2013-36 (3458) / Väljaanded / Arhiiv — Sirp | Leht 2\nFred par excellencePeategelane Fred on algaja kirjanik, kes vihkab ühiskonda, kus elab. Ühiskond on silmakirjalik, ühiskonnaga tuleb kaasa mängida, teha kompromisse, mis viib varem või …\nNaised veavad mehed kinno\nSoomlaste romantilise komöödia „21 moodust abielu tuksi keerata” peategelane Sanna (Armi Toivanen) on moodne linnanaine. Veidi meenutab ta „Seksi ja linna” tegelaskujusid, ainult et Helsingi …\n18. – 22. septembrini leidis Lihulas ja Haapsalus aset järjekordne Matsalu loodusfilmide festival, sedapuhku üheteistkümnes. Tegijate ind ei näi raugevat: Lihulas näidati sel korral filme …\nPuhas kunst parteid ei tapa\nEsilinastusel seletasid autorid, et algne kavatsus oli saada filmidokument teatri suure poliitprojekti kohta valmis poole aastaga, läks aga kolm ja pool. Seega on filmi ilmumishetk …\nSotsiaalia Urmas Siigur\nSama suured ootused pandi meditsiinis inimgenoomi kaardistamisele. 26. juunil 2000. aastal tähistati Valges Majas inimgenoomi projekti esimese aruandevisandi valmimist. 13 aastat rahvusvahelist tipptasemel teadustööd ja …\nSotsiaalia Tuul Sepp\n12.–13. septembrini toimunud Tartu ülikooli zooloogia osakonna organiseeritud Põhjamaade evolutsioonilise psühholoogia uurijate kokkusaamise ühe intrigeerivama ettekande pidas Hollandi Groningeni ülikooli teadlane Jaap Koolhaas. Värskelt pensioneerunud …\nMis on visuaalteater? Kas on olemas mittevisuaalset teatrit? Millised elemendid peavad teatrietenduses olema, et seda võiks nimetada visuaalteatriks? Loomulikult on visuaalne teater olemas olnud teatrikunsti …\nRobert Lepage ja tema kaks venda\nTallinna Linnateater toob Tallinna kanada lavastaja, näitleja, näitekirjaniku, filmitegija, lavastus-, performance’i- ja installatsioonikunstniku, multidistsiplinaarse loovettevõtte Ex Machina asutaja ning visuaalteatri suurkuju Robert Lepage’i lavastuse „Kuu …\n1999. aastal 28aastaselt endalt elu võtnud inglise näitekirjaniku Sarah Kane’i teoste lavastamine või õigemini lavastamatus siinsetes teatrites on olnud teatriseltskonnas juba pikka aega jutuaineks. Seda …\n31. oktoobril, kui Von Krahli teater tähistab oma 21. sünnipäeva, esietendub Viljandi kultuuriakadeemias tantsukunsti eriala lõpetanud ja seni pigem tantsuvaldkonnas tegutsenud noore lavastaja Karl Saksa …\nTargad on öelnud, et samasse jõkke ei ole võimalik uuesti astuda, sest vesi on pidevas liikumises. Vaadates täna Pirita randa rulluvaid laineid, kerkis mõtteisse küsimus, …\n„Elias” avas kontserdihooaja Tartus\nUue kontserdihooaja avalöök Tartus oli võimas: kõlas saksa helilooja Felix Mendelssohn-Bartholdy op. 70 – mastaapne oratoorium „Elias” Vanemuise peadirigendi Paul Mägi käe all.Vokaalsümfooniliste suurvormide staatus …


Egle Eller-Nabi: Mis jutt see on, et mitu last, nahk on välja veninud... kui tahtejõudu on piisavalt, on kõik teostatav! - Tänane leht\n«Liikudes olen täiesti omas elemendis!» Eglet ei häiri, et trenni- ja võttepäevade pikkus on võrreldav mitmekordse maratoniga. Isegi kui kõik lihased on väsinud, ei kaota ta loomupärast optimismi. FOTO: Erakogu\n1. oktoober 2016, 11:30\nMahutada üks intervjuu Egle Eller-Nabi üliaktiivsesse päeva on umbes sama lihtne, nagu suruda veel paari paksu inimest puupüsti täis Lasnamäe bussi. Ja Arteri persoonilugu on täpselt nagu üks priske ja pretensioonikas mees – tema juba mõne harva hetke peale ära ei mahu. Oh ei, tahame toppida oma nina sügavale salapärase fitnessimaailma südamesse!\nBikiinifitness on viimase paari aastaga Eestis tohutult populaarsust kogunud ja selle põhjuseks on üks supertrimmis, sale ja särtsakas naine – Egle! Särab ringi, jõuab kõikjale ja innustab teisi, toimib ühes isikus nii materialiseerunud unistuse, treeneri kui ka motivatsioonipaketina. Varahommikul utsitab Kanal 11 «Trennispikris» tagumikku diivanilt püsti vinnama, päeval juhendab rühmatrenne ja personaaltreeninguid. Lisaks tegutseb fitnessimodelli ja koolitajana, kasvatab väikest tütart ja innustab tippsportlasest abikaasat Heiki Nabi. Hm… peab tõesti olema päris tugev, et selle kõigega toime tulla!\nEgle puhul on ühes säravas naises koos nii sportlik energia kui ka naiselik glamuur. Ehkki enamik päevi möödub spordiriietes, armastab ta väga ka kauneid kleite. «Neid olukordi võiks elus ainult tihemini ette tulla!» FOTO: Eero Vabamägi\nEgle Eller-Nabi on bikiinifitnessis absoluutses tipus. Meie esimene IFBB Bikini Pro, kes murdis läbi maailma ühe mainekama võistluse Olympia Pro ülitiheda konkurentsisõela. Seda saavutust võib võrrelda olümpiamängudele pääsemisega tippspordis! Ja ehkki Las Vegasest finaalikohta kaasa ei toodud, on meie fitnessikuninganna laetum, kogenum ja paremas vormis kui kunagi varem.\nMis jutt see on, et kolm last, nahk on välja veninud... kui tahtejõudu on piisavalt, on kõik teostatav!\nBikiinifitness on suurejooneline ja särav, kuid sama suured on sahinad, mis kogu glamuuri saadavad. «Appi, need naised on nagu ratsahobused – kühveldavad ainult mingit keemiat sisse!» «Ei noh, sellist vormi on ju võimatu saavutada, kindlasti on seal doping mängus…» Teadmatus on parim pinnas lopsakate legendide vohamiseks. Teeme klaariks, kuidas asjad tegelikult käivad.\nEgle Eller-Nabi Bikini Olympia võistlusel. FOTO: eglenabi_bikinipro/Instagram\nÜha enam naisi saab sinu käe all vups ja vups supervormi. On teil mingi salajane otsetee, mida teised ei tea?\nMingit otseteed ei ole! Ei saa liftiga tulemuseni sõita, ikka peab aste astme haaval trepist minema. Silmapaistva tulemuse saavutamiseks on vaja väga palju pingutada, mitte keegi ei jõua ilma suure vaeva ja tööta lavavormi. Bikiinifitnessis pole nii, et teed oma trenni ära ja rahu majas. See võtab kõik, see on elustiil! Trennid, puhkus, täpne toitumine – kõik peab olema pidevalt kontrolli all. See on ka väga kommertslik ala, palju pakutakse igasugu tablette ja pulbreid, aga mingit imet neist loota ei maksa.\nTabletid ja pulbrid – ka sel alal liigub siis keelatud aineid…\nJah, see on tõsine teema, millest ei räägita, kuid isegi surmajuhtumeid on ette tulnud! On olemas igasuguseid aineid, mis võimendavad lihaskasvu, kiirendavad taastumist, viivad vedeliku kehast välja, väga tugevaid rasvapõletajaid… Mul on väga hea meel, et Eesti kulturismi ja fitnessi liit on niivõrd tugev, et kõike seda kontrolli all hoiab. Võib küll vinguda, et kiusavad sportlasi, kogu aeg pead proove andma – aga kõik see on ju selleks, et hoida sportlaste tervist! Eesti on just seetõttu parim koht fitnessiga tegelemiseks, igal pool mujal need reeglid nii edukalt ei toimi.\nFitness on ju väga visuaalne ala, naiivne oleks arvata, et seda laval kohe näha ei ole, kui oled mingeid kahtlasi aineid sisse söönud – loomulikult on!\nMille pärast dopingut kasutatakse?\nLoodetakse, et saab kiiremini! Kindlasti saabki – aga mis on selle hind? See käib väga rängalt inimese enda tervise arvelt. Korraks saad rasvaprotsendi alla, aga pärast oled hullemas vormis nii füüsiliselt, vaimselt kui ka tervisenäitajate poolest. Need ained pole ilmaasjata keelatud, nad lõhuvad su keha!\nMõni näide ehk?\nVälisvõistlustel olen näinud naisi, kes on kasutanud väga võimsaid rasvapõletajaid – see on päris hirmus vaatepilt! Nende nägu on täiesti ära vajunud, noortel naistel. Või kui aetakse taga väga kuiva vormi, siis vedelike väljutamine teeb samuti kehale tõsist kahju, enesetunne on kohutav, närvisüsteem ei pea vastu, pidev ärevus…\nPiinad oma keha mingi mõttetu hetke pärast, poole aasta pärast oled 15 kilo raskem ning täiesti vormist väljas. Sealt tulevadki legendid, et see ala keha lõhub. Naisterahva puhul veel eriti – milleks!? Mille nimel oma tervist rikkuda, me tahame ju terveid lapsi saada. Ma ütlen ausalt, et pole kordagi kokku puutunud ühegi keelatud ainega. Kas manipuleerida keemiaga või laduda tulemus pikaajalise tööga, see on suhtumise küsimus. Õnneks on enamik valmis pingutama õiglaselt. Tuleb loota ainult enda peale, mitte mingile imepulbrile.\n«Mingit otseteed tippu ei ole! Peab ise aste haaval trepist minema.» Egle võistleb ise IFBB Bikini profiliigas ning treenib ja inspireerib tervet armeed sportlikke naisi. FOTO: Eero Vabamägi\nLäheme siis lubatud ainete kallale – fitnessimaailm kubiseb toidulisanditest, kas neist on kasu?\nBikiinifitness on väga kommertslik ja ka spordimaailmas laiemalt promotakse meeletus koguses tooteid. Paljud arvavad, et kõike seda peabki sööma, muidu tulemust ei saa. Ei ole nii! Ma ei arva, et niisama peaks igasuguseid asju sisse võtma, jooma sadat šeiki, võtma oomegat, vitamiine… Tee kõigepealt vereproov ja veendu, kas sul on üldse midagi puudu. Ja siis võta ainult seda, mida su kehal tõesti on vaja!\nKui treeningkoormus on suur, on muidugi põhjendatud taastavate toidulisandite kasutamine, valgu- ja BCA-joogid. Vahel mulle meeldib ka spordibatooniga maiustada. Aga need ei asenda mitte kunagi täisväärtuslikku toitumist! Number üks on tavatoitumine nullist korda teha, lisand on lisandiks. Silmaga nähtavat kasu on neist ainult rahakotile – see on pärast palju õhem!\nOn lubatud toidulisandite hulgas ka ohtlikku kraami, millega ettevaatlik olla?\nMa ise jälgin, et ei tarbiks liialt suhkruasendajaid – neid on igale poole peidetud. Kui näiteks võtan tiheda trennipäeva jooksul spordijoogi, kus need nagunii sees on, vaatan, et neid poleks kusagil mujal. Kui magus meeldib, võta pool lusikatäit tavalist suhkrut või tükk šokolaadi. Olen täheldanud, et suhkruasendajad mängivad dieedile vastu ja rikuvad seedekulgla mikrokliimat, suurendavad magusaisu ja mängivad näljatundega.\nOn teada, et paljusid sünteesitud aineid keha üldse ei omastagi.\nJah, peab väga jälgima, palju su toidulaual asendusasju on. Minu tiimi toitumisspetsialist Kristin Salupuu on neli aastat seda ala õppinud ja väga tavatoidu-usku. Ta on ise suurepärases vormis ja kogu aeg imestatakse, et selline pisike sale tüdruk nii palju sööb. See ongi suur saladus – mitte ükski heas vormis inimene ei söö vähe! Personaaltreenerina pole mul olnud ainsatki klienti, kes sööks liiga palju, vastupidi – kõigil on liiga madal kaloraaž, mis takistab tulemusi saavutada.\nJõudsimegi teemani, mis huvitab iga naist – mida süüa, et olla nii vapustavas vormis nagu sina?\nKeerulised söögiteemad on tegelikult väga lihtsad - kõige alus on täisväärtuslik, mitmekülgne ja tasakaalustatud toitumine. Võistlusvälisel ajal ma end ei piira. Ja see pole eriti raske – kui su keha saab kätte, mida vajab, ei tekigi mingeid isusid. Ma ei võtagi rohkem juurde kui kaks ja pool kilo.\nJa muuseas ma armastan väga šokolaadi! Kuna teen palju trenni, siis luban seda endale mõistlikus koguses isegi dieedi ajal. Kui endale kõike keelad, siis mingi hetk ikka murdud ja sööd suurel hulgal asju, millest pikalt loobunud oled.\nMida tähendab võistluseelne dieet?\nMina ütlen selle kohta režiim – see on tõesti kõige karmim osa bikiinifitnessi harrastamise juures! Väga raske psühholoogiline katsumus, pidev kontroll ja loobumised. Siin on tõesti nii: «Kaneelisaiad! Aaah! Kes see tõi need siia!?»\nKaks-kolm kuud enne võistlusi on sportlane väikeses energiadefitsiidis. Mina tulen oma tavakaloraažist vaid 100–200 kcal kaupa alla, et ainevahetus ei aeglustuks. Dieet on väga aeglane protsess. Kui mõni klient on pettunud: «Oi, dieet ei toimi vist, ma võtsin kuuga ainult 2,5 kilo alla…», siis minu reaktsioon on: «Issand jumal, nii palju!» Paras on kaotada nädalas 300–400 grammi, kuus kokku umbes poolteist kilo.\nKiiresti oleks ju väga lihtne, kaks päeva ei söö ja ongi kaks kilo läinud – aga mis su keha sellest arvab? Kaotad lihast, ajad keha stressi. Tean oma kogemusest, et siis ei jaksa trennis pingutada ning kaal ka ei lange! Ja niipea kui taas sööma hakkad, duubeldad oma kaalu.\nKui madalale see rasvaprotsent ajutiselt viiakse?\nEnamasti on see alla 18, igaühele sobib erinev. Maksimaalselt madal rasvaprotsent pole kindlasti eesmärk! Vaid võistluseelsel perioodil viiakse rasvaprotsent alla, et lihas paistaks välja.\nJa see on ajutine, muul ajal see nii all ei ole, naised on lihtsalt heas vormis, sa ei saa isegi aru, et nad fitnessiga tegelevad.\nKas mingid toidud on keelatud ka?\nKiirtoit. Mu toitumine on sel ajal väga puhas. Kaovad kõik kastmed, võid, suhkrud, kohvisiirupid. Mahlad – paljud ei arvesta, et neis on väga palju suhkrut. Joon ainult vett, teed või kohvi. Saiakesed loomulikult kaovad! Puhas riis, köögivili, liha – menüü peab olema väga vaheldusrikas.\nAga väsimus, isud, meeleolu kõikumised – sellest ei pääse. Pead asjaga kogu aeg tegelema, et ükski eine ei jääks vahele, poleks mitte mingit näksimist. Kerge see pole. Kogu analüüsipool, pidev mõtlemine – see on ikka päris väsitav!\nMida sa arvad igasugu moedieetidest?\nMõni ajab asja ikka jube keeruliseks – keelab paljud toidud endale ära ja leiutab probleeme, millel pole mitte mingit meditsiinilist alust. Ei söö saia, leiba, piima, muna, riisi, kartulit, pastat… Mida sa siis sööd? Mille pealt sa üldse sporti teed? Ega kanaliha ja salatilehtede pealt treenides ei tule mingeid tulemusi!\nPaljud piiravad süsivesikute söömist. Ma ei saa üldse aru, kuidas on nii võimalik hea tujuga ja energiliselt oma päevi mööda saata. Toon sulle ühe hea näite – tegime täisteraleivast figuuriburgereid – kana, pesto, salat. Jagasin sellest pilti ja sain nii palju halba tagasisidet! Et issand jumal, mina – ja söön leiba!? Kuidas ma julgen! Sain esimest korda aru, et vormisolekut seostatakse leivast-saiast loobumisega. Trendidieedid on paljudele hullu ajupesu teinud, seda parandada on väga suur töö.\nOn ju levinud arvamus – heas vormis, järelikult ei söö!\nTegelikult on vastupidi! Kui sa sööd normaalselt, tunneb keha ennast hästi, ei hoia mitte midagi kinni ja sul pole ka mingeid üleliigseid isusid. Alguses kõik imestavad – mis mõttes, et kui ma tahan alla võtta, siis ma pean sööma hakkama? Aga see on ainus taktika, mis sind pikka aega õnnelikuna, tervena ja vormis hoiab.\nPaljud nüüd mõtlevad, et mis Eglel viga, sööb kõike ja on supervormis. Aga tõsine treeningkoormus kuulub ka asja juurde. Palju sa treenid?\nKaheksa tundi päevas olen aktiivne – juhendan rühmatrenne, personaaltreeninguid, teen ise trenni. Kogu aeg jalgade peal! Püüan jälgida, et füüsiliselt aktiivset treeningut ei tuleks päeva peale üle nelja tunni, see oleks juba liig.\nKui eesmärk on lihtsalt vormis olla, piisab kolmest treeningust nädalas, aga võistlejana – kindlasti mitte! Koormus on päris suur, tuleb teha viis pikka pooleteisetunnist treeningut, vahel isegi kuus-seitse. Kuid algaja ei tohi kunagi treenida nagu proff, muidu on koormusvigastused, kurnatus ja pettumus kiired tulema.\nKust sul üldse mõte tuli fitnessiga tegelema hakata?\nOlen eluaeg sportlik olnud, tantsinud, kergejõustikku teinud, treenerina töötanud. Fitnessi- ja aeroobikaliit on omavahel seotud, nii kutsuti mind ükskord Narva treenima fitnessivõistlustel osalevaid naisi. Kui kohale jõudsin, siis korraldajad imestasid – issand, sa oled ise nii heas vormis, tule ka lavale! Mõtlesin, et oh, mul oligi sellist huvitavat väljakutset vaja. Selle võitluse ma võitsin ning siis mõtlesin, et miks mitte proovida siis juba bikiinifitnessi. Sama hooaeg lõppes mulle kohe Euroopa meistrivõistlustega.\nSukeldusid fitnessimaailma, olles ise vaid pool aastat tagasi emaks saanud. Enamik meist on sel alal lopergused nagu kehvasti kerkinud kuklid ega julge bikiinide poole vaadatagi… Kuidas see sul õnnestus?\nEks kümme aastat treenitust annab mingi baasi. Samas ma polnud sel ajal sugugi ideaalses proportsioonis, mu praegune vorm on hoopis midagi muud…\nMul oli seal võistlustel jah Renata kaasas – ta on mul igal pool kaasas. Kõik imestasid, et issand kui armas, väike laps ja veel võistleja laps. Aga nüüd, kui ma olen selles maailmas juba pikemalt, tean, et see pole üldse harukordne! Enamikul võistlejatel on lapsed. Ja ma ise treenin naisi, kellel on mitu last ning kes on megavormi teinud. Mis jutt see on, et kolm last, nahk on välja veninud... kui tahtejõudu on piisavalt, on kõik teostatav!\nKui lapse sain, tundus mulle, et issand, mul on nii palju aega! See on ju oma valik, mida sa teed siis, kui laps magab. Kas pikutad diivanil või eelistad liikuda? Kolmeks aastaks tuppa istuma jääda pole mõtet, ja kui sa ise midagi ei tee, siis pole mõtet ka ülekilode pärast stressata. Samas ma ei arva absoluutselt, et kui laps sünnib, peaks emme kohe trenni tormama, enda ja lapse hea enesetunne on sel ajal palju tähtsam kui keha pärast muretsemine.\nSinu tütar Renata on samamoodi sportlik nagu ta emme-issi?\nLoomulikult, ta ei kujuta teistsugust elu ettegi. Ta on hästi energiline, üliaktiivne laps. Käib ujumas, tahab väga võimlema minna. Tantsimine väga huvitab. Vaata praegu ka – paigal ta ei püsi, vaid tegutseb kogu aeg. Just tema pealekäimisel sõidame siia Arigatosse trenni pidevalt rattaga, tema väntab ja ema väntab.\nPerekond on Egle kindel tagala ja fänniklubi. Tippsportlasest abikaasa Heiki Nabi ja pisitütar Renata emmega San Marinos kruiisimas ning lavataguses saginas võistlustel, kus emme võitis kulla. FOTO: Erakogu\nSinu abikaasa on tippsportlane Heiki Nabi. Tihti on meistriliigas teine pereliige treener või toetav taustajõud, teie olete mõlemad tegevsportlased – on seda raske ühendada?\nVastupidi – ma tunnen, et saan just hästi palju jõudu ja motivatsiooni juurde sellest, et Heiki mu kõrval niimoodi pingutab. Ta on mulle suureks eeskujuks!\nEks see nõuab parasjagu planeerimist, kuidas ühendada kõik need reisid ja ajakavad, eriti kui sul on laps. Heiki spordiala eeldab hästi tihti reisimist, oma võistlusgraafiku sätin paika selle järgi. See on üsna tavaline rütm meil, minna reedel ja pühapäeval talle lennujaama vastu. Täna ka – peangi viie minuti pärast minema hakkama, ta naaseb sõjaväelaste MMilt, kullaga!\nMa poleks kindlasti oma alaga sel tasemel tegelema hakanud, kui mu kõrval poleks tippsportlast. Me mõistame teineteist. Kui on raske, toetab Heiki mind alati. Vahel on tunne, et enam ei jaksa, ei suuda, olen närvis… Siis ta ütleb, et tema tunneb mõnikord täpselt sama, ning see aitab igast raskusest üle! Meil on ka hästi toetav pere mõlemal, vanavanemad aitavad rõõmuga Renatat hoida.\nKuidas spordielu ja pereelu tasakaalus hoiate?\nPerega koos olla meeldib meile mõlemale kõige rohkem! Aga seda ei juhtu kuigi tihti, et meil Heikiga on mõlemal korraga vaba nädalavahetus. Mida meile koos teha meeldib? Oi, need on ka kõik aktiivsed tegevused, sõidame ratastega, matkame, rändame laidudel, ronime kusagil seikluspargis. Oleme kõik kolm seiklusliku loomuga – istume nädalalõpul autosse ja lihtsalt sõidame, ilma et oleks aimugi, kuhu.\nKuidas te üldse kokku saite?\nKohtusime Tallinnas ühel üritusel ja tundsime kohe esimesel hetkel, et kõik on õige – me oleksime pidanud ammu juba kohtuma! Nüüdseks oleme õnnelikult koos seitse aastat, viis neist abielus. Naljakas on see, et oleme Heikiga mõlemad Hiiumaalt pärit, aga seal me ei tundnud!\nPuhastverd hiidlaste pere niisiis. Kuid Egle näeb oma kõrgete põsesarnade, ülespidi silmalõike ja kuldse jumega välja üpris eksootiline – traditsioonilise eestlasega sarnaneb ta vähe nii väliselt kui ka iseloomu poolest. Ta on ebareaalselt energiline, temast tulvab tuntavalt tegutsemistahet ja elurõõmu. Vestleme pärast hiiglapikka trennipäeva – ei väsimuse varjugi! Ning kui vahel peab auväärt kaasmaalastel lausa tangidega sõnu suust kangutama, siis Egle on pigem lõunamaiselt ülevoolav ning südantsoojendavalt siiras. Aga eks Hiiumaa ole üks eriline meretagune kant kah!\nKui sa maailmas ringi reisid, millist rahvust sulle pakutakse?\nBrasiiliat on väga palju pakutud, nii välimuse kui ka temperamendi põhjal. Eestit pole pakkunud küll mitte keegi. Tavaliselt hakkavad reisidel kõik taksojuhid minuga automaatselt rääkima hispaania või portugali keeles. See on väga tore – hispaania keelt ma räägin täiesti vabalt ja portugali keelest saan aru. Itaalia keelt oskan ka.\nOh hoo – seda kindlasti paljud ei tea, et meie fitnessikuninganna on ka polüglott!\nSellest pole juttu olnud jah. Elasin rohkem kui kümme aastat tagasi Venetsueelas, kuid keeleoskus on alles ja sellest on palju abi. Viimased Euroopa meistrivõistlused bikiinifitnessis on ju toimunud kolm korda järjest Hispaanias!\nOlen kogu aeg olnud hästi julge ja uudishimulik, aga Hiiumaa on väike saar, ikka tahad maailma avastada. Ühel õpilasel oli võimalus minna aastaks vahetusõpilaseks Venetsueelasse. Vaatasin lihtsalt – ahhaa, Kariibi mere ääres, soe, sobib! Kandideerisin ja saingi. Alles pärast seda läksin vanematega läbirääkimisi pidama. Siis ma ei mõelnud, et ei oska sõnagi hispaania keelt, ei tea riigist mitte midagi, seiklushimu oli nii suur! Keel tuli hästi kiiresti, käisin ringi, sõnaraamat käes, keskendusin, õppisin iga minut ja kahe kuuga juba rääkisin.\nMine tea, Eestis on ju igasugu segatud verd, eriti saartel, võib-olla on see keel sul geenides?\nMingite keelte omandamiseks on mul tõesti justkui eelis olemas. Hispaania, itaalia – väga kergelt tulid. Samas tahaksin ka oma vene keele oskust parandada, tingimused peaks ju paremad olema, aga see jääb mulle palju raskemini külge. Aga hispaania keeles võin vabalt olla tõlk või giid, olen isegi töötanud sel alal. Olen ka kaheksa aastat klaverit õppinud, seda ei tea mitte keegi! Mul on unistus, et kui on oma majas rohkem ruumi, hakkan taas mängima.\nKus sa kogu seda fitnessivärki õppisid?\nKui mina alustasin, siis ei olnud bikiinifitnessi alal siin ühtegi spetsialisti, mu treener oli Google.com! Kõik need teadmised on alles nüüd siin kättesaadavad, minul tuli kõike avastada isiklike kogemuste kaudu. Treenerina olen end koolitanud Eesti võimlemisliidu, fitnessi ja kulturismi liidu seminaridel. Mulle meeldib õppida – kui reisin võistluste pärast, võtan alati juurde eri koolitusi ja otsin teiste treeningutest inspiratsiooni.\nMis sa arvad, miks on bikiinifitness viimastel aastatel varasemast palju populaarsemaks muutunud?\nSest igaühel on võimalik teadliku treeningu ja toitumisega oma keha paremaks muuta.\nSee on teadliku inimese ala, nõuab pühendumist ja sobibki paremini neile, kellel juba elukogemust – palju on üle 30-aastaseid naisi, kes on juba teinud karjääri, loonud pere ja tahavad nüüd investeerida aega ja energiat iseendasse.\nÜkskord kirjutas üks huviline mulle: «Jaa, see ala on mu unistus, mul on suur juubel tulemas, aga vaevalt minust enam asja saab. Ma olen juba liiga vana…» Mind hakkas kohe huvitama, et kui vana see väga vana naine siis on. Selgus, et kolmkümmend! Täpselt paras aeg alustada. Tegelikult on bikiinifitnessis iga vanus parimad aastad – võistlevad ka üle 50-aastased naised, muidugi oma kategoorias, nad näevad vapustavad välja.\nKõik ei tahagi võistelda! Paljud naised on aastaid trennis käinud, kuid ei näe mingit tulemust, sest nad pole seadnud endale selget eesmärki ja ega tea, mis kuidas mõjub. Aga siin on progress kohe näha, see motiveerib edasi pingutama.\nMis siis näha on?\nKui sa teada tahad, siis hooajavälisel ajal ei pruugigi aru saada, kes on fitnessivõistleja. Lihased pole väljas ega midagi. Lihtsalt nad on väga heade proportsioonidega, heas vormis naised, hästi saleda taljega. Selle ala eesmärk on arendada harmooniliselt naiselikku ja sportlikku, liivakellakujulist keha.\nMilline keha on ideaalne?\nIdeaali tegelikult ei olegi! Igal võistlusel on oma nägu, mille dikteerivad naised, kes sel korral lavale lähevad, võib olla väga erinev, mida hinnatakse. Euroopas tuleb mõnele võistlusele enamik osalejaid n-ö kuiva vormiga, neil on rasvaprotsent väga alla viidud. Mujal võib parima tulemuse teha just pehmema, naiselikuma vormiga. Samuti ei piisa ainult kehast, väga palju loeb ka sära, liikumine, poseerimisoskus. Euroopas on näiteks levinud väga jõuline poseerimine, mis Ameerikas saaks väga karmi hinnangu – seal hinnatakse rohkem graatsiat.\nKõrvaltvaatajal on poseerimist raske mõista, see on ju ka omaette treening ja teadus.\nPoseerimine on oluline osa sellest võistlusest – see peab olema hästi lihvitud, liikuv, loomulik. Paljudele on see kõige raskem! Tihti tulebki võitjaks see, kel on parim liikumine ja karisma, mitte ideaalne keha – sest keha on kõigil super. Bikiinifitnessi võistluses on neli põhipoosi: eest, küljelt, tagant ja uuesti külje pealt. Lisaks highwalk, kus vaadatakse keha plastikat. Isegi kui sul on tantsija taust, tuleb kõike seda õppida ja kehatunnetust eraldi treenida. Lavakogemus annab ka väga suure eelise – võitjad on alati juba palju kordi laval olnud. Paljud keskenduvad ainult vormi tegemisele ja jätavad poseerimise viimasele kuule, aga siis on juba hilja. Lavaline liikumine ja keha on sel alal üks tervik.\nMiks on bikiinifitnessi profivõistlejatel kunstrinnad?\nMis on naise rind – see ju koosneb rasvast! Kui keha rasvaprotsent on hästi madal, siis sul ei saagi mingit rinda olla. Aga kõigil ei ole rinnaimplantaate, alati on võimalus valida ka push-up-bikiinid.\nMulle tundub, et kunstrinnad on üldse ja igal pool väga levinud, bikiinifitnessi võistlustel on need lihtsalt lava peal kõigile näha, mujal sa ei pruugi neid märgata.\nAvalda veel siseringi saladusi – mis möks see keha peale kantakse, et lihased laval välja tuleks?\nHästi tume grimm kantakse peale sellepärast, et laval on väga ere valgus, seal poleks muidu ühtegi lihast näha. Kuid see kuivatab väga nahka ning ühtlast tulemust pole üldse lihtne saada. Pead enne väga palju nahka koorima, niisutama. Mina näiteks treenin nii palju, et käin vahel päevas neli-viis korda duši all. Ning pärast tuleb see grimm ebaühtlaselt maha – sellega on päris palju tegemist!\nMillised ettevalmistused veel lavale minekule eelnevad?\nMa ärkan neli-viis tundi varem üles, et end lavavormi seada. Meigile kulub tund, see on ju täismäng! Ripsmete kleepimine on minu jaoks kõige keerulisem. Ning nägu peab olema sama tume kui grimm kehal, sa ei saa kasutada oma tavalist jumestuskreemi. Siis tund aega juustele – kõik peab olema täiuslik. See on üsna tavaline, et kui buss võistluspaika läheb kell üheksa hommikul, tuleb minul tõusta keset ööd, kella nelja paiku.\nNing millised ohud varitsevad kogu selle litrisära ja glamuuri varjus?\nBikiinifitness on väga psühholoogiline. Kui sul on väikegi kalduvus toitumishäiretele, on iga suutäie kontrollimine väga ohtlik teekond! Ja isegi kui kõik on tasakaalus, on võistluseelset pinget tohutult raske taluda. Kerge on kaotada pea, kui tagant kihutab soov end tippvormi viia. Maksimumi tahtes ei hooli sa enam, mis on tervislik ja mis ei ole tervislik.\nSamas on mul olnud kliente, kes on tänu fitnessile oma toitumishäired kontrolli alla saanud, ehkki sel juhul peab ekstra valvel olema.\nToetaja peab olema kõrval, kes näeb sind adekvaatselt. Parem veel, kui terve toetussüsteem – pere, sõbrad. Kui sa pühendunult treenid, jääd ju paratamatult igasugu pidudest ja õhtusöökidest kõrvale. Tuleb enda vastu aus olla ja spetsialist appi võtta – treener, toitumisnõustaja, psühholoog, kui tarvis. Ning kogu see välimusekesksus eeldab, et sul on sisemised väärtused paigas ja enesekindlus tugev. Kerge on sattuda nõiaringi, kus su mõtted ei koosnegi muust, kui et mida süüa, mis kell, mida treenida, kuidas… Elu ei koosne ainult kehast, tähtis on mitte unustada ennast ja oskust elust rõõmu tunda.\nEgle pole kunagi kartnud kõrgeid sihteseada ning nende nimel ränka vaeva näha.«Bikiinifitnessis pole nii, et teed oma trenni ära ja rahu majas. See võtab kõik, see on elustiil!» FOTO: Erakogu\nEgle Eller-Nabi IFBB Bikini PRO\nPersonaaltreener (bikiinifitnessi võistlejad ja tavatreenijad)\nRühmatreener (Arigato, Audentes)\nKoolitaja (fitnessposeerimine, lavakõnd)\nTeletreener saates «Trennispikker» (Kanal 11, E–R kell 7, L-P kell 9)\nSündinud 9. jaanuaril 1983 Kärdlas\nLäbinud lugematul hulgal eri fitnessi- ja treeningkoolitusi nii Eestis kui ka mujal maailmas.\nLõpetanud Estonian Business Schooli (eriala võõrkeeled ja ärikorraldus). Valdab hispaania, itaalia, inglise ja saksa keelt.\nLõpetanud Kärdlas Rudolf Tobiase nimelise muusikakooli klaveri eriala.\nTegutsenud üle kümne aasta rühmatreeningute ja tantsutreenerina.\nTöötanud neli aastat Tallinna linnavalitsuses terviseedendajana.\n2016 osales esimese eestlasena bikiinifitnessi tippvõistlusel Olympia Pro Las Vegases.\n2015 IFBB San Marino Pro 1. koht – lunastas pääsu olümpiale.\n2014 Nicole Wilkinsi MM 1. koht / profikaart.\n2014 Bikini Pro Moscow, 6. koht.\n2014 Riga Pearl, 1. koht.\n2013 Arnold Classic Amaeteur 2. koht.\n2011 Fitnessmodell Narvas, 1. koht (Renata oli pooleaastane).\nKirjutanud raamatu «101 rasvapõletuse trenni- ja dieedistrateegiat».\nAbikaasa Heiki Nabi, kahekordne maailmameister maadluses, viieaastane tütar Renata.


Kuiviktürann: tsitaadid Castaneda raamatutest - Kuiviktürann: tsitaadid Castaneda raamatutest -\nTermin “kuiviktürann”: tsitaadid Castaneda raamatutest\n“Kuiviktürann on piinaja,” vastas Don Juan. Inimene, kellel on võim sõjamehe elu ja surma üle, või siis lihtsalt keegi, kes suudab ta täiesti endast välja viia.”\nNäol särav naeratus, teatas Don Juan, et uued nägijad arendasid välja terve kuiviktürannide klassifikatsiooni. Kuigi kuiviktürannide teooria on üks tõsisemaid ja olulisemaid avastusi, ei unustanud uued nägijad selle koostamisel sugugi oma naljasoont. Kõigil klassifikatsioonidel on kerge õela huumori varjund, sest see huumor on ainus vahend, mis võib ohjeldada inimteadvuse haiglast tungi kõike enda ümber arvele võtta, korrastada ja oma kasututesse klassifikatsioonidesse suruda.\nTundub loomulikuna arvata, et sõdalane, kes suudab püsima jääda tundmatu ees, saab kindlasti hakkama ka kuiviktürannidega. Aga see ei pruugi nii olla. Just säärane ekslik oletus hukutaski muistsete aegade suurepärased sõdalased. Miski ei pane sõdalase vaimu tõsisemalt proovile kui ülesanne hakkama saada talumatute inimestega, kes omavad võimu. Üksnes säärastes tingimustes võivad sõdalased saavutada piisava kainuse ja selguse, et taluda tunnetamatu survet.\nTundmatu on miski, mis on inimese eest varjatud, looritatud – võibolla millegi hirmutavaga, kuid mis siiski jääb inimtaju piiridesse. Tundmatu muutub ükskord tuntuks. Tunnetamatu on aga midagi täiesti kirjeldamatut, mõeldamatut, hoomamatut. See on miski, mida me iial teada ei saa, ja mis on ometi olemas, hämmastav ja ühtaegu õudusttekitav oma otsatuses.\nKoloniaalajal jagasid nõidsõdalased/nägijad/varitsejad kuiviktürannid vastavalt nende mõjuvõimule kategooriatesse. Nägijate jaoks olid ka kõige hirmsamad ja võimsamad piinajad võrreldes Universumi Ürgse Algallikaga kõigest väiklased türannid.\nVäiklased türannid / petty tyrants – neil on võimalus ja voli otsustada oma ohvrite elu või surma üle oma tuju järgi\nVäiklased türannikesed / little petty tyrants – vaevavad ja solvavad oma ohvreid, kuid neil pole õigust tappa\nVäiklased kuiviktürannid / small-fry petty tyrants – ainult tüütavad ja ärritavad lõputult oma ohvrit\nLoomulikult oli vallutussõdade ajal kõikjal väiklasi türanne. See oli “hea” ja külluslik aeg türannide rohkuse poolest. Sõdalased aga, kes sündisid hiljem ja need, kes elavad tänapäevalgi, on sunnitud rahulduma väiklaste türannikestega.\nVäiklased türannid jagati omakorda nelja kategooriasse:\nneed, kes piinavad oma ohvreid julmuse ja vägivallaga\nneed, kes piinavad, luues talumatu valskuse õhkkonna\nneed, kes tekitavad nukrust ja rõhutud meeleolu\nneed, kes piinavad ärritades ja ajades ohvri raevu\nSelleks, et pöörata kuiviktürannidega suhtlemisel olukorda enda kasuks, peab nõid-sõdalane toetuma oma strateegias seitsmele elemendile.\nVaritseja ehk varitsemiskunsti strateegia:\nEnesevalitsemine – selleks, et valitseda oma vaimu ajal, kui väiklane türannikene tallab teid jalge alla.\nDistsipliin – teabe kogumine türanni kohta sel ajal, kui ta “peksab” teid.\nKannatlikkus – ilma kurbuse ja kiirustamiseta oma aja ootamine. Sõdalane teab, mida ta ootab – arve ei jää tasumata.\nAjastamine – oskus valida tegutsemiseks õige moment. Sel hetkel sünnib kõik see, mille valmistasid ette enesevalitsemine, distsipliin ja kannatlikkus. Ajastamine avab veehoidla tammis väravad.\nTahe – ainus strateegia element, mis kuulub tundmatusse maailma.\nVäiklane türann – piinaja, kes teeb elu võimatuks. Sõdalane ei kannata, vaid kasutab türanni selleks, et kaotada oma enesetähtsust ja õppida olema laitmatu.\nIga kohtumine väiklase türanniga, olgu see kuitahes lühike, on tavalise inimese jaoks alati kahjustav ja vastumeelne. Tegelikult tõrjub inimest türannist eemale mitte niivõrd reaalne oht, mida ta tekitab, vaid solvamine ja alandamine, mida tunneme selletõttu, et võtame ennast liiga tõsiselt. Kui uurime neid türannikesi, kes meie elus on tegutsenud, võime küsida, kas nad on meile kahju teinud? Kaine vaatlus näitab, et tegelik vaenlane on hoopis meie endi sees – see on enesetähtsus, mis närib meid seestpoolt, kui oleme ego jaoks ebameeldivas olukorras.\nSõdalane võib küll ähvarduste ja vägivalla tõttu kannatada, kuid mingil juhul ei tunne ta end türanni tegevuse tõttu solvununa. Talle võib osaks saada füüsilisi lööke, kuid ta ei tunne end alandatuna. See energia ülejääk, mida ei kulutata enesetähtsuse säilitamiseks, ongi eelis, mis on sõdalasel võrreldes türanniga, kelle põhiolemuslik nõrkus on võtta ennast surmtõsiselt.\nSelline suhtumine kõigesse – olla tähelepanelik ja teadlik igas olukorras, võtta igat olukorda kui väljakutset ja tegutseda selles strateegiliselt õigesti, on argielus kasulik ja elujõudu tõstev eluviis. Nii palju uusi ja positiivseid võimalusi peitub meie ümber, kui me ei reageeri neile enam oma enesetähtsusest lähtuvalt.\nTäpsustus tehnikale: seda tuleb kasutada ettevaatlikult ja mitte kergemeelse või vaenuliku suhtumisega, et “mul juba on kodus kuiviktürann, selleks on minu mees/naine”. Ei maksa kasutada seda nime inimeste puhul, kes lihtsalt ei meeldi meile. Me ei teravda suhteid, vaid ausalt ja ühiselt arusaades tegeleme igaüks oma ebameeldivustega, mida tekitab meis enesetähtsus.


Hüdrofoobne liiv paneb riisi kõrbes kasvama - Äripäev\nHüdrofoobne liiv paneb riisi kõrbes kasvama\nVeepuudus on paljudes piirkondades väga\nterav probleem. Puhast vett ei jätku sageli isegi joomiseks, rääkimata näiteks\npõldude niisutamisest. ÜRO andmetel sureb veepuuduse Hüdrofoobne\nliiv paneb riisi kõrbes kasvamatagajärjel igal aastal 1,6 miljonit\nSellest lähtuvalt on Araabia Ühendemiraatide ettevõte DIME Hydrophobic Materials koostöös saksa teadlase Helmut F. Schulzega töötanud välja nanotehnoloogilise materjali, millega saab katta liivaterasid, et muuta nad hüdrofoobseks ning vastavatest liivateradest kiht veele raskesti läbitavaks, kirjutas Physorg.\nDIME inseneri Fahd Mohammad Saeed Harebi sõnul saab nende liiva kasutada veevaestes piirkondades, et takistada vee kiiret infiltreerumist sügavamale pinnasesse. Mullakihi alla paigutatakse 10 cm paksune hüdrofoobse liiva kiht. Sellise kihiga põldu peaks niisutama vaid korra päevas ning veekadu väheneks kuni 75 protsenti.\nMaterjali koostis, millega liivaterad kaetakse, on salajane. Selle nimeks on SP-HFS 1609. Saksamaa keskkonnaagentuur on materjali kasutamise keskkonnale ohutuks tunnistanud. DIME tehas suudab päevas toota 3000 tonni nanomaterjaliga kaetud liiva.\nSarnaste omadustega liiva üritatakse välja töötada ka Araabia Ühendemiraatide ülikoolis. Ülikooli teadlased viivad läbi katseid, et teha kindlaks, kas hüdrofoobse liivakihi peal olev kõrbepinnas sobiks riisi kasvatamiseks. Riis on eriti veenõudlik põllukultuur, mis kasvab veest läbiimbunud põldudel.\nVeepuudus muutub maailmas tõenäoliselt järjest teravamaks probleemiks. Pidevalt suurenev inimkond tahab süüa ning seega on vaja üha enam vett põldude niisutamiseks ning kasutusele tuleb võtta ka alad, kus varem viletsate klimaatiliste tingimuste tõttu põllupidamist ei toimunud. See aga survestab veelgi kasinaid mageda vee varusid, mistõttu võib uskuda, et probleemi lahendamiseks võetakse kasutusele väga erinevad meetmed. Alates merevee magestamisest kuni hüdrofoobse liivani.


2011 | Mee tootmise ja turustamise arendamise Eesti riiklik programm 01.09.2010-31.08.2013\nAvaleht » 1.0. Mesinike ja mesinike ühenduste tehniline abistamine » 1.4. Õppepäevad kohalikes mesinike ühendustes » 2011\n18 Jaanuar, 2011 - 22:43\nAASTAL 2011 TOIMUVAD KOHALIKUD ÕPPEPÄEVAD JA TEABEÕHTUD.\n18 Jaanuar, 2011 - 22:52\n21.01.2011 Mesindusaasta 2010 – 2011 probleemid, lahendused, kordaminekud. Talvitumise kulg 2010 – 2011.a.\nLektor Raimo Kiudorf (2tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 11:19\n26 Jaanuar, 2011 - 12:47\n26.01.2011 Linnud ja hiired mesilas.\nLektor: Sulev Norak (2tundi – toetab mesindusprogramm) - kokkuvõte(pdf)\n21 Jaanuar, 2011 - 22:16\nTartu Aiandus- ja Mesindusseltsis, Soola tn. 1 a. algusega kell 17.00 toimub loeng.\n09.02.2011 Mesilaste haigused.\nLektor: Arvi Raie (Ei saa toetust Eesti Mesindusprogrammist)\n21 Jaanuar, 2011 - 21:59\n12.02.2011 Talvised tööd mesilas. Valmistumine kevadeks. Kuidas kaitsta mesilasi tihaste ründe eest.\nLektor Tõnu Hiiemäe (3tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 11:06\n08.03.2011\tHaigused, kevadine seire; Huvitavamaid ettekandeid Tartu NBBC-lt\nLektor Arvi Raie (2 tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 14:58\nTartu Aiandus- ja Mesindusseltsi korraldusel toimub Tartus, Soola tn. 1 a algusega kell 17.00 järgmine mesinike õppe- ja teabeõhtu:\nLektor: Ants-Johannes Martin (2tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 13:06\nLektor: Aleksander Kilk (1tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 14:26\n19.03.2011\tVarakevadised tööd mesilas. Perede kevadine läbivaatus. Kasulikumad meetaimed.\nLektor Tõnu Hiiemäe (2 tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 12:43\n19 Veebruar, 2011 - 14:16\n19.03.2011\tMesindamine lamav- ja korpustarudega.\nLektor Signe Meisalu (2tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 13:57\n19 Veebruar, 2011 - 14:04\nLääne-Virumaa Mesinike Seltsi korraldusel toimub Roelas, Lääne-Virumaal, algusega kell 11.00 järgmine mesinike õppe- ja teabepäev:\n19 Veebruar, 2011 - 11:31\n19 Veebruar, 2011 - 10:28\nHarju Mesinduse Seltsi korraldusel toimub Tallinnas Marja 4D kell 17.00-19.00 järgmine mesinike õppe- ja teabepäev:\n30.03.2011\tPuhastuslend ja perede kontroll puhastuslennu ajal\n19 Veebruar, 2011 - 13:35\n19 Veebruar, 2011 - 11:10\n19 Veebruar, 2011 - 15:00\nLektor: Ilme Nõmmisto (2tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 14:30\n16.04.2011\tKevadine perede laiendamine. Sülemlemise vältimine. Lihtsamaid emadekasvatuse viise.\n16.04.2011\tMesilasperede talvitumine, puhastuslend, pearevisjon. Mesilaspere ümbertõstmine, põhjade puhastamine, inventari desinfitseerimine. Sülemlemine, emade väljavahetamine.\n19 Veebruar, 2011 - 14:07\nLektor Maire Valtin (3tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 15:05\nVõrumaa Mesinike Seltsi korraldusel toimub Võrus, Kreutzwaldi 34, Mainori Kõrgkooli õppekeskuses algusega kell 10.00 järgmine mesinike õppe- ja teabepäev:\n23.04.2011\tMesilaste haigused, kevadine seire mesilas\nLektor Arvi Raie (3 tund – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 10:37\n19 Veebruar, 2011 - 11:14\n19 Veebruar, 2011 - 14:32\n19 Veebruar, 2011 - 12:54\n19 Veebruar, 2011 - 13:01\nLektor Maire Valtin (3tundi – toetab mesindusprogramm) Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 13:10\nLektor: Antu Rohtla (1 tundi – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 10:41\n19 Veebruar, 2011 - 15:07\nVõrumaa Mesinike Seltsi korraldusel toimub Valgamaal, Sangastes, Rein Männiste mesilas algusega kell 10.00 järgmine mesinike õppe- ja teabepäev:\nLektor Rein Männiste (3 tundi – toetab mesindusprogramm) Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 13:38\nPõltsamaa Mesinike Seltsi korraldusel toimub 04.06.2011 väljasõit Saaremaa mesilatesse (Leevi Väli, Aimar Lauge jt). Korraldaja Ain Seeder.\n19 Veebruar, 2011 - 12:46\nHiiumaa Mesinike Seltsi korraldusel toimub Hiiumaal, Lembit Kännu mesilas Loja külas, Pühalepa vallas algusega kell 10.00. järgmine mesinike õppe- ja teabepäev:\n11.06.2011\tPraktiline õppepäev. - Mesilasperede paljundamine, sülemlemise takistamine ja ennetamine. Kuidas püüda sülemeid.\n19 Veebruar, 2011 - 15:20\nMesinduskursuse 2011-2012 a Hobimesiniku aastaring raames toimub Põhja-Viljandimaal Suure-Jaani vallas Ülde külas Põllussaare talus algusega kell 10.00 järgmine mesinduse õppepäev:\n11.06.2011\tHobimesiniku aastaring 1.õppepäev Mesilaspere bioloogia, mesilaste pidamiseks vajalik inventar, kärjemajandus, teadmised mesilaspere ostmiseks ja tarru paigutamiseks. Teoreetiline ja praktiline õpe.\n3 Mai, 2011 - 23:57\n13.08.2011\tHobimesiniku aastaring 2.õppepäev Mesilaspere bioloogia, mesilaste korjemaa, mesilasperede laiendamine, mesilaste haigused ja kahjurid. Teoreetiline ja praktiline õpe.\n19 Veebruar, 2011 - 10:45\nLektor: Mart Kullamaa (2 tundi – toetab mesindusprogramm) Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 10:49\n19 Veebruar, 2011 - 11:25\n27 Veebruar, 2011 - 15:48\n13.08.2011 Uuemat mesilaste haigustest\nLektor Arvi Raie (1 tund – toetab mesindusprogramm) - Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 15:23\n13.08.2011\tHobimesiniku aastaring 3.õppepäev - Sügisene mesilasperede koondamine, mee vurritamine, kärgede sorteerimine ja säilitamine, mesilasperede täiendussöötmine. Teoreetiline ja praktiline õpe.\n19 Veebruar, 2011 - 13:41\n13.08.2011 Talvepesa moodustamine ja mesilaste söötmine.\n19 Veebruar, 2011 - 14:12\nLektor Raimo Kiudorf / Jakob Tammela (2tundi – toetab mesindusprogramm) Kokkuvõte(pdf)\n19 Veebruar, 2011 - 13:14\n19 Veebruar, 2011 - 10:53\nPraamiliikluse muutumise tõttu on Läänemaa mesinike õppepäeva 03.09.2011\nalguse kellaaega muudetud! Varem väljakuulutatud kell 10.00 asemel\nalgab õppepäev kell 11.30.\nLäänemaa Mesinike Seltsi korraldusel toimub Rumpo Teabekeskuses Vormsil, Läänemaa algusega kell 11.30 järgmine mesinike õppe- ja teabepäev\n03.09.2011 Talvepesade tegemine, perede söötmine,varro tõrje. Kaitse näriliste eest.\nLektor Mati Haabel, PR-8-1.4-1 - Kokkuvõte(pdf)\n24 August, 2011 - 19:28\n03.09.2011\tHobimesiniku aastaring 4.õppepäev - Varroatoos ja varroatoosi tõrje, mesilasperede talveks ettevalmistamine, vaha sulatamine, mesila tasuvus. Teoreetiline ja praktiline õpe.\n4 Oktoober, 2011 - 18:21\n11.10.2011 Kokkuvõtteid möödunud hooajast. Hetkeolukord mesilas.\nLektor Aleksander Kilk ja Uku Pihlak Mait Mardla, PR-8-1.4-8 - Kokkuvõte(pdf)\n24 August, 2011 - 19:58\n12.10.2011 Vaha käitlemisest\nLektor Sergei Kozlov, PR-8-1.4-7 - Kokkuvõte(pdf)\n4 Oktoober, 2011 - 18:44\n15.10.2011 Sügisesed tööd mesilas. Perede lõplik koondamine talveks. Kärjemajandus ja vaha sulatus. Mesilasperede kaitsmine ärritajate eest.\nLektor Tõnu Hiiemäe, PR-8-1.4-12 - Kokkuvõte(pdf)\n4 Oktoober, 2011 - 18:34\n15.10.2011 Meetootjate kohustused esmatoodete tootmisel ja sellega seonduvates tegevustes.\nLektor Jõgeva VTA inspektor V. Muser - ei toetata\nAbi kiletiivaliste (mesilased,kimalased, herilased, sipelgad) ja rästikuhammustuse korral. (Mürgi toime, esmaabi, allergilised inimesed)\n24 August, 2011 - 19:16\n29.10.2011 Talvised tööd mesilas. Linnud ja hiired mesilas.\nLektor Peter Pihl, PR-8-1.4-13 - Kokkuvõte(pdf), Esitlus(pdf)\n18 Oktoober, 2011 - 21:18\nLäänemaa Mesinike Seltsi korraldusel toimub Rumpo Teabekeskuses Vormsil, Läänemaa algusega kell 11.30 järgmine mesinike õppe- ja teabepäev:\n05.11.2011 Vaha sulatamine ja teised tööd mesilas uueks hooajaks.\nLektor Mati Haabel, PR-8-1.4-14 - Kokkuvõte(pdf)\n18 Oktoober, 2011 - 19:56\n18 Oktoober, 2011 - 21:53\n09.11.2011 Mesindusega alustamine ja finants\nLektor: Mart Kullamaa, PR-8-1.4-16 - Esitlus(pdf), Exel tabel(pdf)\n18 Oktoober, 2011 - 21:43\n12.11.2011 Euroopa Liidu toetused ja nõuded, ning sellega seotud dokumentatsioon.\nLektor Mai Vaher, PR-8-1.4-17 - Esitlus(pdf)\nMesilaste orienteerumisvõime (biol. loomade ruumi- ja ajataju) kaotus. (mobiilimastid, kemikaalid jne)\n18 Oktoober, 2011 - 20:44\n19.11.2011 Kokkuvõtteid möödunud hooajast (võimalusel materjale Apimondialt). Mesilashaigustest. Kärjemajandusest.\nLektor Uku Pihlak, PR-8-1.4-19 - Kokkuvõte(pdf)\n18 Oktoober, 2011 - 21:36\nLääne-Virumaa Mesinike Seltsi korraldusel toimub toimub Lääne-Virumaal Roelas algusega kell 11.00 järgmine mesinike õppe- ja teabepäev:\nLektor Tõnis Taal, PR-8-1.4-20 - Esitlus(pdf)\nTäpsem info ja registreerimine Aili Taal tel. 5098734\n18 Oktoober, 2011 - 21:05\nIda-Viru Mummu Seltsi korraldusel toimub Kukruse mõisa Seltsimajas Kohtla vallas Ida-Virumaal algusega kell 10.00 järgmine mesinike õppe- ja teabepäev:\n03.12.2011 Vaade möödunud hooajale. Talvised tööd ( kärjemajandus). Mesilaste kontroll talvel. Varakevadised ettevalmistused.\n18 Oktoober, 2011 - 20:15\n18 Oktoober, 2011 - 21:57\n14.12.2011 Emadekasvatus ja aretus\nLektor: Aimar Lauge, PR-8-1.4-24 - Kokkuvõte(pdf)\n‹ Tallinna Mesinike Seltsi õppe- ja teabeõhtu - 14.12.2010 üles Põlvamaa Mesinike Seltsi õppe- ja teabeõhtu - 21.01.2011 ›


5,000 dollari suurune rahaline auhind ExpressVPN Privaatsusstipendiumi tulevik 2020 2022\n5,000 dollari suurune rahaline auhind ExpressVPN Privaatsuse stipendiumi tulevik 2020\nMärtsil 14, 2020 SAN\nExpressVPN annab välja tuleviku privaatsuse rahastamise bakalaureuse-, magistri- ja keskkooliõpilastele maailma tuntumatest riikidest.\nAuhind on mõeldud Interneti privaatsuse ja turvalisuse teadlikkuse tõstmiseks. See on võimalus saada juhtivaks hääleks kasvavas arutelus krüptimise, digitaalsete õiguste, Interneti-privaatsuse ja tsensuuri vastase võitluse üle.\nExpressVPN teeb kogu maailmas kättesaadavaks kiire ühenduse ja tsenseerimata juurdepääsu saitidele ja teenustele. Ettevõte asub Briti Neitsisaartel ja on tegutsenud alates 2009. aastast.\nÜlikool või organisatsioon: ExpressVPN\nKursuse tase: Keskkool, üliõpilane, lõpetaja\nauhind: 5,000 dollari suurune rahaline auhind\nAuhindade arv: 1 võitja ja viis teist kohta\nRahvus: USA, Suurbritannia, EL, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa, Lõuna-Aafrika kodanik\nAuhindu saab võtta USA, CA, Suurbritannia, EL, NZ, AU ja SA\nAbikõlblikud riigid: Ameerika Ühendriigid, Kanada, Ühendkuningriik, Euroopa Liit, Austraalia, Uus-Meremaa või Lõuna-Aafrika Vabariik\nVastuvõetav kursus või õppeained: Sponsorlust antakse mis tahes aine keskkooli, bakalaureuseõppe või kraadiõppe kursustele.\nStipendiumi taotlemise kriteeriumid\nKvalifikatsiooni saamiseks peavad taotlejad vastama järgmistele tingimustele:\nTaotlejad peavad olema praegu registreeritud kas gümnaasiumis, põhikoolis või kraadiõppeasutuses, mis asuvad Ühendkuningriigis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Austraalias, Euroopa Liidus, Uus-Meremaal või Lõuna-Aafrikas.\nVanuse või kodakondsuse nõue puudub.\nExpressVPN-i töötajad ja nende lähimad pereliikmed pole sellel konkursil kvalifitseerunud.\nStipendiumi hüvitised ja taotlemine\nKuidas taotleda: Toetuskonkursil osalemiseks kirjutage essee, vastates (600 kuni 800 sõna) viipale:\nKuigi eraelu puutumatust peetakse sageli inimõiguseks, ei ole väikelapsed sageli võimelised selle õiguse kaitseks valikuid tegema. Näiteks pole imikutel sõnaõigust selles, kas vanemad postitavad neist Facebooki fotosid.\nMil määral peaksid vanemad olema vabad tegema oma nimel privaatsust mõjutavaid otsuseid? Mis (kui üldse) peaksid valitsused või Interneti-ettevõtted võtma kasutusele uued meetmed, et kaitsta väikelaste õigust privaatsusele?\nTaotlejad peavad oma esseed saatma ainult e-posti teel aadressil stipendium@expressvpn.com. Tõhususe saavutamiseks peab esitamise e-post sisaldama järgmisi üksikasju: 1) teie nimi, 2) kooli nimi, aadress ja kontaktandmed, 3) teie praegune hinne\nTõendavad dokumendid: Peate esitama kehtiva isikut tõendava dokumendi ja tõendi gümnaasiumi, põhikooli või kraadiõppesse astumise kohta\nSisenemise nõuded: Üks sissekanne õpilase kohta. Esseed peavad olema kirjutatud inglise keeles.\n2020. aasta stipendiumi võitja sai 5,000 dollari suuruse rahalise preemia.\nExpressVPN valib ka viis teist kohta, kes saavad üheaastase ExpressVPN-i tellimuse.\nMiks peaksite sisenema? Võitjat kajastatakse mitmel suhtlusplatvormil. See on parim ajakirjanduse, õiguse, arvutiteaduse või mõne muu asjakohase õppevaldkonna karjääri jätkamise looja.\nTaotlemise tähtaeg: 31. august 2020, hiljemalt kell 11 Vaikse ookeani normaalaja järgi.\nAustraalia stipendiumid Kanada stipendiumid Euroopa stipendiumid Uus-Meremaa stipendiumid Kraadiõppe stipendium Lõuna-Aafrika stipendiumid Ühendkuningriigi stipendiumid Lõpetajate stipendiumide raames Ameerika Ühendriikide stipendiumid USA stipendiumid\nEelmine postitus:Golpayegani tehnikaülikooli stipendium rahvusvahelistele üliõpilastele Iraanis, 2020\nJärgmine postitus:Täielikult rahastatud Standard Bank Africa MPhili kraadi stipendium Suurbritannias 2020


Surnud rakud on mäng, mis on loodud mängudele selle üleva roguelike | Androidsis\n[VIDEO] Dead Cells on roguelike, mis voolab igast pikslist kunsti, novembri parim Androidsise mäng\nOleme juba mitu kuud surnud rakke mänginud ja otsisime võimalust nimetada seda kuu parimaks androidsi mänguks. Erakordne roguelike, mis on jätnud meid ja jätab meid jätkuvalt, suu lahti, tänu suurepärasele tehnilisele, visuaalsele kvaliteedile ja mängukontseptsioonile.\nPraegu on seal vähe mänge nagu Surnud rakud, kus saate mängida tunde ja teil on veel palju jäänud avastada. Mäng, mida iseloomustab kiire tegutsemine platvormide kaudu ja tegevus arvukate relvadega, millega peame teadma, kuidas nende potentsiaali täielikult ära kasutada. Mütsimängu mäng, mis on aasta esikolmikus.\n1 Suurejooneline kõiges\n2 Iga mäng kudeb juhuslikult surnud rakkudes\n3 Hispaania keeles ja tulevaste laiendustega\nDead Cells on mäng, millest õhkub kvaliteeti igast küljest. Esimene asi, mida keegi jälgib, on visuaalse ja tehnilise taseme üksikasjad ning seejärel kohtab meeletut tegevust, mis viib meid läbi erinevate ideaalselt seatud keskkondade.\nEsa tegevus tähendab vaenlaste hüppamist, kaitsmist ja rünnamist kõige sobivamal ajal ja kasutades paljusid erinevaid relvi, mis annavad viimase lihvi sellele lahingukogemusele, mida see genereerib. See ei püsi mitte ainult võitluses endas, vaid ka selles, kuidas me liigume, kuidas kukume või kuidas hüppame, et vaenlasi kätte saada.\nSiis säilib vaenlaste suur mitmekesisus, igaühel oma mehaanika ja et need muudavad meie jaoks asjad väga raskeks sõltuvalt relvast, mida me kanname; Need ulatuvad veremõõkadest elektriliste piitsadeni, mis jätavad oravad hästi šokeerituks. Kõik Dead Cellsis on loodud nii, et see kõlaks parimatest lugudest.\nIga mäng kudeb juhuslikult surnud rakkudes\nSee on esimene mulje, mis jääb ja mis suunab meid otseselt mõtlema, kas see kvaliteet on ajutine või kui meil on tundide ja tundide vältel piisavalt sisu. Siit leiame veel ühe Surnud rakkude esiletõstmise, kuna iga kord, kui sureme, alustame mängu nagu hea roguelike nii et tasemed tekitatakse uuesti nende käikude kaudu, mida peame elama.\nJa üks juhuslikku põlvkonda, mis meenutab suurepärast Diablo 2 sellepärast, kui hästi see on kokku pandud. Tule, tundub, et keegi on kõik need platvormid, asukohad, salakäigud, esemed oma teksti ja rolliga ning väga ulatuslikud tasemed käsitsi kujundanud.\nDead Cells on tundide, tundide ja tundide pikkune mäng. Lisades, et suudame tegelasega linkida orbi seeria, mis võimaldab meil omandada uusi oskusi või mängu alustamise ajal, on meil kolm juhuslikku relva kvaliteetsemad, see lisab kogu mängukogemuse mis kutsub meid avastama iga kord, kui alustame.\nHispaania keeles ja tulevaste laiendustega\nDead Cellsi panime juba sellesse parimate roguelike mängude nimekirja ja oleme juba kuu aega tagasi uue laienduse üle arutanud. Tulemas on veel kaks ja mäng, mis tuleb arvutistSellel on veel mõned üksikud, kuna päevad tagasi on välja kuulutatud uus, millel on rohkem relvi.\nPruun metsaline meie mobiiltelefonile, mis on muidugi esmaklassilineja milles, kui teile meeldib mõõkade, noolte, kilpide ja maagia tegevus, naudite kääbust iga oma käes oleva relvaga; ja kui me avame rohkem, paremad efektid ja need pikslid "higistavad kunsti", et meid jälle sõnatuks jätta.\nUn Erakordne mäng nimega Dead Cells ja väljaandja Playdigious mis näitab, et saate teha väga ulatuslikke tasemeid, anda sisu, mis muutub tundideks ja tundideks ning tuua eepiline heliriba koos heliefektidega, mis sunnib meid lihtsalt hulluks ajama heade kõrvaklappide abil. Ja sa saad endast välja, kinnitame sulle.\nPõnev mäng ja millega võtame selle arendaja ees mütsi maha. Meil puuduvad sõnad, et väljendada, mis tunne on omada märulimängu, mis on teie mobiiltelefoni installitud aastaid ning et seade, maagia, taust ja eepiline keskkond ning need suurepäraselt kujundatud vaenlased või lõplikud ülemused viivad meid parimate mängude juurde kogemus mobiiltelefonilt.\nHeliriba on eepiline\nSeda hispaania keeles\nTaust ja ajalugu, mida me üksikasjalikult tundma õpime\nTekivad juhuslikud hetked, mis muudavad iga mängu ainulaadseks\nLoodud atmosfäär, loodud keskkonnad ja maagia on ülevad\nIgal mängu relval on oma asi\nLõplikud ülemused pole kerged\nTegelase liikumine ja tema animatsioon on dünaamiline, vilgas ja ilus käsitseda\nPalju sisu ja tunde mängimist\nSeda saab kõige paremini mängida koos kontrolleriga, eriti aegadel, kui me läheme liaanide kaudu alla ja peame neid külgsuunas liigutama\nTäielik tee artiklini: Androidid » Android-mängud » [VIDEO] Dead Cells on roguelike, mis voolab igast pikslist kunsti, novembri parim Androidsise mäng\nMusta reede nädalavahetuse parimad pakkumised\nKuidas teha WhatsAppis täisekraani jäädvustusi


PRESSITEADE: 27. mail toimub Eestis esimest korda reisikonsultandi kutseeksam - Eesti Turismifirmade Liit\nPRESSITEADE: 27. mail toimub Eestis esimest korda reisikonsultandi kutseeksam\n27/05-2013 : Esmaspäeval, 27. mail toimub Tallinnas asuvas Eesti Hotelli- ja Turismikõrgkoolis reisikonsultandi 4. taseme kutseeksam, millel osaleb 13 praegust ja tulevast […]\nEsmaspäeval, 27. mail toimub Tallinnas asuvas Eesti Hotelli- ja Turismikõrgkoolis reisikonsultandi 4. taseme kutseeksam, millel osaleb 13 praegust ja tulevast turismitöötajat. 30. mail toimu eksam Tartus. Rahvusvaheliselt tunnustatud reisikonsultandi kutseeksam toimub Eestis esimest korda.\nKutsetunnistusi väljastava Eesti Turismifirmade Liidu peasekretäri Kristen Lahteina sõnul koosneb reisikonsultandi kutseeksam kolmest osast: kirjalik test, praktiline ülesanne ning teenindussituatsioon. „Eksam on üsna põhjalik ning annab hea ülevaate reisikonsultandi kutse omandaja teadmistest, nutikusest ning võimetest nii tavapärased kui ka ootamatud olukorrad professionaalselt lahenda,“ ütles Lahtein.\nKutsetunnistuse vajalikkus ja eelised tulevad Lahteina sõnul välja tööturul, kus kutsetunnistuse omanikel on tulevikus paremad väljavaated. „Kutse omamine näitab inimese tööalast kompetentsust ja on üheselt mõistetav kõigile osapooltele: tööandjale, koolitajale ja õppurile. Värskelt kooli lõpetanutele on kutsetunnistus positiivseks näitajaks oma esimesele töökohale kandideerimisel. Koos inglise keelse lisaga on kutsetunnistus eeliseks ka välismaal tööle pürgimisel ja tööloa taotlemisel,“ lisas Lahtein.\nAlates 2013. aasta kevadest on kõigil turismitöötajatel võimalik omandada tööalast kompetentsi märkiv rahvusvaheline reisikonsultandi kutse. Reisikonsultandi kutseeksami edukalt läbinutele annab Eesti Turismifirmade Liit rahvusvaheliselt kehtiva kutsetunnistuse. Aasta jooksul pärast kooli lõpetamist on kutsetunnistuse taotlemine tasuta.\nKutsesüsteem on osa Eesti kvalifikatsioonisüsteemist, mille eesmärk on toetada Eesti töötajate konkurentsivõimet, olla tugistruktuuriks haridussüsteemile, aidata kaasa inimeste kompetentsuse hindamisele ja tunnustamisele olenemata, kus ja kuidas õppimine on toimunud ning muuta kutsed riigisiseselt ja rahvusvaheliselt võrreldavaks. Koolilõpetajate ja töötajate kompetentsuse vastavusse viimiseks tööturul nõutavaga selgitab kutsesüsteem välja kutsealal erinevates rollides edukaks töötamiseks vajaliku kompetentsuse ja igale neist koostatakse vastav kutsestandard. Kutsestandardite abil luuakse võimalused kompetentsuse hindamiseks, mida nimetatakse kutse andmiseks ning vastav välja-, täiend- ja ümberõpe.\ntõendada, et selle omanikul on olemas kõik vastavas kutsestandardis kirjeldatud oskused ja teadmised – tööandja ei pea seda enam üle kontrollima;\nsuurendada läbilöögivõimet tööturul;\nsaada selgust olemasolevate ja puuduvate oskuste vahel;\nplaneerida oma karjääri ja arengut;\n+372 56 622 466


taksojuht Kirjutas: ------------------------------------------------------- > Olin Siili valgusfoori taga esimeses reas oma Ford > Scorpioga > v6 3,0 automaat, teises reas seisis m > anuaal kastiga opel samuti takso. > Rohelise tule > ga > lõin gaasi põhja ja 400 meetri kaugusel Linnu > tee ristmikus oli > kiirus 240 km/t. Selle aja pe > ale sai opeli mees veel omale käigu sisse nagu ta > ise ütles ja ma nägin ka peeglist, et ta opel hakk > as liikuma. See ongi automaadi ja manuaali vahe pe > ale selle veel mugavused. ABS ja automaat kast on > tarkade ja härrade masin. > Kui tahad, siis võid s > õita ka nii, et täis veeklaas ka välja ei loksu, m > ida manuaaliga käiguvahetustel ei tee.Teel püsivus > on parem libedaga automaadiga ja ka pööretel.Bens > iini kulu normaalsel sõidul jobudest manuaal autod > est ei erine. Taksojuht olnud 30 aastat sõitnud ni > i manuaali kui automaadiga. Isiklikult omanud 9 er > inevat autot. Automaadi vastu manuaali enam ei vah > etaks.


Humanitaarteadused bakalaureus Lissaboni - Humanitaarteadused BA 2018\nHumanitaarteadused bakaureuse kraadi õppimisvõimalused Lissaboni ülikoolides - leia kogu info siit! Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\nLissaboni Humanitaarteadused bakalaureuse programmid ja kogu info ülikoolide kohta\nLeia vahetu info Lissaboni ülikoolide kohta siit ja leia parimad Humanitaarteadused bakalaureuse programmid siit! Leia endale sobiv Lissaboni ülikool!\n6 Tulemused Humanitaarteadused, Lissaboni\nKõik (7) Bakalaureusekraadid (6) Humanitaarteaduste bakalaureus (1)\n6 Tulemused Humanitaarteadused, Lissaboni Filter\nKursused | Doktoriõpe\nLink to and share "Humanitaarteadused bakalaureus Lissaboni - Humanitaarteadused BA 2018"


LasnaPikniku eesmärk on tuua kokku eri emakeele ja kultuurilise taustaga Lasnamäe elanikke elanikud ja luua vaba suhtlusplatvorm, et diskuteerida linnakultuurist ja kogukondlikkusest ning tutvustada võimalusi, kuidas saab aktiivselt kaasa rääkida oma kodukoha arengus.\nLasnaPiknik on tänavafestivali stiilis avalik sündmus kohalike elanike kokkutoomiseks, kus saab kasulikku informatsiooni oma kodukoha kohta kui ka lihtsalt meeldivalt ja lõbusalt naabrite, sõprade ja perega aega veeta.\nLasnaPiknikul on toimunud kohalike väikeettevõtjate, vabaühenduste ja loomekunsti esindajate tutvustav laat; avalikud arutelud kogukondliku turvalisuse ja kodanikuatiivsuse üle; Lasnamäe ajalugu ja kaasaega tutvustav näitus, taaseksponeeritud arhitektuurinäitust “LASN”, läbiviidud erinevaid õuemänge ning korraldatud mitmeid muusikalisi ja tantsulisi etteasteid.\nVaata LasnaPiknik 2015 fotosid siit ja LasnaPiknik 2014 fotosid siit.


Lasteaiaruum kui mängumaa ja õppematerjal : Õpetajate Leht\nLasteaiaruum kui mängumaa ja õppematerjal\n11. sept. 2019 Sandra Mälk, Eesti Arhitektuurimuuseumi teadur; Kadi Kriit, Eesti Arhitektuurimuuseumi muuseumipedagoog - Kommenteeri artiklit\n„UURI RUUMI!“ on lastele ja noortele mõeldud püsinäitus, mis õpetab kogema ruumi ja tabama arhitektuuri olemust. Rotermanni soolalao võlvkeldrisse loodud keskkond pakub elamusi eri meeltele, suunates kõiki huvilisi arhitektuuri nii nuusutama, katsuma kui kogu kehaga kogema. Foto: Liisi Anvelt\nLasteaia tegevusi toetav füüsiline keskkond saab aidata kaasa lasteaialapse koolivalmidusele. Hea ruum arendab lapses koostööoskust ja emotsionaalset intelligentsust, tunnistavad ruumispetsialistid. Samas pole ruum ainult raam, milles inimesed tegutsevad, vaid põnev õppematerjal, kus kohtuvad väga erinevad valdkonnad. Kuidas õpetajana lapsi ruumi tajumisel mängima julgustada?\nUueneva õpikäsituse taustal peetakse üha tähtsamaks, et laps uuriks ja õpiks ise mängu kaudu. Selles osas on arhitektuur tulnud tasapisi kasvatusmetoodikatele järele. 2008. aastal vähendati lasteaedade raamõppekavas tunnilaadsete tegevuste osakaalu, mis on andnud mängule suurema voli, ja 1950. aastast alanud õppetundide toomine lasteaeda on pidurdunud. Ideaalne oleks, kui ruum, samuti nagu uuendatud õppekava, toetaks seda muutust: lasteaia sise- ja välisruum oleks mänguline ja kogemuspõhine – mitme meelega tajutav –, mida laps saaks ise avastada. Ajalehes Sirp viitab sisearhitekt Eva-Maria Truusalu mängu toetavate ruumide kiituseks alushariduse professorile Aino Ugastele, kes uuringutele tuginedes ütleb, et mänguvõimaluste vähendamine eelkoolieas organiseeritud õppetegevuse kasuks on toonud kaasa laste loovuse vähenemise ja õpiraskused algklassides (Truusalu, Eva-Maria. Ruumi potentsiaal alushariduses. Sirp, 12.07.2019). Mängu jaoks on tarvis vabadust, et loovat mõtlemist arendada, nagu kirjutab maastikuarhitekt Anna-Liisa Unt: „Laste mäng hõlmab alati mitteeksisteerivat: olukordi või asju, mis on mängult. Kontrollituhinas ja mängukeskkondi sihilikult ette määrates ei tohi jõuda liiga täpselt reguleeritud tingimuste ja ettenäideldud lugudeni“ (Tantsule kutsuv kuningriik. – Kes aias, kes aias. Moodsad lasteaiad. Eesti Arhitektuurimuuseum, 2019, lk 60).\nFüüsiline keskkond õppematerjalina toetab eelnevas lõigus kirjeldatut, see võimaldab näiteks uurida ümbritsevat mitme meelega. Eesti Arhitektuurimuuseumi näitus „Uuri ruumi!“ on hea näide sellest, kuidas näitusesaalis on ruumi mängida. Arhitektid pole ruumi liigselt reguleerinud, tänu millele saavad lapsed oma kogemuse ise luua ja seeläbi ruumist uusi teadmisi/kogemusi ammutada. Abstraktsete installatsioonide kaudu mängitakse eri meeltega.\nKuidas lasteaias ruumist rääkida ja selle õppematerjali potentsiaali ära kasutada?\nÕpetaja, kes tuleb koos lastega „Uuri ruumi“ haridusprogrammi, võiks saada inspiratsiooni ja pärast muuseumitundi lastega ka endale tuttavat keskkonda sarnaste teemade kaudu avada – seda märgata. Lisaks võib kasutada Eesti Arhitektuurimuuseumi kodulehelt allalaaditavat ruumiõppematerjali „Arhitektuuri tööriistakast“. Selle on koostanud PLAYCE’i Skandinaavia liikmed. Soomes, Rootsis, Norras, Islandil, Taanis on see õppematerjal juba ammu kasutusel. „Arhitektuuri tööriistakast“ pakub sensoorseid harjutusi, mis on soovituslikud ja õpetajale inspiratsiooniks. Selle sisu on lihtne kohandada vastavalt olukorrale, õpilasi julgustatakse õppima arhitektuuri eri tahke laste enda käte, silmade, kõrvade ja nina abil, loova mõtlemise arendamiseks on kogumikus ka mitmeid mänge.\nArhitektuurist rääkimisel on abiks ka Eesti Arhitektuurimuuseumi näitust „Kes aias, kes aias? Moodsad lasteaiad“ saatev kataloog. Kogumikus võtavad sõna ruumiga tegelevad spetsialistid ning see annab 25 näite varal sissevaate ligikaudu sajandi jooksul ehitatud moodsatesse lasteaedadesse. Kataloogi artiklid avavad lasteaedade temaatikat eri tahkudest, käsitledes lasteaiavõrgu arengut (Mare Torm), lasteaiaarhitektuuri ajalugu (Sandra Mälk), lapsesõbraliku ruumi projekteerimist (Kadri Klementi), Nõukogude-aegsete lasteaedade siseruumi uuendamist (Ivi-Els Schneider), mängule kutsuvaid õuealasid (Anna-Liisa Unt) ning mänguväljakute kujunemislugu (Sandra Nuut). Kataloog on kasulik lugemine igale lasteaiaõpetajale, kuna tegemist pole pelgalt arhitektuuriajaloolise ülevaatega.


Serifos Mykonos Praamid - AFerry\nSerifos Mykonos Praamid\nSerifos - Mykonos on riigisisene marsruut Cyclades Islands ja seda haldab Sea Jets.\nTeie parvlaeva Serifos Mykonos kuni parvlaeva parima hinna saamine\nAFerry abil anname alati parvlaevale parimad hinnad laevadelt Serifos kuni Mykonos. Ükskõik milline leht, mille te broneerite, sisaldab alati kõiki meie eripakkumisi. Ja ei ole vaja otsida allahindluse koodi. Kui meil on olemas pakkumine, sisaldab teie praamide hind vähendamist või pakkumist. Pole vaja vaadata teisi veebisaite.\nKui te pole kindel, kas [kaugus] kuni sihtkohani on teie jaoks õige või te ei saa parvlaevaettevõtete vahel otsustada, kui on rohkem kui üks, võite ka lugeda kasulikud arvustused. Kutsume kõiki oma kliente saatma meile arvustusi lahkumiseks Mykonos praamidelt. Kuid pidage meeles, et mida varem te broneerite, on odavamad hinnad tavaliselt. Nii et ärge liiga pikalt otsustada! Serifos kuni Mykonos on populaarne marsruut, seega soovitame teil broneerida niipea kui võimalik .


Amüloidoos - mis see on? Sümptomid, diagnoosimine ja ravi > Reumatoloogia\nAmüloidoos on süsteemne patoloogia, mida iseloomustavad keha metaboolsete protsesside halvenemine ja immuunsüsteemi depressioon.\nSellised häired põhjustavad spetsiifilise valgu-sahhariidi kompleksi moodustumist. Järk-järgult hakkab see deponeeruma kõikide organite kudedesse, asendades terved rakud. Selle patoloogilise protsessi tõttu katkeb kogu organismi aktiivsus, areneb polüorgani puudulikkus, mille tagajärjel tekib surmav tulemus.\nAmüloidoos on haruldane süsteemne haigus. Enamikul patsientidel on see teisese iseloomuga. Vahemere elanikud, samuti juudi ja armeenia kodanikud, haiguse põhjuseks on geneetiline eelsoodumus.\nEristatakse järgmisi amüloidoosi liike:\nPrimaarne amüloidoos või AL-amüloidoos (immunoglobuliini kerged ahelad). Selle areng on seotud organismi kudedes esinevate immuunglobuliinide ebanormaalsete kerge ahelate ilmumisega vereplasmas ja sadestumisega. Neid omakorda sünteesivad pahaloomulised plasmarakud. Sama protsessi täheldatakse ka müeloomi korral, kuigi selle ja amüloidoosi vahelises arengumehhanismis on märkimisväärseid erinevusi.\nSekundaarne amüloidoos või AA-amüloidoos (omandatud). See esineb kehas kroonilistes põletikulistes protsessides, kui maks reageerib nende esinemisele alfa-globuliini hüpersekretsiooniga. See haiguse vorm areneb reumatoidartriidi, anküloseeriva spondüliidi, tuberkuloosi, lepra ja teiste patoloogiate taustal. Üle 70-aastased inimesed arenevad sageli ASC amüloidoosina. See on amüloidoosi vormi alatüüp, mille täpne patogenees ei ole teada.\nVahemere vahelduv palavik. See haigus edastatakse geneetilise liini kaudu autosomaalsel retsessiivsel viisil. Vahemere rannikul elavate inimeste erinevad etnilised rühmad kannatavad sellise patoloogia all. On ka selle patoloogia alamliike. Näiteks "portugali" amüloidoosi korral mõjutab see jalgade närvilõpmeid. "Ameerika amüloidoosiga" kannatavad käte närvid. Teine alamliik on perekondlik nefropaatiline või „inglise” amüloidoos, mida iseloomustab urtikaaria, palaviku ja kurtuse sümptomite ilming.\nAH-amüloidoos. Haigus areneb ainult hemodialüüsi saavatel patsientidel. Patoloogilise protsessi algus on seotud hemodialüüsi masina võimetusega filtreerida MHC 1 klassi mikroglobuliini beeta-2, mida terved inimesed kasutavad neerudes.\nAE-amüloidoos. Haigus areneb teatud kasvaja neoplasmade rakkudes. Näiteks võib patoloogiline protsess mõjutada kilpnäärme C-rakke medullaarse vähi vormis.\nASC1-amüloidoos või seniilne süsteemne amüloidoos. Enne mutantse valgu moodustumist esineb eakatel prealbumiini ainevahetus veres.\nAp-amüloidoos. Seda tüüpi haigus on eriti levinud Alzheimeri tõvega patsientidel. Kuid meditsiinipraktikas on sellist tüüpi amüloidoosi perekondlik esinemissagedus.\nAIAPP amüloidoos. Haigus esineb patsientidel, kellel on Langerhani saarekeste kahjustused. 2. tüüpi diabeedi ja insuliini puhul mõjutab see pankrease osa ja AIAPP-amüloidoos areneb taustal.\nSoome tüüpi amüloidoos. See haiguse vorm on üsna haruldane. Haigus areneb GSN geeni mutatsiooni taustal, mis vastutab valgu jelsoliini kodeerimise eest.\nErinevad valgud võivad põhjustada amüloidi ladestumist. Siiski on rühma valke, mille mõju all on tõsine siseorganite aktiivsuse rikkumine. Amüloidid võivad koguneda keha eraldi kehaosas ja kogu kehas.\nAmüloidoosi põhjused sõltuvad selle tüübist.\nSeda tüüpi haigusel on idiopaatiline iseloom. Teisisõnu, see areneb teadmata põhjustel ja neid on võimatu kindlaks teha. Kuid seda avastatakse sageli hulgimüeloomi põdevatel patsientidel.\nSellisel juhul tähendab süsteemse kahju kohta kogu organismi tegevuse rikkumist. Kõige sagedamini mõjutab haigus maksa, südame, seedetrakti, teatud närvide ja neerude rühmi.\nAL-amüloidoos esineb siis, kui organismis koguneb amüloidi kerge ahel.\nSellise amüloidoosi tekkimise põhjused on järgmised:\nmõned pahaloomulised onkoloogia liigid.\nKõige sagedamini mõjutab seda tüüpi haigus põrna, neerude, maksa, neerupealiste ja lümfisõlmede kudesid.\nAmüloidoos ATTR ja 2-beeta\nNende haiguste tekkimise põhjused võivad olla:\nbeeta-2-mikroglobuliini sadestumine veres;\nhemodialüüs 5 aasta jooksul;\nSellised haigused kannatavad kõige enam liigestes, luudes, kõõlustes.\nPerekondlik või pärilik amüloidoos (AF)\nSee on haruldane amüloidoosi vorm, mis on päritud. Seega on ülekandeviis geneetiline.\nAmüloidoosi kliiniline pilt sõltub mitmest tegurist:\npatoloogiliste hoiuste asukohad;\nsiseorganite rikkumise aste;\namüloidi ladestuste kogus;\namüloidi biokeemilise struktuuri tunnused.\nKui haigus areneb varjatud (varjatud) faasis, ei teki patsiendil mingeid tervisehäireid. Kuid kui patoloogiline glükoproteiin koguneb, häiritakse kahjustatud elundi tööd, mis mõjutab kohe patsiendi heaolu. See sõltub haiguse fookusest ja selle kliinilisest ilmingust.\nHaiguse tuvastamine varases staadiumis on võimalik ainult mikroskoopia läbiviimisel. Kuid kuna patsiendil ei ole subjektiivseid kaebusi, on peaaegu võimatu kahtlustada amüloidoosi esinemist.\nNeeru amüloidoosi iseloomustab mõõdukas proteinuuria, siis - nefrootiline sündroom. Sellise haigusega võib kaasneda:\nkroonilise neerupuudulikkuse tekkeks.\nSüdame amüloidoos avaldub:\nKui patoloogia läheb arengu hilisematesse etappidesse, võib isegi väike füüsiline pingutus põhjustada õhupuuduse teket. Ja progresseeruv südamepuudulikkus võib põhjustada:\nAmüloidi ladestumisega seedetrakti kudedesse tuleb kõigepealt tähelepanu pöörata keele ebanormaalsele suurenemisele. Lisaks on patsientidel ilmnenud:\nkõhukinnisus, mida võib asendada kõhulahtisusega;\nPankrease patoloogilise kahjustuse korral maskeeritakse amüloidoosi kui kroonilist pankreatiiti. Kui amüloidi sademed paiknevad maksas, tekib patsiendil kolestaas, hepatomegaalia, portaalhüpertensioon.\nAmüloidse nahakahjustuse korral tekivad probleemsed piirkonnad (kael, nägu, looduslikud voldid) sõlme moodustumine. Haigust võib varjata neurodermatiit, samblike punetus ja sklerodermia.\nLihas-skeleti süsteemi amüloidoosi korral kannatavad patsiendid:\npolüartriit sümmeetriliste liigeste kahjustusega.\nNärvisüsteemi mõjutav amüloidoos on üsna raske ja sellega kaasneb:\nAmüloidoosi taustal tekivad erinevad ägedad patoloogilised seisundid, mis võivad põhjustada patsiendi surma. Haiguse kõige levinumad ja ohtlikud tüsistused on:\nMüokardi infarkt. Nefrootilise sündroomi ja neerupuudulikkuse püsiv vererõhu tõus põhjustab südamelihase koormuse suurenemise. Amüloidide sadestumine elundi kudedesse põhjustab selle tegevuse tõsise katkemise. Selle tulemusena esineb tasakaalustamatus hapniku tarbimise ja selle tarnimise vahel. Selle puudus on eriti terav füüsilise pingutuse või emotsionaalse stressi korral. Kui surm ei ole toimunud (kahjuks juhtub see kõige sagedamini), siis infarkti piirkonnas tekib arm, mis süvendab ainult juba keerulist südametegevust. Selle armistumise tulemus on kroonilise südamepuudulikkuse teke.\nStroke - patoloogiline seisund, kus on ajukoe verevarustuse rikkumine. Amüloidoosile on iseloomulik hemorraagilise insuldi kujunemine, haigus, mille puhul veritsus avaneb läbi deformeerunud veresoone seina. Selle tulemusena leotatakse närvirakke verega, pärast mida nad surevad. Selline rikkumine ilmneb mitmesuguste sümptomitega, kuid kõige ohtlikum tagajärg on patsiendi surm.\nNeerude veenide tromboos. See protsess tuleneb fibrinogeeni akumulatsioonist ja nende ladestumisest neerude veenide seintele. Veresoonte luumenite sulgemise taustal tekib neerupuudulikkus. Haigus areneb, kui nefrootilise neeru sündroomi käigus läbib suur kogus plasmalbumiini. Samal ajal ei elimineerita fibrinogeeni kehast kuskilt, selle tase tõuseb ja hakkab asuma veresoonte seintele verehüüvete kujul.\nNakkushaiguste areng. Amüloidoosiga patsiendi immuunsüsteem on praktiliselt mitteaktiivne mitmete elundite puudulikkuse ja valkude aktiivse eemaldamise tõttu verest. Kõige sagedamini diagnoositakse patsientidel kopsupõletikku, glomerulonefriiti, püelonefriiti. Sageli kannatavad ka naha, pehmete kudede, seedetrakti (toidu toksikoloogilised nakkused). Lisaks on amüloidoosiga inimesed viirusinfektsioonidele väga vastuvõtlikud. Sageli arenevad nad mumpsi, herpesviiruse patoloogiad jne.\nKuna amüloidoos on võimeline mõjutama erinevaid siseorganeid, peaks selle diagnoosimine olema terviklik, terviklik. Diagnoos põhineb mitte ainult instrumentaalsete, vaid ka laboratoorsete näitajate tulemustel.\nHaiguse tuvastamiseks ja selle tõsiduse kindlakstegemiseks on vaja läbi viia:\nAmüloidoosi võib kahtlustada, kui laboratoorsete testide tegemisel on märke patsiendi verest:\nUriinis on täheldatud silindrite (silindruuria) ja leukotsüütide (leukotsütouria) suurenenud kontsentratsiooni. Kuid ainult biopsia võib diagnoosi lõplikult kinnitada. See on eriti vajalik, sest ülalkirjeldatud analüüsi tulemused võivad esineda mitmesugustes haigustes, mis ei ole seotud amüloidoosiga.\nMikroskoopilise uuringu biopsia ajal võib kudesid võtta:\nPärast proovide võtmist allutatakse biopsia proov (kahjustatud koe proov) histoloogilisele uuringule. Kui selle protsessi käigus tuvastatakse amüloidfibrillid, võib diagnoosi kinnitada.\nAmüloidoosi kõrvaldamiseks puudub spetsiifiline ravi. See on tingitud peamiselt haiguse kliinilise pildi mitmekesisusest. Kuid on olemas ravimeetodid, millega saab oluliselt vähendada patoloogia arengut. Neil on eriline rõhk.\nPeamised põhimõtted on amüloidoosi ravi:\nKemoterapeutiliste ravimite kasutamine suurtes annustes. See meetod on kombineeritud tüvirakkude siirdamisega.\nKemoteraapia kui iseseisev ravimeetod.\nPõhilise patoloogia ravi amüloidoosi sekundaarse iseloomuga.\nMaksa, neerude, südame siirdamise operatsioon.\nTüsistumata amüloidoosiga on prognoos enam-vähem soodne, kuid palju sõltub patoloogia olemusest ja selle progresseerumise intensiivsusest. Komplikatsioonide tekkimisel halveneb prognoos dramaatiliselt. Südamepuudulikkuse tekkega võib patsient elada mitte kauem kui mitu kuud.\nKroonilise neerupuudulikkusega patsientidel on elulemusperiood pikem ja 1 aasta. Kuid seda aega võib hemodialüüsi ajal pikendada.


Üks ülevaatlikest ajaloolistest koomiksitest ja uutest pealkirjadest Praegune kirjandus\nLõpetame juuli ühega koomiksid. Täna on Antoine de Saint-Exupéry surma aastapäev ja see tiitel tuli just tema kohta välja. Ülevaade klassika, põhjalikud väljaanded y uued väljaanded sellest nii loovuse kui ka kulla kaevandusest. Müütilised ja ajaloolised autorid ja tegelased kombinatsioonis igale maitsele. Alates Superkangelased a elulood graafilise romaani kujul. Aasta erootikast Milo Manara aasta kõige mustema 5. aastani Philip Marlowe ja John Blacksad. Nad pole kõik, kes on, aga nad on kõik, kes on.\n1 Patulinn (lahutamatu) - Frank Miller\n3 Ämblikmees ja kummitusrattur\n4 Karikaturisti talv - Paco Roca\n5 Borgiad (lahutamatu osa) - Jodorowsky ja Manara\n7 Poisid (ülevaatlik) - Garth Ennis, Darick Robertson\n9 Philip Marlowe - väike õde - Michael Lark\n10 Blacksad (täis) - Juan Díaz Canales ja Juanjo Guarnido\nSin City (lahutamatu) - Frank Miller\nFrank Miller on alati hea mõte. Suveks ja igaks aastaajaks. Ja mis sellises, nii koledas, mis vahet on, et naasta sellesse vägivaldsesse ja põrgulikku patulinna, et see Ameerika karikaturist, stsenarist ja filmitegija välja mõtles. Siit leiame selle sarja esimesed lood mis kohandati kinoga väga edukalt Robert Rodriguez ja nende nimedega Bruce Willis, Miki Rourke, Pull Benicio o Jessica Alba.\nKuna olen sündinud aastal 1939 lehtedel Detektiivikomiksid Vihma on juba sadanud, aga ka sellest ajast on Batmani lugu tõlgendada tuhandel erineval viisil ja nüüd on meil kõigil oma. Selles luksusmahus on mõeldud öelda see täielik, aga ka mitmel viisil mida tal on aja jooksul olnud koomiksite, televisiooni, animatsiooni, filmide, videomängude ja muu hulgas.\nSee raamat sisaldab ka Kommentaarid inimestest, kellel on olnud tegemist nende lugude erinevate loomingutega, näiteks Neal Adams, Tim Burton, Mark Hamill, Grant Morrison, Christopher Nolan, Denny O'Neil, Joel Schumacher või Zack Snyder.\nÄmblikmees ja kummitusrattur\nStsenaarium pani selle paika Lee Wein ja joonised olid Ross Andru, Don Perlin ja Glynis Wein. Ja toon selle siia puht sentimentaalsel põhjusel ja selleks, et olla üks neist «Inkunaablite ehted» alates lapsepõlvest, mida me vennaga hoiame. Praegu on raske hankida rohkem kui kogujate saitidelt. Kuid igat ämblikmehe koomiksit saab kasutada ka mõnusaks ajaveetmiseks.\nSee konkreetne album on sees must ja valge ja sisaldab veel ühte koomiksit, Ämblikmees ja dinosaurusmees. Ma ütlesin, kuld riidel.\nKarikaturisti talv - Paco Roca\nPaco Roca võttis Riiklik koomiksiauhind 2008 koos Arrugas ja see tähistas verstaposti Hispaania graafilises romaanis. Ja paar päeva tagasi võitis ta Eisneri auhind Kodu, rahvusvahelise materjali parima Ameerika väljaandena.\nSelles pealkirjas ta taastab, kuidas elu, töökohad ja keskkond olid müütilised Kirjastus Bruguera teie jaoks kuulsamaid karikaturiste. Ja mis nendega juhtus, kui nad otsustasid sellest lahkuda ja leidsid ajakirja, mis muudaks nad vabamaks. See ajakiri oli Elu onu ja need nimed olid Conti, Cifré, Escobar, Giner ja Peñarroya, kuigi on ka Vázquez, Víctor Mora, Ibáñez o Raf, Teiste hulgas.\nBorgiad (lahutamatu) - Jodorowsky ja Manara\nKlassika klassika kuumimaks, ajalooliseks ja põnevaks suveks pere seltsis Borgia. Y Milo Manara y Alejandro Jodorowsky Nad võtsid selle kirgliku ajaloo vaimustuse nendest pealkirjadest, mis moodustavad ainulaadse kogumiku loost, kus pole puudust haiglasest, intsestist, vägivallast, seksist ja mõrvadest.\nvõõras Asjad Kuus - Jody Houser, Edgar Salazar, Keith Champagne, Marissa Louise\nVähesed tiitlid on tänapäeval edukamad kui Võõras asjad, mis jätkab seda oma koomiline versioon. See on populaarse eellugu Netflixi seeria, mis toimub 1978. Tähed Francine, 17-aastane ja psüühiliste võimetega, kes on suletud Hawkinsi linna laborisse, kus ta on teinud mitmesuguseid katseid arst brenner ja tema meeskond a salajane projekt kutsus MK ULTRA.\nPoisid (ülevaatlik) - Garth Ennis, Darick Robertson\nIdeaalne mootorite soojendamiseks kuni järgmise 4. septembrini, kui selle teine hooaeg televisiooni kohandamine. Pahaline, petlik ja huumorirohke, tsenseerimata vägivald, see põhjalik väljaanne on üsna kingitus.\nsee elulugu autorilt Väike prints graafilise romaani kujul toetab seda Saint-Exupéry fond. Vaadake üle oma trajektoori postilenduri, kirjaniku ja ajakirjanikuna ning räägib, kuidas ta selle leidis inspiratsioon kirjutada oma esimesed romaanid ja pealkiri, mis annaks talle igavese au.\nPhilip Marlowe - väike õde - Michael Lark\nMa täiendan seda koomiksivalikut kahe kottpealkirjaga. See on esimene: ümbertõlgendamine Mida teeb sarja karikaturist Lark Gotham Central, ühe tuntuima romaaniga Raymond Chandler oma suure peategelase eradetektiiv Philip Marlowe'iga.\nBlacksad (täis) - Juan Díaz Canales ja Juanjo Guarnido\nJa teine, kahe hispaanlase allkirjastatud ühe praeguse ja maailma koomiksiteose lahutamatu osa. The 5 albumit Kõigist selle 50ndate detektiivkasside nimedest John blacksad. Tõelisest luksusest.\nTäielik tee artiklini: Praegune kirjandus » Žanrid » Koomiksid » Üks põhjalikest koomiksitest, ajaloolistest ja uutest pealkirjadest


26.04.10219 (2006) HIIS: Purtse rahvas kaitseb hiiemäge - Maavalla Koda\n26.04.10219 (2006) HIIS: Purtse rahvas kaitseb hiiemäge\nLyganuse vallavolikogu arutab täna, kas anda kinnisvaraarendajaile luba rajada Purtse hiiemäele ja selle vahetusse ymbrusesse kuni 50 eramut, kohalikud elanikud on muistise kaitseks kogunud yle 170 allkirja, kirjutab rein Sikk ajalehes Eesti Päevaleht.\n“Volikogu komisjonide seisukoht on, et firma Eesti Era ei saa oma eramuehituseks luba, sest hiiemägi on niivõrd ajaloo-, kultuuri- ja miljööväärtuslik, et seda ei tohi yhesuguseid karpe täis ehitada,” ytles Lyganuse vallavolikogu esimees Evald Männiksaar.\n“Mingid võõrad tahavad kyla oma maju täis ehitada, siin koguti selle vastu sada allkirja,” selgitas Purtse elanik Lehte Uuekyla pahasena mäe veerel. Tema selja tagant paistis jalam koos Alutaguse Memento poolt rajatud kommunistlikus vägivallas hukkunute mälestuspargiga. Sinna on puid istutanud kõik maakonnad, lisaks tuntud inimesed alates president Lennart Merist. “Loodetavasti on tegu yksnes kellegi ahne ärimehe kinnisideega, millel ei ole antud teoks saada,” teatas Memento oma toetuskirjas hiiemäe kaitseks.\n“Meid on valesti mõistetud,” ytles kinnisvarafirma Vanem VS juhataja Aksel Rüütel. Just tema firmal on leping OÜ-ga Eesti Era, et ehitada osaliselt ka hiiemäge haaravale 15,11-hektarilisele kinnistule kuni 50 väikeelamut.\n“Kontrollisin kõigist andmebaasidest enne lepingu sõlmimist järele: krundil pole mingeid piiranguid,” selgitas Aksel Rüütel, lisades, et muinsuskaitseliste objektide andmebaas on lynklik.\nOmetigi näitavad nii maa-ameti kui ka muinsuskaitseameti interneti kodulehekyljed ära hiiemäe ymbrusse jäävad kaitsealused objektid. Teise aastatuhande ohverduspaigast teatab ka aastakymnete vanune silt mäe jalamil.\nHiiemäel asub seitse kivikalmet, Uku allikas ja hiiepärn, mis kuuluvad muinsuskaitse alla. Lisaks leidub mitu rahvapärimuslikku paika, nagu Kohtunikkude kyngas, tantsukoht, Kõnemeeste kynkad jm. Purtse hiiemägi on umbes 1,4 km pikkune ja 20 m kõrgune põhja-lõunasuunaline moreenseljandik, mis lõpeb mere ääres järsu Hiiekaldaga. Mäelt avanevad kaunid vaated Soome lahe rannikule ja Purtse kindluselamule.\n“Tegutseme yksnes seaduste järgi ja oleme nõus loobuma kuni kolmandiku majade ehitamisest, mis jäävad muinsusobjektidele ligemale kui 50 meetrit. Lisaks teeksime võsastunud muinasobjektid korda neid nii väärtustades,” selgitas kinnisvaraarendaja Aksel Rüütel.\nTa lisas, et kindlasti soovinuks ta ka kylarahvast majaehituskavaga detailsemalt tutvustada, paraku aga hakati Purtset rahuliku elupaigana väärtustavale projektile veel enne detailplaneeringu kinnitamist vastutööd tegema. Rüütel kahtlustab, et rahva keeras yles konkureeriv kinnisvarafirma, kes kavatseb ehitada eramurajooni Purtse jõe teisele kaldale.\n“Väga inetu lugu,” kommenteeris Purtses toimuvat Lyganuse vallavolikogu kauaaegne esimees Ilmar Köök. Tema hinnangul saab eramuprojektile saatuslikuks see, et kinnisvaraarendajad ei pidanud vajalikuks kohaliku rahvaga suhelda.\nPäevalehe esindaja Maavalla Kojas\nPurtse hiiemägi on ajalooline looduslik pyhapaik, mis kätkeb looduslikke (pinnavorm, allikas, kivid, puud ja vaated) ja kultuurilisi (arheoloogilised, rahvapärimuslikud ja usundilised, vaimne ruum) väärtusi.\nHiiemägi tervikuna on kultuurimälestis. Lisaks sellele on muinsuskaitse all ka mäel asuvad kivikalmed, Uku allikas ja Hiiepärn. Rahvapärimus teab mäel teisigi olulisi paiku.\nEnam kui 1,4 km pikkuse mäe ja pärimusrikka paigana on Purtse hiiemägi yks Eesti silmapaistvamaid pyhakohti. Kahtlemata on siin erakordne seegi, et kylaelanikud peavad mäest lugu. Kaitstes hiiemäge kaitseme yhtlasi kohalikku vaimset sidet ja eluruumi.\nHiie kaitse eesmärk on tagada seal asuvate väärtuste säilimine, põlismetsailmelise hiie taastumine, pärimuslike tavade järgimine ja põliselanike turvatunne.\nVõimalik ehitustegevus hävitaks väärtusi ja puudutaks valusalt väga paljusid inimesi. Seetõttu on Purtse hiiemäel välistatud mistahes ehituslikud pinnasetööd, uute liinide, trasside, majade jms rajamine.


kui vanalt papagoid sigima hakkavad?\nPealkiri: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Kolm 07 Mai 2008, 19:16\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Kolm 07 Mai 2008, 19:18\nMinu teada enne ühte aastat ei hakka. Mul endal sama küsimus, et kuna hakkavad ja kuna lõpetavad? Kui tulevad pojad, siis kuna tohib neid lätte võtta ja kuna nad välja tõsta tohib ja kuna nad õrrel käima hakkavad ???\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Nelj 08 Mai 2008, 13:28\nViirpapagoid, tohib alates ühe aastasest ja peale viiendat eluaastat rohkem poegi tuua ei tohi lasta, sest see võib emasele saatuslikuks saada. Ma saan aru, et inimesed siis ei katsu poegi, kui nende vanemad on sellised, et ei ole inimesega veel ära harjunud. Räägitakse, et poegi ei tohi esimesel nädalal katsuda, et vanemad võivad maha jätta nad, aga sellele on ka seletus, et ainult siis jätavad vanemad pojad maha, kui nad ei usalda inimest ja ei ole inimesega veel harjunud. Kui sa ei ole kindel selles, et mida su lind võib poegadega teha, siis peaksid vast ikka nädala aega laskma poegadel rahus pesas olla.\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Nelj 08 Mai 2008, 15:12\nAitäh sulle! Aga kui isane on üle viie aastane ja emane on alla viie aasta, kas siis saab veel poegi? Ma nii tahaks oma kallikese poegi saada\nÜks küsimus veel, et kas papagoisid saab ise ka paaritama "sundida". Või noh, et kui nad ei taha paarituda, et kas siis saab neid kuidagi selleks meelitada vm.\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Nelj 08 Mai 2008, 15:27\nIsastega ei tohiks probleemi olla, kui nad peale 5 aastat poegi saavad. Eks linnud ikka ise teavad, et kas nad tahavad poegi või ei. Sa võid neile pesakasti panna, aga kui emane ja isane üksteisega ei sobi, siis ei pruugi ka poegi tulla.\nLugesin hiljuti ühest papagoi ajakirjast, et ostetakse küll oma linnule paariline ja linnud elavad üksteisega elu lõpu ning inimesed arvavad, et nad on hea paar, aga tegelikult ka papagoid "lahutavad", ka neil saab üksteisest mingi hetk kõrini ja pole siis ime, et nad kaklevad ja mõnikord isegi üksteist maha löövad.\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Püh 11 Mai 2008, 17:31\nMa ostan varsti...(paari nädala pärast) omale hästi armsa ja hästi heledate toonidega viirpapagoi. Ta on vist alla aasta vana....Emane on umbes 4 - 5 aastat ja isane 1 - 2 aastat...hmm...kas nad klapiksid?\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Püh 11 Mai 2008, 18:58\nSeda ei oska ma kindlasti öelda kas nad klapivad. Kui ostad emase, siis ma arvan, et sul võib seal veriseks kakluseks mingi aja pärast puuris minna. Aga kui ostad isase, siis võivad nad läbi saama hakata.\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Esm 12 Mai 2008, 17:22\nOk. Eks ma siis vaatam. Piltide järgi ei saanud aru, kas ta isane või emane, aga igatahes kui läheb kakluseks, siis kogun raha ja ostan teise puuri ka\nPealkiri: Kui vanalt võib viirud pesitsema lubada? Püh 08 Veeb 2009, 20:19\nKui vanalt võivad viirpapagoidel pojad tulla?\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Püh 08 Veeb 2009, 20:36\nViirpapagoid võiksid olla vähemalt aasta vanused Ning üle 5 aastaste emaste pole sooovitatav paaritada. Pojad ei pruugi tulla ning munade munemine võib olla emasele saatuslik. Nii oli ka minu kalli Tutiga\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Nelj 12 Märts 2009, 22:11\nVäikseid tibusid ei võeta kätte, sest nendel on sisikond nii nõrgalt soojustatud. Ja kui tibu võetakse ära pesast siis võib ta külmetuda. Poegi võib hakata käsitlema siis kui nad pesast välja tulevad\nTeine puur peab olema enne kui teise linnu ostad\nPealkiri: amadiin Kolm 22 Juul 2009, 17:39\nAmadiine võib paaritada aastaselt,muneb 4-6 muna pessa,haudeaeg 12 päeva.Kuuselt on juba iseseisev.\nPealkiri: millal võib tibusid lubada. Esm 12 Juul 2010, 11:38\nNümfe võib paaritada 2-14 aasta vanuselt. Miinimum 1,5\nTõlgin: "soovituslik pesitsemine: 2-14a apsoluutne miinimum 1,5a"\nPealkiri: ttttttt Teis 01 Veeb 2011, 15:21\ntere .. minul on üks väike küsimus minu isane papgoi on 8a aga emane on 1 aastane ja neil on 6 muna kastis kas need munad kooruvad lahti või ei kooru .. isane papgoi on hästi energiline ja emane kaa ma olen ikalt poolt otsinud et kas need munad kooruvad välja aga pole kuskilt vastust saanud\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Teis 01 Veeb 2011, 15:57\nKirjuta, mis liiki papagoid Sul kodus on. Olgu, 8 a. ei ütle veel midagi, kui me ei tea, mis papagoiga on tegu - et kas on nooruk või juba kõrges eas? Seda aga, et emane on 1.aastane, ma kaldun arvama, et pea kõigi papagoide puhul selles eas pole lind veel täiesti suguküps. Võib saada hakkama, kuid see kurnab noore kogenematu emalinnu ära. Jõud saab otsa. Mitu muna on kurnas? Juhul kui tibud kooruvad, kas oled valmis tibusid ise söötma, siis kui vanemad nad hülgavad?\nViimati muutis seda Pille (Laup 19 Nov 2011, 14:26). Kokku muudetud 4 korda\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Teis 01 Veeb 2011, 18:38\nOlenevalt liigist on haudeaeg erinev. Isase ning emase viljakus on samuti oluline. Kui sul on viirpapagoid, siis on 8a vana lind juba ja emane veidike noor veel. Suuremate papagoide puhul nagu nt. nümfkakaduud on 1a emane liiga noor aga isase vanus paras.\nPealkiri: tere. Kolm 14 Dets 2011, 13:01\ntahtsin küsida et mul on kaks papagoid ja siis et nad on mul pea seitsme kuused ja millal nad pesa looma hakkavad ja kas siis pean ka pesakasti panema kohe?\nPille parandas kirjavead 20.12.11\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Kolm 14 Dets 2011, 20:30\nPesa ära pane kohe. Viirpapagoidele võib panna pesa alles siis, kui nad vähemalt 1a. on. Nümfkakaduud võiksid olla umbes 2 aastased.\nKui liiga vara paned pesa võivad asjad halvasti lõppeda.\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad? Nelj 19 Jan 2012, 15:56\nVööt-mägiapapagoid peaksid olema vähemalt 14 kuu vanused.\nRosellapapagoid võiksid olla umbes 2 aastased. Parimas eas arvatakse olema emaslinnu 3.eluaasta.\nSenegal papagoi aktsepteeritud vanus on 3-4 aastaselt alustada soo jätkamisega.\nLinnud saavutavad suguküpsuse palju varem kuid pesitsemisega peab ootama, kuni linnud on jõudnud õigesse ikka.\nPealkiri: Re: kui vanalt papagoid sigima hakkavad?


Rahvusvahelised suhted Osaajaga kursused Suurbritannia 2018\nRahvusvahelised suhted Osaajaga kursused Suurbritannia - Otsi siit infot Rahvusvahelised suhted Osaajaga kursuste ja lühikursuste kohta Suurbritannia\nOsaajaga kursused Suurbritannia. Leia Rahvusvahelised suhted Osaajaga kursuseid ja lühikursuseid.\nMuidugi viitab spetsialiseerunud õppekava. Tavaliselt toimub ülikoolilinnakus kuid saab tellida online. Kursused on populaarsed inimesed, kes tahavad saada eriteadmisi ühe teema.\nNeed, kellel on huvi suurte ideede vastu nagu globaliseerumine ning inimõigused ning selle vastu kuidas need ideed riikide, rahvuste, rahvusvaheliste korporatsioonide ning muude suurte üksuste vahelisi suhteid mõjutavad, võiksid kaaluda karjääri rahvusvaheliste suhete valdkonnas.\nSuurbritannia Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, üldtuntud kui Suurbritannia ja Inglismaa, on suveräänne riik asub off looderannikul mandri-Euroopas.Kaks kõige kuulsam (ja vanim) ülikoolid Oxford ja Cambridge (sageli nimetatakse Oxbridge paljud britid) Inglismaa on ka mitmeid teisi maailmatasemel institutsioonide, sealhulgas mitu Londonis (eriti Imperial College, London School of Economics, University College London ja King 's College London, kõik on osa London University)\nRahvusvahelised suhted Osaajaga kursused ja lühikursused Suurbritannia. Leia kogu info Osaajaga kursuste kohta otse siit!\n2 Tulemused Rahvusvahelised suhted, Suurbritannia\n2 Tulemused Rahvusvahelised suhted, Suurbritannia Filter\nOnline | Doktoriõpe | Magister | MSc\nLoe lähemalt Suurbritannia õppimise kohta\nProfessionaalse Programmi Rahvusvahelistes Suhetes\nülikoolis August 2018 Suurbritannia London\nEesmärk on see muidugi on anda teile põhiteadmised välis- ja tutvustada teile aluspõhimõtteid rahvusvaheliste suhete raames politoloogia raames. [+]\nTere tulemast Global diplomaatia ESE\nEesmärk on see muidugi on anda teile põhiteadmised välis- ja tutvustada teile aluspõhimõtteid rahvusvaheliste suhete raames politoloogia raames. Need põhimõtted toimib aluse keerukamate uuring rahvusvaheliste suhete valdkonnas ning aitab teil mitte ainult arendada kriitilise mõtlemise oskusi, mida vajate, et analüüsida riikidevahelised konfliktid, vaid inimese realtions oskusi, mida vajate, et ennetavalt vältida. Erinevus rahvusvaheliste suhete ja globaalse diplomaatia on see, et samal ajal kui traditsioonilised rahvusvahelised suhted on uuring kaugelt, diplomaatia valmistab teid jätkata aktiivselt lahendust.\nDiplomaatia, selle kõige otsesemas ei ole kunst ülimuslik üks rivaalid teha muutusi, kuid teosest täiuslikkuse suhtlemisoskus ehitada mõistmist ja harmoonia maailma nagu see on.... [-]\nPoliitika Ja Rahvusvaheliste Suhete Vaheaasta Programmi\nülikoolis 10 - 10 nädalat March 2018 Suurbritannia Yarnton\nPoliitika ja rahvusvahelised suhted Gap Aasta programm on akadeemiline projekt poliitikud ja juhid tulevikus. [+]\nSee kursus annab soovivad poliitikud, diplomaadid, riigiametnikud ja ettevõtete juhid akadeemilise madalikule peamised põhimõtted poliitika ja rahvusvahelised suhted, sealhulgas poliitilise teooria, rahvusvaheline poliitika, võrdleva poliitika ja globaliseerumine. See maandus on hindamatu õpilased, kes soovivad õppida poliitika ja rahvusvahelised suhted on top ülikooli ja neile, kes otsivad potentsiaalseid karjääri valitsuse, olles samas kättesaadav neile, kellel on üldine huvi selle mitmekesine valdkonnas.\nProjekt keskendub tootmise pikema kirjatüki, et õpilane peab teadusuuringute ja toota iseseisvalt juhendamisel meie juhendajad. Tavaliselt see koosneb väitekirja konkreetse teema raames poliitika ja rahvusvahelised suhted, et õpilane valib, tihti ala arutelu või midagi featuring suuri uudiseid, kuigi seal on ruumi toodavad midagi muud kui väitekirja. Rõhk on muidugi mitte ainult arendada sügavamat arusaamist oma valitud erialal, vaid ka koolitust laiemalt oskusi ka teadustöö, side-, analüüsi ja sõltumatu uuring. Mõned proovi lõputöö teemad on järgmised:... [-]\nLink to and share "Rahvusvahelised suhted Osaajaga kursused Suurbritannia 2018"


Harrastus- või pärisluule? — Sirp\nHarrastus- või pärisluule?\nÜlo Kraan, Võimalus olla. Valik harrastusluulet. Eesti Jahimees, 2005. 200 lk.\nKuigi autor on oma esmakogu nimetanud harrastusluuleks, tuleks täpsustada, mis üldse on harrastusluule ja kuidas see eristub professionaasest luulest. Professionaalne luule võiks olla siis tellimustöö. Kui tellijaks on aga süda, valu, rõõm, teadmine või sisemine tuli, polegi neid kahte võimalik eristada.\nKogumiku tekstid katavad terve ajastu ja rohkemgi: luuletusi on aastast 1962 kuni tänaseni. Nii saab samade kaante vahel näha põlvkonna või põlvkondade lõiget, vaateid ja mõtlemisi. See on lugu inimese teelolekust, mida on seda huvitavam jälgida, et tekstid ei ole mitte kronoloogilises järjestuses, vaid liigendatud mõtestatult ja oskuslikult temaatilistesse alajaotustesse. Tihti häirib kogude juures jaotuste kunstlikkus, Ülo Kraan on selles suhtes erand.\nKraani luule on lakooniline ja selge, mõistetav ka esimesel lugemisel. Taust jääb ometigi aimatavaks, peegeldades hingust või ajastu süngust.\nVoodis ei ole linu,\nKapis ei ole leiba,\naga sina oled minu ?\nteist ei tahagi ma leida\nIlustusi ja mänglemist kohtab harva ja üldjuhul on see maitsekas. Kohati on kaasa mindud ka stilistiliste trendidega ja kasutatud metafoore, milles aimdub lugejale pilt toonasest boheemlaslikust õhustikust, sellest, mida loeti, väärtustest, millest lugu peeti.\nKraani luule on suuresti kantud loodusest: meri, metsad, loomad, loodusvaated, aasta- ja päevaring on luulekogu läbivad sümbolid. Siiski ei ole tegemist loodusluulega, vaid loodus, nii selle tasakaal kui ka jõud, vastandub ülejäänud tekstile, enamasti lootusetusele ja ängile (kuid siiski mitte ainult). Sellises lähenemises ei ole esmapilgul midagi uut, kuid Kraani puhul on loodus vägagi märgatav ja ? rääkides küll eelnenule vastu ? ei ole samas pelgalt sümbol, vaid ka tajutav.\nElasin kambris madala laega,\nAkna all pihlakad tilkusid verd.\nHoroskoop kuulutas armuaega,\nvajasin valusalt sind ja merd.\nEelkõige on Kraani luule väga isiklik ja see teebki selle nauditavaks. Kraani tekstid ei ole ainult tükike ühest või teisest emotsioonist, plahvatusest, hetkeseisust, sotsiaalsest-hingelisest pingest, vaid peegeldavad inimest kui tervikut.\nKuidas selleni jõuda? Ehk nimelt siin peitubki harrastusluule ja nn pärisluule üks erinevustest. Pärisluuletaja (ehk siis inimene, kes näeb enda identiteeti luuletajana) püüab end enamasti maskeerida, on ambitsioonikam, edevam, vahest ka jõulisem, ta seab endale ülesandeid ja keskendub hingeseisundile mingis, enamasti ekstreemses ajahetkes. Siin on Kraan tagasihoidlikum ja rahulikum, kuid ka avaram ja vabam, jäädes enesele kindlaks kogu loometeel. Kraani isiklikkus ei ole aga see ?mina isiklikkus? ja sealt tõusebki esiplaanile inimene ja lummus. Aga päris luulet ei olegi ju olemas. On ainult luule. Sõnal ei ole mingit tähtsust, kõik on selles, mis jääb Sõna taha.


Maalehe kartuliraamat | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nKartulil oli ja on kindel koht eestlaste toidulaual. Kartulit kasvatavad meie oludes potipõllumehed ja väikeaednikud, aga ka suurtootjad. Kahtlemata on neil kõigil asjast oma arusaam ja väljakujunenud viljelusvõtted. Raamat püüab anda nõu ja näpunäiteid, kuidas tulemuslikult kartulit kasvatada ja tarbijate soovidele vastu tulla. Jagatakse juhiseid neile kasvatajaile, kelle jaoks on sobiva sordi ja edukate kasvatusvõtete leidmine keeruline. Meie kliimatingimustes kipub kasvuperiood jääma vajalikust lühemaks, seega on mugulasaagi parema kvaliteedi eesmärgil otstarbekas rakendada agrotehnilisi võtteid kasvuperioodi täielikumaks ärakasutamiseks. Seesugusteks võteteks on näiteks eelidandamine, lehemädaniku tõrje, lehekaudne väetamine ja õigeaegne koristamine. Raamatust leiate soovitused, kuidas kõiki neid võtteid tulemuslikult kasutada.\nhttps://www.raamatukoi.ee/maalehe-kartuliraamat 177522 Maalehe kartuliraamat https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/R/0/R0206470_470.png 0 0 EUR OutOfStock /Kõik raamatud/põllumajandus ja maaelu Kartulil oli ja on kindel koht eestlaste toidulaual. Kartulit kasvatavad meie oludes potipõllumehed ja väikeaednikud, aga ka suurtootjad. Kahtlemata on neil kõigil asjast oma arusaam ja väljakujunenud viljelusvõtted. Raamat püüab anda nõu ja näpunäiteid, kuidas tulemuslikult kartulit kasvatada ja tarbijate soovidele vastu tulla. Jagatakse juhiseid neile kasvatajaile, kelle jaoks on sobiva sordi ja edukate kasvatusvõtete leidmine keeruline. Meie kliimatingimustes kipub kasvuperiood jääma vajalikust lühemaks, seega on mugulasaagi parema kvaliteedi eesmärgil otstarbekas rakendada agrotehnilisi võtteid kasvuperioodi täielikumaks ärakasutamiseks. Seesugusteks võteteks on näiteks eelidandamine, lehemädaniku tõrje, lehekaudne väetamine ja õigeaegne koristamine. Raamatust leiate soovitused, kuidas kõiki neid võtteid tulemuslikult kasutada.

1971. aastast Sakus Eesti Maaviljeluse Instituudis teadurina töötava Luule Tartlani põhiliseks uurimisvaldkonnaks on kartuli kvaliteet ja agrotehnilised võtted. Kartulil oli ja on kindel koht eestlaste toidulaual. Kartulit kasvatavad meie oludes potipõllumehed ja väikeaednikud, aga ka suurtootjad. Kahtlemata on neil kõigil asjast oma arusaam ja väljakujunenud viljelusvõtted. Raamat püüab anda nõu ja näpunäiteid, kuidas tulemuslikult kartulit kasvatada ja tarbijate soovidele vastu tulla. Jagatakse juhiseid neile kasvatajaile, kelle jaoks on sobiva sordi ja edukate kasvatusvõtete leidmine keeruline. Meie kliimatingimustes kipub kasvuperiood jääma vajalikust lühemaks, seega on mugulasaagi parema kvaliteedi eesmärgil otstarbekas rakendada agrotehnilisi võtteid kasvuperioodi täielikumaks ärakasutamiseks. Seesugusteks võteteks on näiteks eelidandamine, lehemädaniku tõrje, lehekaudne väetamine ja õigeaegne koristamine. Raamatust leiate soovitused, kuidas kõiki neid võtteid tulemuslikult kasutada.

1971. aastast Sakus Eesti Maaviljeluse Instituudis teadurina töötava Luule Tartlani põhiliseks uurimisvaldkonnaks on kartuli kvaliteet ja agrotehnilised võtted.