiski tasub meeles pidada, et nagu ka teiste preparaatide ja lisandite puhul, on mõnikord parem loobuda sisseastumisest võimalike allergiliste probleemide tõttu. Seega, kui olete mõne koostisosa suhtes allergiline enne Movenoli võtmist, võtke ühendust oma arstiga.\n“Movenol on ühine toetus uuenduslikult. Kulturistina ja isikliku treenerina avaldan ikka veel liigeste ülekoormuse probleemidele. Samamoodi, minu tasud, mida ma juhtisin. Püüan igaühe igakülgselt oma liigeste eest hoolitseda. Seega peaksite narkootikumidega täidise asemel valima õige toidulisandi. Movenolil on ulatuslik koostis – hüaluroonhape, kollageen ja glükoosamiin, millel on soodne mõju liigeste seisundile. Nende tarnimine kehale muudab liigese taastumise pärast treeningut kiiremaks ja on vigastuste eest kaitstud. See on tõestatud ja lihtne viis oma mugavuse tagamiseks. “ – Konrad, 28, isiklik treener\n“Nagu toitumisspetsialist, rõhutan ma sobivat ja tasakaalustatud toitumist. Ma tean siiski, et mõnikord on toiduainetes sisalduvad koostisosad ebapiisavad. Väärib rikastada oma dieeti täiendava koguse toitainetega ja rakendada toidulisandeid. Movenool on tõestatud viis. Need on liigeste kotikesed, mis toetavad nende seisundit, tugevdavad liigese kõhreid ja kiirendavad taastumist pärast võimalikke vigastusi või ülekoormusi. Väärib ravimist – see on ohutu, lihtne läbi viia ja ennekõike tõhus. “ – Hanna, 34, dietoloog\n“Füüsilisest harrastusest sõltuvus on suur, toimib nagu ravim ja toob suurepäraseid tulemusi. Kuigi tavaliselt öeldakse, et sport on tervis, tuleb meeles pidada vigastuste ohtu. Olen kogenud neid rohkem kui üks kord. Ma otsustasin selle ära hoida ja täna täiendan Movenolemi, mis tugevdab minu liigesid. Koolituse ajal on mul rohkem jõudu ja ma ei karda, et saan jälle edukalt vigastada. Ma soovitan! “ – Alexander, 27 aastat vana\n“Ma töötan Saksamaal ehitusplatsil. Mõnikord põlvili, mõnikord kogu päeva. Mõnikord kannan ma raskeid esemeid. Ma tunnen seda hiljem oma luudes. Tegelikult liigestes ja lihastes. Sõber müüja soovitas mulle Movenol, mis oli minu liikuvuse parandamine. Tegelikult see toimib. Ma ei tunne enam sellist pinget, tunnen end palju paremini ja mul on mulje, et mu liigesed on tugevnenud. Ma võtan alati kotike tööle ja pausi ajal rikun ma veega. See on maitsev, odav ja tõhus. See on seda väärt! “ – Robert, 43 aastat vana\n“Ma olen koera treener. Need on mõnikord rahulolematud, seetõttu rebivad nad sageli käed rihma peale või panevad mind jooksma nende järel metsa. Mulle meeldib minu töö, kuid mul on mulje, et mõnikord ei ole minu liigesed tingimata. Ma otsustasin neid tänu Movenolile tugevdada. Olen seda kasutanud mitu nädalat ja tunnen märgatavat paranemist. Tasub hinda! “ – Anna, 31 aastat vana\nLihas- ja liigesevalu võib muuta elu õnnetuks. Olenemata vanusest on suur vigastuste oht (isegi siis, kui kõnniteed mööda kõnniteed võib kahjustada tiiki või pingutada tiiki!). Spetsiaalsed riskid on eriti sportlikud. Oleme jälginud koosseisu, mõju ja arvamusi.\nKõik näitab, et tegemist on ohutu ettevalmistusega. Sellel on rikas koostis, mis toetab liigeseid. Veelgi enam, see toimib paljudel tasanditel – liigestel, kõõlustel, liigese kõhredel ja isegi lihastel ja luudel. Movenoli efektiivsust kinnitavad ekspertide positiivsed soovitused ja palju head tagasisidet klientidelt. Meie hinnang ei saanud olla erinev – anname 5/5!\nÄrge unustage kontrollida enne selle tellimise tegemist selle lehekülje täpsust, kus te ostate. Veebis on palju mitte-originaaltooteid, mis võivad teid ohustada.\nAllpool toodud lugejate ootustele vastamiseks pakume linki Movenoli ametliku edasimüüja veebilehele. Tänu sellele võite olla kindel, et jõuad kvaliteetse ja täielikult ohutu ettevalmistuse poole!\nMÄRKUS: Piiratud aja ametlik edasimüüja valmistamisel MOVENOL on meie lugejad eripakkumine. See on seotud kolmekordse tagatise saamiseks ostetud raviga, kui see ei anna oodatud tulemusi.


Veebruarikuu alustas Tartu Tähed II etapp – tuk\nVeebruarikuu alustas Tartu Tähed II etapp\nveebruar 2, 2019 /Kategoorias: Uudised /Autor: Kirke Reivart\n2. veebruaril toimus Auras Tartu Tähed II etapp. Tihedas konkurentsis saavutasid TUKikad poodiumikohti kokku 25 korral! Kõige silmapaistvam oli Ksenia Bažanova (2009), kes tunnistas ainult võite ning saavutas neljal korral enda vanuseklassis I koha! Tüdrukule kuulusid võidud 50 meetrit vabalt, selili, rinnuli ning liblikas. Tublit tööd tegi ka Rika Erik (2010), kes ujus endavanuseklassis välja kaks esimest kohta ning seda 25 m liblikas ning 50 m vabalt.\nKõige nooremate seas saavutas võidu 25 m selilis Lisanna Kilk ning tema järel teise koha Ann Mari Mets. 25 m vabalt saavutas kolmanda koha Maribel Mäesepp.\n2010 a sünd. tüdrukutest edukaim eelpool nimetatud Rika. Lisaks Rikale ujus ennast poodiumikohale Helena Kann 50 m vabalt tulles kolmandale kohale. Poistest oli edukaim Markus Persidski, kes saavutas võidu 25 m selilis ning teise koha 50 m vabalt. 25 m selilis tuli Henri Milton Stokman kolmandale kohale.\n2009 a sündinute seast oli edukaim eelpool nimetatud Ksenia. Head minekut näitas ka Anette Männiste tulles 50 m liblikas teisele ning 50 m rinnulis kolmandale kohale. 50 m vabalt saavutas Ksenia järel teise koha Arabel Pedoson ning kolmanda Krete Sibul. Eliisa Paas tuli II kohale 50 m selilis. Poistest oli edukaim Andri Sirk võites 50 m vabalt ning selili. Kolmas koht kuulus poisile 50 m rinnulis. Gustav Karl Metspalu võttis võidu 50 m liblikas ning saavutas kaks III kohta (50 m vabalt ning selili). 50 m liblikas saavutas kolmanda koha Gregor Laht.\nhttps://tuk.ee/wp-content/uploads/2019/02/tt-ii-etapp-e1549135583486.jpg 456 626 Kirke Reivart /wp-content/uploads/2017/07/TUK-logo-16-300x70.png Kirke Reivart2019-02-02 19:26:422019-02-04 08:47:53Veebruarikuu alustas Tartu Tähed II etapp\nEesti juunioride ja noorte MV\n2018. spordiaasta võttis kokku TUKi pidulik gala Tartu Tähed II etapp Mastersite osa tõi klubile 18 medalit!


Osaluskohvik vanematele - Võru Gümnaasium\n| Muudetud: 8. Mär 2015\nVeebruari keskel korraldas Võru Gümnaasiumi juhtkond osaluskohviku huvitatud vanematele. Osalenud vanematele räägiti, millises seisus on uue kooli loomine ja millised on õpilaste ootused. Ühine õhtupoolik Võru Kesklinna Koolis möödus konstruktiivses ja üksteise mõistmise õhkkonnas. Vanemate küsimused ja ettepanekud kinnitasid, et kooli loomine liigub üldiselt õiges suunas. Vanemate jagatud mõtteid ja ettepanekuid kasutatakse võimalusel edasistes tegevustes ja nende planeerimisel.\nTäname veelkord kõiki osalenud vanemaid!


360 tagasiside-hindamine kui meetod juhtide arendamiseks - DevelopDesign koolitus ja konsultatsioon\n360 tagasiside-hindamine kui meetod juhtide arendamiseks\n27. juuli 2020 by Annika Jalak\nKristel Jalak, Ilmunud: Self II OÜ kliendileht nr 3, september 2006\n360o tagasiside-hindamine, kui üks juhtide arendusmeetodeid, ei ole meil eriti laialt levinud, ehkki viimastel aastatel on huvi selle meetodi vastu tasapisi tõusnud. Eestis kasutavad seda ehk mõnikümmend suuremat ettevõtet, eelkõige rahvusvahelised organisatsioonid, kus juhtide tagasisidestamine on osa personalitöö regulaarsetest protsessidest.\nKa eestikeelset kirjandust selle meetodi kohta on ilmunud vähe. 2004 aastal üllitas kirjastus Tänapäev Richard Lepsingeri ja Anntoinette D. Lucia raamatu “360 kraadi tagasiside kasutamise kunst ja teadus”. Mõningaid artikleid on ilmunud ajakirjas Saldo ja Äripäeva juhtimislisades. Koolitaja ja konsultandina olen ma korduvalt kuulnud soovi selgitada selle meetodi olemust ja kasutamisvõimalusi. Osa sellisest huvist on kindlasti tekkinud tänu küllaltki vastuolulistele hinnangutele, mida 360o meetod on viimasel aastakümnel maailmas pälvinud. On olnud nii teravat kriitikat kui ka soovitusi seda ettevõttes kindlasti rakendada.\nEestiski on kogemused olnud erinevad. On ettevõtteid, kus meetodit on katsetatud ja selle kasutamisest pettumusega loobutud ja ka neid, kus uuringut regulaarselt korratakse, sellest oma juhtide arengule kasu nähes (vt Äripäeva “Juhtimine”, august 2005).\nMillest sellised lahkarvamused? Isiklikult arvan, et põhjus on ootustes, mida meetodile esitatakse. 360o tagasiside-hindamine iseenesest on ainult vahend, tööriist, mille abil saab midagi ära teha. Küsitluse korraldamine ettevõttes ei lahenda probleeme ega muuda kedagi paremaks juhiks, kui seda ei toeta muud arendustegevused.\nViga peitub rõhuasetuses. Mitte hindamine, vaid tagasiside on see, mis meetodi väärtuslikuks muudab ja millel peaks asuma rõhumärk. 360o kasutamine palga- või preemiasummade määramiseks, edutamis- või vallandamisotsuste tegemiseks või näiteks atesteerimiseks on väär.\nMitte hindamine, vaid tagasiside on see, mis meetodi väärtuslikuks muudab\nTunnustatud juhtimisteadlane Manfred Kets de Vries on ütelnud, et üks juhtide suurimaid probleeme on adekvaatse tagasiside puudumine. Oma raamatus “Juhtimise müstika” esitab ta uuringutulemusi, mille andmetel ainult umbes kümme protsenti juhtidest hindab ennast adekvaatselt. Nende hulgas, kelle arvamus enda kohta on vale, on kaks korda rohkem neid, kes hindavad ennast üle, kui neid, kes ennast alahindavad. Tegelikult arvab tervelt 70 protsenti juhtidest, et kuulub oma ala 25 protsendi parimate hulka! Paljud juhid on oma nõrkuste suhtes pimedad ja ei teadvusta oma vigu, mis takistavad organisatsiooni tõhusat toimimist.\nSaades tagasisidet mitte ainult oma ülemuselt, vaid ka alluvatelt, kolleegidelt ja partneritelt, tekib kommunikatsioon, mis loob täiesti uue suhte ülemuste ja alluvate vahel, soodustab avatumat organisatsiooni kultuuri, algatab konstruktiivse diskussiooni, kindlustab õigeaegse hoiatuse muutumisvajaduste kohta ja juhib inimeste tähelepanu nende nõrkadele külgedele (M. Kets de Vries “Juhtimise müstika” Pegasus 2002, lk 78-79).\nAlljärgnevalt mõned soovitused Selfi konsultantidelt, kuidas rakendada 360o meetodit nii, et see toetaks organisatsiooni arengut ja et sellele tehtavad kulutused ennast õigustaksid.\nUuringust on kasu siis ja ainult siis, kui sealt saadud andmeid võib tõesti uskuda. Ehk teisisõnu, kui hindajad on oma tööd tehes andnud hinnanguid lähtuvalt sellest, kuidas nad tegelikult hinnatava juhi käitumist näevad. Selle saavutamine ei olegi nii lihtne, kui algul paistab, ja seda mitmel põhjusel.\nUuringust on kasu ainult siis, kui sealt saadud andmeid võib uskuda.\nTung anda sotsiaalselt soovitavaid vastuseid on üks faktor, mis uuringu usaldusväärsust alla viib. Ehk siis kalduvus vastata nii, nagu hinnatav juht seda võiks oodata, mitte nii, nagu asi tegelikult hindajale paistab. Sellise “valetamise” põhjuseks võib olla ühelt poolt hirm juhi kättemaksu ees, teisalt jälle soov teenida temalt “plusspunkte”.\nOrganisatsioonides, kus puudub kõrge usalduskultuur – ja kahjuks on enamuses suuremates organisatsioonides tegemist pigem usalduse defitsiidi kui ülejäägiga – saab sellest takistusest üle ainult täieliku anonüümsuse ja konfidentsiaalsuse tagamisega.\nRõhutan sõna täieliku. Töötajad ei pruugi uskuda uuringu korraldajate kinnitusi, et vastused on anonüümsed, kui need tuleb saata oma tööarvutist personaliosakonna e-mailile, või kui paberkandjal täidetud küsimustikke kogub kokku juht ise.\nJust anonüümsuse ja konfidentsiaalsuse tagamiseks on soovitav kasutada pigem konsultatsioonifirma teenuseid, kui teha küsitlust ise, oma jõududega. Personaliosakonna poolt läbi viidavad tagasiside uuringud saab teostada küll imeodavalt, kuid vastuste usaldusväärsus, õigemini usaldusväärsuse võimalik puudumine, muudab kogu ettevõtmise mõtetuks.\nTeiseks mõjutab tulemuste kvaliteeti küsitlusele eelnev sisekommunikatsioon. Ja seda kahest aspektist. Kõigepealt sellesama anonüümsuse ja konfidentsiaalsuse tagamise teavitamiseks. Hindajad peaksid teadma, kes ja kuidas nende antud vastuseid näeb, kuidas neid töödeldakse ja mis kujul esitatakse hinnatavale juhile.\nSamuti on eelneva sisekommunikatsiooni eesmärgiks veenda hindajaid, et nende siiras hinnang on vajalik ja kasulik nii hinnatavale juhile kui organisatsioonile tervikuna. Ja et süvenemine küsimustiku täitmisel on oluline. Siin võib nüüd avaneda teatud lõks, mille me ise endile anonüümsust tagades üles seame. Kui ma hindajana tean, et mitte keegi organisatsioonist ei saa teada, kuidas mina vastasin, võib tekkida kiusatus küsimustik kiiresti läbi käia, esimesed ettetulevad hinded anda ja kogu lugu kähku kaelast ära saada. Hindamistulemused on sel juhul veel hullemad. Need ei ole mitte sotsiaalselt soovitavad, vaid täiesti juhuslikud.\nHindajate motivatsiooni ja pühendumise saavutamiseks on kasutusel hea tava, kus juht osaleb oma hindajate valikus ja ise palub neil hindamisprotsessis osaleda. Enamasti mõjub juhi isiklik pöördumine oma alluvate, kolleegide ja partnerite poole, palvega teda ausalt tagasisidestada, väga innustavalt. Ühelt poolt aitab see saada vastused kõikidelt või enamuselt hindajatelt, teiselt poolt on vastuste usaldusväärsus tõenäoliselt suurem.\nAnonüümsus peaks aga ikkagi tagatud olema ja sellele aitab kaasa ka piisavalt suur arv hindajaid. Kuid sellest veidi allpool.\nJuhi kaasamine hindajate valikusse võib tekitada vastuväite, et sellisel juhul on tulemused ju veel vähem usaldatavad, sest tõenäoliselt valib juht oma hindajateks ikka need inimesed, kellelt on loota “paremaid” hinnanguid! Mis objektiivsusest me siis räägime? Jah, teoreetiliselt on selline võimalus olemas küll. Kuid seda riski aitavad maandada kolm tegurit.\nEsiteks võime loota sellele, et juhid on reeglina targad inimesed. Nad saavad aru, kuivõrd kasulik neile endile on saada tagasisidet erineva suhtumisega inimestelt ja lähtuvad sellest hindajate soovitamisel.\nTeiseks aitab kaasa hindajate surem arv. Mida suurem on hindajate arv, seda tasakaalustatuma pildi hinnatavast saab. Kui uuringusse on kaasatud kõik juhi alluvad ja vähemalt 3-4 kolleegi ning sama palju partnereid, võime me loota juba üsna objektiivset pilti.\nKolmandaks tuleb mängu personaliosakond, kelle ülesandeks on administreerida hindajate valikut. Juhi kaasamine valikute tegemisse ei tähenda seda, et ainult juht hindajaid nimetab ja et tema antud nimed on ainsad, mis nimekirja kantakse. Professionaalne personalijuht tõenäoliselt märkab, kui pilt väga vildakas kisub, ja lisab omalt poolt tasakaalustavaid nimesid või ametikohti.\nKui suur võiks siis olla hindajate arv? Ütlesin, et mida rohkem neid on, seda usaldusväärsemad saavad olema tulemused. Siiski on siin ka mõned piirangud. Internetikeskkonnas läbi viidavate küsitluste puhul ei mõjuta hindajate arv kogu projekti maksumust ega ajakulu. Mõnevõrra mõjutab see hindamise administraatorite töökoormust, sest hindajad tuleb ju programmi sisestada, kuid see ei ole märkimisväärne lisapingutus. Kui hinnatakse paber-pliiats meetodil, tuleb vastused hiljem andmetöötlusprogrammi sisestada ja siis suureneb töö maht juba hüppeliselt vastavalt sellele, kui palu inimesi vastuseid andis. Kuid ka see ei muuda oluliselt kogu projekti maksumust.\nPalju olulisem on vaadata seda, kui palju juhte üks hindaja hindama peab. Oletame, et me soovime saada võimalikult suurt arvu kolleege-partnereid hindajateks. Paratamatult tekib siis olukord, kus näiteks organisatsiooni pearaamatupidaja või hankejuht või mõni teine paljusid organisatsiooni siseseid kontakte omav inimene märgitakse partneriks pea kõikide juhtide jaoks. Ja tal tuleb täita paarkümmend küsimustikku. Mis siis juhtub? Esimesed kolm-neli täidab ta tõenäoliselt ära süvenemise ja pühendumisega. Edasi hakkab asi juba igavamaks muutuma. Ikka needsamad küsimused ju. Viimased viis täidab ta pane-mingi-punkt-kuhugi-ära-ja-saa-see-asi-kaelast meetodil. Võib-olla ma liialdan natuke. Kuid fakt on, et kui suhteliselt lühikese ajaperioodi jooksul tuleb (kogu muu töö kõrvalt aega näpistades) täita palju ja pikki küsimustikke, kaob süvenemine ja objektiivsus.\nSeepärast soovitame, et hindamismaatriksit kindlasti vaadataks ka hindajate poolt. Pakun, et kuni kümme hinnatavat võiks olla ülemine piir. Veel parem, kui neid oleks viie ringis.\nRusikareegel hindajate arvu määremiseks oleks selline:\nVahetu ülemus või kõik otsesed ülemused, juhul kui tegemist on maatriksstruktuuriga\nKõik otsesed alluvad, kui piirama ei hakka paber-pliiats vastuste sisestamine\nVähemalt kolm kolleegi, kuid üle viie ei peaks neid olema\nKolm kuni viis partnerit\nHinnatav juht ise\nHindajate valikult on veel üks, sugugi mitte vähetähtis, aspekt. See on aeg ja/või kontaktide tihedus juhi ja tema hindaja vahel. Me ei soovita valida hindajateks inimesi, kes on organisatsioonis töötanud või konkreetse juhiga kokku puutunud alla kuue kuu.\nJa loomulikult ei soovita ma hindama hakata juhti, kel veel katseaegki läbimata!\n360o tagasiside-hindamisest on kasu ainult siis, kui see mõõdab juhtimiskäitumise neid aspekte, mis organisatsiooni põhiväärtuste ja strateegiliste eesmärkide saavutamise seisukohalt olulised on. Seetõttu on vähe abi konsultatsioonifirmade poolt pakutavatest standarduuringutest. Nende abil võib küll juhti nö pildistada üldiste juhtimisteooriate valguses, kuid kas ja kuidas see klapib konkreetse organisatsiooni tegelike vajadustega, ei ole alati selge.\nParemini töötavad küsimustikud, mis on koostatud organisatsiooni enda unikaalse kompetentsimudeli või Juhi Oskuste Kaardi alusel ja mille seos juhtide arenguga on selge nii hindajatele kui juhile endale.\nKüsimused peaksid kindlasti olema käitumuslikud. Vaatleja saab hinnata seda, mida inimene tegelikult teeb, mitte seda, mida ta mõtleb, tunneb või arvab. Ma ei saa objektiivselt vastata küsimusele: “Kas juht suhtub kõikidesse töötajatesse ühtemoodi?” Ma ei loe tema mõtteid ja tundeid, ma näen ainult seda, kas ta “kohtleb kõiki töötajaid ühtemoodi”. Ma ei oska hinnata, mida juht “väärtustab”, “tunnetab” või “tajub”, küll aga seda, mida ta teeb (või ei tee).\nVastamisraskusi võivad tekitada ka mitmeosalised küsimused, näiteks:” Juht annab informatsiooni edasi kiiresti ja kõikidele osapooltele”. Mida ma peaksin vastama, kui minu juht teeb seda küll kiiresti, kuid unustab olulised adressaadid, või kui ta informeerib kõiki aga lootusetu hilinemisega?\nHea küsimustik esitab iga kompetentsi kohta mitu erinevat küsimust. Mis toob meid küsimuste arvuni. Küllap olete minuga nõus, et mitmesajast väitest koosneva ankeedi täitmine, eriti kui neid tuleb täita viis kuni kümme, on liig mis liig? Ausate vastuste saamiseks on vähem küsimusi parem. Küsimustik peaks olema täidetav kahekümne-kolmekümne minutiga, ja seda süvenedes ja mõeldes hinnatavale. Kui kompetentsimudel on mahukas ja sellest tulenevalt ka küsimustik, võib kaaluda kahte lähenemist. Esiteks mudel ise. Äkki oleks mõistlik seda koondada ja fokusseeruda kõige olulisemale? Olen näinud organisatsioone, kus juhi kompetentsimudelis on 87 (!) kompetentsi. Teine võimalus, kui kompetentsimudel on püha ja puutumatu, on valida sealt välja umbes 10-30 kõige olulisemat käitumist ja koostada tagasiside-küsimustik nende põhjal.\nHea küsimustik esitab iga kompetentsi kohta mitu erinevat küsimust\nJällegi tulemuste usaldusväärsuse seisukohalt oleks hea, kui lisaks hindamisskaaladele oleks küsimustikus vabavastuste osa, kus siis hindajad oma sõnadega saaksid oma mõtteid ja arvamusi väljendada. Juhi individuaalraportides on see sageli kõige väärtuslikum osa!\n360o tagasiside-hindamise eripäraks on tugev emotsionaalne laeng, mis kaasneb hindamistulemuste esitamisega. Lähimate kolleegide arvamus meist on meile alati oluline, ükskõik mida me ka ei väidaks või kui ükskõikset või üleolevat maski näole ette manaks. Meetodi mõju arengule peitubki osalt just selles, et see tekitab tugevaid tundeid. Mis omakorda nõuab oskuslikku tulemuste esitamist ja tõlgendamist hinnatavale.\nArendav tagasiside on pahatihti negatiivne. Tagasiside-raport toob kiretute arvude ja graafikutena välja nii meie tugevused kui ka nõrkused ja arenguruumi. Loomulik reaktsioon oodatust madalamatele tulemustele võib olla pettumus, viha, pahameel või solvumine. Ja et nende negatiivsete tunnetega toime tulla, asuvad mängu isiksuse kaitsemehhanismid. Erinevatel inimestel on need erinevad. Kes pöörab kogu loo naljaks, kes püüab unustada, kes leiutab sada erinevat põhjust, miks tulemused on “valed” ja neid ei saa uskuda jne. Ja nii kaotabki hindamismeetod kogu oma väärtuse.\nJuhti ei tohi jätta tema raportiga üksi. Hindamise lahutamatuks osaks peab olema raporti tulemuste suuline läbiarutamine kas siis arenguvestluse või spetsiaalse 360o tagasisiside-vestluse käigus. Ükskõik kas teeb seda vahetu ülemus, personalitöötaja või väliskonsultant, iga juhul peaks see olema inimene, kes on õppinud arendava tagasiside andmist, valdab aktiivse kuulamise tehnikaid, oskab toime tulla vastupanuga ja on huvitatud hinnatud juhi arengust. Selle vestluse jooksul käiakse tagasiside-raport punk-punktilt läbi, arutatakse tulemusi ja nende tähendust ning planeeritakse koos arengusamme. Oluline on juhile antav võimalus “tuulutada” oma emotsioone ja motiveerida ennast muutuma ja arenema. Hindamisele peab järgnema isikliku arenguplaani koostamine ja seal kavandatud tegevuste elluviimine. Hindamine ilma sellele järgneva arendustegevuseta on vaid inimeste aja ja organisatsiooni raha raiskamine.\nHindamise lahutamatuks osaks peab olema raporti tulemuste suuline läbiarutamine\n360o mõju arengule on suurim, kui hindamist teostatakse regulaarselt, nt 1-3 aastaste vahedega ja hinnataval on võimalik võrrelda erinevate perioodide hindamistulemusi.\nJuhid karjääri teises pooles – stressorid ja elutarkus\nEsinemisärevusest ei saa vabaneda. Seda saab kontrollida ja varjata.\nLõpetage vägivaldne tagasiside\nEdukas läbirääkija on kui kameeleon\nCategories Juhtimine, Personalijuhtimine, Tagasiside Post navigation\nKuidas hinnata hindamist? 360 tagasiside-hindamise usaldusväärsusest.\nEsimesed tulemused kujundavad uue juhi imago\n© 2022 DevelopDesign koolitus ja konsultatsioon • Built with GeneratePress


Päritoluriik milgamma - Retseptid\ntiamiinvesinikkloriid - vitamiinid ja vitamiinitaolised ained\npüridoksiinvesinikkloriid - vitamiinid ja vitamiinitaolised ained\ntsüanokobalamiinvesinikkloriid - vitamiinid ja vitamiinitaolised ained\nlidokaiin - lokaalanesteetikum\nMilgamma, Kombilipen, Trigamma\nMilgamma on kombineeritud ravim. Sisaldab B-vitamiine1, B6 ja B12, samuti lidokaiini. On valuvaigistava toimega, parandab vereringet, stimuleerib närvikoe taastumist, parandab närviimpulsside juhtivust.\n4 Rakendamine raseduse ja imetamise ajal\n7 Manustamisviis ja annustamine\nNeurotroopsed B-vitamiinid avaldavad soodsat mõju närvide ja liikumissüsteemi põletikulistele ja degeneratiivsetele haigustele, suurtes annustes on neil analgeetiline toime, soodustavad verevoolu ning normaliseerivad närvisüsteemi ja vereloome protsessi .\nErineva päritoluga närvisüsteemi haigused:\nneuropaatia (diabeetiline, alkohoolik jne);\nneuriit ja polüneuriit, sealhulgas retrobulbaarne neuriit;\nperifeerne parees, sealhulgas näonärv;\nneuralgia, sealhulgas kolmiknärv ja roietevahelised närvid;\nvalusündroom (radikulaarne, müalgia, vöötohatis) .\nülitundlikkus (sealhulgas üksikute komponentide suhtes);\nvastsündinute periood (eriti enneaegsed lapsed) (lahus / sisse) .\nB-vitamiinide päevase annusega6 kuni 25 mg ei ole raseduse ja imetamise ajal vastunäidustusi. Dražee ja lahus sisaldavad 100 mg ravimit ning seetõttu ei ole neil juhtudel soovitatav neid kasutada .\nTiamiin laguneb täielikult sulfiite sisaldavates lahustes. Teised vitamiinid inaktiveeritakse B1-vitamiini laguproduktide juuresolekul. Levodopa vähendab B-vitamiini terapeutiliste annuste toimet6. Võimalik koostoime tsükloseriini, D-penitsillamiini, adrenaliini, norepinefriini, sulfoonamiididega .\nEi ühildu redoksainete, samuti fenobarbitaali, riboflaviini, bensüülpenitsilliini, glükoosi, metabisulfiidi, raskmetallide sooladega. Vask kiirendab tiamiini lagunemist, lisaks kaotab tiamiin oma toime, kui pH on üle 3 .\nIntramuskulaarselt (sügav). Rasketel juhtudel ja ägeda valu korral on ravimi taseme kiireks suurendamiseks veres vajalik üks süst (2 ml) päevas. Pärast ägenemise möödumist ja kergete haigusvormidega on vaja 1 süsti 2-3 korda nädalas. Edaspidi võtke ravi jätkamiseks üks tablett Milgamma® compositum 2-3 nädala jooksul päevas .\n12345678 Milgamma. Ravimite entsüklopeedia. Venemaa ravimite register. Vaadatud 9. veebruaril 2010.Arhiveeritud 30. märts 2012.\nRadari entsüklopeedia sait (rlsnet.ru). Ravimi Milgamma kirjeldus.\nSee on ravimitega seotud artikli pistik. Saate projekti aidata, lisades selle.\nMis on Wiki.cologne Wiki on peamine Interneti-teabeallikas. See on avatud kõigile kasutajatele. Wiki on avalik ja mitmekeelne raamatukogu.\ntoimeained - tiamiinkloriidvesinikkloriid 50 mg, püridoksiinvesinikkloriid 50 mg, tsüanokobalamiin 0,5 mg, lidokaiinvesinikkloriid 10 mg,\nabiained - bensüülalkohol, naatriumpolüfosfaat, kaaliumheksatsüanoferraat, naatriumhüdroksiid, süstevesi.\nKirjeldus: läbipaistev punane lahus.\nPärast intramuskulaarset manustamist imendub tiamiin süstekohast kiiresti ja siseneb vereringesse (484 ng / ml pärast 15 minutit esimesel 50 mg annuse manustamise päeval) ja jaotub kehas ebaühtlaselt, kui selle sisaldus leukotsüütides on 15%, erütrotsüüdid on 75% ja plasmas 10 %. Vitamiini märkimisväärsete varude puudumise tõttu organismis peab see organismi sisenema iga päev. Tiamiin läbib vere-aju ja platsentaarbarjääre ning seda leidub inimese rinnapiimas. Tiamiin eritub uriiniga alfa-faasis 0,15 tunni pärast, beeta-faasis 1 tunni pärast ja terminaalses faasis 2 päeva jooksul. Peamised metaboliidid on tiamiinkarboksüülhape, püramiin ja mõned tundmatud metaboliidid. Kõigist vitamiinidest hoitakse tiamiini organismis kõige vähem. Täiskasvanu keha sisaldab umbes 30 mg tiamiini 80% tiamiinpürofosfaadi, 10% tiamiintrifosfaadi ja ülejäänud tiamiinmonofosfaadi kujul. Pärast intramuskulaarset süstimist imendub püridoksiin kiiresti vereringesse ja jaotub kehas, toimides pärast CH-rühma fosforüülimist koensüümina2Ta on 5. positsioonil. Umbes 80% vitamiinist seondub vereplasma valkudega. Püridoksiin jaotub kogu kehas ja läbib platsentat ning leidub rinnapiimas, ladestub maksas ja oksüdeerub uriiniga erituvaks 4-püridoksiinhappeks maksimaalselt 2 kuni 5 tundi pärast imendumist. Inimese keha sisaldab 40-150 mg B-vitamiini6 ja selle ööpäevane eliminatsioonikiirus on umbes 1,7 - 3,6 mg ja täiendamise määraga 2,2 - 2,4%.\nDekompenseeritud südamepuudulikkus. Suurenenud individuaalne tundlikkus ravimikomponentide suhtes. Lapsepõlv andmete puudumise tõttu.\nSeda ei soovitata kasutada.\nTugeva valusündroomi korral on soovitatav alustada ravi intramuskulaarse (sügav) süstimisega 2,0 ml päevas 5-10 päeva, üleminek hiljem kas suukaudsele manustamisele või haruldasematele süstidele (2-3 korda nädalas 2 3 nädalat), jätkates ravi suukaudse ravimvormiga.\nAllergilised reaktsioonid. Mõnel juhul võib tekkida higistamine, tahhükardia ja akne. Kirjeldatakse nahareaktsioone sügeluse ja urtikaaria korral; õhupuudus, Quincke ödeem, anafülaktiline šokk.\nRavimi väga kiire manustamise korral võivad tekkida pearinglus, arütmia, krambid, mis võivad tuleneda ka üleannustamisest.\nTiamiin hävib täielikult sulfiite sisaldavates lahustes. Teised vitamiinid inaktiveeritakse B-vitamiini laguproduktide juuresolekul. Levodopa vähendab B-vitamiini terapeutiliste annuste toimetviis. Samuti võib esineda koostoimeid tsükloseriini, D-penitsillamiini, epinefriini, norepinefriini, sulfoonamiididega, mis vähendab püridoksiini toimet. Tiamiin ei ühildu oksüdeerivate ainete ja ainete, elavhõbekloriidi, jodiidi, karbonaadi, atsetaadi, tanniinhappe, rauammooniumtsitraadiga, samuti fenobarbitaali, riboflaviini, bensüülpenitsilliini, dekstroosi ja metabisulfitiga. Vask kiirendab tiamiini lagunemist; lisaks kaotab tiamiin oma pH-väärtuse suurenemisega (üle pH 3).\nTemperatuuril, mis ei ületa 15 ° С pimedas kohas.


HOOLITSUS PINGULDAMINE JA LIFTING 35€ (60min)\nSobib: Spetsiaalne hooldus atoonilistele kehaosadele, annab märgatava pinguldumise, toonuse ja liftingu.\nRINDADE HOOLDUS NOORUSLIKKUS JA ELASTSUS 28€ (45min)\nSee on spetsiaalne hooldus õrnale rinna ja dekoltee nahale.\nPõhirõhk: Hoolduse eesmärk on parandada naharakkude küllastumist hapnikuga, mille tõttu toimub ainevahetuse aktiveerumine, rakkude uuenemise aktiveerumine ja õrna rinna ja dekoltee naha noorenemine. Algoplast niisutav ja tugevdav mask on mõeldud naha niisutamiseks, liigse vedeliku ja toksiinide väljaviimiseks ja rinnapiirkonna kudede tugevdamiseks.\nTulemus: Rinna- ja dekolteepiirkonna koed tugevnevad ja pingulduvad, rindade kuju muutub kaunimaks, nahk sileneb, omandab toonuse ja „uueneb“.\nSobib: Hooldus on soovitatav kudede ilmetuse, lõtvuse ja elutuse puhul. Eriti oluline on rakendada hooldust „raske“ ja turses rinna korral.\nVENITUSARMIDE VASTANE HOOLDUS 49€ (45min)\nSee on spetsiaalne hooldus, mis vähendab naha venitusarme.\nPõhirõhk: Hooldus koosneb kolmest põhietapist – puhastamine, venitusarmide vastase seerumi ja modelleerimiseks mõeldud Algoplast maski pealekandmine. Kõige arenenumad kaasaegsed tehnoloogiad koos suurepäraste spetsiaalsete toimeainetega pärsivad tõhusalt venitusarmide suurenemise ja uute moodustumise protsessi. Vähendavad olemasolevaid venitusarme, parandades kudede elastsust.\nTulemus: Hooldus taastab nahakudede elastsuse, takistab uute venitusarmide tekkimist, tõmbab kokku ja vähendab märgatavalt olemasolevaid venitusarme.\nSobib: Hooldust soovitatakse venitusarmide töötlemiseks ja nende tekkimise ennetamiseks, näiteks raseduse ajal.\nHoolitsus VANANEMISVASTASE TOIMEGA MERE ODÜSSEIA 49€ (60min)\nSee on rituaal, mis annab nahale toonuse, liftingu ja elastsuse. Mähise efekt ilma mähiseta!\nPõhirõhk : See eksklusiivne hooldus ühendab endas kõige uuemad modelleerimise meetodid, jumalikud tekstuurid ja innovatiivsed tootevalemid ning tulemuseks on võrratu tugevnemise efekt. Hooldus Mere Odüsseia – see on kehale nooruse eliksiir.\nTulemus: Nähtav „uue naha“ efekt, kohene tõstev ja kudede tugevnemise mõju, keha hingab energiat ja täitub elujõuga.\nSobib: Hooldus on soovitatav naha lõtvumise ja atoonia korral, see on osa talassoteraapia vananemisvastasest kuurist.


Gaasitankla omanik tahab linna uut tänavat - meiemaa.ee\nGaasitankla omanik tahab linna uut tänavat (9)\nLähiajal Kuressaares tööd alustava gaasitankla omanik JetGas OÜ tegi Saaremaa vallavalitsusele ettepaneku määrata praeguse Ringtee ühe maaüksuse uueks nimeks „Gaasi tänav“.\nÜhtlasi pakkus ettevõte välja muuta Ringtee 24 kinnistu (tulevase gaasitankla praegune aadress) aadressiandmeid ja määrata uueks aadressiks Gaasi tn 1.\nJetGas OÜ juhatuse liige Janek Parkman ütles Meie Maale, et taolise ettepaneku tegemise tingis kartus, et ilma aadressandmete muutmiseta võib tulevase gaasitankla asukoha leidmine tekitada Saaremaa elanikele ja eriti selle külalistele raskusi.\n“Selline mõte meil tekkis, aga eks otsustama, kas see on sobib ja vajalik, peavad ikka kohalikud inimesed,” sõnas Parkman. Ta täpsustas, et võimaliku tulevase Gaasi tänava näol on tegemist vana raudteetammi osaga, mis viib Meierei tänavale välja ja mis tankla rajamise käigus välja ehitati. “Praegu on tegemist täiesti korraliku teega, tehnilises mõttes on sellest saanud uus Kuressaare linna tänav ja ehk oleks aeg see ka sellisena vormistada,” leidis Janek Parkman.\nSaaremaa vallavalitsuse seisukoht aadressandmete võimalikust muutmisest lehe trükkimineku ajaks toimetuseni kahjuks ei jõudnud.\nGaasitankla avamiskuupäeva Janek Parkman veel välja öelda ei soovinud. Mullu mais Saaremaa vallavalitsuse ja AS-i GoBus vahel sõlmitud maakonnaliinide teenindamise lepingu järgi hakkab 75% bussipargist sõitma maagaasi baasil valmistatud kütusel ehk surugaasil, mis tähendab vähem saastamist. Lepingu järgi on vedude alguskuupäev maakonnaliinidel selle aasta 1. veebruar, seega peab tankla enne seda valmis olema. “Praegu käib seal veel tõsine töö, lähipäevil peaksid toimuma testtankimised, nii et püsime igati graafikus,” kinnitas Parkman.\nIseteenindavas gaasitanklas saab olema üks tankur kahe voolikuga ehk kahe tankimisotsaga, mis võimaldab tankida korraga kahte sõidukit. Ehkki esmajoones hakkavad rajatavat surugaasitanklat kasutama GoBusi bussid, on seal teretulnud ka kõik teised soodsast kütusest huvitatud firmad ja eraisikud.\nSurugaasi näol on tegemist tavalise maagaasiga, mis on sõidukites kasutamiseks kokku surutud. Surugaasi kasutav transport teeb Euroopas võidukäiku väga madala heitmete taseme ning soodsa hinna tõttu. Nii laiendab gaasitankla avamine Kuressaares kõigi saarlaste võimalusi loodussõbralikumate sõidukite soetamisel. Parkmani sõnul teab ta inimesi, kes on Warma Autost endale uue, gaasiküttega sõitva Škoda juba ära tellinud ja peaksid selle veebruarikuus kätte saama.


Marko „Kalastuskunn“ Eensalu: kuidas olla sada protsenti õnnelik tööd ja hobi ühitades.\nKalale, 22. jaanuar 2017 22:00\nKolm aastat tagasi võttis Marko Eensalu ennast päevatöölt lahti ja hakkas tegelema sellega, mida talle kõige rohkem teha meeldib – kõikvõimaliku kalapüügistaffi remontimise ja valmistamisega. Täna, kolm aastat hiljem on Marko ikka veel sama õnnelik nagu oma esimesel tööpäeval omaenda peremehena.\nLaiem ring kalastushuvilisi teab pigem Marko kaubamärki, kaunilt disainitud Kalastuskunni logo. See käib lahutamatult kaasas iga tema lõpetatud tööga: parandatud ridva või rulli, efektse Pärnu muska või võta-kätte-ja-hakka-kasuta seisus kombainiridvaga.\nALGUS. Marko on pärit Lõuna-Eestist Räpinast, Lämmijärve veerelt. Juba tema vanaisa ja isa olid kõvad kalamehed, viie-kuueaastaselt võeti poiss ka ühes. „Algul jõlkusin niisama kaasas, kui isa lanti loopis. Ise hakkasin spinnaga püüdma kümneaastaselt,“ mäletab Marko. „Esimese spinningu tegin ise sarapuust, naelast keerasin rõngad. Ühest tiigist käisime püüdmas, kus haugi sees oli.“\nJärgmine püügikoht oli juba Lämmijärv, mis on tänini Marko lemmikkohti. „Igal aastal üritan ikka nii suvel kui talvel Lämmil korralikud püügid teha,“ ütleb ta. Toona, 90ndate algul, olid põhilisteks püügikohtadeks kanalid poldril, mis kulgevad Raigla külast kuni Naha ojani. Nende abil kuivendatakse põldusid, aeg-ajalt pumbatakse vett järve ja kevaditi jäävad klapid lahti. Siis tuleb kanalitesse kõvasti ahvenat, kokre, linaskit, haugi ja särge.\n„Tollal olid peamised püügiriistad juba isa alumiiniumritv, Nevskaja ketas ja 0,6 mm tamiil,“ meenutab Marko. „Kõvasti on Nevskajaga omal ajal vastu näppe saadud ja sasisid harutatud. Isa käis Venemaal tööl, siis ma tema äraolekul harjutasin koduhoovi peal. Pusasid sai harutatud mitu nädalat ja õue peale kogu rullitäis laiali veetud, et isa jumala eest teada ei saaks, et ma kõik sõlme olen ajanud.“\n„Aga see haigus on mul, jah, väiksest peale kallal olnud, et kogu aeg kibelen kalale,“ ütleb Marko. „Kõik vaba aja olen ikka ainult kalal veetnud. Koolivaheajad täielikult ja kui näiteks kevadel särjeaeg tuli, siis nii kui tunnid lõppesid, kohe jalgratta või võrriga järve äärde ja kalale.“\n„Praegu pääsen püüdma vähem, aga töö kompenseerib selle valu ära,“ nendib Marko. „Kui kümme aastat agronoomina töötasin, siis oli küll nii, et iga vaba hetk läheks kalale. Nüüd, kui saad igasugu kalastusasju teha, siis see pakub peaaegu samasugust rahuldust nagu kalapüük. Hea tunne on, kui saad kellegi õnnelikuks teha. Kui palgatööl oled, siis hommikul ärkad üles, et oh, ei viitsi. Nüüd olen kolm aastat oma bisnist ajanud ja iga päev ärkan rõõmuga üles, ootan, et täna saab jälle uusi väljakutseid, avastada ja katsetada. Hästi põnev töö on.“\nRÄTSEPATÖÖ SPINNINGUTELE. Marko on kokku arvestanud, et aastas remondib ta 300–500 ritva. Uutest ritvadest on käsil peamiselt erinevad talveridvad, neid on ta teinud viimasel ajal umbes 150 tükki aastas. Tuleb tõde tunnistada, Marko on ka mitu siinkirjutaja ritva ära parandanud. Seejuures õnnestus remontida ka murdunud SpeedMaster, mille üks teine meister oli lootusetuks juhtumiks tunnistanud. Marko aga sai asjaga hakkama ning tänaseks on ritv kenasti kevadest sügiseni merest haugi ja meriforelli välja toonud.\n„Kunn“ ise ütleb, et on seni sada protsenti kõik tema kätte toodud ridvad suutnud ära parandada. Tõsi, mõni on pidama jäänud teisel korral. Õnnestumiste suure protsendi põhjuseks olla meistri enda tehnoloogia, milleni ta aja jooksul katsetuste ja ka ebaõnnestumiste hinnaga on jõudnud. Lähemalt ta sellest rääkima ei kipu, ja see on ka mõistetav, sest just know-how toobki ju meistrile leiva lauale.\nEriti põnevad projektid on aga olnud paar spinninguritva, mis ta viimasel ajal teinud – üks haugile, teine meriforellile mõeldud. Plangud on olnud kuulsa St. Croix’ toodang, neile saab netist valida ja juurde tellida sellised rõngad ja käepidemed, nagu hing ihaldab. Sellise klassi ritvu naljalt poest ei leia, vähemalt Eestist mitte.\nLoe artiklit täispikkuses ajakirja Kalale! jaanuari/veebruari numbrist!


Koostame maakondade tervise ja heaolu ülevaateid\nPaikkondade rahvastiku tervisemõjurite hindamiseks teeme uuringuid ja analüüse\nAvaldame tervisestatistika ja terviseuuringute andmebaasis paikkondi puudutavaid andmeid\nMõjutame tervisepoliitikat ja räägime kaasa õigusloome kujundamises\nToetame kohalikes omavalitsustes ja maakondades teaduspõhist planeerimist tervise ja heaolu valdkonnas sh tervise ja heaoluprofiilide koostamist\nArendame ja hindamine metoodikaid ning sekkumisviise tervise edendamiseks ja ennetustegevuseks kohalikes omavalitsustes ja maakondades\nToetame maakondade põhiselt kohalike rahvatervise tegevuskavade elluviimist ja võrgustike arendustegevust\nTeeme koostööd paikkondlike tervise edendamise spetsialistide ja võrgustikega\nKorraldame paikkonna tervisedenduse ekspertrühma tööd\nPakume üle-eestilise paikkonna tervisedendajate võrgustikule koolitusi, supervisioone\nViime ellu koolitusi ja nõustamist kohalike omavalitsuste ja maakondade otsustajatele, poliitikakujundajatele ja spetsialistidele\nKoostöös Eesti Haigekassa, Sotsiaalministeeriumi, WHO ja teiste partneritega viime ellu iga-aastast tervisedenduse konverentsi\nTöötame välja juhendeid ja toetame nende rakendamist koolituste ja nõustamise kaudu\nKajastame paikkonna tervisedendust veebilehel www.terviseinfo.ee\n16. veebruaril korraldas Tervise Arengu Instituut (TAI) kohalikele omavalitsustele (KOV) suunatud inspiratsiooniseminari „Terve inimene – omavalitsuse kalleim vara“. Selle eesmärgiks oli motiveerida, inspireerida ja võimestada kohalike omavalitsuse juhte ning rahvatervishoiu teemadega tegelevaid spetsialiste, et nad tegeleksid selle teemaga süsteemselt, strateegiliselt ning tõenduspõhiseid praktikaid kasutades.\nTervise Arengu Instituut (TAI) avaldas eelmise aasta sügisel kohalike omavalitsuste juhtide ja valdkondlike spetsialistide seas tehtud uuringu kokkuvõtte, mis annab hea ülevaate rahvatervise ja turvalisuse olukorrast nii omavalitsustele endile kui ka kogu avalikkusele. Kinnitust sai, et rahvatervise teemadest on viimastel aastatel olnud tähelepanu all eelkõige neutraalsemad teemad nagu liikumine, toitumine ning tervishoiu- ja/või sotsiaalteenuste arendamine. Komplekssematest teemadest toodi esmajärjekorras esile perevägivald ja vaimne tervis.\nPeatsed valimised toovad kohalikule võimutasandile hulga uusi inimesi, kes lähiaastatel piirkondlikku elu hakkavad suunama. Üheks oluliseks teemaks, kuidas piirkonna inimeste elu- ja tervisekeskkond paremaks muuta, on kohaliku tervise- ja heaoluprofiili loomise protsess.


Istu mu pingile, kiika mu aknasse: Nõutu\nMa panin lõpuks ometi käest raamatu, milles tegelased alailma olid:\nlasnud midagi teha\n... ja kindlasti midagi veel, ent ma kahjuks ei märkinud kõiki "vahvaid" väljendeid üles:(\nTegemist oli noorteromaaniga ning edaspidi ma luban, et ei pöörita enam silmi, kui noored just nimelt sedamoodi kirjutavadki. Sest mida enam ma lugesin, mida kõike nad on lasnud teha, jäin ma mõtlema, et pagan küll, äkki see ongi lubatud?! Sõber Google on muidugi ka tore abimees, sest kõnealust väljendit guugelgades hakkas silma, et tõesti-tõesti vahel nii kirjutataksegi...Näiteks on seda ette tulnud buduaaris, mingisugustes BMW ja Nissani foorumites, ja muidugi pupsu-nupsu ja perekooli taolistes kohtades, kus nagunii emadel on kodus tibud ja kuused ning kus ainus võimalus ellu jääda on neil, kes LASNUD teha maovähendusoperatsiooni või LASNUD panna kunstripsmed või LASNUD teha spray-päevitust.\nHeakene küll, ma olen tegelikult hirmus vaba eelarvamustest seoses äsjamainitud teemadega:D\nkirjutas Mae Lender at 15:52\nMärksõnad: loetud, pigi-vigi, vigu nagu sigu\nAnonüümne 22. mai 2012 16:38\nKas tegemist oli Chris Kala teosega "Ebaõnnestunud" ?\nSeda lugedes häirisid mind ka igasugused napakad kirjavead, mistõttu ei saanud kohati raamatussegi süveneda vaid otsisin kirjavigu.\nMae 22. mai 2012 19:17\nEi, see ei olnud "Ebaõnnestunud", aga vähemasti ma tean nüüd, et seda ei ole põhjust kätte võttagi:)\nTegelikult pidasin silmas raamatut "Peaaegu inimene", autoriks Mare Sabolotny.\nAga selles osas on sul õigus, et seesuguste raamatute puhul tekib ühel hetkel see, et hakkadki ainult vigu otsima, püüad mõista, et kui jaburaks need vead veel minna saavad (no üks asi on nn näpukad, aga osad neist vigadest ei liigitu ju näpukate alla...).\nK. 23. mai 2012 01:22\n"Ebaõnnestunud" on raamat, mille pealkiri kirjeldab suurepäraselt raamatut ennast. Mõtlesin, et loen selle siiski läbi, aga ei suutnud... Ma ei kujuta ette, mida seda kirjastaja suitsetanud oli, et ta pidas heaks noorteteoseks 350-lehelist juttu sellest, kuidas Coca-Colat juuakse, mis riideid selga pannakse ning milliseid sõpru või staare mingil järjekordsel lahedal peol kohatakse. Piinlik oli lugeda. Kahju oli nendest puudest, mis raamatu jaoks maha võeti.\n"Peaaegu inimene" oli... Peaaegu. Kirjavead on muidugi ka piinlikud, aga vähemalt kannatas seda raamatut ajaviiteks lugeda. Kuigi lõpp oli taaskord nii napakas ning peategelane muutus iga mööduva lehega aina kummalisemaks.\n"Enne kui ma suren" J. Downham\n"Pikk jutt, sitt jutt"\nVisalt tuleb see kevad, ehk paadimees on kohal


Kirjud suled ei tee värvust paabulindu\nÄP fototoimetus • 5. märts 2008 • 2 min\nEilse Äripäeva kaaneuudises Saksa ehituskaupade hiigelketi Bauhausi Eestisse tulekust leiame veel teisegi sarnase nimega ja kõige tipuks ka samal alal tegutseva firma - Bauhof. Ehitus Service moondus selleks alles hiljaaegu ja ilmselt seejärel, kui Bauhausi maabumine Eestisse uut kinnitust sai. Tänasest Äripäevast selgub, et Ehitus Service'i endine töötaja Marek Joon oli veel agaram - registreeris enda nimele OÜ Bauhaus.\nMõlemal juhul on Äripäeva meelest tegemist tarbijate eksitamisega, teisel juhul ka kaubamärgi ärandamisega. Järjekordsed näited sellest, et Eesti äris pole fair play'st eriti põhjust rääkida.\nJuristid võivad muidugi väita, et Bauhausi ja Bauhofi kirjapilt ei kattu, mistõttu võrdusmärki nende vahele panna ei saa ning seega ei tõmba keegi ka kedagi alt. Kuid Bauhaus ASi puhul saab. Ja mõlemal juhul paistab kangesti sedamoodi, nagu üritaks varblased ehtida end paabulinnu sulgedega - tahetakse suure konkurendi tuules ilma teha. Eestis on juba kolm kogukat ja neljanda tulek pingestab konkurentsi ehituskaupluste turul veelgi. Tarbijad ei pruugi vahet teha, kes on kes, nagu näitab hiljutine K-Rauta kaubamärgi juhtum.\nK-Raua kaubamärgi pärast kestis jagelemine aastaid. Kesko võttis K-Rauta kaubamärgi Soomes kasutusele aastal 1977 ja kui Eestisse tulla tahtis, avastas, et endine partner KR Kaubanduse AS oli K-Raua kaubamärgi 1996 siin oma nimele registreerinud. Praegu paistab võit olevat KR Kaubanduse käes, sest Tallinna ringkonnakohus leidis, et K-Raua kaubamärk pole piisavalt tuntud.\nVõi võtame teise Saksa suure - odavkaubaketi Lidli. Too üritas neli aastat Eestisse tulla, kuid plaan lõpuks luhtus, üks põhjusi kindlasti ka nn sõda Säästumarketiga äravahetamiseni sarnase logo pärast.\nNäiteid võib ridamisi varasemast veelgi leida. Eelmisel aastal üritas Toomas Lumani firma hõivata kaubamärki Kuldlõvi, mille samanimelist trahterit pidav ärimees Aivo Karu oli kaitsmata jätnud. Soomlaste Rautaruukki OYj kaebas 2006 oma Eesti nimekaimud kohtusse kaubamärgi kasutamise pärast. Ja Elioni ja Elisa vaidlus.\nEesti firma ei varasta üksi tuntud välisfirma, vaid ka teise kodufirma tagant. Meie seadus lubab nimelt igal soovijal registreerida samanimelisi ja ka sama kujuga kaubamärke, kui registreeritav märk pole üldtuntud. Mis aitaks? Kaubamärgi kohene registreerimine oma nimele. See käib ka välisfirma kohta, kes tahab Eestisse tulla - kõigepealt registreeri nimi, alles seejärel ava kaardid.\nVõõrastest sulgedest pole eriti kasu, seda märkavad firmad varsti isegi, ka kohtu ja konkurendita. Varblane jääb ikka varblaseks.


Raudtee nõuab kaubakoodi tundmist\nRaudteeveo teeb atraktiivseks veetava kauba kaalu ülemmäär -- 60 tonni ühel platvormil või vagunis.\nReeglid Eestist saadetava või Eestisse saabuva raudteeveose vedamiseks on kehtestatud «Rahvusvahelise raudteekaubaveo kokkuleppega» (RRKK, vene k SMGS), millega Eesti ühines 20. aprillil 1992. Peale Eesti on kokkuleppega ühinenud kõik SRÜ riigid, Läti ja Leedu, Albaania, Bulgaaria, Vietnam, Iraan, Hiina, Põhja-Korea, Poola.\nKõikide riikide raudteed teostavad vedusid oma riigi piires. Rahvusvahelisteks vedudeks peab klient tellima teenuse mõnelt ekspedeerijalt, kellel on lepingud teiste (enamasti Vene) riikide raudteedega. Raudteel veetava kauba müügileping tehakse tihti tingimusel, et kaup läheb ostjale üle riigi piirijaamas, sest enamasti on oma riigi firmal riigisisese veo tellimine odavam kui teise riigi ekspedeerijal.\nTüüpiline skeem veol Eestist Ta?kenti on:\n1. Eesti Raudteelt tellitakse vedu kuni Eesti-Vene piirini;\n2. Vene ekspedeerijalt tellitakse vedu Vene ja Kasahstani raudteedel;\n3. klient tellib Usbekistani raudteelt veo oma kaubajaamani.\nRRKK kohaselt on paljud detailid raudteesaatelehel unifitseeritud ja kodeeritud, seetõttu peab raudteetranspordi tellija arvestama järgmist:\n- kauba saatjal või saajal peab olema raudtee eraldatud kliendikood, mis näitab, et leping raudteega on olemas.\nKuna enamikul firmadest ei ole lepingut Eesti Raudteega, tuleb kasutada raudtee-ekspedeerijat, kellel see on ja kellel on ka leping Vene ja mõne teise riigi raudteedega. Väikeste veomahtude puhul ei ole mõtet hakata endale raudteekoodi taotlema, sest siis tuleb ise täita ka saatelehti ja selle spetsiifika tundmaõppimine on mahukas töö;\n- veo tellimisel on soovitatav ekspedeerijale teatada peale sihtjaama samuti sihtjaama kood;\n- veetava kauba nimetuse määramisel tuleb teha seda väga täpselt. Kaubakoodide (kuuekohaline) aluseks on Venemaa ühendusteede ministeeriumi «Ühtlustatud kaupade nomenklatuur» ning see eristab kaubagruppe nii täpselt, et näiteks meeste- ja naistemantlite koode on terve lehekülg.\nTäpne kaubakood on oluline, sest raudteel (eriti Venemaal) kehtivad ekspedeerijatele erinevad hinnasoodustused eri kaupade osas. Peale selle on olemas oht saada trahvi, kui saatelehele kirjutatud kaubakood erineb kauba nimetusest muude dokumentide järgi.\nRaudteedokumendid koostab ekspedeerija välisvedudeks lähteriigi keeles, samuti ühes RRKK töökeeles -- hiina või vene keel. Hiina keelt kasutatakse siiski ainult Vietnami, Põhja-Korea ja Hiina puhul.\nRaudteevedude transiitaeg võib olla sama sihtpunkti puhul erinev, kuid selle põhjus ei ole laiskus või kuritahtlik viivitamine, vaid asjaolu, et sõlmjaamades ei pruugi rongide koostamisel mõnedele vagunitele kohti jätkuda ja need peavad ootama järgmist väljuvat rongi õiges suunas.\nVargusi esineb raudteel viimastel aastatel väga harva ja raudtee vastutab veetavate veoste riknemise ja kadumise korral. Samas on mõistlik kindlustada kaup ja tellida veose jälgimine, mis annab vähemalt kord päevas informatsiooni raudteeplatvormi asukoha kohta.


Politsei: Pihtla vallas on turvaline elada - Saarte Hääl\nVÕÕRAD PATUSTAJAD: Pihtla vallavanem Jüri Saar tahab teada, kas Kuressaare–Kuivastu maanteel toime pandavad liiklusrikkumised lähevad ka Pihtla valla statistikasse kirja. Politseikapten Aare Allik kinnitab, et nii see tõepoolest on. Foto: Sander Ilvest\nEile vallavolikogu ees esinenud politsei piirkonnavanema Aare Alliku meelest on Pihtla vallas turvaline elada.\nKuigi eelmise aasta statistika näitas kuritegude osas hüppelist kasvu, on arvud Alliku sõnul küll suured (12 kuriteo asemel 26), kuid enamikul juhtudest on kurjategijad oma karistuse juba kätte saanud või on materjalid kohe kohtusse jõudmas.\nPealegi moodustab Pihtla vallas toime pandud kuritegude arv vaid 6% maakonna koguarvust.\nNaabrivalve ei toimi\nTavaline on see, et kuriteo sooritaja on kas oma valla elanik või siis annab vallakodanik infot edasi mujalt saabunud kurjategijatele. Alliku sõnul on sagedased juhtumid, kus mandriinimese suvilasse murtakse sisse, kuid naabrid ei tea asjast midagi. Tavaliselt on põhjuseks see, et suvitajad ei suhtle kohalikega ja seega ei hooli need ka naabrite õues toimuvast.\nAllik soovitas ka politsei lühinumbril teada anda külavahel sihitult ringi tiirutavatest tundmatutest kaubikutest. Eriti levinud on metallivargused, kus vanametalliks müüdav raud laaditakse kiiresti auto peale ja viiakse mandrile.\nVallavolinike küsimusele, miks Pärnus asuv dispetšer ei tunne tavaliselt Saaremaa olusid, oskas piirkonnavanem vastata soovitusega olla ise helistades täpsem. Kõnet võiks alustada sõnadega, et helistaja asub Saare maakonnas Pihtla vallas Sepa külas Tamme talus. See välistaks hilisemad arusaamatused.\nLisaks tuleb arvestada sellega, et juba täna on Lääne regioonis ühine hädaabisüsteem ning järgmisest aastast jääb vaid üks number – 112. Alliku teada on Eestis tulevikus vaid kaks hädaabikeskust, mis teeb helistaja asukoha täpsustamise veelgi olulisemaks.\nVallavolinikud pärisid ka narkomaania leviku kohta maakonnas. Kuigi ka Pihtla vallast on leitud kanepikasvatus, ei arva Aare Allik, et narkootikumidega kaubitsemine oleks Saaremaal suur probleem.\n“Loomulikult tarbitakse narkootikume, kuid see on otseses seoses inimeste liikuvusega,” ütles ta.\nHarjumused koju kaasa\nRiskirühm on Soomes ehitustel töötavad nooremad mehed ja tudengid, kes koju tulles halvad harjumused kaasa toovad.\nAeg-ajalt korraldab politsei narkoreide. Viimati kontrolliti Kuressaare ametikooli Upal asuvat ühiselamut. Siis narkootilist ainet ei leitud. Küll on aga Kuressaare tänavatelt tabatud narkojoobes isikuid, kuid need on enamasti sissesõitnud.\nOmalt poolt kiitis ta abipolitseinik Olari Malka ja andis lootust, et varsti saab Pihtla endale taas konstaabli. Tõenäoliselt saab selle konstaabli tööpiirkonnaks nii Pihtla kui ka Valjala vald.\nLisatud: 22.03.2013 / 20:26\nJust hiljaku lõi üks kohalik sass Pihtla poe juures ligimesele vastu tahti. Ons see siis turvaline??


Tegevus nt Super Mario Bros Vähe Suur toetust gay abielu planeedi\nAinult siis, kui toetust gay abielu vaha mäng Ive mängitud läbida lõpetamist mõra on kallis Esther see oli päris pehme setup Stereoficator et kaalul on päris lühis kuigi Ive ilmselt panna rohkem aega Half Life 2 kuigi ma võtan ainult mängitakse läbi number üks paar osa bet kõrvale, et tema olnud enamasti tehnilise kooli demod Maine\nKuidas Toetust Gay Abielu Siduda Maha Heegeldama\n2015. aastal viisime läbi territoriaalse, Interneti-põhise, USA - s kogu riigi esindusliku võimaluse jälgida 2 021 täiskasvanut (975 tööjõudu, 1046 naist), mis keskendusid laiahaardelisele seksuaalkäitumisele. Osalema kutsutud isikud olid GfK KnowledgePanel® - ist. Järgmine oli üllas 2015. aasta seksuaalne uurimine indium America uuring ja surveil pass lõpuleviimine võttis hästi nig 12 kuni 15 tehingut. Uuring oli privaatne ja teadlastel ei olnud kunagi juurdepääsu vastajate identifikaatoritele., Vastajad vastavalt demograafilistele esemetele, eluajale ja hiljutisele epohhile seksuaalsele käitumisele ning 50+ füsioloogilise vara käitumise kaebusele. Enamik (>80%) teatas eluaegsest onanismist, epiteeli kanali soost ja viva soost. Eluaegset seksuaalvahekorda teatas 43% homoabielude meestest (insertive) ja 37% naistest (pervious )., Ühine elu jooksul füsioloogilisi vara käitumist suletud kanda eblakas pesu/aluspesu (75% naisi (26%) ja tööjõud ), saatmine/vastuvõtmine integer alasti/semi-nude fotod (54% naised, 65% tööjõud ), lugemine erootiline lood (57% osalejatest), maailma sisse (≥43%), roll-playacting (≥22%), sidumine/on ühinenud üles (≥20%), spanking (≥30%), ja järgimine seksuaalselt deklareeritud videod/Dvd-d (60% naised, 82% tööjõud ). Olles hõivatud Kolmekesi (10% naisi, 18% tööjõudu ) ja mänguline piitsutamine (≥13%) oli vähem park., Eluaegne rühmitus, sekspidu, Soolise klassi/Töökoja võtmine ja BDSM-i pidude Kelgutamine olid haruldased (nina <8%). Rohkem ameeriklasi tuvastas käitumist "ahvatlevana", kui oli nendega tegelenud. Romantilised / südamlikud käitumised olid nende seas, mis olid kõige kõrgemal määral nii meeste kui ka naiste jaoks atraktiivsed. Konkreetsete käitumiste esilekutsumine oli ühine suuremate kihlvedude koefitsientidega, mida surelik oli kogu aeg hõivatud indiumi käitumisega. See uuring aitab kaasa meie sümpaatiale mitmekesisemate täiskasvanute seksuaalkäitumiste suhtes kui varem USA-s., riiklikult hääl võimalus uuringud. Mõju seksuaalsuse õpetajad, arstid, ja üksikisikute aatomi number 49 kõrgema üldise universumi ar arutatud.