TUULBERG.EE T� MT� TUULBERG.EU LIIGA JUHTIMINE\nMiks Heinar Tuulberg lahkus Haapsalu volikogust?\n28.06.15: Haapsalu volikogu liige ja revisjonikomisjoni esimees Heinar Tuulberg lahkus 21. mail ootamatult volikogust.\nMis oli selle p�hjuseks, pole paljudele veel selge. Asjaosaline on puhkusel ja ei olnud n�us kommenteerima poliitilisi s�ndmusi enne augusti l�ppu.\nOtsusega seoses on avalikkusel mitmeid oletusi.\nEsmalt tuuakse v�lja tervislikke probleeme. Selle kinnituseks v�ib tuua Tuulbergi avalikest �ritustest eemalolekut alates mai algusest.\nTeisalt levib meedias visalt k�mu, et tagasiastumine oli seotud Haapsalu Linnamajanduse AS majandusaasta aruandega ja t��ga revisjonikomisjonis.\nKolmas p�hjus oleks k�ige r��mustavam. Nimelt v�is Tuulberg hakata v�hendama oma t��koormust, keskendudes tuulberg.ee ja MT� tuulberg.eu Liiga tegevusele.\nIgatahes selles vallas etteheiteid pole ja t��p�ld on siin lai. Heinar Tuulberg on olnud ka varem Haapsalu Linnavolikogus. Aastatel 1996-1998 oli ta revisjonikomisjoni liige, 1999-2002 revisjonikomisjoni esimees, 2005-2013 rahanduskomisjoni liige ja 2008-2009 rahanduskomisjoni esimees. Alates 2013. aastast oli Tuulberg revisjonikomisjoni esimees.\nViimastel valimistel sai ta v�ga tugevad 117 h��lt, mis oli �llatuseks k�igile. Samas hoidis Heinar Tuulberg valimiseelsel perioodil teiste kandidaatidega v�rreldes �sna madalat profiili ja ei osalenud aktiivselt kampaaniates. J��me ootama edasist infot...\nHaapsalu Beach ei anna veel alla\n27.06.15: Vaatamata sellele, et Haapsalu Beach 2015 ei suutnud alustada 1. etapiga 14. juunil v�etakse uus �ritus ette juba 28. juunil vastavalt ajakavale. Vahepeal on juhtunud ka postiivseid arenguid. Haapsalu olevat soetanud Haapsalu Spordibaasidele uued rannavollev�rgud ja piirid, mis ongi meie v�istluse p�rast ette v�etud. N��d oleneb k�ik v�rkpalluritest, kuidas need �les saab. Lootust on.\nEesti �hiskonna�petuse meistriks tuli Tarmo Pilt\n04.04.15: Eesti �hiskonna�petuse 2015. aasta meister on Tarmo Pilt (Tartu �likool)! H�bedaomanik ja Eesti koolinoorte meister on Reimo Nebokat (L��nemaa �hisg�mnaasium). Pronksmedalile tuli Eda-Kai Riim (Eesti Hotelli- ja Turismik�rgkool). Eesti p�hikoolide meister on Katariina Uibo (Tartu Katoliku Hariduskeskus).\nSel hooajal on uueks n�htuseks see, et TOP-12-s on enamik osalejaid kas k�rg- v�i kutsekoolide �ppurid, j�ttes seni tradisiooniliselt tugevalt esinenud mitmete tippg�mnaasiumite noored hoopis tahaplaanile. 1. Tarmo Pilt\n(Tartu �likool MS) 25,44\n2. Olari Nebokat\n(L��nemaa �hisg�mnaasium 12R) 14,84\n3. Eda-Kai Riim\n(Eesti Hotelli- ja Turismik�rgkool R14) 11,68\n4. Siim Oselein\n(P�rnu Koidula G�mnaasium G3A) 11,45\n5. Tambet Kaal\n(Tartu �likool INF1) 11,20\n6. Romet Jurman\n(Tartu Kutsehariduskeskus AUT12) 10,90\n7. Oliver Kikas (P�rnumaa Kutsehariduskeskus 3KAAV) 10,65\n8. Hanna Heinnurm (Kose G�mnaasium 11AKAD) 10,56\n9. Mirko Saluvere (P�rnu �hisg�mnaasium G2C) 10,50\n10. Chris-Jorma Jaagu (�lenurme G�mnaasium 11B) 10,50\n11. Erik P�vi (Tallinna Teeninduskool KK12-PE1) 10,46\n12. Katariina Uibo (Tartu Katoliku Hariduskeskus 5A) 10,28\nAlgas registreerumine Eesti �hiskonna�petuse meistriv�istlustele\n07.09.14: Eesti �hiskonna�petuse 12. meistriv�istlused on algamas. Tegemist on 5,5 kuud kestva protsessiv�istlussega ja �htlasi ka -�ppega.\nEsmalt tuleb pooleteise kuu jooksul vastata k�mnele k�simustevoorule, mis on enamasti ennustused v�i erinevate allikate v�rdluse kohta k�ivad k�simused.\nTeenitud punktid (maksimaalselt 10 punkti) muuutuvad seej�rel virtuaalseteks eurodeks, mille eest saab osta kaupu, aktsiaid, fondide osakuid ja valuutasid v�i panna nad t�htajalisele hoiusele. K�iki neid saab soovi korral osta ja m��a nelja kuu jooksul.\nEesti �hiskonna�petuse v�istlus on v�ga huvitav ja pidevalt vahetuvad kohad pingereas, mis lisab asjale v�rtsi.\nV�istluse korraldab noorteklubi Tuulberg.eu Liiga ja seda sponsoreerib tuulberg.ee T�. �ritus toimub juba 12. hooaega j�rjest.\nHaapsalu Beach meistriteks tulid Mihkel Sepp ja Aleksander Eerma\n10.08.14: Haapsalu Beach 2014. aasta meistriks tuli Mihkel Sepp ja Aleksander Eerma. Finaalis alistati v�rsked L��ne maakonna rannavollemeistrid Lauri Spitsmeister - Rasmus Spitsmeister �liv�imsalt 2:0 (21:8;21:10).\nEt aga v�ijatel k�ik alati kergelt ei tulnud n�itas poolfinaal, kus Sepp - Eermal �nnestus �le noatera v�ita Risto Aasat - Andres Savikut 2:1 (21.18;11:21;16:14).\nKolmanda koha m�ngus v�itsid Aasa - Savik paari Janno Tamsalu - Mihkel Luidalepp 2:0 (21:16;21:19).\nNaiste mesitriks tulid teist aastat j�rjest Mari Naudi - Mari Tool, v�ites finaalis Kristiina T�kket - Kai J�emetsa 2:1 (19:21; 21:18; 15:7).\nKolmanda koha saavutasid selle hooaja L��ne maakonna meistrid Ly M�rss - Maret Valk. Meeste paremusj�rjestus:\n1. Mihkel Sepp - Aleksander Eerma\n2. Lauri Spitsmeister - Rasmus Spitsmeister\n3. Risto Aasa - Andres Savik\n4. Janno Tamsalu - Mihkel Luidalepp\n5. Roger Tibar - Janar Kuld\n6. Urmas M�nna - Tauno Kuusk\n7. Talis Tamm - Tiit Laur Randlaine\n8. Argo Orumaa - Raiko Orumaa\n9. Karel Pais - Harles Kiveste\n10.Siim P�rnpuu - Tiit Kol�tsev\n11.Lauri Loorits - Martin Loorits\n12.Andree Prees - Robin Uus Naiste paremusj�rjestus:\n1. Mari Naudi - Mari Tool\n2. Kristiina T�kke - Kai J�emets\n3. Ly M�rss - Maret Valk\n4. Nathalie Anett Haidla - Silvia Pertens\n5. Astrid Ollema - Liisa Raie\nHaapsalu Beach toimus juba 18. aastat j�rjest.\nHaapsalu Street meistriks tuli N�va Stroh\n09.08.14: Haapsalu Street 2014. aasta meistriks tuli N�va Stroh. Kuna viimase 6 aasta parim meeskond Vanakas loobus, siis N�va tundub olevat uus tegija.\n8 heatasemelise meeskonna konkurentsis v�itis N�va meeskond oma A-alagrupi k�igis m�ngudes ainult �he v�i kahe punktiliste vahedega. Poolfinaalis alistati heatasemeline Tallinna meeskond City Slam 12:10 (poolaeg 4:7). Finaal Tartust p�rit osaliselt Eesti 2013. aasta Eesti universiaadikoondisest koosneva Munchkini vastu oli samamoodi �limalt tasav�gine ja l�ppes 13:11 (7:6) N�va kasuks.\nN�va Stroh m�ngija Raiko Orumaa on selle v�istluse t�eline tegija, kuna on ainukesena v�itnud 7 korda Haapsalu Streeti meistritiitli. Haapsalu Street 2014 meistriv�istluste tulemused:\n1. N�VA STROH\n(Argo Orumaa, Ingmar Kasemetsa, Mart Kihulane, Ove-Kristjan Kallas, Paul ��bik, Raiko Orumaa)\n(Kaarel Kukk, Kevin Liivam�gi, Mihkel Allorg, Olve Lagemaa, Priidik Ulp)\n(Erko Sepp, J�rgen Jupits, Peedu Tammistu, Peep Tammistu, Sandor Matteus, Silver Tuisk)\n4. CITY SLAM\n(Aleksander Aleksandrov, Janek Veedla, Kristjan Suits, Rain Koldits, Rene Koldits, T�nis Uuek�la)\n(Alari Hiis, Gert Kaldm�e, H�rmo Lambut, Markus Metsala, Mati R��tel)\n6. SK HAAPSALU\n(Ardo J�rjer, Bertel Schwindt, Kauri Veskioja, Mikk P�eske, M�rt Puskar)\n(Enrik N�mmik, Hendrik P��ding, Ian-Erik N�mmik, J�rgen Proosv�li, Mirkko Lumiste)\n(Gejor Ender, Herki Rank, Janno Jelistratov, Kasper Peder, Martin Birk, Siim Aavik)\nHaapsalu Street alustab ja Haapsalu Beach j�tkab\n23.07.14: �sja tuli ootamatu teade, et tuulberg.ee n�ukogu liikmed Silver Tuisk ja J�rgen Jupits tegid otsuse Haapsalu Streeti uue v�istluse l�biviimiseks. V�istlus toimub laup�eval, 9. augustil kell 12 Haapsalu Kutsehariduskeskuse v�ljakul Uuem�isas. T�psed reeglid kinnitatakse paari p�eva jooksul. N�ukogu liikmed j�tkavad t��d v�istluse ettevalmistamiseks.\nEndiselt j�tkub Haapsalu Beach. Uute meeskondade registreerumine j�tkub. 27. juulil l�petavad mehed oma eelturniiri, selgitamaks play-off asetused. K�rgemas grupis toimub seni pidamata m�ngude �ram�ngimine. Madalamas grupis toimub teine m�ngudering k�igile paaridele.\nNaiste rannavolle play-off toimub 3. augustil, meeste play-off aga 10. augustil.\ntuulberg.ee esitab n�ukogule esmasp�evaks kaks olulist aruannet\n19.07.14: tuulberg.ee haldus esitab esmasp�evaks n�ukogule kokkuv�tted nii MT� tuulberg.eu Liiga kui ka tuulberg.ee T� 2013. aasta majandusaasta aruannetest. Lisaks avalikustatakse halduse avaldus tuulberg.ee ja tuulberg.eu Liiga t�ieliku koost�� j�tkamise kohta, seda n�ukogu aktiivsel kaasabil.\nKoost�� efektiivsema j�tkamise osas on k�imas avalik h��letus, mille alusel m��ratakse kindlaks toetussuhtarvud aastateks 2014-2015.\ntuulberg.ee keskendub maailma tervishoiusektorile ja j�tkab �hiskonna- ning majandus�petuse toetamist\n18.05.14: tuulberg.ee kontsentreerub senisest veelgi enam kahele tegevusele.\n1. Seni v�ga avatud ja k�rge tootlusega tuulberg.ee HWG index keskendub kogu maailma firmade asemel tervishoiu maailma kasvufondi arendamisele. Fondi nimeks sai HWG Index (Healthcare World Growth Index). Indeks j�tkab senise juba 9 aastat tegutsenud indeksi baasil ja investeerib ainult maailma tervishoiufirmadesse. K�igile �llatuslikult on kinnitatud HWG Indexi halduriks tuulberg.ee-tuulberg.eu Liiga �hendn�ukogu liige Heinar Tuulberg.\n2. tuulberg.ee poolt toetatava tuulberg.eu Liiga MT� p�hiliseks tegevusvaldkonnaks saab Eesti �hiskonna�petuse meistriv�istluste t�iemahuline toetamine. Senise nelja liiga tegevusvaldkonna asemel on seega �ks p�hiline, �lej��nud j�tkavad tegutsemist, aga ainult osalejate omavahendite arvelt.\ntuulberg.ee T� p��rdub oma juhtorgani tuulberg.ee-tuulberg.eu Liiga 41-liikmelise n�ukogu poole �leskutsega l��a aktiivselt kaasa nii indeksi arendamises kui liiga k�igi tegevusvaldkondade organiseerimisel!\ntuulberg.ee - v�id kindel olla!\nH��LETAMINE L�G LENDUDE OSAS T�I ESILE VASTUOLUSID OTSUSTAJATE JA �LDSUSE ARVAMUSE VAHEL. L��ne Elu ja L��nlane r��givad teemast: 5. uudis, 4. uudis, 4. arvamus, 4. uudis, 3. arvamus, 2. arvamus, 3. uudis, 2. uudis, 2. uudis, 1. arvamus, 2. vastukaja, 1. vastukaja, artikkel, juhtkiri ja uudis.\n08.05.14: L��nemaa �hisg�mnaasiumi lendude numbrite arvestamise kohta l�biviidud k�sitluse tulemusene pooldas 52% vastanutest lendude arvestamist esimesest (1.) ja 48% leidis, et lennunumbrite arvestamisel tuleb j�tkata 92. lennuga. Seega tegid otsustajad �ldsuse arvates m�neti vastuolulise otsuse, j�ttes arvestamata kuldset eesti vanas�na "�heksa korda m��da, �ks kord l�ika!".\nKokku anti rekordilised 690 h��lt.\ntuulberg.ee �heksas tegevusaasta oli v�ga edukas\n04.04.14: tuulberg.ee World Growth Indeks (WGI) sai 4. aprillil �heksa aastaseks. WG Indeksisse investeerimisega alustati 4. aprillil 2005. aastal ja selle ajaga on indeksi kasv toonud investoritele 167,61 % kasumit. Tulemus on kahtlemata v�ga hea, sest konkurentide keskmine kasumitulemus on sellega ajaga veidi �le 40%.\nVaadates tuulberg.ee bilanssi, siis torkab silma ettev�tte finantstugevus (selle ilminguteks on erakordselt suur rahareserv ja v�ga v�ikesed kohustused). Viimasel ajal on seega head t��d tehtud �hingu juhimisel.\n�ri�hingu tuulberg.ee poolehoidjatele r��mustavaim fakt on edukas siseauditi korraldamine ja usaldusv��rse koost�� alustamine mittetulundus�hinguga tuulberg.eu Liiga. Senine koost�� oli v�ga kaugel usaldusest, sest liiga alatasa pumpas raha rohkem oma �ritustesse, kui koost��reeglites ette n�htud. Nimelt on reegliks, et liigale antakse t�iendavaks tegevustoetuseks sama summa, mida liiga ise �rituste korraldamisse panustab. Kahjuks oli liiga panus etten�htust peaaegu korda v�iksem, mist�ttu tuulberg.ee katkestas 4. jaanauril 2014 koost�� liigaga.\nPaljude aastate jooksul stabiilselt p�tti teinud liiga �le on n��d kehtestatud efektiivne kontroll. See v�imaldas alates 1. aprillist taastada t�ielikult liiga �rituste (korvpall, rannavolle, �hiskonna�petuse meistriv�istlused) toetamise.\nR��mustav on ka see, et tuulberg.ee endiselt avatud personaalseks koost��ks k�igi MT� tuulberg.eu Liiga liikmetega. Viimase aasta jooksul on see koost�� igal juhul majanduslikult edukas olnud.\nPalju �nne k�igile koost��tajatele!\nEesti �hiskonna�petuse meister on Kristjan Kerik\n02.04.14: 31. m�rtsil l�ppenud Eesti �hiskonna�petuse meistriv�istlustel v�itis kuldmedali Kristjan Kerik Tallinna 32. Keskkooli 11 A klassist. Juba mitu n�dalat enne l�ppu tegi Kristjan spurdi, mis �nnestus ja keegi enam j�rgi ei j�udnudki.\nK�rgetasemelisel v�istlusel l�ks ka h�be Tallinna 32. Keskkooli, selle v�itis Karilin Tammik (11A). Seda, et v�istlus on j�ukohane ka p�hikooli�pilastele n�itab pronksmedali saavutanud Haapsalu P�hikooli �pilase Teet Saare k�rge koht. Teet tuli seega p�hikooli �pilaste Eesti meistriks.\nMeistriv�istluste 10 parimat:\n1. Kristjan Kerik (Tallinna 32. Keskkool 11A) 12,79\n2. Karilin Tammik (Tallinna 32. Keskkool 11A) 11,60\n3. Teet Saar (Haapsalu P�hikool 9D) 10,34\n4. Edwin Kurg (�lenurme G�mnaasium 10B) 10,29\n5. Siim Oselein (P�rnu Koidula G�mnaasium 11A) 10,26\n6. S�ren Mirski (�lenurme G�mnaasium 12)10,26\n7. Vahur Samberk (Tallinna Tehnikak�rgkool GI31) 10,26\n8. Sandra Lisbeth Heinlo (�lenurme G�mnaasium 9A)10,18\n9. Kerli Ruul (L��ne-Viru Rakendusk�rgkool MAI 10,13\n10.Mirko Saluvere (P�rnu �hisg�mnaasium G1C)10,10\nMeistriv�istluste 10 p�hikoolide parimat (kuni 9. klass):\n1. Teet Saar (Haapsalu P�hikool 9D) 10,34\n2. Sandra Lisbeth Heinlo (�lenurme G�mnaasium 9A) 10,18\n3. Kadri Kuusk (�lenurme G�mnaasium 9A) 10,00\n4. Marlen Paris (Kose G�mnaasium 9B) 10,00\n5. Pilleriin Vesi (�lenurme G�mnaasium 9A) 9,86\n6. Karl Renno (�lenurme G�mnaasium 9A) 9,69\n7. Grete Pall (�lenurme G�mnaasium 9A) 9,52\n8. Liisbet Rannast (�lenurme G�mnaasium 9A) 9,47\n9. Martin Vool (�lenurme G�mnaasium 9) 9,14\n10.Eliise Tani (�lenurme G�mnaasium 9A) 9,00\nEesti �hiskonna�petuse meistriv�istlused on 5,5 kuud kestev protsessiv�istlus ja �htlasi ka -�pe.\nEesti �hiskonna�petuse v�istlus on v�ga huvitav ja pidevalt vahetuvad kohad pingereas, mis asjale v�rtsi lisab. V�istluse korraldab noorteklubi Tuulberg.eu Liiga ja seda sponsoreerib tuulberg.ee T�. �ritus toimus juba 11. hooaega j�rjest ja sellest v�ttis osa 93 noort.\nKogu MT� tuulberg.eu Liiga sai olulise tunnustuse osaliseks\n14.02.14: MT� tuulberg.eu Liiga sai t�na tunnustatud selle l�bi, et liiga juhatuse liiga Heinar Tuulberg sai t�na tunnustatud Haapsalu Linnavalitsuse preemiaga pikaajalise panuse eest noortet��sse.\nHuvitav on m�rkida, et preemia saanu ise ei osalenud Haapsalu Linnavalitsuse korraldatud tunnustuse �leandmisel.\nHeinar Tuulberg astus tagasi MT� tuulberg.eu Liiga spordidivisjonide juhi kohalt\n12.02.14: tuulberg.ee T� poolt toetatav MT� tuulberg.eu Liiga on esitanud Spordiliit L��nelast v�ljaastumise avalduse.\nP�hjuseks on toodud SL L��nelaga seotud ajalise kulu ja b�rokraatia v�hendamine. Just b�rokraatia ja tehnilise ajakulu v�hendamine on saanud tuulberg.ee tegevusega seoses m�rks�nadeks. Kokkuv�ttes on v�iks �elda, et suurendatakse efektiivsust.\nSellega seoses on 8. veebruaril Liiga spordidivisjonide juhi kohalt tagasi astunud Liiga juhatuse liige Heinar Tuulberg.\nH. Tuulberg pani 1996. aastal aluse kuni t�nini tegutsevatele v�ga mahukatele �ritustele - korvpalliliigale ja streetballi- ning rannavollesarjadele.\nViimasel ajal on ta saanud kriitika osaliseks spordidivisjonide suurte tegevuskulude ja suutmatuse t�ttu luua noorteliigasid.\nMilline oli 2013. aasta tuulberg.ee-le?\n29.12.13: tuulberg.ee tegi l�hikokkuv�tte 2013. aasta tulemustest.\ntuulberg.ee HWG indeks t�usis 266,64 punktile!\nEesti �hiskonna�petuse meistriks tuli Maria Tammiste Kilingi-N�mmelt! VKL meistriks tuli Haapsalu Nice One!\nHaapsalu Beach meistriteks tulid Mari Naudi - Mari Tool ja Lauri Spitsmeister - Rasmus Spitsmeister!\nHaapsalu Street mesitriks tuli 6. korda j�rjest Haapsalu Vanakas!\nMT� tuulberg.eu Liiga juhatuse liige Heinar Tuulberg valiti ootamatult suure h��ltearvuga Haapsalu Linnavolikokku!\ntuulberg.ee peamine tegevusvaldkond - investeerimine tundub olevat edukas. Selle t�estuseks on Haapsalu World Growth Index'i (HWG) kiirem t�us v�rreldes Tallina b�rsiindeksi t�usuga. HWG firmanal��sid ja indeksi kujundamisreeglid on professionaalsed ja p�hjalikud, mis lisab kindlust senistesse ja uutesse investoritesse.\nMitte v�hem professionaalsed ei ole tuulberg.ee suurima v�istluse Eesti �hiskonna�petuse meistriv�istluste enamik osalejaid. Tase on v�ga k�rge. Tegemist on haarava v�istlusega ja �htlasi hea �ppematerjaliga �hiskonna- ja majandusn�htuste tundma�ppimisel.\nL�ppeval aastal toetas tuulberg.ee aktiivselt pikaajaliste traditsioonidega V�inamere Korvpalliliiga, rannavollesarja Haapsalu Beach ja streetvallisarja Haaspalu Street l�biviimist MT� tuulberg.eu Liiga poolt. K�ik viinamarjad ei ole magusad. Selle t�estuseks on Haapsalust p�rit noorte m�rgatavalt v�henev osalemine k�igis tuulberg.eu Liiga �ritustes. Selline murettekitav olukord ei ole tuulberg.ee p�him�tetega �ldse koosk�las ja n�uab t�sist tegevuste �mberm�testamist. On ju tuulberg.ee kasvanud v�lja aktiivsete Haapsalu noorte aktiivsest tegevusest. Head vana-aasta l�ppu! tuulberg.ee - v�id kindel olla!\nHeinar Tuulberg valiti Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjoni esimeheks\n20.11.13: Haapsalu Linnavolikogu valis oma istungil Heinar Tuulbergi revisjonikomisjoni esimeheks. Poolt anti 19 ja vastu 1 h��l.\nRevisjonikomisjon on oluline komisjon linnavalitsuse rahaasjade �le kontrolli teostamiseks.\nHeinar Tuulberg ei olnud enne valimisi volikogu uude koosseisu kandideerimisest ja t��st selles eriti vaimustatud. IRL-st v�ljaastumisega ja nimekirja vahetamisega tehtud trikid aga tekitasid valijates senisest m�rksa suuremat usaldust. Tugev valimistulemus pani seega uued kohustused, mida tuulberg.ee asutajaliikmel tuleb kanda.\ntuulberg.ee Liiga liikmete suur populaarsus kohalikel valimistel\n21.10.13: tuulberg.ee liikmed said kohalikel valimistel v�ga hea h��ltesaagi. Kokku anti nende poolt 226 h��lt.\nHaapsalu volikogu valimustel sai kindla mandaadi tuulberg.eu Liiga n�ukogu liige Lauri Luik 54 h��lega.\nHead tulemuse saavutasid Eveli Maripuu Ridala vallas (17 h��lt), Ly M�rss Ridala vallas (14 h��lt), Kalle Orumaa N�va vallas (12 h��lt) ja Talis Tamm L��ne-Nigula vallas (11 h��lt).\nT�elise �llatuse valijatele ja ilmselt iseendale valmistas Heinar Tuulberg. Olles taas vahetanud erakonna nimekirja, kogus liiga veteranliige H. Tuulberg rekordiliselt k�rge tulemuse 117 h��lt. Tulemus on seda m�rkimisv��rsem, et kandidaat ise palus end j�tta valimisnimekirjas ambitsioonitult viimasele kohale ja ta keeldus osalemast alates 10. oktoobrist (eelvalimiste algusp�eval) valimiskampaaniates ja -�ritustel.\nP�hap�eval m�ngitakse v�lja Haapsalu Beach l�ppauhinnad\nRannavollesarjas Haapsalu Beach 2013 toimub p�hap�eval, 11. augustil viimane etapp.\nLiiderpaar Lauri Spitsmeister - Rasmus Spitsmeister on kolm etappi esinenud eksimatult ja saavutanud ennet�htaegselt esikoha.\nTeiste kohtade p�rast j�tkub ka viimasel etapil tihe rebimine, seda nii naiste kui meeste arvestuses.\nSel hooajal on Haapsalu Beach taas v�ga populaarne. Meeste arvestuses on punkte juba 45 v�istlejal ja naiste seas 16 v�istlejal.\nEraldi hooaja parimad selgitatakse v�lja ka kuni 18-aastaste ja kuni 16-aastaste neidude ja noormeeste arvestuses.\nVanakas v�itis j�lle Haapsalu Streeti\nTraditsiooniline streetballiv�istlus Haapsalu Street 2013 toimus sel aastal Uuem�isas Haapsalu Kutsehariduskeskuse spordiv�ljakul.\nK�igi aegade tasav�gisemast v�istlusest v�ljus v�itjana taas Haapsalu Vanakas (fotol) (m�ngisid Kaspar Grossfeldt, Ragnar Koppel, Rainis V�rv, Tormi Voog, Reno Orumaa, Raiko Orumaa, Aado M�gisoo ja Dmitri Tserepanov). Finaalis v�itis Vanakas oma viimaste aastate p�hikonkurenti Haapsalu Nice One-2 meeskonda 11:8. T�helepanemist v��rib, et meeskond Vanakas on juba 6 aastat j�rjest olnud parim Haapsalu Streetil. Kolmandaks tuli Tallinna City Slam, alistades pronksim�ngus Tallinna Argod 13:10.\nSellel hooajal osales 8 meeskonda kahes alagurpis. M�ngud olid erakordselt tasav�gised ja m�lemas alagrupis tuli nn surnud ringi t�ttu lugeda meeskodade korvide suhet. Seega v�ib j�reldada, et paari �nnestunud lisakorviga v�inuks auhinnalistele kohtadele saada hoopis teised meeskonnad.\n1. Vanakas (Kaspar Grossfeldt, Ragnar Koppel, Rainis V�rv, Tormi Voog, Reno Orumaa, Raiko Orumaa, Aado M�gisoo, Dmitri Tserepanov)\n2. Nice One 2 (Peep Tammistu, J�rgen Jupits, Hendrik Ts�nkman, Raul Heeringas)\n3. City Slam (Madis Vesker, Janek Veedla, , Aleksei Utits�n, Kristjan Suits)\n4. Argod (Ian Mario Naska, Jarmo Jagom�gi, Karl K�nter Kaljuveer, Reinhard Vuks)\n5. Mart (Indrek Saar, Mart Lumeste, Tanel Lukk, �llar Aru)\n6. N�va Stroh (Aksel Erit, Argo Orumaa, Ergo Orumaa, Ove-Kristjan Kasemetsa, Paul ��bik)\n7. Nice One 1 (Enrik N�mmik, Herki Rank, Jan-Erik N�mmik, J�rgen Proosv�li, Paap Pihelgas)\n8. Lassikad (Karl-Markus M�esalu, Kauri Veskioja, Kert Aavere, Mihkel V�li, Robi Rasmus Raudsepp)\nHaapsalu Street info on n�htaval kodulehel: http://www.tuulberg.ee/haapsalustreet/\nRannavollesarjas Haapsalu Beach 2013 on v�itja ammu teada\nRannavollesarjas Haapsalu Beach 2013 on viiest etapist kolm peetud ja meestest v�itja teada.\nLiiderpaar Lauri Spitsmeister - Rasmus Spitsmeister on k�ik kolm etappi esinenud eksimatult ja saavutanud esikohad.\nKuna hooaja kokkuv�ttes l�hevad arvesse kolme parima etapi kohapunktid, siis on vennad �pitsmeistrid v�tnud maksimumi ja tulnud 63 kohapunktiga kindlalt esikohale. Selle eest k�ib tihe rebimine j�rgnevate auhinnaliste kohtade p�rast. Tundub, et esikolmikusse v�ib asja olla veel 15-16 m�ngijal. K�ik oleneb viimasest kahest etapist. Peamine k�simus seisneb selles, kas hetkel 2. kohal olev paar Mihkel Luidalepp - Janno Tamsalu (pildil) suudavad oma eelmise aasta teist kohta kaitsta.\nNaistel on pingeline v�istlus l�puni. Hetkel on kolmel v�istlejal v�rdselt 38 punkti. Liidriteks on Astrid Ollema, Ly M�rss ja Maret Valk. Huvitav on m�rkida, et k�ik 16 naisv�istlejat on seni punktidega esikohakonkurentsis.\nNoormeeste seas juhib Lauri Loorits ja seda nii kuni 18-aastaste kui kuni 16-aastaste noorte seas.\nNeidude parim on hetkel Astrid Ollema, kuni 16- aastaste t�drukute kindel liiderpaar on Tallinna paar Nathalie Anett Haidla - Silvia Pertens.\nM�ngijate hetkej�rjestus on n�htav kodulehel: http://www.tuulberg.ee/haapsalubeach/\ntuulberg.ee sai uue juhi ja n�ukogu\n29.06.2013: tuulberg.ee ja MT� tuulberg.eu Liiga tegid kokkuv�tteid 2012. aasta tgevusest ja kinnitatud on rutiinsed aastaaruanded.\nValitud on ka uued n�ukogud. N�ukogude �hendavaks organiks on Haapsalu World Growth (HWG) Index�i haldus, kuhu kuuluvad nii �ri�hingu kui liiga n�ukogude esindajad.\nPeahalduriks on kinnitatud t�iesti uus liider - Kevin-Gregor Hiiem�e. Halduritena j�tkavad Madis P�rk ja Silver Tuisk.\nMT� tuulberg. eu Liiga n�ukogust astus v�lja aseesimees Aado M�gisoo. Tema asemel sai uueks aseesimeheks Ragnar Koppel. N�ukokku on arvatud Rainis V�rv ja Kevin-Gregor Hiiem�e. Rohkem muutusi ei toimunud ja selline stabiilsus on suur �llatus.\nLiiga n�ukogu uus koosseis on seega j�rgmine: esimees Silver Tuisk, aseesimehed Timo Aavik ja Ragnar Koppel, liikmed Mihkel Merek�la, Rainis V�rv, Bertel Schwindt, Kristjan Reisp�rk, Roger Tibar ja Kevin-Gregor Hiiem�e.\ntuulberg.eu Liigasse kuulub hetkel 310 liiget.\nR��mustav uudis: Heinar Tuulberg on vabastatud majandus- ja �hiskonna�petuse �petaja kohalt\n04.06.2013: T�na on tulnud kauaoodatud ja r��mustav uudis. Majandus- ja �hiskonna�petuse �petaja Heinar Tuulberg on vabastatud oma kohalt alates 31. juulist 2013. Vabastamise p�hjus on tema t��andja Haapsalu Wiedemanni G�mnaasiumi sulgemine.\nSelle aasta aprillis Tartu �likoolis ulatuslikud ettev�tlus- ja majandus�petajate metoodilised kursused l�binud hr Tuulberg on t��tanud majandus- ja �hiskonna�petuse �petajana 19 aastat. Selle ajaga on tema organiseerimisel �les t��tatud Eestis �ks pikaajalisemaid g�mnaasiumi majandusklasse Haapsalu Wiedemanni G�mnaasiumis. Majandusklass tegutses tihedas koost��s Tallinna Majanduskooliga.\nOluline on seejuures innovaatiline tegevus segatuna konservatiivse maailmavaatega, mille kreedoks on vanas�na "Tark ei torma". Selle t�estuseks on Eestis ainulaadsete �hiskonna�petuse meistriv�istluste organiseerimine 10 aasta jooksul, millest on osa v�tnud kokku ligi 2000 noort.\nSuurimaks saavutuseks koos noortega on investeerimis ja majandus�ppefirma tuulberg.ee T� �lesehitamine. Lausa maailmaklassikasse kuulub selle raames loodud Haapsalu World Growth Index�i (l�h. HWG Index) �leehitamine. Selle finantsulemused �letavad nii enamiku maailma fondide ja b�rsiindeksite tootmust ja mis k�ige t�htsam, inflatsiooni m�rkimisv��rselt. HWG Indexisse on ostetud kogu maailmast olulisi firmasid ja selle saavutustest kuuleme me tulevikus veel ilmselt palju. K�ige peamine on see, et HWG Index�i tulemused toovad finantstulu mitmetele Haapsalu ja selle l�hipiirkonna elanikele ja ettev�tetele.\nHeinar Tuulbergi kommentaar: "Tegemist on r��mustava s�ndmusega, kuna �hiskondlikke tegevusi on minu elus igap�evaselt liialt palju kogunenud ja n��d saab rohkem keskenduda lemmikvaldkonnale - ajaloole. Mis peamine, enam ei hakka ma �ra rikkuma noorte inimeste tulevikku, s�stides neisse ettev�tlikkust ja aktiivsust. Tuleb keskenduda asjadele, mida �hiskond rohkem vajab ja neid asju paremini teha!"\nRiigikogu ja Tallinna B�rs korraldasid parimatele �hiskonnatundjatele vastuv�tu\nFotol: ol�mpiaadi parimad eesotsas v�istluste peakohtunik Heinar Tuulbergiga Riigikogu Valges Saalis.\n22.05.2013: Kolmap�eval toimusid Riigikogu majanduskomisjonis ja Tallinna b�rsil vastuv�tud Eesti �hiskonna�petuse meistriv�istluste parimatele.\nRiigikogu vastuv�tu korraldasid Riigikogu majanduskomisjoni esimees Kaja Kallas (Reformierakond), Riigikogu liikmed Rainer Vakra (s�ltumatu), Arto Aas (Reformierakond), Remo Holsmer (Reformierakond) ja Lauri Luik (Reformierakond).\nOMX Tallinn (Tallinna b�rs) uus juht Rauno Klettenberg v�ttis seej�rel samuti parimad vastu ja andis �le medalid.\nEesti �hiskonna�petuse 1013. aasta meistriks tuli Maria Tammiste Kilingi-N�nne G�mnaasiumi 12R klassist, j�ttes v�ga pingelises heitluses teisele kohale 100% vikrotiinik�simustele �igesti vastanud Sten Mirski �lenurme G�mnaasiumi 12 B klassist.\nP�hikooli parim oli Anne-Marie Kottise J�hvi Vene G�mnaasiumi 9. klassist. Kokku oli registreeritud 205 osalejat.\nV�istlus toimus juba 10., korda ja koosneb kahest osast. Esmalt tuleb 10 k�simustevooruga koguda v�imalikult rohkem punkte. Teises osas muutuvad teenitud punktid virtuaalrahaks, mille eest saab osta erinevaid kaupu, v��rtpabereid ja valuutasid ning neid kasumiga v�i kahjumiga maha m��a. V�istluse paremusj�rjestus selgubki majandusm�ngu k�igus kogutud punktide alusel.\nV�istluse on v�lja m�elnud ja kujundanud majandus- ja �hiskonna�petuse �petaja Heinar Tuulberg.\nLoe l�hemalt: Eesti �hiskonna�petuse MV\nNice One tuli V�inamere Korvpalliliiga meistriks\n29.04.2013: V�inamere Korvpalliliiga 2013. aasta meistriks tuli esmakordselt Haapsalu Nice One. Viimaste aastate stabiilselt teine meeskond suutis rohkearvulise publiku ees vahelduva eduga kulgenud finaalm�ngus Orissaare SK vastu end kokku v�tta ja v�ita 66:58 (poolaeg 29:25).\nKolmandal veerandajal suutis Orissaare isegi korraks juhtima minna, kuid pingelise m�ngu l�pus hakkas hiilgama J�rgen Proosv�li, visates olulisi korve ja andes surpers��te. Nice One resultatiivseim oligi J�rgen 20 punktiga. V�ga head m�ngu n�itas Silver Tuisk nii r�nnakul (14 punkti) kui ka kaitses (5 vaheltl�iget). Ardo J�rjer viskas samuti 14 punkti.Vennad Peep Tammistu ja Peedu Tammistu v�tsid m�lemad 9 lauapalli. Sel hooajal head m�ngu n�idanud Orissaare SK resultaiivseim m�ngija oli Andre Kuntsel 12 punktiga, lauas oli parim Aivo Laul (10 lauaga). H�rmo Lambut andis 4 s��tu ja tegi 4 vaheltl�iget.\nV�inamere Korvpalliliiga (VKL) meistermeeskonna m�ngisid Ardo J�rjer, Egon Mik, Herki Rank, J�rgen Proosv�li, J�rgen Jupits, Martti Kelindemann, Meinar M�esalu, Peedu Tammistu, Peep Tammistu, Priit Tammistu, Silver Tuisk ja Sten Priinits.\nLoe l�hemalt: laanesport.ee ja VKL uudised\nEesti �hiskonna�petuse 2013. aasta meister on Maria Tammiste\nEesti �hiskonna�petuse meistriks (http://www.tuulberg.ee/olympiaad/) tuli Kilingi-N�mme G�mnaasiumi 12. klassi �pilane Maria Tammiste. Maria n�itas oma tegevusega, kuidas viktoriiniga teenitud raha panna k�ige paremini uut raha teenima. Seejuures k�itus neiu t��pilise pensionifondina. Nimelt j�ttis Maria poole rahast valuutasse ja �lej��nud poolega hajutas oma riskid erinevate Eesti firmade vahel. See on k�ige t��pilisema Eesti pensionifondi strateegia. Ainuke vahe on selles, et sellist tootlust nagu Maria ei ole �kski Eesti pensionifond mitte kunagi saavutanud. Kui Eesti pensionifondil on headel aegadel tootlused + 15% kuni +25%, siis Maria saavutas aastatootluseks +46,5%. Nii need anded leitakse!\nH�bemedalile tuli meistriv�istluste viktoriinis ainsana 100% punkte saanud Sten Mirski �lenurme G�mnaasiumist. Steni vedas veidi alt majandusv�istlus, kus ta saavutas ainult 13,5% aastatootluse. Sellega tuli liidrile kokkuv�ttes alla j��da.\nPronksmedali ja �htlasi p�hikooli �pilaste seas meistritiili v�itis Anne-Marie Kottise J�hvi Vene G�mnaasiumist. Anne-Marie saavutas k�rge 47,2% tootluse, kuid alt vedas n�rk esinemine viktoriinil.\nJuba 10. hooaega l�biviidavad Eesti �hiskonna�petuse v�istlused olid erakordselt pingelised ja punktivahed v�ikesed. Kokku osales sel hooajal 204 v�istlejat.\nV�istlusi viib l�bi investeerimisportaal tuulberg.ee T�. Need koosnevad kahest osast. Esmalt tuleb vastata enamast Eesti poliitikute poolt koostatud k�simustele. Viktoriiniga saadud punktid muutuvad seej�rel eurodeks ja nende eest saab osta erinevaid varasid. M�ng on v�ga haarav ja arendav, kus �hiskonna- ja majandus�petust omandatakse l�bi pikaajalise protsessi ja anal��si.\nErgo Orumaa: iga �pilane kujundagu ise oma karj��r\n12.03.2013: Ergo Orumaa (18) on Haapsalu kutsehariduskeskuse 2. kursuse tislerieriala �pilane. Ta on harjutanud juba viimased kaks kuud iga p�ev �he eesm�rgi nimel � saada v�imalikult hea tulemus �le-Eestilisel kutsemeistriv�istlusel Noor Meister 2013.\nEdu tuligi teise koha n�ol, esikohast j�i v�ga napilt puudu.\nP�rast p�hikooli l�petamist tundis noormees, et idee g�mnaasiumisse astuda ei paku piisavalt elevust. Tundes juba v�iksest saadik huvi puut�� vastu ja saades julgustust p�hikooli-aegse t���petuse �petajalt �lle K�barsepalt, otsustas noormees j�tkata �pinguid just kutse�ppes. ��pitav eriala ja sellega seotud t�� on mitmek�lgne ja huvitav,� s�nab Orumaa, t�dedes: �Enne tisleri�pingute algust ei kujutanud ma ette, mida k�ike saab puidust valmis teha.� Orumaa leiab, et kui p�hikooli l�petaja ei tea veel kindlalt, mida ta tulevikus teha tahab, on kutsekool �ige valik, sest omandatud praktiline kogemus tuleb kasuks nii eraelus kui t�� leidmisel.\nOrumaa peab iga noore enda panust oluliseks oma karj��ri kujundamisel. �Kui sa osaled v�istlustel ning saad sealt head tulemused, k�id mitme ettev�tte juures praktikal, siis ma arvan, et sinu karj��riv�ljavaated on pigem head, sest iga �pilane peab ise endale nime tegema,� arutleb noormees. Kutsekoolis �ppiv tisler n�eb tulevikus end aga ise ettev�tet juhtimas: �Minu unistus on kunagi oma firma teha ja ma arvan, et kutseharidus soosib kindlasti selle t�itumist � siit saan ma praktilised oskused ja praktikatelt n�gemuse, kuidas ettev�ttes t�� toimib.�\ntuulberg.ee toob Hiina rongi Haapsallu!\nPaljudele pole mingi saladus, et tuulberg.ee T� on olnud Hiina firmade suhtes v�ga ostualdis.\nNagu ei ole ka saladuseks firma kunagise asutaja Heinar Tuulbergi hiinameelsus. Talle on toonud selline �livasakpoolsus ka rohkelt vaenlasi, sest eestlased ei ole just k�ige kollektiivsemad ja omakasup��dmatud t��bid.\nV�imalik, et kunagise asutaja meelsus on tuulberg.ee-le mingi j�lje j�tnud, kuid kindel ka pole. tuulberg.ee on selgelt parempoolse ideoloogiaga �hing ja Hiina firmadesse investeerimine pole k�ike muud kui pragmaatiline l�henemine maailma majandusele. Hetkel on Hiina osa tuulberg.ee Haapsalu World Growth Indeksis �le 50% ja tundub aina kasvavat.\nMitmed m�rgid n�itavad, et esimese rongi toob Haapsallu raudteetaastajate asemel hoopis tuulberg.ee.\nAeg n�itab, kellel on �igus!\nEesti �hiskonna�petuse meistriv�istlused j�tkuvad\nEesti �hiskonna�petuse meistriv�istlused on sel hooajal erakordselt tasav�gised.\n10. hooaega l�biviidavad v�istlused toovad pea iga p�ev esile uued liidrid ja punktivahed on v�ga v�ikesed.\nKuna v�istluse l�puni on veel 5 n�dalat, siis pole v�imatu, et mitmed seni madalamatel kohtadel asuvad v�istlejad t�usevad samuti liidrite gruppi ja tipus olijatest keegi k�mnete kohtade v�rra allapoole kukub.\n�llatuste p�hjuseks on k�imasolev majandustehingute etapp, milles on riske ja v�ite igal sammul.\nIgal juhul on tegemist noori inimesi v�ga hariva ettev�tmisega, kuna tegemsit on protsessi�ppe p�him�tetel toimuva �hiskonna- ja majandus�ppega.\nKodanikud toetavad Haapsalu linna �hinemist Ridala vallaga\nHiljuti tegi Ridala Vallavolikogu Haapsalu Linnavolikogule ettepaneku kiirelt alustada �hinemisl�bir��kimisi.\n�hinemise pooldajad toovad esile valitsemiskulude v�henemise. Samuti r�hutatakse, et Haapsalu linn ja Ridala vald on juba praegu orgaaniliselt �hte kasvanud. Lisaks aitab Haapsalu linna areng juba ammu Ridala valla elanike igap�evaelu korraldamisele palju rohkem kaasa kui Ridala valla enda areng.\n�hinemise vastased arvavad, et �hinemise tulemusena valitsemiskulud eriti ei v�hene. Lisaks kardetakse, et Haapsalu linna suur laenukoormus kandub �hinemise j�rel ka Ridala valla elanikele. Lisaks k�igele arvatakse, et tegemist on m�nede poliitikute valimiseelse t�helepanuvajaduse rahuldamisega ja ei millegi enamaga.\ntuulberg.ee poolt l�biviidud k�sitlus n�itab elanike toetust Haapsalu linna ja Ridala valla �hinemisplaanidele. Poolt oli 59% ja vastu 41% h��letanutest. Kokku anti 179 h��lt.\nSeega v�ib oletada, et Ridala vallavolikogu tegi kinniste uste taga imeliku ja valijate huve mittearvestava otsuse.\n�ldsus toetas Andres Lipstokile Haapsalu aukodaniku tiitli andmist!\nReedel otsustas Haapsalu Linnavolikogu anda Eesti Panga eelmisele presidendile ja endisele rahandus- ning majandusministrile Andres Lipstokile Haapsalu linna aukodaniku tiitli.\nAndres Lipstok on s�ndinud Haapsalus ja l�petanud Haapsalu I Keskkooli ning seej�rel Tartu �likooli rahanduse ja krediidi erialal.\nAndres Lipstok on olnud ka endine L��ne maavanem, 10 aastat Riigikogu liige ja 12 aastat Haapsalu Linnavolikogu liige, sellest 5 aastat volikogu esimees.\nViimastel n�dalatel on saanud teatavaks auditi tulemus, mille alusel on tekkinud kahtlusi, et Andres Lipstok on olnud teadlik Eesti Panga poolt v�ltsitud dokumendist, mille alusel esitati n�udeid Venemaa VEB Pangale �le 32 400 000 USD ulatuses. Raha edasine saatus on seni teadmata.\nSeet�ttu korraldas tuulberg.ee 2 p�eva jooksul k�sitluse, milles sooviti teada inimeste arvamust selle kohta, kas anda Andres Lipstokile aukodaniku tiitel v�i mitte.\nVastajaid oli 250. 62% vastanutest �tles "jah", 38 % "ei". Seega tegi linnavolikogu rahva soovile vastava otsuse.\nAndres Lipstokile palju �nne!\nMT� tuulberg.eu Liiga soovib head uut aastat!\n2012. aasta oli mitttulundus�hingu tuulberg.eu Liiga jaoks oluliste uuenduste aasta.\nEesti �hiskonna�petuse meistriv�istluste l�biviimisele haarati mitmeid Eesti poliitikuid ja t�iesti uue kuue sai ka meistriv�istluste majandusm�ng.\nOluliseks h�ppeks edasi on ka L��ne Korvpalliliiga �lekasvamine V�inamere Korvpalliliigaks. Samuti oli r��mustav rannavollesarjast Haapsalu Beach rekordiline osav�tt.\nSuurimaks muutuseks on Tuulberg.eu Liiga p�hilise finantstoetaja tuulberg.ee Indeksi edasiarendamine tuulberg.ee Haapsalu World Growth Index-ks. Indeks (l�hendatult HWG Index) peegeldab oma nimetusega h�mmastavalt t�pselt kahte p�him�tet: Haapsalu patriotismi ja maailma kasvuaktsiatesse aktiivset investeerimist.\ntuulberg.ee T� on edukalt k�ivitanud majandus�ppe toetamiseks HWG Index Fondi ja juba on tehtud ka esimesi reaalseid samme ettev�tlus- ja majandus�ppe arendamiseks.\nTuulberg.eu Liiga soovib oma enam kui kolmesaja viiek�mnele aktiivsele liikmele edukat koost��d ka uuel aastal!\ntuulberg.eu Liiga arvas liiga klubist v�lja 164 liiget\ntuulberg.ee T� ja MT� tuulberg.eu Liiga �hisn�ukogu on saanud uue koosseisu. N�ukogu liikmed on Aado M�gisoo (aseesimees), Bertel Schwindt, Kevin-Gregor Hiiem�e, Kristjan Reisp�rk, Madis P�rk, Mihkel Merek�la, Roger Tibar, Silver Tuisk (esimees), Timo Aavik (aseesimees) ja tuulberg.eu Liiga klubi.\nOotamatult on teatavaks saanud 164 senise liikme lahkumine tuulberg.eu Liiga klubist. Klubi liikmete arv on v�henenud sellega 457-lt 293-le.\nLiiga n�ukogu palub kontrollida V�inamere Korvpalliliiga liikmetel oma osalust klubis. Juhendi j�rgi ei saa korvpalliliigas osaleda isikud, kes pole klubi liikmed.\nEesti �hiskonna�petuse meistriv�istlustel algab majandusm�ng\nEesti 10. �hiskonna�petuse meistriv�istlused on j�udmas teise poolde.\nKuni 29. novembrini saab vastata k�mnele �hiskonnaelu puudutavale k�simustevoorule. Enamike k�simuste koostajad on Eesti poliitikud.\nVastustega on v�imalik teenida kuni 10 punkti. 1. detsembriks muutuvad need punktid virtuaalrahaks, millega on v�imalik teha majandustehinguid ja mis oleks katteks laenuv�tmisel.\nMajandustehingute l�ppedes saavutatud punktisumma muutub automaatselt rahaliseks auhinnaks. See on v�imalik t�nu tuulberg.ee Indxi toetusele.\nMesitriv�istlusi autasustavad ka Riigikogu ja Tallinna b�rs (OMX Tallinn).\nEi ole mingitki kahtlust, et tegemist on p�neva ja kasuliku ettev�tmisega. Sellisest �ritusest osav�tt arendab nii v�istlejaid, juhendajaid kui ka korraldajaid.\nLKL - L��ne Korvpalliliiga saab senisest rohkem toetusi\nLKL - L��ne Korvpalliliiga uue hooaja eel v�ib juba heameelt tunda liiga finantseisu edasise paranemise �le.\nEsmalt on 50% v�rra suurendanud toetust Eesti Vabariik, mille �le saab suurimat heameelt tunda. Lisaks sellele on m�rkimisv��rse toetuse eraldanud Haapsalu Linnavalitsus. Lisaks saab liiga korralike projektide kirjutamise korral m�ningast toetust ka fondidest.\nSuurimaks positiivseks �llatuseks on investeerimisportaali tuulberg.ee HWG Indeksi garantii liiga k�igi vajalike kulutuste katmiseks selles mahus, mis j��b puudu muudest allikatest ja liiga omafinantseeringutest saavatest vahenditest. Viimatinimetatud abipaketi saamise eelduseks on meeskondade osav�tumaksude �raj�tmine. Ainuke omafinatseeringu osa, mida Liiga v�ib nende n�uetej�rgi korjata on tuulberg.eu Liiga klubi liikmemaks �ldistel alustel teiste �ritustega.\nAinukeseks hapuks viinamarjaks rosinate seas on tuulberg.ee n�ue, et Liigas peab olema v�hemalt 18 toetatavat ja korrektselt registreerunud meeskonda. Seni on selles osas veel v�ike puuduj��k, mida liiga liidrid loodavad l�hiajal korvata.\nLisaks on v�lja t��tatud uus ja originaalne v�istluss�steem, mis koosneb p�hiturniiridest ja nendele j�rgnevatest play-off m�ngudest.\nIgal juhul tundub, et ees seisab huvitav hooaeg!\nHaapsalu Street meister on taas Vanakas\nKorvpalliv�istluse Haapsalu Street meister on viiendat korda j�rjest L��ne Korvpalliliiga (LKL) valitsev meister Haapsalu Vanakas.\nSelle aasta turniir kujunes Vanakale kergeks jalutusk�iguks k�igi vastaste vastu. Tundub, et meeskond muutub iga p�evaga aina paremaks. Finaalis alistati 2x8 minutit kestvas m�ngus LKLi eksmeister aastast 2011 hiidlaste KK Askus 16:11. Kolmandaks j�i Haapsalu meeskond Nice One. Kokku osales seitse meeskonda.\n1995. aastal ja hiljem s�ndinud noormeeste meeskondi oli seekrod ainult kaks. Haapsalu Street noortemeistriks tuli SK Haapsalu (koosseisus Bertel Schwindt, Karl-Markus M�esalu, Kauri Veskioja, Kert Aavere, Martin Tamm, Robi-Rasmus Raudsepp).\nKorvpallurid valmistuvad pooleteistkuu p�rast algavaks LKL - L��ne Korvpalliliiga hooajaks. Registreerida saab liiga kodulehe kaudu aadressil: tuulberg.ee/lkl/\n(Fotol Haapsalu Street v�itja Haapsalu Vanakas. Vasakult tagareas: Raiko Orumaa, Virko Nilender, Ragnar Koppel, Reno Orumaa, Esireas: Dmitri Tserepanov, Timo Aavik.)\nRannavollesari Haapsalu Beach l�petas hooaja\nRannavollesari Haapsalu Beach 2012 l�ppes k�ige �nnelikumalt aastaid k�rgeid kohti saavutanud paarile Martin Loorits � Margus Krips, kes kogusid 76 kohapunkti. Neile j�rgnesid sel hooajal kiire t�helennu teinud Janno Tamsalu � Mihkel Luidalepp (69 punkti). Kolmandale kohale j�eti viimasel etapil eba�nnestunud m�ngu teinud Tarmo Aasa � Risto Aasa (68 punkti).\nNaistest tulid v�itjaks K�tlin K�lle � Triin Loorits 80 kohapunktiga. J�rgnesid Aive Aljaste � Kaire Kuura (72 punkti) ja Ly M�rss � Maret Valk (66 punkti).\nSegapaaride parim oli P�rnu paar Kristiina T�kke � Karel Pais 42 kohapunktiga. J�rgnesid isa ja t�tar Martin Loorits � Triin Loorits (34 punkti) ja Henry Erik � Kaidi Talts (30 punkti).\n(Allikas: L��ne Elu)\n(Foto: Roger Tibar, tuulberg.ee)\nAlgab Valge Daami aeg! Etendused Haapsalu piiskopilinnuses 3.-5. augustil kell 22.30\nT�navusel Valgel Daamil on kaks lavastajat: lava taga Erki Aule ja p��nel Tarvo Krall.\nValge Daami 12. versiooni pealkiri �M�ngime Valget Daami� annab teatrik�lalisele vihje, et sel n�dalavahetusel v�ib piiskopilinnuses n�ha etendust etenduses.\nPeale Kralli ja Ago�Endrik Kerge on k�ik n�itlejad kohalikud harrastajad, proovid toimusid �htuti.\nPeaosat�itjad Teele Jurtom ja Anti Rannus jahutasid end juulikuumuses lavakorda oodates suurest plastpudelist k�lma kasemahla juues.\nJurtomi hinnangul on t�navune kummitusneiu varasematest enesekindlam ja natuke �lbe. Jurtomi m�ngitavasse Maretisse armunud Jakobit kehastav Rannus aga iseloomustas oma tegelaskuju kui siirast armunud poisikest.\n(Foto: Arvo Tarmula, L��ne Elu)\nHelen Arovi n�itus loomekeskuses\nHaapsalust p�rit kunstitudeng Helen Arov k�is Tartu ja Haapsalu kortermajades ukselt uksele ja k�sis elanikelt luba neid ja nende koridore j��dvustada. Tulemust n�eb eile Haapsalu loomekeskuses avatud n�itusel �Ukselt uksele�.\n�See oli t�� uurimaks inimest �mbritsevat ruumi ja seda, kuidas kortermaja endasset�mbunud keskkonnas spontaanse ideega kaasa tullakse,� lisas ta. Maalid valmisid m�rtsist juunini.\nHelen Arov l�petas t�navu Tartu �likooli maalikunsti eriala bakalaureuse�ppe ja projekt �Ukselt uksele� on tema l�put��.\nHaapsalu loomekeskuse Jaani galerii asub aadressil Jaani 2, sissep��s apteegi poolt 2. korrusel. N�itus on �leval 1. augustini.\n��ppisin Haapsalu kunstikoolis suurep�raste �petajate k�e all. Nende eeskuju on innustanud mind tulevikus kunstipedagoogikaga tegelema,� �tles ta.\nN�ituse avamisel lubas Arov k�lastajatele, et j��b Haapsalule truuks. (Allikas: L��ne Elu)\n(Foto: Triin Tarv, L��ne Elu)\nAmeerika autod ja nende f�nnid l�id Haapsalus nurru!\nAmerican Beauty Car Show on Baltimaade suurim ameerika autode �ritus, mis toimus juba 12. korda taas Haapsalus. Siia kogunes taas ligi 1000 autot.\n�rituse raames toimus nagu alati auton�itus, kokkutulek ja kiirendusv�istlus. Juba tosin aastat peetud Ameerika autode s�u t�itis lossipargi enam kui 50 n�ituseautoga, kohale olid s�itnud Pontiacid, Chryslerid, Cadillacid, Fordid ja Buickid nii Eestist, Soomest, L�tist kui ka Norrast.\nEsmakordselt oli lossipargis lisaks n�ituseautodele ka American Beauty autoteeninduse autod m��giks.\nEsinesid Kosmikud ja Apelsin.\nAmerican Beauty Car Show l�ppes traditsioonilise rongk�iguga l�bi linna.\n(Foto: Tiit Blaat, Eesti Ekspress)


Liigesekulumus | Haiguste ABC - kavilda.ee Salvi kuunarnuki liigeste valuga\nSaate seda osta igas kosmeetikakaupluses.. Seejärel teha koondtabel ja hakata defitsiiti kõrvaldama, kasutades esimese nädala jooksul apteegist saadavaid preparaate üheaegselt looduslike ainetega vt TTT, lk 48 ja tab. Normaliseerib amortisatsiooni. Ägeda valu leevendamiseks küünarnukis soovitatakse patsiendil juua valuvaigisteid. Külmravi aitab valu kiiresti leevendada.\nNiisiis, selgus, et ainus ravim, mis ei kõrvalda sümptomeid, kuid tõesti ravib liigesid, on Hondrexil. Kui olete huvitatud, loe kogu teave Hondrexili kohta ise. Siin on link artiklile. Olles enne magamaminekut töötlenud, on hommikul vähem jäikust Salvi kuunarnuki liigeste valuga turse väheneb.\nIndometatsiini regulaarne kasutamine aitab taastada liigeste liikuvust ja taastada nende normaalne funktsioon. Rakenda see salv kuni 3 korda päevas, hõõrudes seda väikese koguse ja mitte üle annuse. Üks protseduur on piisav sentimeetrit, noorte jaoks piisab poolest sellest annusest. Indometatsiini ööpäevane annus ei tohi vastavalt täiskasvanutele ja lastele ületada 15 või 7,5 cm.\nVõimalikud allergilised reaktsioonid on ajutised ja ravimist keeldumise põhjus ei ole. Mürgistuse vältimiseks tuleb jälgida arsti poolt määratud kasutamise sagedust ja kestust. Erinevalt teistest mittesteroidsetest põletikuvastastest ravimitest annab see salv harva kohalikke reaktsioone, kõrvaldades individuaalse sallimatuse.\nRavi kestus on sama nagu eelmistel juhtudel ja on Kasutamise mitmekesisus - kuni 4 korda päevas, nõutav kogus - g annuse kohta, sõltuvalt põletikulise piirkonna piirkonnast. Mittesteroidse salvi toime põhineb prostaglandiini sünteesi pärssimisel, mis põhjustab põletikku. Kumulatiivse mõju tõttu kaitseb see liigeseid ja parandab nende mootori funktsioone.\nliigeste valu | Reumatoloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - kavilda.ee\nVaadake ka: Mesi ühiseks raviks Piroksikaami geel Sellel on valuvaigistav, palavikuvastane ja ödeemivastane toime. Geeliga masseerimine korda päevas aitab vabaneda liigese hommikust jäikusest ja vähendab valu.\nRavi kestus on suhteliselt lühike ja ei ületa 2 nädalat. Geelikolonni suurus mm hõõrutakse kergelt nahka, jälgides töötlemisintervalli 4 tundi.\nKõrvaltoimed võivad olla kohalikud reaktsioonid - punetus Salvi kuunarnuki liigeste valuga sügelus, samuti desquamatsioon ja valgustundlikkus. Meie lugejad kirjutavad Lyudmila Petrovna, ma tahan teile ja teie saidile avaldada heameelt. Lõpuks sain ma vabaneda liigesevalu. Ma juhin aktiivset elustiili, elan ja nautin iga hetke! Alates aastastest hakkasid liigeste, põlvede, sõrmede ja eriti seljaga haiget tegema. Kui ma pöördusin ni, ei suutnud ma praktiliselt kõndida ja need kohutavad valud, sa lihtsalt ei suuda ette kujutada, kuidas mind piinati, kõik oli väga halb.\nKõik muutus, kui mu tütar andis mulle artikli Internetis. Pole aimugi, kui palju ma teda tänan. See artikkel tõi sõna otseses mõttes voodist välja. Ära usu seda, aga vaid 2 nädala pärast paranesin täielikult Salvi kuunarnuki liigeste valuga valulikku selja ja liigesed. Viimastel aastatel on hakanud palju liikuma, kevadel ja suvel Salvi kuunarnuki liigeste valuga lähen iga päev riiki, kasvatan tomateid ja neid turustatakse.\nTädi ei tea, kuidas ma saan seda teha, kui kogu mu jõud ja energia on pärit, nad ei usu, et olen aastane.\nKes tahab elada pikka ja jõulist elu ilma valu ja liigesteta, võtta 5 minutit ja lugege see artikkel. Süsteemsete kõrvaltoimete ilmnemisel, mis esinevad üksikutel juhtudel, lõpetatakse ravi Piroxicamiga ja ravim asendatakse.\nPõlve epikondüliit Degeneratiivse iseloomuga liigese liigese põletik võib esineda mitte ainult küünarnukis, vaid ka põlveliiges. Haigus mõjutab peamiselt sportlasi, sagedamini kui mehi, kuid esineb ka inimestel, kelle põhitegevus on seotud põlvede suurema koormusega. Põlvevalu on põhjus arsti külastamiseks Haiguse akuutset perioodi iseloomustab tugev ja pikaajaline valu, mis mõjutab lähedalasuvaid lihaskoe.\nValu tekib ja areneb põlveliigese aktiivsete liikumiste ajal. Piisava ravi puudumisel muutub epikondüliit krooniliseks, kus liigesevalu tekitab end regulaarselt. Diagnoos viiakse läbi magnetresonantstomograafia ja röntgeniga, ravi teostab ortopeediline kirurg, kirurg või traumatoloog.\nKompleksravis kasutatakse samu salve nagu küünarliigese epikondüüliidi korral. Hea mõju annab ka Bystrummgel, Emulgel, Finalgon. Retseptiravimeid saab kasutada liigeste kõhre kudede taastamiseks. Kohalik ärritav salv Kapsikam, Apizartron neutraliseerib põletikku ja leevendab valu, leevendades kahjustatud piirkonnast lihaseid ja lümfisäästu.\nRahva meetodid epicondylitis'e vastases võitluses Oluline on meeles pidada, et vaja on alustada ravi kodus õiguskaitsevahenditega alles pärast arsti heakskiitu, kuna on vaja kindlaks määrata täpne diagnoos ja võtta arvesse patsiendi seisundi kõiki omadusi.\nMilliseid koostisosi võib vaja minna? Reeglina on need saadavalolevad toidud või maitsetaimed, savi baasil valmistatud Kuidas eemaldada valu salvi liigestes on üsna tõhusad ka liigeste kahjustuste korral.\nSamuti saate lugeda: Anesteetiline ühgeel Comfrey-põhisel salvil on põletikuvastane toime ja stimuleerib kahjustatud kudede taastumist. Selle herbiga on palju retsepte, kõige tõhusam on see: iga taime osa segatakse meega ja päevalilleõliga võrdsetes Hommikul valutab polve, eelnevalt hõõrutakse juurte ja kooritud lehed mördis.\nSeejärel lisage järk-järgult mesi ja või.\nSaadud segu kantakse kangale või sidemele ja kantakse valulikku kohale, mis katab pealmise sooja salli ja jätab kompressi üleöö. Savi on soojendav, seega saab seda kasutada alles pärast peamist ravi ja valulike sümptomite eemaldamist. Väljaspool haiguse ägeda faasi kantakse veega lahjendatud savi küünarnuki või põlve oklusioonina. Ülaltoodust saad siduda sideme sooja kaelaga, et suurendada efekti. Tihendage nädala jooksul kaks korda päevas.\nRohelist teed saab kasutada külmutatud või värskelt valmistatud. See retsept aitab eriti hästi äkki tekkinud tugeva valu korral.\nParem on võtta tee tee lehtedele, ilma lisanditeta ja kontsentreeritud infusiooniks.\nSiis leotage need marli või sidemega ja asetage valusale punktile. Teine võimalus on valada tee spetsiaalseteks jäävormideks, mis pärast külmutamist kantakse liigesele. Lugejate lugusid Kuivatatud haiged liigesed kodus.\nMitu korda ma kliinikusse läksin, aga ainult kalleid tablette ja salve määrati, millest ei olnud üldse kasu. Ja nüüd olen läinud 7. Kõik tänu sellele artiklile. Igaüks, kellel on valulikud liigesed - loe kindlasti! Salv Shark kõhre kasutatakse edukalt "tennise küünarnuki" ja "hüppaja põlve" raviks, mis annab keerulise efekti epikondüliitile: Parandab liigeste liikuvust. Leevendab valu ja toidab kõhreid.\nNormaliseerib amortisatsiooni. Loomulik abinõu soodustab kudede taastumist ja paranemist.\nTööriista eeliseks on väike hulk vastunäidustusi, mis hõlmavad kalade allergiat, rasedust ja madalat vererõhku. Selleks, et tulevikus ei Salvi kuunarnuki liigeste valuga probleeme liigestega ja et vältida komplikatsioonide teket, peate järgima mõningaid lihtsa vältimise reegleid. Enne intensiivse kehalise Salvi kuunarnuki liigeste valuga algust on soovitatav teha kerge soojendus, et parandada liigeste verevarustust, võtta katkestusi koolituse või monotoonse töö käigus, kasutada spordi mängimiseks fikseerivaid sidemeid ja täielikult süüa.\nKüünarnuki epicondylitis ravi rahvahooldusvahenditega kodus Raske põletikuga haigust, mis Salvi kuunarnuki liigeste valuga küünarlihaste kinnitamise kohta küünarvarre luukudesse, nimetatakse epikondülitiks. Haigust esineb teatud inimeste rühmades nende kutsealase tegevuse tõttu. Haigus on liigitatud järgmistesse tüüpidesse: Küünarliigese välimine epikondüliit paikneb kõõluse külge kinnitatud külgepiirkonnas.\nSee moodustub sagedase kordumise tagajärjel. Sellega kaasneb võimetus midagi käes võtta. Küünarliigese epiaalne epitsondüliit. Selle põhjuseks on randme lihaste monotoonne koormus. Sageli naistel. Ilmub süstemaatiliste väiksemate vigastuste tagajärjel. Võib kaasneda osteokondroos või artroos. See on ebakorrektse töötlemisega kaasnenud nihestuste või nihestuste tagajärg.\nPatsiendid ei otsi alati meditsiinilist abi - ulnarepikondülitit on võimalik efektiivselt ravida kodus. Küünarnuki epikondüüliidi sümptomid On mitmeid spetsiifilisi märke, mille abil saab määrata haiguse esinemise: Lokaalne valu liigeses.


KES ON KES - Saarte Hääl\nErvin Raudsik, sotsiaalosakonna juhataja\ntel 45 20 457; 51 988 173\nVanust on 47 eluaastat. Sotsiaaltööd olen teinud erinevates asutustes 25 aastat. Olen töötanud varem nii laste kui ka erivajadustega klientidega. Kohalikus omavalitsuses töötan kuuendat aastat. Seni üks põnevamaid töökogemusi on olnud kriisitöö, mis andis väga tugeva praktilise kogemuse, kuidas tulla toime ka kõige raskemates ja keerulisemates olukordades.\nSotsiaalosakond on valla üks suuremaid osakondi, minu alluvuses töötab kaheksa inimest. Meil tuleb tegeleda väga erinevate tööülesannetega. Sotsiaaltöö ei tähenda ainult raskustes olevaid inimesi, vaid sotsiaaltöö kaudu tuleb kokku puutuda väga paljude probleemidega, alates inimese sünnist kuni surmani.\nMinu olulisemad tegevusvaldkonnad on sotsiaalosakonna töö juhtimine ja korraldamine; sotsiaalküsimusi puudutavate õigusaktide eelnõude koostamine ja nende esitamine vallavolikogule ja -valitsusele, valdkonna hallatavate asutuste töö koordineerimine ja juhtimine; juhtumikorraldamine ja vajalike tegevuste koordineerimine; sotsiaalteenuseid osutuvate valla allasutuste tegevuse koordineerimine, valla esindamine sotsiaaltöö küsimustes valla koostööpartneritega; oma valdkonnas läbirääkimiste ja lepingute ettevalmistamine, infovahetuse organiseerimine, suhtlemine erinevate organisatsioonide ja asutustega; ettepanekute tegemine sotsiaalvaldkonna eelarve koostamiseks ja eelarve täitmise\njälgimine; kohtudokumentide ettevalmistamine ja vajadusel kohtuistungitel osalemine; kodanike avalduste lahendamine ja neile vastamine jne.\nKõige olulisem on mitte kaotada lootust ja kui tundub, et enam kuidagi ei saa, siis alati on mingi väike niidiots, millest kinni haarata ja edasi liikuda.\nLiina Saar, keskkonna peaspetsialist\ntel 45 20 468\nMinu ülesanne on keskkonna-alaste küsimuste ja probleemide lahendamine vallas. Aitan puurkaevude ja reoveelahenduste rajamise, lammutamise ja ümberehitamisega seotud küsimustes, kontrollin elamute ja muude hoonete eelprojektide vastavust keskkonnanõuetele ning viin läbi detailplaneeringute keskkonnamõjude eelhindamisi.\nLisaks hoian silma peal Lääne-Saare valla ettevõtetele väljastatavatel keskkonnalubadel ja annan hobikaluritele välja kalapüügilubasid. Koostöös järelevalvespetsialistiga lahendan hulkuvate lemmikloomadega seotud küsimusi ja hoian silma peal Lääne-Saare valla lemmikloomaregistril.\nKorraldan valla jäätmemajandust, viies läbi korraldatud jäätmeveo hankeid, menetledes jäätmeveo vabastusi, korrigeerides jäätmevaldajate registrit ning organiseerides pakendijäätmete kogumist. Lisaks valmistan ette mitmesuguseid keskkonnaga haakuvaid õigusakte, alates avaliku korra ja lemmikloomade pidamise eeskirjadest, lõpetades jäätmehoolduseeskirjaga.\nPüüan oma igapäevase tegevusega muuta maailma ikka paremaks ja tagada selle, et arvestaksime oma toimetustes ümbritseva loodusega üha rohkem.\ntel 45 20 462\nMinu peamised tööülesanded on planeeringualase töö korraldamine, sh kodanike nõustamine maaküsimustes, valla üldplaneeringu põhimõtete jälgimine, planeeringute koostamise menetlemine, planeeringute sisestamine geoinfosüsteemi Evald, planeeringute koostamise vajaduse väljaselgitamine, ehitusalaste ja maa jagamisega seotud taotluste läbivaatamine. Samuti maa sundvõõrandamise ja maa sundvalduse ning isikliku kasutusõiguse seadmiseks haldusaktide koostamine.


SAUGA RAAMATUKOGU: jaanuar 2009\nPuhkepäev koeravõitlusega ja teisi lugusid\nKui ma ühele põlislugejale soovitasin, et loe raamatut Afganistanist, mis te arvate, mida ta vastas? "Ma ei taha sõjast lugeda!"\nAga SÕDA on just see, mida selles Õnne Pärli raamatus "Armastatud Afganistan" EI OLE. Aga on kõike muud, ja palju. Oma raamatuga tahabki Õnne näidata, et on olemas ka teistsugune Afganistan, kui seda meile serveerivad igapäevased uudised. Ehe näide stereotüüpsest suhtumisest on ta enda kogemus, kui nad abikaasaga väljasõidul olles ei leidnud muud sobivat öömaja kui telk. Mille peale öelnud kõrvalolevas majutusasutuses viibinud National Geographicu ajakirjanik, et sama hästi võiks telgi ühele küljele suurelt kirjutada "tapa mind" ja teisele "vägista mind".\nÕnne Pärli Afganistan ei ole selline. On väga põnev, uudne, mitmekesine ja ilus. Just ilus, sellest annab aimu raamatu ohter pildimaterjal, Õnne enda üles võetud. Ta elas koos abikaasaga kaks aastat Afganistanis ja teenis muuhulgas leiba fotograafiaga. Hoidus kõigest sõjaväega seonduvast, suhtles ja reisis ringi kohalikega, õppis igapäevaseid asju ajama dari keeles.\nAlguses oli mul sellele teosele veidi raske pihta saada. Raamatul on küll Jean MacKenzie kirjutatud eessõna, aga ikkagi oli lugema hakates tunne, nagu visataks mind pläuhti vette. Sest Õnne viib meid kohe Afganistani, ei mingit sissejuhatust, kuidas ta sinna sattus ja miks ta seal on. Raskelt mõjusid ka paljud faktid ja joonealused märkused (nendega on esmatrükis kohati ka segadust). Aga kui algusest üle sain, hakkas meeldima ja lugesin vaat et ühe ropsuga lõpuni.\nRaamatule on veel iseloomulik, et autor hakkab peatüki alguses rääkima kindlast kohast või sündmusest, aga jutt jõuab peatüki jooksul sellest hoopis kaugemale. Väga palju saab maa kohta teada, nii mõndagi üllatavat seejuures. Et Afganistani talv on lumine ja võib olla väga külm. Et mehed näitavad avalikkuse ees üles vastastikust õrnust olemata sealjuures homoseksualistid. Et... Aga ei, rohkem ma ei räägi, muidu pole huvitav, lugege ise. Ja vaadake pilte. Kas inimkäsi on midagi kaunimat loonud kui erksinistes toonides glasuurplaatidega kaetud mošeed? Kas looduses on midagi kaunimat kui Bamiani org kevadroheluses?\nÜldine mulje on, et raamatus on Õnne üritanud Afganistani pigem objektiivselt, justkui mingilt distantsilt vaadata. Päris sellist tunnet ei ole, nagu oleks ise kohal olnud (võrreldes nt Maria Kupinskaja kirjutistega). Aga mis on kõige tähtsam - lõpuks jäi tunne, et tahaks selle maa kohta veelgi rohkem teada saada.\nÕnne Pärli Kabuli päevik\nKuula Õnnet Raadio 2 Reisipalaviku saates\nÕnne artikkel Eesti Naises "Naisena Afganistanis"\nPostitas Piia Salundi kell 12:38 6 kommentaari:\nSildid: Armastatud Afganistan, Õnne Pärl\nMe räägime selleks, et muljet avaldada?\nOlen rikkunud üht oma vana põhimõtet - vana aasta võlgu ei tohi kaasa vedada uude aastasse. Lubatud Iris Murdochi raamatu "Võrgu all" väljavõte siiski jäi ja ma pean siinkohal punastama ning lootma, et parem hilja, kui mitte kunagi. Toon katke minategelase ja raamatu ühe võtmekuju Hugo Belfounderi dialoogist.\n"Inimeste tunnete kirjeldamises on midagi kahtlast," ütles ta. "Kõik need kirjeldused on kuidagi dramaatilised."\n"Mis halba sellest siis on?" küsisin mina.\n"Ainult seda," vastas Hugo, "et kõik on juba algusest peale võlts. Kui ma hiljem ütlen, et mind "haaras eelaimus" - noh, see lihtsalt ei ole õige."\n"Mis te sellega öelda tahate?" küsisin mina.\n"Ma ei tundnud seda," vastas Hugo, "ma ei tundnud sel ajal midagi seesugust. Ma ainult pärast ütlen niimoodi."\n"Aga kui ma püüan väga täpne olla," jätkasin mina.\n"See on võimatu," ütles Hugo. "Ainus lootus on - vältida sõnu. Niipea, kui ma hakkan kirjeldama, olen ma omadega läbi. Katsuge midagi kirjeldada, meie vestlust näiteks, ja te näete, kuidas te kohe instinktiivselt..."\n'"Ilustama hakkan?" pakkusin mina.\n"Põhjus peitub sügavamal," vastas Hugo. "Keel lihtsalt ei võimalda teil seda niiviisi esitada, nagu see tegelikult oli."\n"Aga kui kirjeldada kohe samaaegselt," ei jäänud ma rahule.\n"Kas te siis ei näe," ütles Hugo, "et siin see nõks seisabki. Inimene ei saa samaaegselt niisugust kirjeldust anda, taipamata, et see on vale. Kõik, mis ta sel ajal öelda võib, on ehk see, et ta süda tuksub. Aga kui ta ütleb, et teda haaras eelaimus, siis püüab ta ainult muljet avaldada - see oleks efekti taotlemine, see oleks vale."\nMinagi olin hämmeldunud. Tundsin, et Hugo sõnades on midagi viltu, ometi ei suutnud ma näha, mis see on. Arutasime seda küsimust pisut edasi ja siis ma ütlesin talle:\n"Aga sel juhul osutub valeks kõik, mis inimene ütleb, välja arvatud niisugused laused nagu "ulata marmelaadi" või "kass on katusel"."\nHugo kaalus seda. "Ma arvan, et ongi," ütles ta siis tõsiselt.\n"Seega ei tohiks üldse rääkida," ütlesin mina.\n"Küllap ei tohikski," vastas Hugo surmtõsiselt.Siis tabasin ta pilgu, ja me naersime mis kole, meenutades, kuidas me päevade kaupa muud polnud teinudki kui rääkinud.\n"Kolossaalne!" hüüdis Hugo. "Loomulikult inimene räägib. Aga," ja ta muutus jälle tõsiseks, "ta annab liiga tihti suhtlemisvajadusele järele."\n"Mida te selle all mõtlete?"\n"Kogu aja, mil ma teiega räägin, isegi praegu, ei ütle ma täpselt seda, mida ma mõtlen, vaid seda, mis teile mõju avaldaks ja teid vastama sunniks. See on nii isegi meie vahel - kui palju enam siis seal, kus petmiseks on tugevamad ajendid. Tegelikult ollakse sellega nii harjunud, et seda peaaegu ei märgatagi. Keel pole midagi muud kui valskuse tegemise masin."\nSelline filosoofiline lõiguke Murdochilt Helga Krossi tõlkes. Minu jaoks raamatu kõige jahmatamapanevam koht. Te mõelge selle üle.\nPostitas Piia Salundi kell 11:37 Kommentaare ei ole:\nPühad heade raamatutega\nPikad pühad on õnnelikult selja taha jäetud. Olid teised üpris laisavõitu, nii raamatukogule - mis oli suletud, kui raamatukogu töötajalegi. Võtsin endale vabaduse ja pöörase koristamise-keetmise-küpsetamise asemel lugesin. Mõnuga. (No nälga muidugi keegi sellepärast ei jäänud ja tolmurullid kedagi enda alla ei matnud).\nOlin juba jupike aega enne pühi krabanud enne kogust lugemiseks Herbjorg Wassmo "Dina raamatu". Appi, kui hea! See on otsast lõpuni MINU raamat. Kohati otsisin endale muud tegevust, et see õndsus liiga kiiresti läbi ei saaks. Hullumeelne, kiiksuga, keeleliselt ülivõimas, stiihiline... Mida kõike võiks selle teose kohta öelda.\nJärg "Õnne poeg" ei ole enam nii põrutav. Võib-olla ei peakski, sest on ainult üks, ainuke "Dina raamat".\nAh jaa, Jõuluvana tõi mulle Manni raamatu!\nSee seisab praegu riiulis, et lugemismõnu hiljem veelgi suurem oleks. Teate küll, nagu lapsena oli frikadellisupiga - frikadellid tuleb kõige viimaseks jätta :D\nNii et igati kordaläinud pühad olid.\nManni enda mõtted raamatu kirjutamisest ja "Minu Alaskast" on siin.\nPostitas Piia Salundi kell 14:14 1 kommentaar:\nSildid: Maria Kupinskaja, Minu Alaska, minu-sari


Künter Rothberg ei mõista, mis Eesti koondises toimub | Õhtuleht\nKünter Rothberg ei mõista, mis Eesti koondises toimub (6)\nKAUNIS: Künter Rothberg (all) keerab Daniel Williamsi kohe selili matile. STANISLAV MOŠKOV\nVarsti pärast Aleksei Budõlini valimist Eesti judokoondise peatreeneriks tulid ilmsiks esimesed erimeelsused, kui osa sportlasi ei soovinud koondise treeningutel osaleda. Vahepealsete kuudega on olukord muutunud ainult halvemaks.\n"Minu olukord on päris keeruline. Ütlen otse: ma ei mõista, mis toimub," lausus 2006. aasta EMi pronksimees Künter Rothberg. "Minult on kõik ära võetud: laagrid, võistlused, stipendiumid. Need on kolm asja, mida vajan, ja kui pole neist ühtegi..."\nNõnda heitis jätkuv kodusõda varju ka koduse judoaasta tippsündmusele, Tallinna MK-etapile. Ei suutnud medalit võtta\nBudõlini ega endise peatreeneri Aavo Põhjala õpilased. Rothberg tegi Eesti judokatest võistluse kauneima heite, tõestades, et võib maadelda küll.\nRothberg tõi näite: Budõlin teavitas mõne nädala eest Põhjalat, et koondisega sõidavad Türgi laagrisse teiste seas Rothberg, Martin Padar, Juhan Mettis. Kuid Padar ja Rothberg jäeti lõpuks koju. Äsjasesse Sotši laagrisse kutsuti kõik EMil osalenud judokad peale Rothbergi.\n"Mul on selline tunne, et konkreetselt hoitakse omasid," teatas Rothberg. Ega saa aru, kust on must kass läbi jooksnud. "Kui Aleksei (Budõlin – V.A.) ise veel sportis, ka hiljem saime suurepäraselt läbi. Asjad muutusid tema peatreeneriks saades. Samas keegi pole mulle teatanud, et oleksin koondisest välja arvatud."\nNüüd pakkus Budõlin Rothbergile peatselt algavat laagrit Minskis, aga sellest jällegi judoka loobus, sest võistlusi pole tulemas ja ta ei näe sel mõtet. Vaja on kodus tugevdada praegust suurimat murelast, vastupidavust.\nBudõlin näeb asju teisiti. "Vaatan protsessi olümpiatsükli kaupa. Kahel eelmisel aastal väga aktiivselt võistelnud sportlased peaksid tänavu koormuse alla laskma. Künter on öelnud, et harjutab ainult oma treeneriga, koondise ühistel treeningutel ei osale. Ja see pole koondis, kui ta ütleb, mis laagris tahab käia ja ainult sinna läheb," vastas peatreener.\nRothberg alistas üleeile britt Daniel Williamsi ning kaotas seejärel tulevasele võitjale Sagi Mukile (Iisrael), ehkki suutis sooritada waza-ari’t väärt heite.\n5. koha saanud Padar tahab MMile minna\nTallinna MK-etapil sai võõrustajatest parima koha, viienda raskekaallane Martin Padar. Tema esinemisele vajutas pitseri avamatšis saadud jalavigastus.\nEnne lohutusringi kohtumist belglase Benjamin Harmegniesiga kuulutas Padar, et kui ta kahe minutiga ära ei tee, siis loobub. Teda ei tundnud äragi, ta läks vastasele üliaktiivselt peale ja võitis kindlalt. "Ma pole sellist Padarit mitu aastat näinud!" hüüatas treener Aavo Põhjala. Pronksimatšiks hollandlase Roy Meyeriga aga hoog rauges ja see lõppes vastase ilusa heitega. "Belglase vastu võtsin valuvaigisti ja tuli välja. Hollandlane oli kiirem ega lasknud samamoodi maadelda," selgitas Padar.\nPärast ebaõnnestunud EMi teatas koondise peatreener Aleksei Budõlin, et MMile kaugesse Brasiiliasse ei minda. Padar soovib seal osaleda. "Ma ei taha aastaid raisata. Peatreener on öelnud, et ta ei keela omal käel minna," selgitas 34aastane matimees.\nPadar võitis ainsana kodusel etapil kaks matši. Ühe võidu said Grigori Minaškin (100 kg), Jevgeni Salejev (81 kg), Künter Rothberg ja Kristjan Tõniste (mõl 73 kg).\ndojo 15. juuni 2013, 22:25\nendine 10. juuni 2013, 11:38


Love the World: märts 2014\nRaamatu esimene osa, Brasiilia oli väga lahe. Teine osa, samuti Brasiilia midagi erilist esimesele ei lisanud. Kolmas polnud küll selline elupõletamine kui esimesed, aga samas uue asukoha ja autori õpingute tõttu siiski hea vaheldus. Neljas osa, taas Brasiilia, oleks võinud olemata olla.\nMaya Banks - After the Storm\nKokku 31 raamatut. Evanovichi krimiparoodiad olid igati meelelahutuslik lugemine nii talveõhtutel kui ka reisil :)\nSingapuri fotod on siin :)\nSildid: Reisifoto, Singapur\nTai fotod on siin :)\nSildid: Reisifoto, Tai\nVähemalt toitumisplaan on meil paigas. Teadsime täpselt, et hommikul sööme Nokis mune ja õhtul LaCasas pizzat. Täna oli Nok avatud ja saime oma võis praetud munad ja suured kohvid kätte. Eakam meesterahvast ettekandja tõi kohvitasse lauale neist kahe käega kinni hoides, et tassid alustassi peal ei libiseks :) Lisaks rääkis noorem kokk-ettekandja, et tal oli olnud avarii ning paberite vormistamise tõttu oli restoran eile suletud.\nJagasime pisut ka ilusa halli kassiga ning läksime homseks bussipileteid ostma. Käisime ujumas. Vedelesime rannas. Lugesime. Mina kõndisin ka terve rannariba läbi ning lõuna oli käes. Läksime jälle Noki, sest see oli lähedal ja maitsev. Võtsin banaanikevadrullid jäätisega. Ning kuna ma ei liigu piisavalt, siis peale lõunat tegin veel ringi linna peal.\nKäisime Tai massaažis ning vaatasime seejärel taas oma terrassilt päikeseloojangut.\nSõime LaCasas. Pizzat. Nelja juustuga.\nKuna meie restoran mõistlikul kellaajal hommikusööki ei paku, läksime taas Noki. Seal on hea kohv, imehead munad ning plaadikoogimõõtu banaanipannkoogid.\nPoole üheksa paiku võttis auto meid peale, et paadini viia. Selgus, et paat oli meie hotellist ca 100 meetri kaugusel. Selgus ka, et veedame päeva oma geograafiliste lähinaabrite seltskonnas. Kui me autosse astusime, oli parasjagu käimas vestlus:\nJuhm venelane: Did you fly from Helsinki?\nSoomlane: No, I live in Dublin and came directly from there.\nSoomlane: Because I moved there years ago.\nVenelane: So, you flew to Helsinki and then to Bangkok?\nSoomlane. No, directly from Ireland.\nVenelane: This island?\nSoomlane: No, Ireland. I live in Dublin.\nTeine soomlane: United Kingdom\nVenelane: So, from London?\nPeale esimest peatust üritas venelane veenda meie kaptenit Malaisiasse sõitma. Lubas kõikide paadisolijate eest maksta. Ühes järgmistest peatuskohtadest arvasid kolm soomlast, et täiesti OK on keset paati suitsetama hakata, tundmata üldse huvi, kas see ka ülejäänud seltskonnale sobib.\nPeale viit ühes seltskonnas veedetud tundi küsis üks soomlane, et mis keelt me Helenaga omavahel räägime. Mõned sõnad tunduvat sarnased, aga tal on tunne, et soome keel see siiski pole.\nTegime snorgeldamis-, laguuni- ja piknikupeatusi. Sõime ananassi ja arbuusi ning jõudsime poolteist tundi ettenähtust hiljem tagasi.\nJõudsime veel natuke rannas vedeleda ning vaatasime seejärel taas päikeseloojangut.\nÕhtust sõime Blue Moonis, mille menüü mulle juba eile oli silma hakanud. Sõin friteeritud India pähkleid ning imehead kleepuvat riisi mangoga.\nHetkel vaatan taevas pikutavat tumeoranži kuud.\nTõusime pool 9, et jõuaks hommikul enne laeva väljumist rahulikult süüa ning ka loodetavasti tühjemas linnas veel pisut ringi jalutada.\nSelgus, et kõik kohad, mis meile oleksid meeldinud, olid veel suletud ning leppisime lõpuks ühe kohviku breakfast-settidega. Viskasime veel linnale, kassidele ja rannale pilgu peale ning läksime hotelli. Check-outi tehes käidi ja vaadati tuba (WC? käterätid? võimalik liiv põrandal?) üle enne kui meile võtme mittekaotamise eest deponeeritud raha tagastati.\nLaevas Koh Lantale müüs üks aff meile maha 25 meetrit merest asuva bungalow. Kuna resort asus saare lõunatipus, kus olevat varasema internetiotsingu põhjal ilusaimad rannad, siis lootsime vähemalt sellest parimat. Kohalejõudes selgus, et bungalow on tolmuses ... metsas? ning ca paarisaja meetri kaugusel rannast. Ning otseloomulikult ei rääkinud keegi inglise keelt. Ettenägelikult olime ära maksnud vaid ühe öö eest, mis võimaldas meil hakata alternatiive kaaluma. Kuna rand meile iseenesest väga meeldis, siis esimese valikuna vaatasime üle ümbruskonna resortid. Ükski rannas asuv bungalow polnud vaba. Otsustasime õhtust süüa ning seejärel Klong Nin randa liikuda, mis oli meie rannaeelistus number kaks. Saime auto peale ning olime in no time kohal. Teine hotell, kust tuba küsisime, asus imeilusal rannalõigul, oli meile sobivas hinnaklassis ning erilise boonusena oli ka vaba tuba saadaval. 5 meetrit liivani, ca 15 mereni. Tegime bronni ja elu oli jälle päike ja rand.\nOstsime puuvilju ja õlut ning hakkasime tagasi liikuma. Võtsime tuk-tuki, mis aga tee peal kõige järsemast mäest koos raskete turistidega ennast üles ei vedanud. Pidime need 10 sammu ise tegema :)


Pöide kirik - Osiliana\nPiia Sandrak|\tmai 2, 2022| Pöide kirik, Saaremaa muistised\nPöide kiriku erinevad ehitusjärgud. Kuvatõmmis, dokfilm „Pöide, vaikiv tunnistaja“\nPöide kirik on üks Eesti vanimaid kivikirikuid, rajatud ilmselt 1230. aastatel. Nagu võib järeldada kahest massiivsest postiaugust, mis on tulnud välja praeguse kiriku kõrvalt kaevamistööde käigus, võis kivihoonele eelneda ka puukirik. Kivikirik rajati algselt romaani stiilis ja praegusest hoopis väiksemana. Üsna varsti peale esimese kiriku valmimist asuti seda etapiviisiliselt gooti stiilis ümber ehitama.\nKiriku külge 13. sajandi lõpus ehitatud torn kujutas endast ilmselt mõnedes dokumentides mainitud Pöide tornlinnust. Üldise arvamuse kohaselt rajas Liivimaa ordu 13. sajandi lõpupooles kiriku külge oma linnuse, mis koosnes kivitornist ja puitehitistest.\n1343. aastal vallutasid saarlased kroonikate teatel Pöide linnuse ja lammutasid selle. Arheoloogiliste uuringute andmetel pole see ilmselt tõsi – mingil kujul eksisteeris ehitis kiriku küljes edasi ning on võimalik, et kindlustis ehitati üleni kivist alles uusaja algul (Kadakas, Kreem 2019).\nPöide kirik on Saaremaa teist kirikutega võrreldes silmatorkavalt suur, mis näib olevat selges korrelatsioonis Pöide linnusega, mis on samuti üks Saaremaa suurimaid. 1230. aastatel rajati kirik ilmselt kohalike ülikute eestvõtmisel ja toel. Muuhulgas viitavad sellele kirikus säilinud struktuurid, mees ja naine, kes ilmselt kujutavad endast kirikuehituse mingit osa doneerinud kohalikku ülikupaari. Naine on kujutatud silmatorkavate ehetega, mis markeerivad tema kohalikku päritolu, ning hoiab käes joogisarve. Mees on rõivastatud euroopalikult, nagu 13. sajandi ülikult oodata võibki.\nKohalike ülikute skulptuurid Pöide kirikus.\nLOE ROHKEM PÖIDE KOHTA SIIT


Lapse arengu hindamine - Palamuse lasteaed Nukitsamees\nLapse arengu analüüsimine ja hindamine on oluline lapse eripära mõistmiseks, erivajaduste väljaselgitamiseks, positiivse enesehinnangu ja arengu toetamiseks ning õppe- ja kasvatustegevuse kavandamiseks koostöös lapsevanemaga.\nLapse arengu ja õppimise hindamine on osa igapäevasest õppe- ja kasvatusprotsessist. Lasteasutuse õpetaja jälgib kavakindlalt lapse kehalist, vaimset, sotsiaalset, emotsionaalset, sealhulgas esteetilist ning kõlbelist arengut.\nKehalise arengu hindamisel vaadeldakse eelkõige lapse üld- ja peenmotoorikat: koordinatsiooni, kõndi, rühti ja tasakaalu, painduvust, täpsust, näo- ja sõrmelihaste kontrolli oskust ning jõudu ja vastupidavust.\nSotsiaalse arengu hindamisel vaadeldakse lapse tegutsemist ja suhtlemist teiste laste ja täiskasvanutega, lapse tegevuste, eelkõige mängu arengut, iseseisvust ning toimetulekuoskusi, ka emotsioonide kontrolli ja väljendamise oskust, mis on tihedalt seotud kollektiivis kohanemisega; vaadeldakse ka lapse kõlbelist ja esteetilist arengut.\nLapse arengu hindamisel kasutatakse vaatlusmeetodit - vaadeldakse lapse päeva lasteaias tervikuna (päevakirjeldus), tegutsemist vabamängu ja õppetegeluste ajal (5 minuti vaatlused). Analüüsitakse lapse oskusi joonistuste kaudu. Võimalusel kogutakse ka foto- ja videomaterjali erinevate situatsioonide kohta. Materjal kogutakse kokku lapse individuaalsesse arengumappi, mis on abiks lapse oskuste hindamisel ja arengu analüüsimises. Vähemalt üks kord aastas pakuvad rühmaõpetajad lapsevanemale võimaluse arenguvestluse pidamiseks. Sellisel vestlusel vahetavad õpetaja ja lapsevanem informatsiooni lapse arengust ning lepivad kokku edasise koostöö eesmärkides. Õpetaja toetub arenguvestlusel konkreetse lapse kohta tehtud kirjalikele märkmetele. Tunnustatakse toimetulekut, arenemist (edasiminekut), positiivseid hoiakuid ja huvi. Lapse arengut kirjeldatakse lapsest endast lähtuvalt, väärtustades saavutatut. Vestlus fikseeritakse lasteasutuses kokkulepitud dokumendivormi alusel.\nArengukirjelduste koostamisel, sõnalise hinnangu andmisel (arenguvestlusel) on orientiiriks lapse arengu eeldatavad tulemused, mis on toodud vanuseti välja toodud. Need esitatakse kehalise, vaimse ja sotsiaalse arengu näitajatena. Lapse arengu eeldatavaid tulemused on teatud üldtunnustatud tähised, mis aitavad kavandada lapse arenguks vajalikke tegevusi. Lapse arengu eeldatavad tulemused märgitakse tabelisse kaks korda õppeaasta jooksul. Antud tabeli põhjal on hea jälgida iga lapse arengut sügisest kevadeni. Tabeli andmetele toetudes saab õpetaja anda ülevaate igale lapsevanemale tema lapse arengust.\nKoolieelikutele koostavad rühmaõpetajad kevadel KOOLIKAARDI, milles on välja toodud lapse oskused, huvid ja soovitused edaspidiseks lapse arengu toetamiseks. Koolikaardi edastab lapsevanem lapse kooli astumisel koolile.


Müüa maja, Sompa, Jõhvi vald, Ida-Virumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja - Sompa, Jõhvi vald, Ida-Virumaa\nIdülliline elamukompleks koos kõige vajalikuga\nKinnistu, puitmaja, elamispind 77 m²\nLisainfo: kaev, puurkaev, panipaik, seinakapp, elekter, mööbli võimalus, mööbel, pakettaknad, garaaž, keldrikorrus, kõrvalhoone, puusein, eterniitkatus\nElamukompleks asub Jõhvist 8km ja Kohta-Järvelt 4km kaugusel Sompa külas.\nKinnistul on piisavalt privaatsust kuid lähimad keskused on 5-10 minutilise autosõidu kaugusel.\nElamu on ühekorruseline, olemas on veeühendus ning soe vesi tuleb boilerist. Elamus on 3 tuba, vannituba ning köök. Maja on ahiküttega olemas ka kamin mis annab hubasust. Tegu on maakodu tüüpi hoonega, milles on aastaläbi sees elatud.\nKiviait / kuur\nKinnisul on suur maakividest ja blokkidest laotud ait, kus on piisavalt ruumi, et ladustada kõikvajalikud esemed.\nTegu on töökorras korraliku maasaunaga, kus vesi tuleb endal tuua ning ei puudu ka mõnus puukeris.\nLisaks on kinnistul suitsuahi ning korralik kasvuhoone kus sellel hooajal oli korralik viinamarjasaak.\nPrivaatsust annab kinnistule kõrge kuuse ja põlispuudehekk.\nKompleks on väga korrektselt hooldatud. Aias kasvavad mitmed viljapuud ja põõsad. Olemas on kõik vajalik mida üks privaatsust kuid linnalähedust ihkav hind soovib.\nLähim lasteaed ~ 4.1 km Eralasteaed Mesimumm\n~ 4.3 km Kohtla-Järve Lasteaed Tuvike\n~ 4.5 km Kohtla-Järve Lasteaed Buratino\n~ 4.8 km Kohtla-Järve Lasteaed Pääsuke\n~ 5 km Kohtla-Järve lasteaed Väikemees\n~ 5 km Kohtla-Järve Lasteaed Kirju-Mirju\n~ 5.1 km Kohtla-Järve Lasteaed Lepatriinu\n~ 5.3 km Kohtla-Järve Lasteaed Aljonuška\n~ 5.5 km Kohtla-Järve Lasteaed Karuke\nLähim kool ~ 4.1 km Erakool Intellekt\n~ 4.4 km Kohtla-Järve Järve Gümnaasium\n~ 4.7 km Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasium\n~ 4.7 km Kohtla-Järve Täiskasvanute Gümnaasium\n~ 5 km Kohtla-Järve Kesklinna Põhikool\n~ 5.1 km Kohtla-Järve Slaavi Põhikool\n~ 5.1 km Kohtla-Järve Gümnaasium\n22 900 € 0 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maja - Sompa, Jõhvi vald, Ida-Virumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3163151 Kommentaar:


Gerli pesa: Uued filmid märtsis\nUued filmid märtsis\n9.märtsil käisin Coca-Cola Plaza kinos vaatamas filmi "Dallas Buyers Club (Elujanu)." Kui see film alguses kinno tuli, mõtlesin kohe, et see oleks üks nendest, mida äkki tahaks näha. Kohest elevust ei tekkinud, aga miski huvi säilis. Pärast Oscari galat, kus see film võitis 3 Oscarit, kaasa arvatud parima meesnäitleja oma ja minu lemmik Leonardo Di Caprio jäi ilma, otsustasin, et ma pean selle lihtsalt ära nägema, et näha, miks Leonardo ilma jäi. Puhtalt selle pärast läksingi.\nFilm põhineb tõsielul ning jutustab loo Ron Woodroofist. Texasest pärit Ron on elektrik ja rodeokauboi, kes elab metsikut elu, mis pööratakse 1985. aastal pea peale kui tal diagnoositakse HIV ja arstid annavad talle 30 päeva eluaega. Kuid mees ei mõtlegi surmaotsusega leppida. Saades teada, et USAs ravi AIDSile on alles eksperimentaalfaasis, hakkab ta otsima teisi väljundeid ja jõuab otsapidi Mehhikosse, kus teda aitab arst, kellel küll enam litsentsi ei ole, aga kes paistab asjast teadvat rohkem kui USA arstid. Ta leiab alternatiivravimeid ja hakkab neid USAsse smuugeldama.\nKuna heterost Ron ei ole geikogukonnaga (kelle seas AIDS on väga levinud) seotud, saab tema ootamatuks liitlaseks AIDS-i põdev transseksuaal Rayon. Ühises hädas ühendavad nad jõud ning asutavad "ostuühistu", mis hakkab vahendama HIV-positiivsetele ravimeid, mida kodumaal müüa ei lubata. Uuendusliku põrandaaluse ettevõtmise klientide ring aina kasvab ning Roni elu jätkub diagnoosile järgnevate aastate jooksul jätkub rinnal nagu ei iial varem.\nFilmi mõte oli hea ning veidi sai ka nalja, kuigi ma pean tunnistama, et see ei kuulu minu lemmikfilmide hulka. Võib-olla oli asi minu skeptilisuses, sest ma lihtsalt ei suutnud uskuda, miks Leonardolt Oscar ära võeti, aga ma päris mitu korda filmi ajal mõtlesin, et kaua veel.. Mõnes mõttes see isegi meenutas mulle "We're the Millers," filmi, ka Mehhiko-USA piir, millegi üle smuugeldamine, mingid jamad. Olgu, näitlejatöö oli hea, eriti Jared Leto poolt, aga no ei olnud selline film, mida ma tahaks veel paar korda vaadata.\nOscari galal võideti siis Matthew McConaughey poolt parim meesosa, lisaks parim meeskõrvalosa Oscar Jared Letole ning parima grimmi auhind võeti samuti. Samuti võitis film 2 Kuldgloobust, parim meespeaosa draama žanris ja parim meeskõrvalosa.\nOsatäitjad: Matthew McConaughey, Jennifer Garner, Jared Leto, Dallas Roberts\nKa teine märtsikuu film oli Coca-cola Plazas. 30.märtsil käisin vaatamas filmi "Non-stop (Otselend)." Esimese asjana ütleksin kohe ära, et viimasel ajal on kaks uut filmi, mõlemal filmil nimeks Non-stop, üks on halb, teine on hea.\nSee film vastupidiselt eelmisele kuulus mu must-see listi kohe nagu ma selle trailerit nägin. Võtsin tükk aega hoogu, aga ei saanud kedagi endaga kaasa, kuna see sisututvustuse poolt tõesti tundus mingi ulme ulme ulme ja nii see muudkui lükkus ja lükkus edasi. Viimase lükke andis perekond, kelle juures töötasin, kes seda vaatamas käis ja naine ütles, et ta pole kunagi actionfilmide fänn olnud, aga see oli nii hea.\nVeidi filmist. Bill Marks on suure kogemuspagasiga, ent tülpinud korrakaitsetöötaja. Minnes järjekordsele reisile, kus ta peab pardal nii-öelda ohutust tagama, ei oska ta aimatagi, et teda ootab ees lennureis, mis on kõike muud kui rutiinselt igav. Lennul New Yorgist Londonisse hakkab Marks saama salapäraseid sõnumeid võrgus, mida peaks kasutama vaid valitsus ja pardasaatjad, kus tundmatu saatja nõuab salajasele kontole 150 miljoni ülekandmist. Selle mitte juhtumisel lubab ta, et iga 20 minuti tagant sureb üks pardalviibija. Järgneb pinev kassi-hiire mäng 12 000 meetri kõrgusel, mille käigus pole ohus ainuüksi Marks, vaid 200 pardal olevat reisijat.\nLõpp oli vägagi ootamatu, ikka selliste filmide puhul mõtled kaasa, kes siis süüdi võiks olla ja ma kahtlustasin lausa kolme inimest, aga ükski polnud õige. Seda põnevam see minu jaoks oli. Lisaks mulle meeldis, et põnevus säilis viimase minutini, see oli tõesti hästi tehtud. Samuti tõdesime koos sugulasega, kellega vaatamas käisime, et poleks uskunudki, et filmis näidatakse nii-öelda murekohti lennukis, kuidas üht või teist teha saab. See film sai minult küll 10/10, ei ole midagi ette heita.\nOsatäitjad: Liam Neeson, Julianne Moore, Anson Mount\nPostitaja: Gerli Pommer kell 04:35


Vanade majade omanikele tuleb koolitus maja hooldusringist - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Vanade majade omanikele tuleb koolitus maja hooldusringist\n20. november 2019 09:32\nPiirsalu seltsimaja. Foto: arhiiv\nEt vana maja kaua korras püsiks, tuleb teda hooldada. Foto arhiiv\nLaupäeval räägib sisesoojustuse ja energiatõhususe spetsialist Üllar Alev Haapsalus vanade majade omanikele, restauraatoritele ja huvilistele hoonte iga-aastasest hooldusringist.\nÜllar Alev on Saaremaa muinsuskaitsenõunik ja ühtlasi insener, kes on tegelenud palju justa vanade majade, nende soojustamise ja energiatõhsusega. Läänemaa muinsuskaitsenõuniku Kalli Petsi sõnul pole Alev, pelgalt teoreetik, vaid väga suurte praktiliste kogemustega. „Ta on väga pädev ja tema selgitused on hästi argumenteeritud ja põhjendatud,” kiitis Pets koolitajat.\nKoolitusel räägitakse hoonete iga-aastasest hooldusringist. „Ehk siis sellest, et lihtsam ona maja hooldada ja panna õigel ajal tähele asju, mis hiljem võivad hakata suuremaid muresid tekitama,” selgitas Pets.\nTeemadena tulevad kõne alla milliseid hooldustöid vana hoone puhul on vaja teha ning mis aastajal ja kui tihti neid peaks tegema. Samuti antakse nõu, millal tuleb nõu pidamiseks pöörduda spetsialistide nagu inseneri, arhitekti või sisekujundaja poole.\nKoolituse lõpus räägib Kalli Pets ka taluarhitektuuri säilitamise ehk katuste taastamise toetusest. Pets ütles, et esimest korda jagati seda toetust mullu, kuid tänavust taotlusvooru pole veel välja kuulutatud.\nVanade majade koolitus algab laupäeval Jaani 2 hoovimajas kl 11 ja osalustasu on 5 eurot.\nEelmine artikkelÜhistujuhid plaanivad Coop panga aktsiaid osta\nJärgmine artikkelJüri Luik: riigikaitse osas pole mingit plaani B\nSaun ajas naabrid tülli\nMuinsuskaitse toetusi jagus üksikutele objektidele\nTaebla vana koolimaja sai toetust


Meened — Eesti Kunstiakadeemia\nEKA visuaalne identiteetMeened\nSiit leiad EKA meeneid endale või kingituseks ning trükiseid, mida kooli tutvustamisel kasutada. Kõiki meeneid ja trükiseid saab osta või tellida kommunikatsiooniosakonnast (D207). Tasuda saab kohapeal ainult kaardiga, postiga tellides ülekandega, osakondadel on võimalik meenete eest maksta ka sisekäibega.\nLisainfo: Solveig Jahnke, solveig.jahnke@artun.ee\nRohelised (kõrge säärega) 8€\nMustad (madala säärega) 6€\nNr 36–38, 39–41, 42–44\nEKAlaste disainitud sangaga kruus 18€, sangata 12€\n“EKA uus maja” raamat\nA4, 200 lk, est/eng versioon\nVäike A7 tänukaart meenetele sõnumi lisamiseks\nA4, olemas teaduskondade ja ainult logoga versioon\nA5, 108 lk\nTeatmik tutvustab kõiki EKA erialasid, avatud akadeemiat ja sisseastumisinfot. Värske versioon ilmus 2020 avatud uste päevaks. Valmimisel on ka ingliskeelne versioon.\nVäike ingliskeelseid õppekavasid tutvustav vihik\nA6, est/eng, 24lk Tasuta\nEKA A6 voldik (.pdf)\nPostkaart A6, est/eng Tasuta


Sotsiaalteenuse taotlemine - Kiili Vallavalitsus\nKiili valla poolt korraldatavad sotsiaalteenused: isikliku abistaja teenus, varjupaigateenus, turvakoduteenus, sotsiaaltransporditeenus, võlanõustamisteenus, vältimatu sotsiaalabi, tugiisikuteenus, koduteenus, sotsiaaleluruumi tagamine, muud vajaduspõhised sotsiaalteenused (nt logopeedi teenus, kriisiabi, toiduabi, viipekeele teenus jne).\nSotsiaalteenuseid on õigustaotleda isikul, kes rahvastikuregistri järgi elab Kiili vallas ning kelle igapäevane toimetulekuvõime on häiritud ja ta vajab toimetulemiseks kõrvalabi.\nSotsiaalteenust võib taotleda ka kõrvalabi vajava isiku pereliige, lähedane või muu isik.\nVajadusel külastab sotsiaalvaldkonna töötaja sotsiaalteenust vajavat isikut tema kodus või viibimiskohas toimetulekuvõime ning abi- või hooldusvajaduse ulatuse täiendavaks hindamiseks ning sobivaima teenuse väljaselgitamiseks. Sotsiaalvaldkonna töötaja võib olukorra hindamisele kaasata ka teisi erialaspetsialiste.\nOtsus sotsiaalteenuse andmise või andmata jätmise kohta teeb vallavalitsus 10 tööpäeva jooksul pärast nõuetekohase taotluse ja lisadokumentide vallavalitsuse dokumendiregistris registeerimisest arvates.\nKiili Valla poolt korraldatavate sotsiaalteenuste kord\nKiili valla omandis olevate sotsiaalkorterite üürile andmise ja kasutamise kord\nSotsiaalteenuste hinnad, teenuse eest võetava tasu suurus ja tingimused\nAnn Vahtramäe, ann.vahtramae@kiilivald.ee, tel 679 0265


Meigipintslitest lähemalt: milliseid kasutada näol? - DELFI Naistekas\nMeigipintslitest lähemalt: milliseid kasutada näol?\nIlublogija Anna Elisabeth teeb oma lugejatele "puust ja punaselt" selgeks, millised näomeigipintslid milliseks otstarbeks on loodud. Kui ka sind ajab lõputu pintslite valik segadusse, loe lähemalt!\nKeegi palus mul kunagi lähemalt meigipintslitest kirjutada. Ta nimelt imestas, miks peab ühel naisel küll nii palju erinevaid pintsleid olema ning tundis huvi, millist pintslit milliseks otstarbeks kasutatakse. Olen ose internetist lõputult selle kohta videosid vaadanud ja artikleid lugenud, kuid tõepoolest — inimene, kes selles maailmas jalaga sees pole, võib tõepoolest mõelda, miks neid pintsleid küll nii palju erinevaid peab olema. Teen täna pisut põhjalikuma näomeigipintslite postituse, ehk siis toon välja populaarsemad pintsiltüübid ning teen n-ö “puust ja punaselt” selgeks, milleks neid kasutatakse.\nViis piinlikku meigiapsu, mida sa teha ei taha (16) 19.06.2012\nKuus viga, mida pulmameigi tegemisel kindlasti vältida (4) 04.06.2012\nPõsepunapintsleid on tegelikult palju erinevaid, sõltuvalt sellest, millist efekti tahetakse saavutada. Enamjaolt näeb ta aga välja üpris klassikaline ja mida pehmemad harjased, seda parem. Mina kasutan põsepunapintslit ka päikesepuudri ja highlighter’i jaoks.\nSellise kujuga pintslit kasutatakse näo “kontuurimiseks” tumedama puudriga, kandes puudrit põsesarnade alla, oimukohtadele, lõuajoonele, nina külgedele jms. Osava kasutamise juures saab näoga teha imesid, eriti kui on tarvis fotodel kena välja näha. :) Loomulikult võib kontuurimistehnikat kasutada ka põsepuna ja highlighter’iga.\nÄrge unustage, et ma ei ole professionaal ning jumestamist olen õppinud vaid kogemustest ja internetist — need on minu moodused ja viisid oma pintslite kasutamiseks. Kindlasti on targemaid, kes tahaksid siia omalt poolt midagi lisada ja kõik kommentaarid on teretulnud.\nAnna Elisabethi ilublogi leiad aadressilt www.annaelisabeth.net\nFOTOD: Seitse suviselt kirevat meigitrendi


Kakumäe sadama loojate krunt Lasnamäel 100 miljoniga müügis - Ehitusuudised\nUus Maa Kinnisvara müüb ainuesinduslepingu alusel Lasnamäel Pae 2 krunti, kuhu on plaanis detailplaneeringu kehtestamisel ehitada äri- ja kaubanduskeskus mille üldpindala võib ulatuda 54 000 ruutmeetrini. Arendusprojekti hind on 100 000 miljonit krooni.\nArendusprojekt asub 14 595 ruutmeetri suurusel kinnistul ning menetletav detailplaneering näeb ette kuni 10 korrust suletud brutopinnaga 34 000 ruutmeetrit. Parkimine lahendatakse kahel korrusel maa all.\nUus Maa äripindade konsultant Keit Pihli sõnul ei ole kinnistu ruutmeetreid mõtet hinnaga siduda. „Investorit huvitab eelkõige mida ostetava kinnistuga teha saab mitte niivõrd kinnistu suurus. Nii hinnataksegi arendusprojekte pigem ehitusõiguse ehk võimaliku ehitusmahu järgi.” selgitas ta.\nPihli sõnul on tegemist projektiga, mis võiks valmida 4-5 aasta jooksul ning etapiviisiliselt.\nDetailplaneering on hetkel veel kehtestamata.\nProjekti praegune omanik on 4D Capital Managament. Ettevõtte omanikeringi moodustavad Jaan Pillesaar ja Kaitseliidu majaostuga seotud kelmuses kahtlustatud Sander Kaus ja Sven Maanurm.


Rasva kaalulangus tahendus, kaalulangus kaalust alla võtta kuu keerulisi harjutusi ioonil\nRasva kaalulangus tahendus. KAS HIGISTAMINE TäHENDAB, ET KAOTATE KAALU? - TERVIS -\nEsimene ja kõige kahjulikum toode, millest nad rasva saavad, on suhkur. Seda ei soovitata ka kõrge kolesteroolitasemega eakatele inimestele.. Selleks, et keha saaks rohkem rasva, võiks loobuda madala rasvasisaldusega toiduainetest või neist, mis üldse rasva ei sisalda. Maiustustest ei pea loobuma, kuid maiustada võiks tervislike terviktoitudega, nagu näiteks puuviljad, pähklid ja seemned. Raud hapniku küllastamiseks ja aneemia ennetamiseks rauda.\nPaljudest positiivsetest omadustest hoolimata pole selline toitumisviis siiski igaühele sobilik ning teadlik tuleb olla kaasnevatest ohtudest. LCHF low carbohydrates high fat toitumine pole ühekordne dieet, vaid toitumisharjumuste täielik muutmine. Dieet on kogunud populaarsust üle kogu maailma, kuna põhimõtted on lihtsad: piirata tuleb süsivesikute ning suurendada rasvade tarbimist.\nLCHF toitumine toetab kaalulangust Eesti Toitumisnõustajate Ühenduse liikme toitumisspetsialist Reelika Õigemeele arvates võib pidada peamiseks põhjuseks, miks LCHF dieet on nii populaarseks osutunud, madala süsivesikute ja kõrge valgu-rasva sisaldusega toitumise kiiresti ilmnevat mõju kehakaalule. Kuna süsivesikuid on menüüs vähe, peab organism energia tootmiseks hakkama kasutama iseenda rasvavarusid ning sellega kaasneb ka kehakaalu alanemine. Süsivesikute piiramine toob kaasa ketoosiseisundi, see omakorda suure rasvapõletuse ja aitab kehal mürkainetest vabaneda.\nSee omakorda Lumelaua kaalulangus kaalu langetada, kuna insuliin on hormoon, mis talletab rasva. Niimoodi toitudes väldid ka veresuhkru taseme äkilisi muudatusi, mis omakorda hoiab ära impulsiivsed söömishood ning tagab organismi ühtlase energiataseme. Süsivesikute piiramine aitab kehal soodsalt rasva põletada. Süsivesikud on esimeseks energiaallikaks, mida keha tarbib.\nKui need on kasutatud, hakkab keha rasva energiaallikana kasutama, tulemuseks soovitud Rasva kaalulangus tahendus kaalulangus tahendus.\nTarbi kasulikke rasvu Üks suuremaid tervisliku toitumise kohta laialt levinud müüte on, et rasv on kehale halb. Aastakümneid on tervisliku toitumise alane kirjandus seda arvamust süvendanud ning tekitanud olukorra, mil tervisliku toitumise fännid üritavad rasva iga Rasva kaalulangus tahendus eest vältida.\nSuur hirm rasva ees on muutnud madala rasvasisaldusega light-tooted populaarseks. Paljud aga ei tea, et sellistes toodetes on tihtipeale suurel hulgal suhkrut, mis on kehale kahjulik.\nLCHF toitumine ei tähenda, et rasvu võib süüa ükskõik millisel kujul. Tarbitav rasv peab olema naturaalne ja tervislik. Oluline on, et keha ei saaks liiga palju oomegarasvhappeid, mis soodustavad põletikke. Põletik pole iseenesest halb, kuna aitab meid kaitsta viiruste ja erinevate vigastuste eest. Kuid kui kehas on liiga suur põletik, võib see soodustada erinevaid haiguseid.\nSeepärast peab toit sisaldama tasakaalustatult nii oomega, oomega ja oomegarasvhappeid. Rasvhapete vahekord toidus peaks olema 1—2 portsjonit küllastunud rasvhappeid, 1—2 portsjonit polüküllastamata rasvhappeid oomega ja oomegarasvahappeid ning 2—3 portsjonit monoküllastumata rasvhappeid ehk oomegarasvhappeid. Oomegarasvhappeid leidub palju taimeõlides. Tähelepanelik tuleks olla fabritseeritud õlide tarbimisel ning valida nende rafineerimata versioonid. Sellised on näiteks päevalilleõli, Rasva kaalulangus tahendus, sojaõli, maapähkliõli, rapsiõli.\nRasva kaalulangus tahendus rafineerimata versiooni või asenda need kookosõli, oliiviõli, palmiõli või kalaõliga.\nSkinny Fit Kaalulanguse ulevaated on ka avokaado, kookospiim ning või. LCHF dieeti järgides on lihtne hakata liiga palju rasvast liha tarbima. Seepärast tuleks teadlikult menüü üle vaadata ning selleks, et rasvhapped toidus oleksid tasakaalus, tuleks eelistada kala ja linnuliha ning rasvase sea- ja veiseliha söömine tuleks Rasva kaalulangus tahendus tasakaalus.\nOtsus, kui palju rasvast liha tarbida, tuleks siiski igalühel endal teha. Toitumisspetsialist Reelika Õigemeele sõnul on liharasv oma olemuselt tervislik, kuid oluline on hoida tarbimine tasakaalus. Toidulaual tuleks rõhku panna rasvasele kalale nagu lõheforell, heeringas või makrell, mis sisaldavad rikkalt oomega-3 rasvhappeid ning on heaks kõhutäiteks. Need, kes kala ei armasta, võiksid tarbida kalaõli toidulisandite kujul.\nLisaks kasulikele oomega-3 rasvadele sisaldab kala ka rohkelt valku.\nSamuti on kala heaks vitamiinide allikaks ning sisaldab kehale olulisi mineraale nagu jood, seleen, fosfor, kaalium. Kala võiks tarbida neli korda nädalas, aga mitte vähem kui kaks Rasva kaalulangus tahendus nädalas.\nKui tarbida igapäevaselt näiteks ainult päevalilleseemneid ja maapähkleid, võib tekkida oomegarasvhapete üleküllus. Valik võiks olla mitmekülgne: tarbida tuleks mandleid, seesamiseemneid, Kreeka pähkleid, Rasva kaalulangus tahendus, kanepi- ja linaseemneid jne.\nKui tarbida aga vaid loomseid rasvu, võib kolesterooli tase hoopiski tõusta. Tervislikke rasvu süües pole põhjust karta, et kaal tõuseb või see Rasva kaalulangus tahendus teistmoodi meie tervisele kahju tekitaks.\nIgasugused kunstlikud koorepulbrid, mida kohvile lisada või light-jogurtid võiksid toidulaualt kaduda. Loobu pool- Rasva kaalulangus tahendus valmistoodetest Tarbida tuleks tooteid, mille rasvasisaldust pole kunstlikul moel vähendatud. Rasva saab lihtsalt lisada juurde toitude maitsestamisel.\nToidu valmistamisel võiks kasutada isetehtud kastmeid näiteks oliiviõli baasil valmistatuid ning vältida poest ostetud valmiskraami. Kui valmiskastmeid pole Rasva kaalulangus tahendus täielikult vältida, võiks vähemalt veenduda, et süsivesikute sisaldus pole suurem kui 10g grammi kohta ning ideaalis mitte suurem kui 5g grammi kohta.\nLCHF toitumine piirab süsivesikute ja suhkrute tarbimist ning seepärast tuleks loobuda igasugustest hommikusöögihelvestest, teraviljadest, riisist, kartulist ja teistest tärklist sisaldavatest köögiviljadest maguskartul, pastinaak, punapeet, kaalikas, naeris, maispastatoodetest, suhkrust igal kujul ka mesileib ja sai, erinevad küpsised, koogid, maiustused. Ole ohtudest teadlik Oluline on meeles pidada, et kui järsult loobuda suhkrust ja tärklisest, võib ette tulla kõrvalnähtusid, kuna keha alles harjub uue režiimiga.\nRasva kaalulangus tahendus, peavalud, pearinglus, südame kloppimine ja ärritustunne võivad olla sel puhul tavapärased ning on märk ketoosiseisundist kehas. Soovitatav on juua piisavas koguses vedelikke 2—3 liitrit päevas ning vedelikupuuduse vältimiseks tuleks tarbida ka soolasid sisaldavat mineraalvett. Üheks on valkude liigtarbimine, kuna menüü koosneb peamiselt valku ja rasva sisaldavatest toitudest ning seda eriti juhul, kui ei osata menüüd planeerida ja makrotoitaineid tasakaalus hoida.\nSelles protsessis tekivad mõned mittefüsioloogilised, toksilised produktid, mis imenduvad läbi sooleseina kiiresti vereringesse ja muudetakse maksas kahjutuks. Eelista taimseid rasvu Teine oht on seotud rasvade ületarbimisega. Liialdama kiputakse loomsete rasvadega, mis sisaldavad küllastunud rasvhappeid. Liigne loomsete rasvade tarbimine võib kaasa tuua südame- ja veresoonkonnahäired. Rasvade liigne kogus kehas hakkab mõjutama suhkrute imendumist, nii-öelda halvates insuliini ning sellega kaasneb ikkagi veresuhkrutaseme kiire tõus.\nKiudained tagavad sooles tõrgeteta toidu liikumise ja soodustavad erinevate jääkainete kehast väljaviimist. Samuti rõhutab ta, et tasakaalustamata dieet pikema aja vältel võib põhjustada seede- ja imendumishäireid, motoorikahäireid nagu oksendamine, kõhulahtisus ja -kinnisus, kõrvetised, rõhumis- ja täistunnet, iiveldust. Külmpressitud oliiviõli küpsetamisel ja salatites aitab saada kasulikke toitaineid LCHF toitumiseks. Arvesta organismi eripäraga Nii nagu iga dieedi puhul, tuleks ka LCHF toitumise puhul menüü korralikult läbi mõelda ning siis pole vaja karta, et organism erinevate toitainete nälga jääks.\nInternetis ja raamatupoodides on ohtralt kirjandust ka LCHF toitude valmistamisest.\nLy elab Rasva kaalulangus tahendus töötab, kus parasjagu arvuti ja internetiühendus, ning eksperimenteerib aeg-ajalt erinevate toitumisviisidega, et lugejatege ikka Rasva kaalulangus tahendus nõu jagada: taimetoitlus, veganlus, LCHF, gluteenivaba toitumine jne.\nRasva kadu parast bbl


Araka väitel tappis Veike äripartneri - Äripäev\nAraka väitel tappis Veike äripartneri\nAllilmaliidriks nimetatud Imre Arakas väitis politseile, et metalliärimees Toomas Talalaeva lasi seitse aastat tagasi Vääna jahilossi juures maha tema äripartner Jaak Veike, kes ise mõrvati neli ja pool aastat hiljem, kirjutab Eesti Päevaleht.\nAastaid Hispaanias elanud Arakas rääkis eelmisel nädalal Tallinna politseis ülekuulamisel üksikasjalikult, kuidas tema tollane tuttav ja äripartner Veike Talalaeva 1993. aastal 12. novembril Harjumaal püstolilasuga pähe tappis.\n?Mõrva põhjuseks olid väidetavalt metalliäris tekkinud rahalised arusaamatused,? ütles kriminaalpolitsei komissar Artur T?ulitski. ?Veike olnud tapetule võlgu.?\nToomas Talalaeva mõrv võib Arakase räägitud versiooni tõeks osutumisel jäädagi avastamata, sest Veike lasti kolm aastat tagasi maha ja Arakase antud tunnistust kinnitada ei saa.\nPolitsei praeguse versiooni kohaselt sõitis Jaak Veike 1993. aasta 12. novembri hommikul koos paari tuttavaga Keilas elava Talalaeva koju, kus nad kutsusid mehe tolle isa nähes välja äriasju klaarima. Kolm nädalat hiljem, 5. detsembril leiti Väänast Talalaeva laip.


Uudishimu pole patt - podcast / taskuhääling\n“Uudishimu pole patt” on Eesti enim loetud ajakirja Kroonika meelelahutuslik podcast, kus ajakirjanikud annavad avameelse ülevaate meelelahutussündmustest. Koos meiega saab luusida ringi erinevate suurürituste telgitagustes ja kuluaarides. Arutleda maailmas toimuva üle nii nagu meie seda päriselt näeme ja kuuleme. Koos vaatame ajas tagasi, meenutades erksamaid lugusid läbi Kroonika ajalooliste väljaannete. Saatejuht: Ingrid Veidenberg.\nPohjanheimo ei halasta: Kaljulaid ei tunne etiketti, peaminister võiks ülikonda pressida\nKroonikud vabariigi aastapäeva vastuvõtust\nKäime Viljandis, vaatame kinos teatrit ja pidutseme Muusikaauhindade aftekal\nPodcasti “Uudishimu pole patt” viimati lisatud saated