Külmavärinaid tekitav! Anne Veski avaldas uue loo: meile kõigile sellel raskel ja keerulisel ajal – TV3\nKülmavärinaid tekitav! Anne Veski avaldas uue loo: meile kõigile sellel raskel ja keerulisel ajal\n13. mai 2022 | 11:48\nFoto: Tanel Meos/ Delfi\nAnne Veski avaldas täna oma uue loo “Kurblik maantee”. “Meie kõigile sellel raskel ja keerulisel ajal,” kirjutas Anne oma sotsiaalmeedias.\nLisaks maailmas valitsevatele hirmastele sündmustele on kurb periood saatnud ka lauljannat.Nimelt teatas Anne Veski maikuu alguses oma sotsiaalmeedia postituses, et peale rasket haigust lahkus meie hulgast tema abikaasa Benno Beltšikov.\n“Jagasime ühist eluteed kokku üle 40 aasta kestnud armastava abielu vältel. Ilma temata ei oleks mind. Jään Bennole igavesti tänulikuks kõige eest, mis meie elus oli,” kirjutas Anne Veski oma sotsiaalmeedias.\n“Päev, mil kõik on muutund, üks ainus pisar jääb tuuleklaasil. Aeg, mis meile loodud, nüüd kaotab lootust ja läbi saabki,” kõlavad Anne Veski uue laulu esimese salmi sõnad, mis justkui viitavad kurbadele elusündmustele.\nAnne Veski uut lugu saad kuulata siit:\nNäita 20 kommentaari\nKas venekeelset varianti ka saab kuulata?\nArmas laul oma kallile inimesele\nMe käime kõik oma teed ,Sinu tee on eriline.Kingi meile neid hetki sinuga,aitäh ja hoia end!\nAnne, supper laulu vorm, see võimas laul kurbusest, on järjekord ne täht, Anne laulutaevas, soovin kõike head, tuled pea püsti edasi minna.\nAitäh Anne, Aitäh Ain, Aitäh Marek!\nKeerulistel aegadel joonistades Valgusega kurbust tuleb lootust kaotamata liikuda alati kindlalt edasi otse silmapiiril paistva Päikese valguse poole…\nMa tänan vaikselt Teid.\nKogu austuse juures….\nVÄGA SÜGAV SISU,TEADES LAULJANNA;ÜLIKURBA PERIOODI;MILLES ON PALJUD OLNUD! ELAME RAHUS JA ÕNNES EDASI! VÄGA PUUDUTAV LUGU! AITÄH!\nVapistavalt kaunis ja võimas.\nJaksu ja vastupidamist.\nVapustavalt kaunis ja võimas.\nJaksu ja vastupidamist Annele.\nSügav austus et nii raskel ajal leiad endas jõudu .\nVäga armas ja õnnestunud laul !\nSüdant lõhestav laul.Anne jõudu jaksu .Kaastunne südamest.\nTäpselt õigelteel laulusõnad ja võimas esitus Teilt Anne😮\nTäpselt õigelteel lauldud laul.Südamlik kaastunne Teile Anne😰\nIgas mõttes väga hea laul,\nõiged sõnad ja mõnus viis.\nAitäh Anne !\nKallis Anne Veski, arge peatuge laulmas, seda vajame koik meie ja usun et kallis abikaasa oleks tahtud sama.\nKurb aga võimas.Ole tugev.\nPalun,et leiaksid jõudu,tean,mida tähendab abikaasa kaotada,mul senini väga raske..


IVM - Arvete saatmise teenus - Mikare NET\nTäna kõndisin Tallinnas 2x 15min mööda Tartu maanteed alla ja üles. Tuli 2 geniaalset ideed. Inimesele on mõttetegevus äärmiselt vajalik, et praeguse ülepingutusega väärikalt rinda pista.\nAlustage mõtlemisega juba täna! See aeg ei ole raisatud!\nKõndimine teeb nutikaks - Mikk Orglaan\n» Tooted » IVM - Arvete saatmise teenus\tIVM - Arvete saatmise teenus\nInvoices Via E-Mail on Mikare arvete edastamise teenus, mis on suunatud peamiselt suurematele ettevõtetele, kel on palju eraisikutest kliente ning kellele igakuiste arvete kättetoimetamise kanaliks on e-mail, millel lisaks link arvele või siis .pdf manus kohe kaasas.\nKliendi majandustarkvarast päritakse või see väljastab XML-is arvete andmed IVM-ile.\nVõi edastatakse XML ja arvete .pdf-ide veebiaadressid ehk URL-id.\nIVM edastab emailid ja paneb manusteks kaasa arve ja vajadusel turunduslikku materjali.\nIVM kogub vigased saatmised kokku ja suunab need väljatrükki Eesti Postile.\nEesti e-arvete Keskus, kes on Eesti Posti tütarfirma, kasutab arvete saatmiseks ka meie IVM teenust, näiteks Eesti Energia arvete saatmiseks. Kui palju teenus maksab?\nTeenuse alustamine ~520€ - 1500€+km\nsõltuvalt arvete blankettide arvust ja keerukusest ning XML liideste olemasolust.\nTeenuse ülalhoidmise kuutasu ~100€ - 1000€+km\nsõltuvalt arvete mahust ja .pdf genereerimise ja hoidmise vajadusest.\nArvete edastamine 0,02€ - 0,05€+km tk\nkoos .pdf genereerimise ja postitamisega.\nHinnad on "alates" toodud seetõttu, et kõik juhtumid on natuke erinevad ja sõltuvad väga konkreetsetest detailidest. Näiteks mõjutab hinda see, kui mitu emaili blanketti on vaja luua ja testida spämmikindlaks. Ja kui mitu rida on maksimaalselt ühel arve .pdf-il ja kas arve on ühel või mitmel lehel, jne. Kõik erinevad detailid kokku moodustavad teenuse käivitamise hinna.\nTeenuse ülevalhoidmise kuutasu peamine vajadus on infrastruktuuride jälgimine ja emailinduses toimuvate muudatuste pidev uuendamine tarkvarasse. Praktika näitab, et ilma sellise tugiteenuseta ja ennetava toimetuseta tekitatakse meeletu segadus ja täiendav kommunikatsioonikulu. Samuti jooksvatele uutele küsimustele vastamine ning probleemide tuvastamine, analüüsimine ja lahendamine parimal võimalikul moel.\nMeie teenuse kliendid on kahjuks konfidentsiaalsed. Saame ütelda nii, et arvete edastamisega on meie loodud tarkvarasid kasutatud alates 2009. Numbriliselt edastatud arvete mahtu, mida on õnnestunud e-mailidega saata, me ei ole lugenud. Suurusjärkudes on siiski tegemist miljonite kirjadega ja see kasvab kiirelt iga kuuga.\nNäiteks turunduslikke kirju, mille edastamise kriteeriumid on oluliselt vähemkriitilised, edastatakse meie loodud tarkvaradega igakuiselt ca 10miljonit. Tehnoloogiliselt on need 2 valdkonda justkui sarnased, ent tarkvarade ülesehituse loogika osas tänaseks märkimisväärselt erinevad. Teema pakub huvi? Saada meile päring siit


Noderīgi - Marialine\nKui lapsel on nina kinni, siis ta magab ja sööb halvimini ning on viril. Seetõttu peaksid vanemad kindlasti lapse nina sekreedist puhastama. Seda on keeruline teha, kui laps ei oska veel nuusata ja/või lima on paks. Sellisel juhul võib…\nIntervjuu IBCLC sertifikaadiga Läti imetamisnõustaja Sandra Lase’ga. Millised on enamlevinud kaebused naistel rinnaga toitmise ajal? Pärast sünnitust kaebavad naised kõige rohkem nibu valulikkust ja valu rinnaga toitmise ajal. Sageli…\nTõenäoliselt on paljud noored emad sattunud silmitsi olukorraga, kui stressi või haiguse tõttu piim ootamatult kaob või piima kogus väheneb. Mis on selle põhjus ja kuidas sellises olukorras aidata? Emmel rinnapiim kadunud! Tõenäoliselt…\nPaljudel imetavatel emadel tekib vahel kahtlus, et kas neil ikka on piisavalt rinnapiima oma lapsele. Kui need kahtlused süvenevad (nt. laps võtab kaalus vähe juurde) on esimene asi, mida paljud emad tegema hakkavad: juua või süüa…\nRasedus on mõnikord kauaoodatud, ja mõnikord vastupidi, ootamatu sündmus. Seda võib eeldada erinevate sümptomite järgi, nagu iiveldus, peapööritus, söögiisu suurenemine, kuid kõige täpsema vastus annab rasedustest.…\nVenitusarmid on tingitud defektist naha keskmises kihis – dermises ehk pärisnahas. Dr. Vita Priedite, dermatoloog Dr. Raimonds Karls, dermatoloog HealthClinic 4, Riia, Läti Esteetilise Dermatoloogia Kliinik Venitusarmid…\nKüsimustele vastab günekoloog Dr. I. Vasaraudze Milline ovulatsiooniaja määramise meetod on kodustes tingimustes kõige täpsem? Ovulatsioonitesti võib pidada kõige kaasaegsemaks ovulatsiooniaja määramise meetodiks. Test…


Nordea: laenude nõudlus on nõrk\nKatre Pilvinski • 25. mai 2010 kell 15:33\nEesti ettevõtete kuust kuusse laenukasvu langus oli aprillis väiksem kui eelmisel kuul, aastane kasv püsib aga kokku negatiivne, sõnas Nordea Marketsi peaökonomist Tõnu Palm.\n"Ettevõtetele väljastatud laenude ja liisingute kogumahu alanemine peegeldab eelkõige üldise investeerimisaktiivsuse ehk nõudluse nõrkust. Vähemal määral on ka pangad karmistanud laenuandmise tingimusi," kommenteeris Palm, miks ettevõtetele väljastatud laenude ja liisingute kogumaht viimase aasta jooksul 8,7% vähenenud.\n"Investeeringud reageerivad nii majanduslanguse kui ka tõusu perioodil kõige jõulisemalt, 2008 ja 2009 aastal oli langus vastavalt ca -12,1% ja -34,4 protsenti võrreldes käesolevaks aastaks oodatava ca -4%se investeeringute alanemisega," selgitas ta.\nPalm rääkis, et majanduskasvu taastumisel täiendatakse esimes faasis varusid ja rakendatakse rohkemal määral tootmisvõimsusi, vaid kindlustunde kasvades seatakse uusi investeermise sihte. Viimasel ajal on täheldatav teatav ettevõtete poolne huvi kasv uute projektide tõttu.\n"Eesti ettevõtete kuust kuusse laenukasvu langus oli aprillis väiksem kui eelmisel kuul, aastane kasv püsib aga kokku negatiivne. Nordea rahastab jätkuvalt tugevaid projekte, mistõttu ettevõtete laenuportfell on aprillilõpu seisuga nullilähedase aastakasvuga selgelt parem kui turg keskmiselt," rääkis panga peaökonomist.\nTema sõnul on antud majandusolukorras tavapärane, et ettevõtete hoiused kasvavad kiiremini ajal, kui laenuturg näitab endiselt langust. "Hoiuste kasv on seotud osaliselt ettevaatlikkusega ning sooviga hoida tavapärasemast kõrgemaid likviidsuspuhvreid määramatus keskkonnas. Sarnane areng on täheldatav ka euro alal."\n"Kahtlemata mõjutab edaspidi ettevõtete hoiakuid ka see kaua kestab finantskriis EL valitsuste võlakirjaturul, mis tõstab ettevõtete laenuhinda euro finantsturgudel. Tuleb loota olukorra peatset stabiliseerumist," nentis Palm.\nFirmade laenude maht kukkus 9%\nWendre: oleme laene oluliselt vähendanud\nEttevõtja: laenu võetakse ettevaatlikult\nSwedbank: ettevõtete laenud amortiseerunud


Koorti Kartul OÜ - Reis Norikasse\n13-15 august 2012 toimus traditsiooniline põllupäev Rostoki lähedal Gross Lüsewitzis, kus asub Norika peakontor.\nPäev algas ümarlauaga, kus osalesid Poola, Venemaa, Soome, Ukraina, Slovakkia, Tsehhi, Armeenia, Valgevene, Saksamaa. Eestit esindas OÜ Koorti Kartul.\nArutati eelmist seemnekartuli ja tarbekartuli hooaega. Arvati kui ühest-suust, et see tuleb ruttu unustada ja edasi minna. Peamiseks probleemiks peeti seda, et kõikidel riikidel olid saagid head ja puudust polnud kellelgil, pigem oli kõigil kartulit üle.\nTuleviku suhtes olid kõik riigid optimistlikumad eelkõige kartuli hinna suhtes ja talvist kartuli hinda prognoositi 0,20 sendi kanti. Põhjuse selleks annavad ekstreemised ilmastikuolud, haiguste intensiivne levik, kartulipinna märkimisväärne vähenemine.\nPeale pikka vestlust viidi meid ka lõpuks põllule, kus sai suhelda sordiaretajatega ja kuulata olulisi näpunäiteid nii sortide kui kasvatamise kohta. Norikas käib pidev aretustöö ja loota on jällegi uusi ja põnevaid sorte näiteks: `Merlot`, `Wega` ja `Soraya`.\nPäev lõppes õhtusöögiga, mis toimus vabas õhus ilusa järve kaldal Gross Lüsewitzis. Enne lahkumist tehti ühispilt, kus väikeriigid Armeenia ja Eesti lubati etteritta. Reis Saksamaale firmasse Norika oli väga põnev ja vajalik.\n26.11 "Põllumajanduse Äriplaan 2015" et...\n25.01 Seemnekartuli hinnakiri 2016\n17.12 SEMINAR POOLAS\n13.06 Suvi kohe käes ja Koorti põldudel...\n26.04 Varane kartul mullas\n23.04 Seemnekartul Solist on otsas!\nKoorti Kartuli uudised:\n16.04.2018 seemnekartul 2018\n02.04.2018 seemnekartul 2018\n17.12.2017 SEEMNEKARTULI HINNAKIRI 2018\nKoorti Kartul OÜ Lätkalu, Kolga-Jaani, 70315 Viljandimaa info@koortikartul.ee


Aktsiate esmaemissioonidel hoog sees\nAnalüüsikeskuse Thomson Financial andmetel on tänaseks toimunud 220 aktsia avalikku esmaemissiooni, mille kaudu emiteeriti väärtpabereid rohkem kui 41 miljardi dollari (490 mld krooni) eest. 2003. aastal kokku toimus 86 IPOt, mille koguväärtus oli 16 miljardit dollarit.\nKeskmiselt on börsile läinud ettevõtete aktsiate emissioonijärgne hind kerkinud 29 protsendi võrra, aga väga paljude aktsiate hinnad on kerkinud rohkem. Nii on Hiina meelelahutuskompanii Shanda Interactive aktsia hind tõusnud pärast mais toimunud börsileminekut üle 300 protsendi. Google?i aktsia on aga pärast augustis toimunud emissiooni kallinenud 104 protsenti. Sellega on aga aasta enimräägitud IPO alles 17. kohal, kirjutas mõjukas nädalaleht.\nFinantsuudisteagentuuri Bloomberg andmeil on riikidest, mis kevadel Euroopa Liitu astusid, 2004. aastal läinud börsile 39 ettevõtet. Kokku on Ida-Euroopa börsidel müüdud sel aastal aktsiate avalike emissioonide käigus väärtpaberid 5,9 miljardi dollari (70 miljardi krooni) eest ehk ligi kolm korda enam kui aasta eest.\nVenemaal on Bloombergi andmeil sel aastal korraldatud 276,4 miljoni dollari (3,3 mld krooni) eest aktsiate avalike esmaemissioone. Viimaste hulgas on börsile tulnud kinnisvarafirma OAO Open Investments ja poekett OAO Seventh.


Events Archive - Eesti Toitumisnõustajate Ühendus\nRahvatervise Akadeemia koolitusruumid ja nõustamisruum koolituste, töötubade ja nõustamiste läbiviimiseks\n21. okt. 2019 - 21. dets. 2020\nRahvatervise Akadeemia, Väike-Paala 1\nToitumisnõustajatel on võimalik rentida koolituste, töötubade ja nõustamiste läbiviimiseks sobilikke ruume Rahvatervise Akadeemias Väike-Paala 1, Tallinn. Lisainfo ja hinnakiri on leitav Rahvatervise Akadeemia kodulehel: http://rahvatervis.ee/koolitusruumid/\n21-päevane Viie köögivilja väljakutse Triinu Toidumaailmaga alates 4. juunist\n4. juuni - 24. juuni\nKas sa tunned vahel, et su menüüs jääb puudu tervislikkusest? Leiad, et su köögilaual võiks olla rohkem köögivilju? Tahaksid rohkem rohekraami tarbida, aga ei oska nendest midagi valmistada? Sa ei usu, et köögiviljad saaksid üldse maitsvad olla? Arvad, et köögiviljade valmistamisele kulub liiga palju aega? Kui vastasid ühelegi küsimusele ”jah”, siis see väljakutse on sinu jaoks! Viie köögivilja väljakutse on 21-päeva kestev seiklus, kus sa õpid tundma erinevaid köögivilju ning valmistama neist imepäraseid ja maitsvaid toite. Iga päev ootab sind…\nKoolitus “Selektiivne ja sensoorne söömishäire lastel” annab ülevaate söömisharjumuste kujunemisest lapseeas ja seda mõjutavatest teguritest. Osalejatele jagatakse praktilisi lähenemisvõtteid söömisharjumuste muutmiseks ja näpunäiteid, kuidas tulla toime selektiivse ja sensoorse söömishäirega, arvestades seejuures lapse koostöövalmidust ja eripärasid (nt autismispektri häire). Muuhulgas räägitakse söömisega seotud psühholoogilistest probleemidest: emotsionaalne söömine, uue toidu kartus, puhtuse jooned söömisel, toidu valimine, vedelalt toidult tahkele üleminek jm. Tutvustatakse nii teoreetilist osa kui praktilisi küsimusi nende laste aitamiseks. Õppekava koostamise alus: Toitumisnõustaja, tase 5 kutsestandard, kompetents B.2.1 ja toitumisterapeut, tase 6…


FORUM CINEMAS I August toob suvisele kinolinale kaunid kontsertfilmid – Melu | GoodNews\nAvaleht Film Forum Cinemas FORUM CINEMAS I August toob suvisele kinolinale kaunid kontsertfilmid\nKaunite helide armastajatele pakub august Forum Cinemas kinodes suuri elamusi – näha saab klassikuid nende parimas headuses.\n“JONAS KAUFMANN – MINU VIIN” viib rännakule läbi Viini muusika\n12. augustil linastuv kaunis Jonas Kaufmanni kontsertfilm “Minu Viin” on maailmakuulsa tenori sügavalt isiklik austusavaldus valsi ja opereti sünnipaigale.\nViini Kontserdimajas filmitud kontserdil esitati populaarset Viini muusikat Johann Straussi operettidest “Nahkhiir” ja “Viini veri” ning Franz Lehári operetist “Lõbus lesk”. Samuti esitati palju klassikalisi laule, mis on inspireeritud kaunist Viini linnast. Jonas Kaufmann esines koos Praha Filharmoonilise Orkestriga, mida juhtis maestro Jochen Rieder, kellega liitus ka rahvusvaheliselt tunnustatud sopran Rachel Willis-Sørensen. Piletid leiad SIIT!\n“ANDRÉ RIEU MAGICAL MAASTRICHT: TOGETHER IN MUSIC” muudab suve täiuslikuks\nÜkski suvi pole täiuslik ilma André Rieu iga-aastase vabaõhukontserdi ja tema Johann Straussi orkestrita. Muusika toob inimesed kokku, sisendab lootust ja toob rõõmu. Nüüd me vajame seda ju rohkem kui kunagi varem. Naudi suvist kontserti”ANDRÉ RIEU MAGICAL MAASTRICHT: TOGETHER IN MUSIC” 22.-23. augustil kinodes Coca-Cola Plaza, Ekraan ja Centrum.\nAndré Rieu tähistab oma maagilise kodulinna Maastrichti kontserdite sarja 15. aastapäeva. Rieu on valinud oma repertuaarist kõige võimsamad ja hinge pugevamad laulud, et meieni tuua veel üks ikooniline vabaõhukontsert. Piletid leiad SIIT!\nLegendaarne kontsertfilm: ELVIS: THAT`S THE WAY IT IS\nLegendaarne Elvis Presley naaseb kinoekraanidele erakordse kontsertfilmiga “ELVIS: THAT`S THE WAY IT IS“. Vaid ühel õhtul 3. septembril Sinu kinodes Coca-Cola Plaza ja Ekraan.\nElvis Presley saabub oma 85. sünniaastapäeva puhul ja filmi esimese, 1970. aasta linastuse 50. aastapäeva tähistamiseks taas – ja veel meisterlikumalt – kinolinale. Filmi „Elvis: That’s The Way It Is” linastumine on erakordne sündmus, millest kõik maailma fännid lihtsalt peavad osa saama.\nMängufilmipikkuses dokumentaal- ja kontsertfilmis näeb näiteks lugude „Love Me Tender“, „Blue Suede Shoes“, „Heartbreak Hotel“ ja „Suspicious Minds“ esitusi. Piletid leiad SIIT!\neelmine FORUM CINEMAS I Juuli lõpp toob kinno uusi põnevaid filmielamusi\njärgmine TAAS KINODES! Christopher Nolani 2010. aasta ulmefilm "Algus" naaseb 10. aastapäevaks taas kinodesse


§ 3 Lemmiklooma pidamine ja hoidmine\n§ 4 Lemmikloomaga avalikus kohas viibimine\n§ 5 Lemmikloomapidaja kohustused\n§ 6 Koerte vaktsineerimine ja registreerimine\n3 OMANIKUTA VÕI HULKUVAD KOERAD JA KASSID\n§ 7 Omanikuta või hulkuvad koerad ja kassid\nRT IV, 08.12.2012, 29\nVastu võetud 29.11.2012 nr 23\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 punkti 36² alusel.\n(1) Eeskiri sätestab koerte, kasside ja teiste lemmikloomade pidamise korra Rõngu valla territooriumil.\n(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle omandis või valduses on lemmikloom.\n(3) Eeskirja rakendatakse kõigi valla territooriumil asuvate või viibivate koerte, kasside ja teiste lemmikloomade suhtes.\n1) loomapidaja on isik, kellele kuulub koer, kass või muu lemmikloom;\n2) hulkuv loom on koer, kass, või muu lemmikloom, kelle omanikku ei ole võimalik tuvastada või loomapidaja juurest lahti pääsenud loom, kes viibib omaniku või looma eest vastutava isiku juuresolekuta väljaspool loomapidajale kuuluvat või tema kasutuses olevat territooriumi;\n3) põllumajandusloom (sh linnud) - põllumajandusloom on loomsete saaduste tootmise eesmärgil peetav ja aretatav loom (veis, lammas, kits, siga, küülik, nutria jt) ja lind (kana, kalkun, hani, part, faasan, jaanalind jt). Põllumajandusloomaks loetakse ka hobune;\n4) ohustamine on vara, kaaskodanike elu või tervist ohtu asetav tegevus või tegevusetus;\n5) avalik koht on territoorium, hoone või ruum, mis on antud avalikuks kasutamiseks või mis on üldkasutatav (pargid, teed, tänavad, hoovid, haljasalad, parklad, avalikud veekogud, staadionid, mänguväljakud, bussiooteplatvormid, ettevõtete piirdeaiata territooriumid vms), üldkasutatavad hooned (ametiasutused, koolid, lasteaiad, klubid, raamatukogud, spordihooned, toitlustusettevõtted, kauplused, kirikud, elamud vms);\n6) registreerija on koerte registrisse andmete sisestamiseks volitatud isik;\n7) hoiupaik on hulkuvate lemmikloomade hoidmiseks ettenähtud koht;\n8) hoiupaiga pidaja on hulkuvate loomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, hoiupaika toimetamist, hoiupaigas pidamist, uue omaniku otsimist ning loomade hukkamist korraldav kohaliku omavalitsuse volitatud isik või lepinguline partner;\n9) lemmikloom on inimese isiklikuks meelelahutuseks, seltsiks või vara valvamiseks peetav või neil eesmärgil pidamiseks mõeldud loom;\n10) volitatud isik – vallavalitsuse määratud kontaktisik.\n§ 3. Lemmiklooma pidamine ja hoidmine\n(1) Lemmiklooma on lubatud pidada hoones ja piiratud territooriumil selle omaniku loal või muu õigustatud isiku nõusolekul. Territoorium peab olema piiratud nii, et lemmikloom sealt omal tahtel välja ei pääseks. Lemmikloomapidaja on kohustatud välistama lemmiklooma ärajooksmise ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimaluse.\n(2) Koera pidamisel tarastatud või muul moel eraldatud territooriumil on lemmikloomapidaja kohustatud paigaldama temale kuuluva territooriumi sissepääsu juurde või piirdeaiale koera olemasolust teatava hoiatussildi.\n(3) Lemmiklooma pidamisel tuleb nende omanikul arvestada kaaskodanike turvalisuse ja heaoluga, loomapidamine ei tohi häirida avalikku korda ega teisi loomi. Lemmikloomapidaja vastutab looma tekitatud kahju eest, välja arvatud juhul, kui looma kasutatakse hädakaitseseisundis.\n(4) Lemmiklooma omanik kannab täit vastutust oma looma tekitatud varalise või tervisliku kahju korral, kui see tuleneb käesoleva eeskirja rikkumisest.\n(5) Lemmiklooma on keelatud hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ning vaimseid kannatusi, põhjustada lemmiklooma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu.\n(6) Korterelamus ja selle territooriumil lähtutakse lemmikloomapidamisel lisaks käesolevale eeskirjale ka avaliku korra eeskirjast, korteriühistu põhikirjast, kodukorrast, ühise tegevuse lepingust ja muudest elamu ühist haldamist käsitlevatest dokumentidest. Kui korterelamus puudub ühistu ning kaasomandit reguleeriv kodukord, on korteriomanikul soovituslik võtta lemmiklooma soetamiseks lähinaabrite nõusolekud.\n(7) Keelatud on lemmikloomade toitmine ning pidamine korterelamu üldkasutatavates ruumides või territooriumil.\n(8) Lemmiklooma omanik peab täitma põllumajandusministri määrust „Lemmikloomade pidamise nõuded“, jahiseadusest, loomakaitseseadusest ja loomatauditõrje seadusest tulenevaid kohustusi.\n§ 4. Lemmikloomaga avalikus kohas viibimine\n(1) Koera, kassi ja muud lemmiklooma tohib viia avalikku kohta jalutusrihma otsas ja vajadusel ka suukorvistatult, tagades kaaskodanike ja teiste loomade ohutuse. Jalutusrihmaga ohjamata koeraga on lubatud viibida inimasustusest eemalasuvates kohtades, kui on tagatud omaniku pidev järelevalve koera üle ning võimalus koer vajadusel koheselt jalutusrihma külge kinnitada. Avalik-õigusliku isiku omandis olevas metsas ja piiramata või tähistamata erametsas võib liikuda vaid lõastatud koertega. Lõastatud ei pea olema teenistuskoerad teenistusülesannete täitmisel ja jahikoerad jahil.\n(2) Ühistranspordis peab koeral, kassil ja teistel lemmikloomadel olema jalutusrihm ja suukorv, välja arvatud lemmikloomadel, kes on kandmisvahendis.\n(3) Koera tohib jätta suukorviga ja lahtipääsemist välistaval moel kinniseotult hoone juurde ajaks, mil loomapidaja viibib selle hoone ruumides, kui sealjuures ei ohustata avalikku korda, teisi isikuid, liiklust ja koera tervist ning loomapidaja eemalviibimine mitte kauemaks kui pool tundi.\n(4) Lemmikloomapidaja ei või loomaga viibida avalikus kohas, kuhu on paigutatud vastav keelumärk.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõigete 1, 2 ja 4 nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesandeid täitva erikoolituse saanud teenistuskoera kohta.\n§ 5. Lemmikloomapidaja kohustused\n1) tagama lemmikloomale liigikohased pidamistingimused ja piisavas koguses puhast vett ning toitu;\n2) paigaldama tarastatud territooriumi (v.a korterelamud) sissepääsu(de)le koera olemasolust teatava hoiatussildi;\n3) järgima veterinaar-, sanitaar- ja hügieeninõudeid. Lemmikloomadel on keelatud reostada avalikke või üldkasutatavaid kohti (trepikodasid, hoove, tänavaid, jalakäiguradasid, muruplatse, lillepeenraid, liivakaste, majaseinu, liiklusvahendeid). Kui loom on reostanud eelnimetatud kohti, on loomade omanikud kohustatud lemmiklooma tekitatud reostuse koheselt koristama;\n4) võtma tarvitusele meetmed, et välistada lemmiklooma ärajooksmine ja inimestele või teistele loomadele kallaletungimise võimaluse;\n5) lemmiklooma kadumisel viivitamatult korraldama looma otsimise;\n6) lemmiklooma teadmata põhjusel hukkumisel pöörduma litsentseeritud veterinaararsti poole hukkumise põhjuste selgitamiseks;\n7) inimest või teist looma hammustanud lemmikloomast koheselt teatama veterinaarasutusse ja eraldama hammustanud looma viivitamatult inimestest ning teistest loomadest;\n8) laskma vaktsineerida marutaudi vastu kolme kuu vanuse koera või kassi ja hilisemad vaktsineerimised tegema veterinaararsti määratud tähtajal. Loomapidaja on kohustatud pädeva ametiisiku nõudmisel esitama talle vaktsineerimist kinnitava tõendi, millel on fikseeritud vaktsiini toimeaeg ja järgmise vaktsineerimise aeg;\n9) tagama ametiülesandeid täitva isiku (postiljon, arst, tuletõrje, päästeamet, politsei jt) ja kaaskodanike ohutu viibimise loomapidaja territooriumil;\n10) tagama oma koera valla koerte registrisse kandmise ühe kuu jooksul arvates looma omandamisest;\n11) teavitama oma looma surmast või loomapidaja vahetusest Rõngu Vallavalitsust kirjalikult taasesitamist võimaldavas vormis ühe kuu jooksul sündmuse toimumisest arvates.\n1) lubada lemmikloomal reostada hoone ühiskasutuses olevaid ruume ja territooriume;\n2) viibida lemmikloomaga staadionitel, mänguväljakutel, spordirajatistes, liivakastides, üldkasutatavates hoonetes (ametiasutused, koolid, lasteaiad, rahvamajad, raamatukogud, spordihooned, kauplused, kirikud vms), kortermajade üldkasutatavates ruumides (pööningud, keldrid, v.a trepikoda) ning vastava keelumärgiga tähistatud kohtades v.a Rõngu Vallavalitsuse eriloaga;\n3) ujutada ja pesta lemmiklooma avalikes supluskohtades, allikates ja tiikides;\n4) lemmiklooma hüljata, vigastada, abitusse seisundisse jätta, tekitada valu ja välditavaid füüsilisi ja vaimseid kannatusi, põhjustada looma hukkumist või panna toime muud looma suhtes lubamatut tegu;\n5) viibida avalikus kohas haige lemmikloomaga.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punkti 2 nõudeid ei rakendata vaegnägija juhtkoera ja teenistusülesandeid täitva erikoolituse saanud teenistuskoera kohta.\n(4) Lemmikloomapidaja, kes soovib oma lemmikloomapidamise lõpetada, peab tagama looma hoiupaika viimise või nõuetekohase eutanaasia ning kandma sellega seotud kulud.\n§ 6. Koerte vaktsineerimine ja registreerimine\n(1) Koerte arvestust peetakse Rõngu vallavalitsuses või veterinaararsti juures.\n(2) Juhul, kui omandatakse registreerimata koer, kes on vanem kui kolm kuud, tuleb koer registreerida koerte registris ühe kuu jooksul koera omandamisest. Kutsika registreerimine toimub kutsika esimesel vaktsineerimisel, s.o kutsika kolme kuuseks saamisel.\n(3) Koera registreerimisel esitab omanik järgmised andmed:\n2) looma liik, tõug, sugu, nimi, sünniaeg või vanus, värvus, eritunnused või looma kirjeldus, võimalusel pilt;\n3) info kiibi olemasolust;\n4) koera täiskasvanuks saamisel tuleb registriandmeid täpsustada.\n(4) Koerte registreering kehtib 15 aastat, mille järel registrikanne kustutakse.\n(5) Vallavalitsus avaldab registriandmete sisestamiseks volitatud töötajate, vaktsineerimist läbiviivate veterinaararstide nimekirja Rõngu valla veebilehel www.rongu.ee.\n3. peatükk OMANIKUTA VÕI HULKUVAD KOERAD JA KASSID\n§ 7. Omanikuta või hulkuvad koerad ja kassid\n(1) Hulkuvate lemmikloomade püüdmist, omaniku kindlakstegemist, ettenähtud pidamiskohta toimetamist, pidamiskohas pidamist, uue omaniku otsimist ning loomade hukkamist Rõngu valla haldusterritooriumil korraldab Rõngu Vallavalitsuse volitatud isik.\n(2) Volitatud isik korraldab hulkuvate lemmikloomade püüdmise, võimalusel omaniku kindlakstegemise, omanikule tagastamise või toimetab looma selleks ettenähtud hoiupaika.\n(3) Koera või kassi omaniku leidmiseks avaldab volitatud isik looma välimuse, lühikirjelduse, leidmise koha ja aja, soovitavalt ka looma pildi loomade varjupaiga veebilehel.\n(4) Ettenähtud hoiupaik on kohustatud pidama koera nimetatud kohas vähemalt kahe nädala pärast looma kohta teabe avalikustamist. Kui selle aja jooksul ei ole loomapidajat leitud, võib koera üle anda uuele omanikule või vajadusel looma hukata.\n(5) Omanikuga looma püüdmise, ettenähtud hoiupaika toimetamise ja seal pidamise kulud tasub loomapidaja looma tagastamisel.\n(6) Lemmiklooma korjus tuleb käidelda loomatauditõrje seaduse § 19 lõike 4 alusel kehtestatud viisil, kas põletada loomsete jäätmete põletustehases või loomapidaja soovil matta looma omanikule kuuluval kinnistul.\n(1) Käesoleva eeskirja rikkujat karistatakse vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele, loomakaitseseadusele ja loomatauditõrje seadusele.\n(2) Järelevalvet käesoleva eeskirja nõuete täitmise üle teostavad ja rikkumisega seotud väärtegude kohtuvälised menetlejad on Rõngu Vallavalitsus ja politsei volitatud isikute kaudu.\n(1) Määrus jõustub 1. jaanuaril 2013. a.\n(2) Tunnistatakse kehtetuks Rõngu Vallavolikogu 29. mai 2003. a määrus nr 11 „Rõngu valla koerte ja kasside pidamise eeskirja kehtestamine“.


Kuidas tuvastada võltsrakendusi Google Play poes?\nGoogle Play poes on miljoneid Android-rakendusi. Samal ajal on koduks ka võltsitud rakendused, mis soovivad teie andmeid varastada. Kehtestatud on ranged juhised ja Google on selle praktika piiramiseks kasutanud mitmeid meetodeid. Google Play mängib Google Play kaitset ja granulaarsete lubade funktsiooni vaid kaks. Isegi võltsitud Android-rakendused või pahavara- ja reklaamitarkvara on täiesti vältimatud. Mingil viisil või teisiti suudavad need rakenduse omanikud leida Play Store'i ja veelgi hullem, jääda sinna.\nKüsimus on selles, kuidas tuvastada võltsrakendusi ehtsatelt Google Play poes? Mida saate nende suhtes teha, veendumaks, et teie ega ükski teine Android-kasutaja ei installeeri selliseid rakendusi oma seadmetesse? Jagame mõned näpunäited nende võltsitud Android-rakenduste tuvastamiseks Google Play poest ja eemale.\nRakenduste eripära otsingutulemustes\nRakenduse allalaadimise ja installimise esimene samm on rakenduse nime otsimine. Kuigi enamikul juhtudel oleks rakendusest ainult üks versioon. Kui keegi üritab matkata ja võltsida populaarset rakendust, püüavad nad kindlasti appi nime ja ikooni kopeerida.\nNäiteks algab Gamelofti väljatöötatud algne asfaldimäng, kuid mängupoe otsing näitab copycatsi.\nNiisiis, kui otsite teatud rakendust Google Play poes ja saad palju tulemusi sama rakenduse nime või ikooniga, on tõenäosus, et enamik neist on võltsingud. Peaksite kontrollima vähemalt mõnda neist allpool loetletud teguritest, mis võivad tekitada punaseid lippe:\nRakenduse arendaja nimi\nAllalaaditavate failide arv,\nKasutaja hinnangud, et teha kindlaks, kas see on ehtne või võltsitud rakendus.\nGoogle Play Store on hiljuti lisanud kõigi Play Store'i rakenduste jaoks avaldatud kuupäeva . Nüüd saate ka kontrollida, kas rakendus on juba mõnda aega olemas olnud või kas see on hiljuti lisatud Play poes.\nKontrollige rakenduse arendaja nime\nIsegi kui juhuslikult laaditakse Google Play poes kaks sama nime ja ikooniga rakendust, on tõenäosus, et neil on sama arendaja nimi, peaaegu olematu. Sellistes olukordades, kus ei saa eristada mitme sama nime või ikooniga rakendust, vaadake arendaja nime.\nKui te ei suuda tuvastada või eristada tegelikku ja võltsitud arendajat, klõpsake lihtsalt arendaja nimel, et näha, kas nad on Google Play poes avaldanud muid rakendusi või neil on kasutajatelt kindel positiivne hinnang . Kui mõni neist kriteeriumidest ei ole täidetud, võib see olla tõenäoliselt võltsitud.\nKontrollige rakenduse kirjeldust ja ekraanikuvasid\nMõnikord tundub peaaegu kõik muu rakenduse Google Play poes sisalduva loendi kohta olevat tuttav või eristamatu teistest rakendustest. Siiski on alati hea lugeda rakenduse kirjeldust, mille on kirjutanud arendaja ja rakenduse ekraanipildid.\nEhtsed arendajad pakuvad oma rakenduse kasutajaliidese kvaliteetset ekraanikuvandit koos kirjeldusega, mis selgitab rakenduse funktsioone ja esiletõstmisi. Kui te ei leia sarnase nimega rakenduse jaoks selliseid ekraanikuvasid või rakenduse kirjeldusi, siis võiksite siin vaadata võltsrakendust.\nAnalüüsige rakenduste ülevaated\nKuna on olemas miljoneid inimesi, kes kasutavad Android-telefone, on hea võimalus, et paljud inimesed on juba kasutanud rakendust, mida te allalaadimiseks hakkasite. Enamik neist kasutajatest on jaganud oma kommentaare ja hinnanud ka rakendust. Enne installimisprotsessi hüppamist minge ja lugege alati paar ülevaadet. Vaadake lihtsalt proovi, vaadake Google Play poe fotogalerii rakendusest, mis võib teid hoiatada.\nKuigi on tõsi, et mõned arendajad ostavad võltsitud kommentaare, saate sortida kommentaare „kõige kasulikumate”, „viimaste” või isegi rakenduste versioonide alusel. See on hea tava teada saada, mida teised kasutajad rakenduse kohta on öelnud ja teada, kas see on tõeline rakendus või võlts.\nKontrollige rakenduste taotlusi\nEnamiku võltsrakenduste eesmärk on saada nii palju allalaadimisi kui võimalik, et nad saaksid raha teenida, kuvades kasutajatele tonni reklaamitarkvara või Spamware või kogudes kasutajate andmeid.\nNii et enne rakenduse installimist vaadake tähelepanelikult kirjelduste lehel nimetatud rakenduste õiguste loendit . Kui midagi tundub kummaline, nagu galerii rakendus, mis soovib kontakti üksikasju, kaamera rakendus, mis taotleb kaamera luba, on nad tõenäolisemalt Android-rakendused.\nToimingud, mida saate võltsitud Android-rakenduste vastu\nNii leidsite Google Play poes rakenduse, mis teie arvates on võlts. Mis nüüd? Tegelikult on lihtne, kuid tõhus viis öelda Google'ile, et Play poes on võltsitud või pahatahtlik rakendus. Kõik, mida pead tegema, on avada rakenduse leht ja kerida kirjelduse sektsiooni.\nJaotises Aruanne leiad suvandi „ Märgi see sobimatuks ”. See viib teid lehele, kus teil palutakse valida rakenduse teatamise põhjus. Muude põhjuste hulgast valige põhjus nagu Copycat või äratamine.\nKui olete sobiva põhjuse valinud, klõpsake nuppu Esita ja teie aruanne saadetakse otse Google'ile. Google vaatab seejärel teie esituse üle ja rakenduse rakenduse jaoks vajalikke meetmeid, kui rakendus on võltsitud.\nTe saate ka oma osa, hoiatades teisi Androidi kasutajaid võltsitud rakenduse kohta, paludes neil seda rakendust üle vaadata ja rakendust tähistada .\nKuidas tuvastada võltsitud Android-rakendusi ja mida teha?\nTe saate need võltsitud Android-rakendused kergesti eemaldada, kui leiate, et need rakendused on võltsitud või kui nad ei ole selleks otstarbeks, mida te ootasite. Parem alternatiiv ei ole nende paigaldamine, sest ennetamine on alati parem kui ravi.\nAndke meile teada järgmistes kommentaarides, mis puudutavad teie kogemusi võltsrakendustega Google Play poes. Kas olete kunagi kohanud selliseid võltsrakendusi Play poes, ja kui jah, siis kuidas nendega tegelesite? Võite vabalt kirjutada kõikidest teie enda soovitustest või meetoditest, et tuvastada Google Play poes võltsitud rakendused ja kuidas neid vältida.


Vasta kommentaarile 11. juuli 2018 16:40\nSorry Indrek Saar, aga Ossinovskile pole sinust küll mingit konkurenti, küll kahjustad sa sotside mainet. Saar kuulub koos teise saarlase Hannes Hanso ja nüüd tuleb välja ka pettunud exkeskerakondlase Mikseriga sinna parempoolsusele ja Reffide poole kummardavate sotside leeri. Saar aga on veelgi vähem aktratiivne kui oli Mikser. Ei näe küll sarmantsemat liidrit sotside hulgas kui Ossinovski - saared, mikserid jt teised hakatised pöruvad valimistel liidrina selgelt. Ossinovski on Eesti peavoolumeedia ja kapitalistide rünnaku all olnud juba tükk aega, ometi on tal endiselt pea püsti ja juba see on suur saavutus. Edu Ossinovskile valimistel!


Maja ja aed Roundup: 05.06.06 - projektid - 2019\nChron on meie täiesti tähelepanuta jäetud . Sellel nädalavahetusel toimus vaid mõned asjad, mida väärib mainimist, ja isegi nad kinnitavad meie kujunemisjärgus olevat teooriat, et H & G sektsiooni toimetajad elavad suurema aiaga suurtes linnades.\nALLKIRI STILI: Walter Ratcliff: Huvitav on lugeda, et üks isik, East Bay'i post-turn-of-the-century arhitekt, määratles Berkeley välimuse munitsipaalhoonete ja kodustega, mis rõhutas pigem püsivat väärtust ja mugavust kui ikonoklastiilist stiili. Ratcliffi tunnusjooned on "meeldiva proportsiooniga, armastusega uksest väljas ja piiratud, kuid efektiivselt kaunistuseks" tänapäeval Ida lahega. Kirjanik Dave Weinstein sisaldab nimekirja oma tähe kohalikest ehitistest.\nAiandus kõrbes: "Cougar Annie" teenis hüüdnime kõvasti: hämmastav aed ebatõenäolises kohas, Vancouveri saarel asuv parasvöötme vihmamets. Sajandi piiriülese nimega Ada Annie oli otsustanud elada ja elada selles kauges talus, et hoida oma meest Vankūveri oopiumitankidest eemal.\nTrendekeetid tabasid Kipsi lahe disainilahendusi. Sisekujundajad hakkasid igal aastal Ühendkuningriigile igal aastal 34. aastapäevaks. Paljud tänapäeva suundumused kõlab väga Anthropologie: jewel-toonitud värvi värvid, polsterdatud seinad, etnilise riie trükised, lühtrid.\nSuvi on San Francisco majapidamishooaeg: Karen Stachur vahustab oma paljusid külalisi.\n"Taim" dekoratiivsed liistud stiil: Burnett Brothers võistlevad olema Click ja Clack kodu remont. Sel nädalal on vastus mõlemale küsimusele, mida nad välja näevad, MDF.\nPange see sulgede tolmukindel - uuringus öeldakse, et kokkupuude tolmuga vähendab imikute riski astmaga: veel hulgaliselt tõendeid "hügieeni" mustuse ja tolmu kohta on imikute immuunsuse tekitajad.


Tervitused kõikidele. Minu blogis on kõik võrdsed, aga mõned natuke võrdsemad ja seetõttu algab täna lugu kahe eritervitusega. Esimene soe eri-embus läheb ühele vahvale Tartu tüdrukule, kes maja (jep, MA-JA!) renoveerib ja kellega vahel feisbukis privaatselt unnata ja üksteise lemmikkommidest rääkida saab. Hea vaheldus pidevale rahajutule. Ja teine eritere läheb minu feisbuki lehe värskeimale jälitajale, kodanikule Priit Palk. Kui ma oleks eit, siis abielluks suga puhtalt sinu perekonnanime omale saamiseks. Olge te kaks kohe eriti soojalt tervitatud!\nÜldjoontes on asjad korraks jälle hästi. Meenub üks vana optimistist sõber, kes tavatses meenutada, kuidas talle öeldi, et ta on kaunis. Terve lause oli küll olnud, et ta on üks õudne tõbras ja kaunis loll, aga tema keskenduvat vaid positiivsele osale. Võtkem õppust, eksole!\nKui lubate, siis vaatame maikuu koos üle. Olen usinalt punnitanud, et ennast jälle joonele saada. Vahepeal oli siin mingi kõvem masendusekoll peal ja väga keeruline oli leida põhjust, et tööle plekivaba särgi ja ülespoole suunurkadega ilmuks. Et õhtul kapist ketsid võtaks ja lükrasse mässitult terviserajale silkama läheks. Et lugeda viitsiks jne. Liiga tihti käis mu karvane käsi kapis veel karvasema käega cookiemonsterit teretamas, raha kadus teadmata suunas teadmata põhjustel, aga vahel ongi sellised perioodid. Võib nii olla küll, et kiunun viimasel ajal rohkem, kui tavaliselt, aga eks sellel ole omad põhjused. Põhiline, et probleemi tunnistada suudan ja saan aru vajadusest seda lahendada. Rahakratil läheneb teine sünnipäev ja suure entukaga värsketele alustajatele tahan kõike ausalt näidata, ka tujude ja motivatsiooni kõikumisi.\nTäna näen, et olen endiselt veel natuke lagunenud, aga varasem kogemus on näidanud, et olen alati suutnud ennast “üles ehitada” ja iga kord paremaks kui varem. Osad trennirutiinid olen taastada suutnud ja kõhul hakkavad mingid imelikud kontuurid taaskord ennast näitama. Kui julgeksin, siis teeksin “hoian-siin-suvaliselt-särki-veits-üleval-ja-eriti-ei-pinguta-jõusaali-peegli-ees” endli ka, aga ei ole sedasorti vend. Igaljuhul rannahooajale sel aastal panustada ei ole mõtet, kui möönda sellist vahvat tõika, et 1. juunil tuli kontori poole vapralt sügisjopes ja naaritsakraes sammuda. Ja kui mitte plaažil torso eksponeerimiseks, siis jõudu on vaja selleks, et jaksaks raamatuid tõsta, mis omakorda annab hoogu enese harimiseks ja nii edasi ja nii edasi.\nAga armuline publiku, ma teen seda jälle, ehk järgneb vana hea pilguheit varasalve:\nwww.nasdaqbaltic.com Balti börsil (kuu alguse seisuga krattimas 5819,74 eurot);\nwww.mintos.com Mintose ühisvõlgade platvormil (kuu alguse seisuga krattimas 5298,05 eurot) ;\nwww.twino.eu Twino ühisrahastuse keskkonnas (kuu alguse seisuga krattimas 4865,49 eurot);\nwww.estateguru.io ühisrahastatavas kinnisvaras Estategurus (kuu alguse seisuga krattimas 349,37 eurot);\nKõik rahad mais tulid sisse summas 2720,71 eurot. Seda numbrit on rõõm avaldada, kuna põhipalga olen suutnud 2k peale venitada ja 720 kulli on suure higi ja vaevaga igaltpoolt mujalt lisaks sisse pressinud. See summa on kokku nii igast intressid, kui lisateenistus. Sel kuul jätkan oma hiljuti leiutatud ja peatselt ka patenteeritud strateegiaga, et oma igakuised investeeringud teen jupikaupa. Lugesid ikka hoolega eelmise kuu lugu, onju? Rääkisin, et moti hoidmiseks ei pane ma enam kogu sukasummat ühel päeval erinevatesse finantsinstrumentidesse (<— mis sõnad, ohohoo, ma kõlan nii tähtsalt), vaid hajutan seda jooksvalt kuu lõikes. Siis on rohkem tegemist ja endal põnevam. Nimetan oma sendikaupa investeerimise patendi vastava nimega: investveeringud.\nTööd tegemata teenisin ma mais 205,46 eurot. Mida mõnusat selle eest teoorias saaksin? Ilmselt punnitaks ära näiteks ühe nädalavahetuse soolo-minituusiku Lõuna-Euroopa pealinnas Riias. LUXi piletid paargend kulli, odava otsa voodi booking.com-ist üheks ööks samuti paar kümpsi ja törts jääb veel Aldarise ja kohalikus kantiinis mahlase ja aurava klimbisupi tarbekski. Kui see nüüd ka ahvatlev ei tundu, siis ma ei tea, kuidas teid samasugust bojaarielu elama motiveerida.\nMaikuine majanduse petmise fond – selles mõttes, et ei suunanud osa oma sissetulekuid tagasi tarbimisringi – kasvas summas 1095 eurot. Kogu sissetulekust tähendab see ca 40%. Okei on. Sest summa on hea, elasin normulli elu (näiteks kuu viimasel päeval käisin veel kinoski …kuigi jah, popkornivabalt ja film oli sitt…) ning säästuprotsent ei anna seltskonnas häbeneda.\nAa, ja endiselt hõikan – kuhu on kadunud kõik sendiblogerid? Vahel tilgub midagi Isand Roosaarelt, vahel Varataskult (Varataskust?), Pokerfeiss Madis paneb jälle vähem usinamalt tina ja rohkem usinamalt rahateemat, aga kas teiste avalike rahakottidega on aamen? On’s kõigil mott kadunud ja kirjutajad ainult vinguvad (nagu mina) või ei käi jõud enam rahalugemisest üle? Ma nõuan vastuseid, raisk. Homseks.\n“Pilguheit varasalve – maikuu” on saanud 7 vastust\n2. juuni 2017, 17:00\nTekkis huvi LHV kuld kaardi vastu. Tigimused tunduvad esmapilgult kahtlaselt head. Kuutasu ei ole, konto jääk kogub intressi ja lisaks veel reisikindlustuse. Lisatingimusi mida klient peaks täitma ei märganud. Kas mul jääb midagi kahe silma vahele?\n2. juuni 2017, 17:57\nKuutasu ei ole? Kümpa on kuutasu. Netosissetulek peab olema min. 2k või varasid väärtuses 50k LHV kontodel.\n3. juuni 2017, 13:43\nUhh! Napilt sai korraldus täidetud. Siin on veel mõned sendiblogerid mida sa ehk ei ole veel avastanud:\n5. juuni 2017, 15:53\nCheerios, Karla! Neid ma ei teadnud!\n4. juuni 2017, 19:57\nLoodetavasti tuleb ka sinu sulest edaspidi natuke rohkem postitusi kui kuu kokkuvõtete jagu – nauditav sõnade keeramine ja lugemine 🙂 Huvi pärast küsin veel ka, et kui palju ajaliselt tavatööle keskmiselt otsa paned, et lisaraha majja tuua?\n5. juuni 2017, 11:35\nTänkju. Püüan rohkem selliseid kirjanduslikke taieseid luua ja eriti annab jõudu muidugi kuulmine, et keegi neid naudib. Vahel ei tule ühtegi head teema pähe ja siis ei taha niisama ka punnitada, et lihtsalt kirjutamise pärast kirjutada. Tahan mingit väärtust edasi anda või mõne uue mõtte või lähenemisnurga vms.\nSee lisaraha teema võtab iga kuu mõned vabad õhtud ära. Enamasti seondub lisapapp kirjutamise laadsete töödega, mida saan teha kodust.\n11. juuni 2017, 01:19\nVeel üks diletandist väikeinvestor hakkas ka varases keskeas blogi kirjutama. Kellel huvi, see tutvub – https://tasaneinvestor.wordpress.com/\nAga Kratt, Sina oledki inspiratsioon! Edasi!\nVasta Investeerija-le Tühista vastus


> Kodu ja aed>Kodutehnika>Väike köögitehnika>Rösterid, võileivagrillid ja vahvliküpsetajad>Russell Hobbs 23334-56 Classic Cream\nTootekood: 23334-56 Classic Cream\nMeie tootesarja Colours Plus Cream röster kahele viilule lisab oma kreemjasvalge korpusega värvi igasse kööki ning lisaks on sellel ka palju muljetavaldavaid funktsioone.\nSulatamisseadistused, eriti laiad viiluvahed ja mugav kuklisoojendusrest muudavad köögis askeldamise mugavamaks ja toovad vaheldust igasse päev.\nNüüd saate röstida kuni 50% kiiremini*, mis tähendab, et saate ka kõige kiirematel aegadel peagi röstsaia nautida.\nPruunistusastme reguleerimise nupust saate seadistada just endale maitsele sobiva röstimisastme.\nSaia ülestõstmise ja vaatamise funktsioon


Oli lausa nii hästi, et mu kaksikud jäid juba kolmandal päeval iseseisvalt hoidu ja magasid lõunaund ka. Kõik oligi korras hetkeni, kui õhtul jõudsin uksele mina. Kui esimene poiss mind nägi, hakkas ta sellise häälega röökima, nagu oleks just nüüd alanud eksperimentaalmuusika festival ning kreissae vahele pandud esimene metalltoru. Selle kõrvulukustava kisa peale märkas mind ka teine poeg, kes esitas muljetavaldava soolo, mis kostis selgelt üle venna lage tõstva maailmaesmaettekande.\nNad tulid minu juurde, hoidsid minust nii kõvasti kinni, kui nad elu sees pole hoidnud, ja mul ei jäänud muud üle kui nad korraga sülle võtta. Ja see oli vähim, mida sel hetkel teha sain.\nSiis ronis üks poiss mu sülest maha ja viskas ennast risti keset põrandat. Röökis nii palju kui torust tuli ja piilus silmanurgast, kas ma ikka näen, missuguse sügava haava ma olen talle kogu eluks jätnud ning et kas ma ikka maksan kinni kõik tema tulevased teraapiaarved?\nKorrutasin umbes sada korda järjest muretu naeratusega, et “kõik on hästi, emme on siin, lähme nüüd koju”. Nagu sellest veel vähe oleks, seisis ukselävel tardunult mu tütar, kes tahtis tulla vaatama, kuidas näeb nüüd välja see imekena lastehoid, kus ka temal õnnestus üks tore aasta veeta. Ta suutis üle selle kisa küsida, et kas siin röögitakse kogu aeg nii. Ja mul ei olnud südant talle öelda, et tead, kallike, nii kõva kisa, kui sina tookord tegid (ka pärast seda, kui sa totaalse mustertüdrukuna olid päev otsa ära kannatanud kõik need 21 659 sekundit, milleks ema su hülgas), ei ole maailmas kunagi keegi teinud.\nNii me siis seal olime: poisid hüsteerias ja nende õde


Lambi Värvimine » See Toimib Neljas Etapis - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardVärvige lamp: see toimib\nVärvige lamp: see toimib\nMilline lakk sobib lambi jaoks?\nLambi värvimise samm-sammult juhisedharivõib-olla...\n1. Võtke lamp lahti osadeks\n2. Puhastage lamp\n3. Värvige lamp\n4. Laske lambil kuivada\nTeie metallist lambi külge läheb? Siis jääte talle uus värvikiht! Selgitame, kuidas oma lampi kergesti maalida ja mida peate erilist tähelepanu pöörama.\nLihtne deco viimistlus ei sobi lambivari värvimiseks. Värv peab igal juhul olema kuumuskindel. Seetõttu on radiaatorivärv eriti sobiv. Küsi riistvara kauplusest, millised on kuumakindla laki pakkumised.\nLambi värvimise samm-sammult juhised\nvõimalusel maskeeriv lint\nSelleks, et vältida lambi teisi osi, näiteks kaableid või lambipirnit, värvimist ei tohiks, siis lammutage lamp nii palju kui võimalik oma osadesse.\nKõigepealt keerake lamp välja ja vaadake, kas on võimalik keermest lahti keerata ja lambivari lahti pistikupesast ja kaablist lahti ühendada. Kui see pole võimalik, on soovitatav need osad maskeerida.\nVärvi hoidmiseks on oluline, et lamp ei sisalda rasva, mustust ja tolmu. Seetõttu peate neid põhjalikult puhastada lapiga ja veidi seebiveega. Seejärel laske sel kuivada.\nEnne lambivari värvimist peaksite paberit levitama laiale ajalehele, nii et see ei oleks määrdunud.\nNüüd on aeg tööle asuda: Veenduge, et te ei pange oma harjale liiga palju värvi, nii et värv ei sulaks ja kole nina ilmuks. Värvige lamp võimalikult ühtlaselt ja ühes suunas. Kui värvite tumedalt valgeks, võib parema värvi tulemuse saamiseks olla kasulik kaks kihti.\nLaske lambil hästi ventileeritud kohas kuivada. Värvi ravimine võtab kaua aega. Kergelt nähtavas kohas saate teha survetesti, et näha, kas värv on piisavalt kuivanud, et lamp tagasi panna. Enne käivitamist peaks see umbes kaks nädalat kuivama.\nTeise võimalusena saate värvimiseks kasutada ka pihustit. Siiski on oluline tagada piisav kaugus lambi ja pihustuskannu vahel, et mitte liiga palju värvi pihustatakse ja sõidaks. Lisaks peaksite sel juhul töötama väljas, nii et lendavad värviosakesed ei kinnituks teie mööbli külge.\nMilliseid hindu on oodata jõulupuu jaoks potis ja milliseid hinnavaheid on üksikute puuliikide puhul, loe siit.\nKasside klapp rõdu ukses on inimestele ja loomadele praktiline. Kuidas kassiklappi saab paigaldada rõduuksesse, näitame teile siin.\nKorpuse tagasein on sageli valmistatud väga õhukestest materjalidest\nTeie kabineti tagaseina materjal tavapärastes mööblites koosneb tihti mõnest millimeetrist paksustest surveplaatidest. Siin saate rohkem teada omaduste kohta.\nSamm-sammuline juhend betoonpõrandaplaadi valmistamiseks. Loo ise külmakindel betoonpõrandaplaat.\nPaigaldage nurgaliistud vastavalt nende funktsioonile\nKarniiside kinnitamisel on enamikul juhtudel kõige soodsam meetod liimimine. Anname nõuandeid nurgapaneelide paigaldamiseks.\nNõudepesumasin piiksub mõnikord või alati\nKui nõudepesumasin piiksub, on see sõltuvalt tootest kinnitus või tõrketeade. Uuri välja, millised veaallikad peaksite siin välja jätma\nTellised tellised - 3 olulist nõu\nSeinatellised on mõne põhipunktiga lihtne. Siin on kolm olulist telliskivi seinaotsingut.\nPühkige põrand - need süsteemid on kõige lihtsamad\nAurupuhasti või aurupuhasti\nSeina küte vannitoas\nEriti vannitoas on paljud majaomanikud huvitatud seina soojendamisest. Siin saate teada, mida tuleb selle vannitoa jaoks ette näha.\nKahekordse seina lehed privaatsuse ekraanidena: millised võimalused on olemas


Ma olen alati Halloweeni suhtunud skeptiliselt. Just selles suhtes, et see pole eesti rahvakalendri tähtpäev, kuid ometi tähistavad eesti lapsed seda suurejooneliselt. Minuni pole küll jõudnud ühtegi "pommitajat", kuid vanaema teab neist rääkida küll. Ehk sellepärast saavad nagu imekombel ka meie poelettidelt napilt enne seda püha otsa kõrvitsad...\nNeljapäeval, enne teist toiduklubi, kondasime Kairitiga läbi kolm erinevat supermarketit, millest kahes olime veendunud, et kõrvitsad on suures kastis täitsa olemas. Mida aga polnud, seda polnud. Seega tuli meil supi anum ümber mängida tavaliseks kausiks ning leppida äbariku kõrvitsaribaga supi koostisesse. Kuigi tulemus oli väga hea, jäi lihtsalt selline kuri maik suhu, et ei saanud seda teha planeeritud moel.\n1 keskmine tšilli\n2-3 mugulat ingverit\n4 sidrunirohu vart\nKoori kõrvits ja puhasta seemnetest, tükelda paari sentimeetri suurusteks kuubikuteks. Seejärel valmista ette ka teised "supipõhja" koostisosad - ingver tükelda õhukesteks viiludeks, tšillist lõika rattad, küüslauk purusta väikesteks kuubikuteks ning viimasena lõika sidrunirohi esmalt pikuti pooleks ja seejärel paari sentimeetri pikkusteks kangideks. Seejärel pane üks suurem pott tulele ja lisa potipõhja veidike oliiviõli. Kui õli on kuumenenud, lisa potti tükeldatud ingver, tšilli, sidrunirohi, köömned ja küüslauk ning anna neile kerge pruunikas jume. Kuumutamise lõppfaasis lisa kõrvits. Samal ajal keeda teises potis valmis kanapuljong ning lisa sellele kanafilee väikesed tükid. Keeda seni, kui kana on ühtlaselt küpse. Seejärel lisa puljong supipõhjale ja lase sel keema tõusta. Kui kõrvits on peaaegu pehme, lisa kookospiim. Maitsesta supp soola, pipra ja laimimahlaga.\n* Supi juurde passisid hästi otse-ahjust-tulnud seesamipulgad.


Lia Virkus soovitab: Piparkoogi kirju koer - Raadio 7\nLia Virkus soovitab: Piparkoogi kirju koer\nSiia on hea kasutada igat sorti piparkooke, mis jõuluajal kogunenud on. Nii omatehtuid kui ka poest ostetuid.\n300 g hapusid marmelaadikuubikuid\n5 sl mõrudat kakaopulbrit\n1 dl suhkrut, soovitavalt pruuni\nSoovi korral 50 g metspähkleid\nMurenda piparkoogid väikesteks tükkideks näppude vahel suurde kaussi, tükelda marmelaadid ja lisa koos jõhvikatega piparkookide juurde. Sulata või, sega piima, kakao ja suhkruga. Lisa küpsisesegule ja sega hoolikalt läbi. Jäta segu kõvemate piparkookide puhul 5-10 minutiks seisma.\nVormi 2 rulli ja keera küpsetuspaberisse. Tõsta külma 4 tunniks kuni üleöö. Lõika viiludeks ja serveeri. Kaunista piparkoogipuruga ja soovi korral ka tükeldatud marmelaadiga.\n« Lia Virkus soovitab: Kihiline piparkoogimaius\nLaupäeval koos Isaga – EKNK Lasnamäe Vene kogudus »


Eesti Töötukassa pakub erinevaid võimalusi vabade töökohtade info vahendamiseks - Uudised - Elva vald\nEesti Töötukassa pakub erinevaid võimalusi vabade töökohtade info vahendamiseks\nEesti Töötukassa pakub tööandjatele erinevaid võimalusi vabade töökohtade info vahendamiseks:\ntööpakkumise avaldamine Töötukassa kodulehel (www.tootukassa.ee);\ntööpakkumise avaldamine uues ajutiste tööpakkumiste keskkonnas (toomess.ee/ajutinetookoht);\nkontaktide vahendamine tööandjate vahel.\nTööpakkumise avaldamiseks ja sellele sobivate töötajate otsimiseks saab tööpakkumise avaldada e-töötukassas (www.tootukassa.ee). Tööpakkumise saate e-töötukassasse sisestada ise või edastage see maakondlikus osakonnas olevale tööandjate konsultandile, kontaktid käesoleva lehe lõpus.\nLisaks on töötukassa loonud tööandjatele uue võimaluse ajutiste tööpakkumiste vahendamiseks, selleks spetsiaalselt avatud keskkonnas: toomess.ee/ajutinetookoht. Lehe eesmärk on kokku viia ettevõtted, kus praegu töökäsi napib, inimestega, kes otsivad lisatöö võimalusi. Keskkonna kasutamine on nii tööandjatele kui tööotsijatele tasuta.\nTööjõu vahendamiseks teeb töötukassa koostööd platvormiga ShareForceOne (www.shareforceone.ee). Antud platvorm aitab kokku viia ettevõtted, kus on tööjõudu üle, ettevõtetega, kes tööjõudu vajavad. Samuti toetatakse omalt poolt tööandjaid antud lepingutega seotud õiguslike küsimuste poole pealt. Info vahendamiseks antud portaali, võtke samuti ühendust töötukassa tööandjate konsultantidega (kontaktid lehe lõpus).\nKõigi küsimuste korral pöörduge töötukassa maakondlikes osakonnas olevate tööandjate konsultantide poole: https://www.tootukassa.ee/content/tooandjale-ja-partnerile/tooandjate-konsultantide-kontaktid.\nNB! Peale selle on võimalik töökuulutusi avaldada tasuta Elva valla äpis. Palume kõigil tööpakkumise avaldamise sooviga kirjutada vallavalitsuse kommunikatsioonijuhile Merilyn Sädele e-aadressil merilyn.sade@elva.ee.


Ondřej Čelůstka – Vikipeedia\nOndřej Čelůstka (sündinud 18. juunil 1989 Zlínis) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib kaitsjana Tšehhi kõrgliiga klubis Praha Sparta ja Tšehhi jalgpallikoondises.\nOndřej Čelůstka 2019. aastal Tšehhi koondises\nTa alustas klubikarjääri Zlíni Fastavis, mille meeskonnas debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas hooajal 2007–08. 2009. aastal liitus ta Praha Slaviaga. Hooaja 2009–10 teises pooles oli ta laenul Itaalia klubis Palermo, mille meeskonnas sai ta Itaalia kõrgliigas kirja ühe mängu.\n2011. aasta juulis liitus ta Türgi kõrgliiga klubiga Trabzonspor. UEFA Meistrite Liiga hooaja 2011–12 esimeses alagrupimängus 14. septembril 2011 lõi Čelůstka võõral väljakul värava AC Milani vastu, tuues Trabzonsporile 1:0 võidu. Hooajal 2013–14 oli ta Trabzonsporist laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Sunderland.\nHooajal 2014–15 mängis Čelůstka Saksamaa esiliiga klubis 1. FC Nürnberg. Seejärel naasis ta Türgi kõrgliigasse, mängides viis hooaega Antalyaspori ridades.\n2020. aasta juulis liitus ta Spartaga.\nTšehhi jalgpallikoondises tegi Čelůstka debüüdi 15. novembril 2013 sõprusmängus Kanada vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulub Tšehhi koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ondřej_Čelůstka&oldid=5916764"\nLehekülje viimane muutmine: 14. juuni 2021, 15:30\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:30, 14. juuni 2021.


RAPORT ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega\nMenetlus : 2015/0296(CNS)\nDokumendi valik : A8-0063/2016\nettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega\nRaportöör: Peter Simon\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0646),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0009/2016),\n– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0063/2016),\n2. peab kahetsusväärseks, et komisjon esitas oma ettepaneku nii hilja, mis tähendab, et minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamine toimub tagasiulatuvalt;\n3. palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;\nAlates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2017 ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15%.”\nAlates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2018 ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15%.”\nKäibemaksu direktiiviga on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2015 ei või harilik maksumäär olla väiksem kui 15 %. Selles ELi toimimise lepingu artiklile 113 tuginevas dokumendis sätestatakse, et nõukogu võtab vastu sätted käibemaksu käsitlevate õigusaktide ühtlustamiseks sel määral, mis on vajalik siseturu rajamise ja toimimise tagamiseks ning konkurentsi moonutamise vältimiseks.\nSiseturu loomiseks 1. jaanuaril 1993. aastal esitas komisjon ettepanekud, mille eesmärk oli kehtestada maksusüsteemide ühtlustamise lõplik kord.\nKuna komisjoni ettepanekuid ei olnud siiski võimalik vastu võtta enne 1993. aasta 1. jaanuari, otsustas nõukogu kehtestada üleminekukorra. Seoses käibemaksumääradega võttis nõukogu vastu direktiivi 92/77/EMÜ.\nSelle direktiiviga kehtestati miinimummäärade süsteem. Direktiivis on sätestatud, et 1. jaanuarist 1993 kuni 31. detsembrini 1996 ei või harilik maksumäär olla üheski liikmesriigis madalam kui 15 %. Selle sätte kehtivusaega on viis korda pikendatud ning seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2015.\nKäibemaksu miinimummäärad on põhjendatud asjaoluga, et piiriülese müügi ja allpool künnist toimuva kaugmüügi puhul kohaldatakse tarbimiskohal käibemaksuga maksustamise asemel pigem päritolukohas maksustamist. Seega annab ühtse miinimummäära kohaldamine kõikides liikmesriikides – nagu praegu – siseturu nõuetekohaseks toimimiseks tarviliku tagatise.\nVõttes arvesse seda, et kõigis liikmesriikides on harilik maksumäär praegu üle 15 %, annab olemasolev ühtne 15 % miinimummäär liikmesriikidele ka manööverdamisruumi, võimaldades viia hariliku maksumäära vähendamiseks läbi käibemaksureforme, suurendades käibemaksuga maksustatava summa suurust ja piirates vähendatud maksumäära kasutamist.\nKomisjon võttis 6. detsembril 2011 vastu teatise käibemaksu tuleviku kohta, kus tehakse ettepanek päritolukohas maksustamise põhimõte kõrvale jätta ja kirjeldatakse mitut viisi, kuidas saavutada käibemaksuga maksustamine tarbimiskohas. 2016. aastal avaldab komisjon tegevuskava ühisturu jaoks kohandatud lihtsa, tõhusa ja pettusekindla lõpliku käibemaksusüsteemi loomiseks.\nTegevuskavas esitatakse suunised edasiseks tööks, pidades silmas pärast 2011. aasta teatise avaldamist tehtud saavutusi. Tegevuskavas tuuakse välja eelkõige selle lõpliku käibemaksusüsteemi põhijooned, mille komisjon liidusisese kaubavahetuse jaoks kehtestada soovib, ja komisjoni kavandatavad reformid olemasolevate käibemaksueeskirjade kohandamiseks lõpliku käibemaksusüsteemiga, mida iseloomustab maksustamine tarbimiskohas.\nNeil asjaoludel ja seni, kuni tehakse otsused selle kohta, milline käibemaksusüsteem oma lõplikul kujul olema saab, on raportöör nõus komisjoni ettepanekuga säilitada tagasiulatuvalt 15 % minimaalse hariliku käibemaksumäära põhimõte ning teha ettepanek pikendada kehtivat korda kolme aasta võrra (kuni 31. detsembrini 2018).\nRaportöör nõustub, et niisugune ajakava tagab sidusrühmadele vajaliku õiguskindluse ja võimaldab korraldada ulatuslikuma arutelu tulevase käibemaksu tegevuskava käibemaksumäärade üle.\nÜhine käibemaksusüsteem seoses minimaalse hariliku käibemaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega\nLõpphääletuse ajal kohal olnud asendusliige (art 187 lg 2)


Ugandalane Stephen Kiprotich kavaldas olümpiamaratonil keenlased üle – Jooksja\n23-aastane ugandalane Stephen Kiprotich võitis täna, Londoni olümpiamängude viimasel päeval, meeste maratonijooksu ajaga 2:08.01, kavaldades 37. kilomeetril oma taktikaga üle kaks järgmist kohta võtnud keenlased Abel Kirui ja Wilson Kipsang Kiprotichi.\nKokku startis maratonile 105 meest 67 riigist. Stardi ajal oli õhusooja 18 kraadi, õhuniiskus 77 protsenti ja puhus tuul 3,2 m/s. Esimesed 5 kilomeetrit läbiti ajaga 15.23. 20 sekundi sisse mahtus tol hetkel 79 meest. Järgmised viis kilomeetrit kulgesdi brasiillase Franck de Almeida vedamisel, 10 km vaheaeg 30.38. 15. kilomeetril (44.58) läks liidergrupist minema keenlane Wilson Kipsang Kiprotich, kasvatades edu jälitajate ees 13 sekundile. Kaks kilomeetrit hiljem jättis maratoni pooleli USA rekordi omanik (2:04.58) Ryan Hall. Keenlase Kiprotichi juhtimisel (vahe jälitajatega 16 sekundit) jõudsid maratoonarid poolele distantsile. Keenlase vaheaeg 1:03.15.\nAlates 26. kilomeetrist jooksid kolmekesi ees keenlased Abel Kirui ja Wilson Kipsang Kiprotich ning ugandalane Stephen Kiprotich. Trio läbis koos 30 kilomeetrit ajaga 1:30.15 ja 35 kilomeetrit ajaga 1:46.03. Nüüd hakkasid keenlased ugandalase eest ära minema, kuid kaks kilomeetrit hiljem osutus situatsioon vastupidiseks. Ugandalane Stephen Kiprotich jooksis keenlastele järgi, tegi kiirenduse, jättis nad selja taha ning pidas finišini üksinda vastu. Uganda võitis viimati olümpiamängudelt kuldmedali 1972. aastal. Hõbemedalile tuli keenlane Abel Kirui ajaga 2:08.27 ja pronskile tema kaasmaalane Wilson Kipsang Kiprotich ajaga 2:09.37. Parima eurooplasena sai 9. koha poolakas Henryk Szost 2:12.28-ga. Etiooplaste jaoks oli tegemist täieliku ebaõnnestumisega, sest kõik kolm selle riigi maratoonarit katkestasid. Sama saatus tabas ka prantslasi. 105 startinust lõpetas maratoni 85.


Logi sisse / Registreeri Minu profiil Vali mind Minu külalised Hinded ja kommentaarid Päevikud Piltide modereerimine\nTüdruk, kes ei kuulanud sõna\nPalju aastaid tagasi oli üks väikene küla, mida kutsuti Vaikusekülaks.Juba aastaid valitses selles külas kurb vaikus, sest kuri nõid, kes küla üle valitsema oli hakanud, lubas ära nõiduda kõik, kelle hääl tema lossi kostub.Kuigi Vaikusekülas elas palju lapsi, ei olnud kunagi kuulda nende rõõmust naeru ega laulu.Samas Vaikusekülas elas ka perekond, kus elasid ema, isa ja väike tüdrukuke,kellele vanemad olid nimeks pannud Kerda.Kerda oli väga kaunis ja ilusa lauluhäälega tütarlaps.Kuna küla nõia võimu all oli, lubasid vanemad tal laulda ainult keldris kodutöid tehes, sest sealsete paksude seinte vahelt ei olnud helisid kosta.Samal kevadisel päeval, kui Kerda aga sündis,käis pereisa metsas jahti pidamas.Jahipidamise käigus kuulis ta metsas väikese lapse nuttu.Pereisa otsis meeleheitlikult nutvat last, kuid leidis hoopis paksu metsa seest puu külge seotud hundikoera poja,keda ta hakkas koheselt Pontuseks kutsuma.Pontus ei olnud aga tavaline koer, vaid üks väike poiss Markus, kes oli kurja nõia poolt ära nõiutud.Markus oli sel päeval metsas ringi jooksnud ja suurest kevade saabumise rõõmust laulma hakanud.See ei meeldinud aga kurjale nõiale, kes poisi\nReede õhtune nali!!\n"Tere,mul varastati auto ära"\n"Misasja,te peate helistama politseile,mitte psühhoneuroloogia haiglasse,"\n"See oli 79`aasta Datsun!"\nAbielupaar otsustab külma talve käest nädalaks lõunasse reisida. Tööasjade tõttu saab naine alles päev hiljem järele lennata. Mees, läheb nagu plaanitud. Kohale jõudnud, läheb mees oma hotellituppa, võtab laptopi välja ja saadab kohe oma naisele meili. Kogemata jätab ta ühe tähe meili aadressil vahelt ära ja kiri maandub hoopis ühe lese arvutis, kes just oma meest taga leinab. Viimane, vaatab just meile läbi, loeb tuttavatelt saadetuid leinakirju... kui ta poeg tuppa astub, lamab naine põrandal. Noormehe pilk pöördub arvutiekraanile, kus ta loeb järgnevat:\nSubjekt: jõudsin kohale\nKallis, jõudsin äsja kohale. Elan ennast siin tasakesi sisse ja vaatan, et kõik on juba sinu homseks saabumiseks ettevalmistatud ! Soovin sulle head reisi, ootan sind,\np.s.kuradi kuum siin !\nBlondiin istub lennukis, äriklassis.Ta tahab sõita New Yorki. Tuleb stjurdess ja ütleb:"Vabandust, teil ei ole äriklassi piletit, peate ümber istuma turistiklassi."\nBlondiin vastu:" Aga ma olen ju nii tubli,ilus ja tark-turistiklass mulle ei sobi."\nStjuardess lahkub, kutsub piloodi. Too kummardub blondiini juurde ja sosistab talle midagi kõrva. Blondiin tõuseb pikema jututa püsti ja istub turistiklassi ümber.\nStjuardess küsib piloodilt:"Aga mis te talle ütlesite?"Piloot vastu:"Ütlesin, et äriklass täna New Yorki ei lenda."\nTeaduslike uuringute tulemused näitavad, et inimesed, kes liiga vähe veini joovad, tekivad probleemid silmanägemisega. Silmi pilgutades muutub kõik järsku ebaselgeks; eriti täheldati sarnaseid sümptomeid arvutiga töötamise juures. Kõik, kes selliseid sümptomeid märkavad, peavad kohemaid töötamise ära lõpetama ja koju minema ning valmistama lõuna ja selle juurde pudeli veini avama.\nKui sümptomid pärast lõunasööki uuesti esinevad, vahetage veinimarki seni, kuni sümptomid kaovad.\n2. Vaalad ujuvad pikki päevi, söövad ainult kala, joovad ainult vett ... ja on paksud!\n3. Jänes jookseb, hüppab, on taimetoitlane ja ... elab ainult 8-10 aastat?\n4. Kilpkonn ei jookse, ei hüppa, ... , ei kiirusta kuhugi ja ... elab 450 aastat!\nJäreldus: kuradile võimlemine, dieedid ja stress :)\nVot siis nii!!!!\nOpel sõidab kiirteel, kui äkki mootor üles ütleb.Peatub üks bemmiga mees ja ütleb, et veab Opeli järgmisse autotöökotta. Bemmi juht lisab veel, et kui liiga kiiresti sõidab, siis Opeli mees tuledega vilgutaks ja märku annaks. Sõidavadki Bemm ja Opel tema taga köiega, kui äkki Mersu paneb 200-ga mööda. Bemm võtab väljakutse vastu ja sõidab samuti 200-ga. Tee ääres seisab politseinik ja helistab ülemusele."Te ei usu, mida ma praegu näen: BMW ja Mercedes sõidavad 200-ga ja Opel vilgutab tuledega, et tahab mööda minna."\n← eelmine 1 ... 4 5 6 7 8 järgmine\t→\nHinda ise pilte ja lase hinnata enda omi. Rate.ee on sotsiaalne võrgustik, kus on juba 594,330 kasutajat ja 1,238,106 pilti. Liitu ja saa teada, mitmendal kohal edetabelis oled Sina!


Tasuta: "Linnasümfoonia e-moll" ja "Tule ja mine"\nP 21. juuli 18:15\n"Linnasümfoonia e-moll" ja "Tule ja mine"\nLinnasümfoonia e-moll (2018), Tule ja mine (2019)\nFilm 44 min\nLinnasümfoonia e-moll käsitleb mujal töötamise-elamise teemat Eesti naise pilgu läbi vaadeldes Helsingi linnaruumi.\nRežii, kaamera: Liina Siib\nMontaaž: Henri Nõmm\nHelirežii: Hans-Gunter Lock\nHääled: Kristina, Ülle, Liina, Marika, Ilme, Katri, Monika, Aide, Britta, Helgi, Eveli, Aleksandra, Valli, Mariliis, Marta, Sveta, Grete, Elo, Kaili, Reliina, Maria Lisbeth, Elise\nProdutseerija: EV100 kunstiprogramm “Rändajad ja kohanejad”, Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus\nTänud: HIAP, Sinne galerii, Markus Åström, Taru Elfving, Maria Arusoo, Kadi Kesküla, Kaarin Kivirähk, Jaana Kokko, Kaire Rannik, Kadi Kurema, Signe Liske,\nRuth Russak, Svetlana Irval ja SB Lux, Ülle Tahlfeldt-Muhonen ja Café Alejandra, Monika Põldkivi ja Sivex OY, Aleksandra Nevski, Marta Jorits ja Dancest tantsu- ja treeningstuudio ning kõik teised, kes on filmi ühel või teisel moel panustanud.\nTULE JA MINE\nFilm 26 min\nTule ja mine annab edasi seda, mis on väiksemas kohas olemise plussid ja kuidas siin avaldub kogukonnatunne.\nMontaaž: Liina Siib, Henri Nõmm\nTänud: Helgi Kuusik, Kaja Tullus, Kristina Lepistik, Jana Huul, Merit Süving, Artur Ruusmaa, Parksepa keskkool, Leivo Laats, Kuperjanovi jalaväepataljon,\nVõru politseijaoskond, Tamula Hotell, Võru loomade varjupaik, Stedingu kohvik, Eesti Kultuurkapital\nKunstnik Liina Siib on kolme aasta jooksul uurinud naiste töörännet Eestist Soome. Filmid esitavad mõlemal pool lahte tehtud uurimistööd, milles luubi alla võetud rahvaste liikumine on viimase kolme aastakümne jooksul jõudnud mõjutada juba tervete põlvkondade saatust.\nEesti Soome konsuli andmeil töötas 2016. a oktoobri seisuga Soomes üle 33 000 Eesti naise. Siib kohtus Helsingis ja selle ümbruses kolmekümnega neist, kõik eri vanusest ja erinevate elukutsete esindajad. Mõned on asutanud eduka ettevõtte, mõne teise saavutused aga on olnud tagasihoidlikumad. Mõned on Soomes õnnelikult kanda kinnitanud, teised peatuvad üksnes majandusliku vajaduse tõttu. Intervjuudest ilmnevad rikkalikult mitmekesised ja individuaalsed vaated uue kodumaa ja selle ühiskonna kohta, loendamatud igapäevaelus kogetud kultuurierinevused, teiste eestlastega loodud kogukonnad ning tulevikulootused, mis neid inimesi tagant tõukavad.\nLoo teise külje lähtepunkt aga on Võru: üks paljudest Eesti väikelinnadest, kust inimesed parema töö ja võimaluste otsingul välja rändavad. Liina Siib on dokumenteerinud elukeskkonda, mis näib esmapilgul kui rahulik, idüllilise looduse ja mugava taristuga paigake. Muuhulgas külastab kunstnik Eesti sõjasangari järgi nime saanud kaitseväebaasi, ekstsentrilist inglimuuseumi ja ühte roosiaeda Haanjamaal. Aed tundub olevat justkui isiklik paradiis naisele, kes seda regulaarselt aastaid Lõuna-Soomest hooldamas käis, kuni pensioniiga ta lõpuks kodukanti tagasi tõi. Kuid mis veel võiks olla need jõud, mis noori paremat elu otsima sunnivad?\nKuraator Taru Elfving, Helsingi\nFilmide pikkus kokku: 1h 11 min\nLavastaja: Liina Siib


Suunakood 04480 / +494480 / 00494480 / 011494480, Saksamaa\nSuunakood 04480 (+494480 / 00494480 / 011494480)\nSuunakood: 04480 (+494480)\nEesliide 04480 on Ovelgönne-Strückhausen suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 7772429 ja suunakoodi 04480 jaoks tuleb valida number 04480 7772429. Ovelgönne-Strückhausen asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 7772429, suunakoodi 04480 (Ovelgönne-Strückhausen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 4480 7772429. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 04480.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 04480 (Ovelgönne-Strückhausen).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Ovelgönne-Strückhausen, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Ovelgönne-Strückhausen, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 4480. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 7772429, suunakoodi 04480 (Ovelgönne-Strückhausen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 4480 7772429.


Veronika Kalmuse inauguratsiooniloeng "Infoajastu "munad ja kanad": küsimusi noorte sotsialiseerumisest tänapäeva ühiskonda" | Tartu Ülikool\nVeronika Kalmuse inauguratsiooniloeng "Infoajastu "munad ja kanad": küsimusi noorte sotsialiseerumisest tänapäeva ühiskonda"\n21.04.2010 - 16:00 kuni 18:00\nTartu Ülikooli meediauuringute professori\n¿Infoajastu «munad ja kanad»: küsimusi noorte sotsialiseerumisest tänapäeva ühiskonda¿\nkolmapäeval, 21. aprillil 2010. aastal kell 16 ülikooli aulas\nEsmakordselt ametisse asunud professorite inauguratsiooniloengud on traditsiooniks paljudes maailma ülikoolides. Piduliku inauguratsiooniloengu eesmärk on anda ülikooli uuele professorile võimalus tutvustada ennast, oma eriala ja eesmärke kolleegidele, üliõpilastele, samuti avalikkusele väljastpoolt ülikooli. Professor peab inauguratsiooniloengu oma esimese tööaasta jooksul. Veronika Kalmuse loeng ¿Infoajastu «munad ja kanad»: küsimusi noorte sotsialiseerumisest tänapäeva ühiskonda¿ avab professorite inauguratsiooniloengute sarja Tartu ülikoolis.\nLoeng ¿Infoajastu «munad ja kanad»: küsimusi noorte sotsialiseerumisest tänapäeva ühiskonda¿ võtab vaatluse alla laste ja noorte kujunemisprotsessi info- ja tarbimisühiskonnas, keskendudes peamistele mõjutajatele (kool, vanemad, meedia, eakaaslased) ja nende omavahelistele suhetele. Laiema kontekstina võetakse arvesse ühiskonna väärtushinnanguid ja heaolurežiimi ning sotsiaalseid arusaamu ja diskursusi mõjutajate ja nende võimalike mõjude kohta. Tähelepanu all on ka uue meedia vahendusel loodav eakaaslaste kultuur noorte sotsialiseerumise keskkonnana, interneti pakutavad enesearendamise võimalused ning see, kuidas noored neid võimalusi kasutavad, eelkõige online-sisuloome ja loovkasutamise praktikad. Loeng pakub teoreetilist raamistikku tänapäeva sotsialisatsiooniväljal toimuvate protsesside mõistmiseks ja kaardistamiseks, esitab sissevaateid nendesse protsessidesse Eestis ja mujal tehtud empiiriliste uurimuste tulemuste põhjal ning püstitab küsimusi edasisteks uuringuteks.


20 oodatuimat filmi, mida 2021. aastal vaadata | Diktor\n5. jaan. 2021 kell&nbsp15:35\nLisaks 2020. aastast edasi lükatud "Dune'ile" ja Bondi-filmile peaksime tänavu nägema ka uut "Spider-Mani".Foto: Warner Bros., Universal Pictures, Marvel Studios\n2021. aastal näeme mitmeid palavalt oodatud kassahitte. Kohale jõuavad mitmed koroona tõttu edasi lükatud filmid ja veel paljud kauaoodatud linateosed, mis linastuvad nii suurtel linadel kui voogedastusplatvormidel.\nFilmisõprade jaoks tõotab alanud aasta tulla meeldejääv. 2021. on jätku- ja eellugude ning juba ennast kehtestanud filmiuniversumite avastamise aasta.\nLoe siit, millised on ja millal linastuvad 2021. aasta oodatuimad filmid:\n“The Little Things” – 19. jaanuar\nDenzel Washington ja Rami Malek kehastavad sarimõrvarit jahtivaid politseinikke, keda mängib Jared Leto.\n“The Father” – 26. veebruar\n“The Father” räägib vananevast isast, kes ei saa enam aru, mis on päris ja mis mitte. Peaosades astuvad üles Olivia Coleman ja Anthony Hopkins.\n“Coming 2 America” – 5. märts\nEddie Murphy toob ekraanidele tagasi tuntud prints Akeemi, kes on nüüdseks saamas Zamunda kuningaks. Akeemi plaanid lööb sassi üllatuslik uudis, et tal on Ameerikas poeg.\n“Coming 2 America” on vaatajatele kättesaadav alates 5. märtsist Amazon Prime voogedastusteenuse vahendusel.\n“Morbius” – 19. märts\n“Spider-Mani” maailmast tuntud pahalase Dr. Michael Morbiuse taustalugu “Morbius” jõuab kinodesse kevadel. Morbius püüab ravida teda nõrgestavad haruldast verehaigust, kuid muutub seda tehes koletiseks. Filmi peaosas astub üles Jared Leto.\n“No Time to Die” – 2. aprill\nDaniel Craig kehastab Bondi-filmide sarjas 25. filmis viimast korda legendaarset James Bondi.\nErru läinud agent 007 pensionipõli jääb üürikeseks, kuna ta vana sõber Felix Leiter vajab abi, et päästa röövitud teadlane. Seda tehes kohtub Bond müstilise pahalase Safiniga, keda kehastab “Bohemian Rhapsodyst” tuntud Rami Malek.\n“Mortal Kombat” – 16. aprill\nSee on juba kolmas film, mis baseerub tuntud verisel videomänguseerial. Hetkel pole filmi sisust väga palju teada, kuid kaasa teevad mitmed tuntud märulistaarid ja võitluskunstide eksperdid.\n“A Quiet Place Part II” – 23. aprill\nSarnaselt esimese osaga toimub “A Quiet Place Part II” tegevus postapokalüptilises düstoopias, kus maailma valitsevad helidele reageerivad monstrumid. Inimesed peavad elama alalises vaikuses ja hoolitsema selle eest, et miski ei tekitaks liialt häält.\n“Black Widow” – 7. mai\n“Black Widow”, mille esilinastust on korduvalt edasi lükatud, jõuab nüüd (loodetavasti) lõpuks kinodesse. Filmi keskmes on Scarlett Johanssoni kehastatav tagaotsitav Must Lesk ehk Natasha Romanoff, kes on sunnitud vaatama näkku oma minevikule spioonina.\n“Godzilla vs Kong” – 21. mai\nKoletismärulid “Godzilla: King of the Monster” ja “Kong: Skull Island” põrkuvad selles jätkufilmis, kus näeme suuri koletisi omavahel suurejooneliselt madistamas. Selle destruktiivse tohuvapohu keskmes on mõistagi inimesed, kes peavad üritama iga hinna eest ellu jääda.\n“Cruella” – 28. mai\nEmma Stone filmis “Cruella”. Foto: Disney\n1970ndate punkrokist kajavatel Londoni tänavatel kasvab üles noor Cruella de Vil, kes on tuntud kui ikooniline pahalane filmist “101 dalmaatsia koera”. Filmi peaosas astub üles Emma Stone.\n“The French Dispatch” – suvi 2021\nRežissöör Wes Andersoni uusim film “The French Dispatch” räägib Ameerika ajakirjanikust väikeses Prantsuse linnas. Filmi on kirjeldatud ka kui armastuskirja ajakirjanikele.\n“Ghostbusters: Afterlife” – 11. juuni\nLegendaarsed tondipüüdjad vast pikemat sissejuhatust ei vaja. Esimestest “Ghost Bustersi” filmidest tuntud originaalrollides astuvad üles Bill Murray, Dan Aykroyd, Ernie Hudson, Sigourney Weaver ja Annie Potts, kellega liituvad uue põlvkonna kummitusepüüdjad Finn Wolfhard, McKenna Grace, Paul Rudd ja Carrie Coon.\n“Venom: Let There Be Carnage” – 25. juuni\n“Spider-Mani” universumi antikangelane Venom (Tom Hardy) on tagasi, kuid seekord on tema ülesandeks peatada superkangelasest sarimõrvar Carnage (Woody Harrelson).\n“Minions: The Rise of Gru” – 2. juuli\nVäikeste kollaste minionide maailmast tuntud pahalane Gru seatakse rambivalgusesse järjekordses filmis. Saame teada, kust ta tuleb ja kuidas temast üldse sai super-pahalane.\n“Top Gun: Maverick” – 2 juuli\nPete “Maverick” Mitchell naaseb pärast 35 aastat tagasi kinolinale. Peaosas on endiselt Tom Cruise, kes kehastab pilooti, kelle ülesandeks on õpetada välja eluohtlikule missioonile minev salk. Loomulikult peab Maverick selle kõige käigus silmitsi seisma ka oma enda mineviku ja vigadega.\n“Jungle Cruise” – 30. juuli\nEmily Blunt ja Dwayne Johnson astuvad üles Disney fantaasiafilmis, kus minnakse ohtlikule teekonnale läbi üleloomulike jõudude haardesse sattunud Amazoni džungli. Film põhineb Disney lõbustuspargi atraktsioonil.\n“The Suicide Squad” 6. august\nJätkufilm Harley Quinni ja tema antikangelaste pundi humoorikatele toimetustele. Režissööritoolis istub “Galaktika valvurite” lavastaja James Gunn.\n“Dune” – 1. oktoober\nDenis Villeneuve’i vändatud filmiversioon ühest maailma kuulsaimast ulmeloost, kus noor hertsog Paul Atreides (Timothée Chalamet) juhib vägesid lahingus, mille eesmärk on saada enda kontrolli alla ülimalt väärtuslik kõrbeplaneet Arrakis.\n“Spider-Man 3: Home Run” – 17. detsember\n“Spider-Man: Far from Home”. Foto: Columbia Pictures\nTom Hollandi jaoks on see juba kolmas Ämblikmehe film. Hetkel veel väga palju filmi kohta teada pole, kuid eelmised kaks seeria on olnud väga head, seega ilmselt on ka kolmas vaatamist väärt.\n“The Matrix 4” – 22. detsember\nThe Matrix. Foto: Warner Bros\nMatrix on tagasi. Keanu Reeves, Carrie-Anne Moss, Jada Pinkett Smith, Lambert Wilson ning Daniel Bernhardt kehastuvad taas vanadeks ja tuttavateks tegelasteks. Loodame, et aeg on “Matrixile” armuline olnud ning et “Matrix 3” möödalaskmistest on õpitud.\nMärksõnad: Black Widow, Dune, film, James Bond, kino, matrix, spider-man, Top Gun


Üsna lihtsalt valmistatavad küpsised, mida enne küpsetamist veeretatakse kaneelisuhkrus. Valmis küpsised on maitsvad ja mõnusalt muskaadilõhnalised.\nEriti rammusa ampsu ihalejad võivad küpsiseid paksu hapukoore sisse kasta enne suhupistmist.\nHõõru suures kausis või suhkruga heledaks vahuks, klopi juurde vanill ja muna. Sega juurde kuivained, kuni saad ühtlase sileda taina.\nSega taldrikul 2 sl suhkrut ja kaneel. Vormi tainast kreeka pähkli suurused pallikesed (umbes 12-14 g), veereta pallikesi kaneelisuhkrus.\nAseta tainapallid küpsetuspaberiga vooderdatud ahjuplaadile, jättes tainapallide vahele 3 cm ruumi. Vajuta käega või kahvliga veidi lamedamaks. Küpseta 15 minutit 180-kraadises ahjus, kuni küpsised on kuldpruunid.\nTõsta ahjuplaat välja, lase 1-2 minutit seista ja siis tõsta küpsised restile jahtuma.\npostitatud 29.08.2010 20:22\nVäga mõnusad küpsised ja lihtne teha. Sain sellest kogusest kaks plaaditäit, teise plaaditäe jagu pallikesi panin koos kaneeli ja suhkruga kilekotti ja raputasin seal kergelt läbi. Said kiiresti ja ilusti kaneeliseks. Lähevad kindlasti kordamisele :)\npostitatud 30.12.2010 11:06\nLäksid meie peres peale küll. Ilmselt teeme veel.\npostitatud 01.12.2011 09:44\npostitatud 01.12.2011 09:45\nRiisipuding vanilli, mandlite ja loorberiga


Tanel Toom: „Tões ja õiguses“ näitlev lehm oli tõeline diiva ja tahtis ära joosta\nTanel Toom: „Tões ja õiguses“ näitlev lehm oli tõeline diiva ja tahtis ära joosta (1)\nOhtuleht.ee, 11. detsember 2019 11:39\n"Meil oli 75 tihedat võttepäeva ja selle ajaraami sees filmimine oli väljakutse. Teine väljakutse oli laste ja loomadega töötamine," paljastab filmi "Tõde ja õigus" režissöör Tanel Toom väljaandele Santa Monica Mirror.\nMees sõnab, et laste ja loomadega töötamise puhul ei tea kunagi, kust probleemid tulla võivad. "Näiteks oli meie põhiline lehm tõeline diiva," naerab ta. "Ta tahtis minema joosta. Seega pidin ma tegelema lehmaga, kes tahtis ära joosta."\nLisaks paljastab Tanel, et talvised võtted tuli kaks korda edasi lükata, kuna lund lihtsalt polnud. "Polnud selline ilm, nagu kunagi, et igal talvel sajab lund. Praegu, kliimamuutustega seoses, pole nii palju lund olnud. Kuigi mõned ütlevad, et meil pole kliimamuutusi, näeme tõde ise."\nSamuti paljastab Toom, et kuna Eesti näitlejad töötavad ka teatrites, tuleb võttegraafik panna paika teatritega kooskõlas. "See oli õudusunenägu," naerab ta.\nLAHE! Tanel Toomi uues filmis lööb kaasa ka endine Bondi-tüdruk\nHollywoodi näitleja Nicolas Coster kiidab filmi „Tõde ja õigus“ taevani: see on pea ideaalne!\nMängufilmi „Tõde ja õigus“ rahvusvaheline esilinastus toimus Busani filmifestivalil


Ingemar Teever: väravavaist ei kao kuhugi | Linnaleht\nIngemar Teever: väravavaist ei kao kuhugi (0)\nKristjan Roos, kristjan.roos@linnaleht.ee, 2. märts 2017, 17:37\nIngemar Teever on florakate ja teiste klubide hirmuks tagasi Levadias. Laura Oks (Õhtuleht) (Laura Oks (Õhtuleht))\n2015. aastal oli Ingemar Teever 24 väravaga jalgpalli Eesti meistriliiga parim väravakütt, üllatuslikult lõpetas ta hooaja järel karjääri, et teha nüüd Eesti klubijalgpalli mõistes come back.\nVeel veebruari alguses ei osanud Teever isegi unistada, et tuleb tagasi. Jutuajamine Levadia presidendi Viktor Levadaga muutis aga kõik. Kui alguses lõõpisid Teever ja Levada niisama naljaviluks, siis ühel hetkel läks jutt tõsisemaks. „Mõte tundus huvitav, sest olen eluaeg sporti teinud ja vutti mänginud. Mõtlesin, et kui ma praegu seda ei tee, siis aasta pärast on vanust veel rohkem,” tõdeb 34-aastane Teever ning lisab, et läks vutiliidu sisehalli vaatama Levadia–KuPS-i mängu ja olles kolm päeva tagasituleku teemal mõtteid heietanud, ütles Levadale, et saame kokku ja räägime asjad läbi.\n„Kui Levada poleks mulle helistanud, siis ise ma suure tõenäosusega poleks ennast pakkuma läinud,” tunnistab Teever, et tema tagasitulek sai teoks paljuski tänu Levadia algatusele.\nTõsi, mullu suvel käis Teever Hiiul mitu korda Nõmme Kalju mänge vaatamas. Kalju peatreener Sergei Frantsev astus mitu korda ligi ja kutsus treeningutele. „Siis aga puudus kõrgel tasemel mängimise järele isu. Mais sündis mul poeg ja mõtted olid mujal. Nüüd on mõnus rutiin käes, hea on jälle trenni teha ja ennast vormi ajada,” tõdeb Teever.\nPiisas vutiüldsusel teada saada, et Teever on tagasi tippjalgpallis, kui päev hiljem skooris mees juba hooajaeelses kontrollmängus Soome meistriliiga klubi HIFK vastu. Just Teeveri väravast sai Levadia 1:0 väärtusliku skalbi.\nKuigi väravakütt tunnistab, et mängutempo on tal võrreldes meeskonnakaaslastega praegu veel erinev, siis väravavaist ei kao kuhugi. „Mullu suvel mängisin ka rannajalgpalli ja kolmandat liigat FC Tallinna Zenit koosseisus. See on küll teine tase, aga targal kohal oskan ikka seista,” naljatab ründaja. Sisseelamine tippjalgpalli on mehel enda sõnul läinud hästi, sest Levadias on ees vanu tuttavaid ja hea sisekliima. „Muidugi ma valetaks, kui ütleks, et keha ei valuta igalt poolt. Ega keegi arvanudki, et saab olema kerge. On arvestatud, et mul läheb vormi saavutamisega natuke aega, praegu on see täiuslikkusest veel kaugel,” ütleb Eesti koondise eest karjääri jooksul 30 mängu pidanud ja neli väravat löönud sportlane.\nKas hakkad võitlema koha eest põhikoosseisus? „Kõik, kes mind tunnevad, teavad, et ma olen võistkonnamängija. Kui annan Rimo Hundile väravasöödu, siis selle üle võib rõõm olla isegi suurem. Mängin niimoodi, nagu meeskonnale vaja,” räägib Teever ja lisab, et kuigi ta ei eelda kohe hooaja alguses põhikoosseisu kohta, siis mõistagi ei tulnud ta tagasi selleks, et terve hooaeg oma tagumikku varumeestepingil soojendada.\nMillised on Levadia tänavuse hooaja eesmärgid? „Te võite järgmised kümme aastat kirjutada, et Levadias on esmane eesmärk meistritiitel. Ja igal aastal tahab Levadia ka eurosarjas esimesest ringist edasipääsu järel teisest ringist edasi pääseda. Ja hea loosiõnne korral ka kolmandas ringis konkurentsi pakkuda,” leiab jalgpallur.\nJalgpalli meistriliiga avavoor pakub kohe koduse suure vastasseisu Flora–Levadia. Levadia igipõline vastane Flora palkas endale peatreeneriks endise Eesti koondise juhendaja Arno Pijpersi ning näitas hooaja eel head sisu, alistades näiteks treeningmängudes 1:0 nii valitseva Soome meistri IFK Mariehamni kui ka Austria meistriliiga klubi Altachi. Pühapäeval jäi Flora aga superkarikafinaalis Infonetile selgelt 0:5 alla.\nTeeveri sõnul ei saa sellest mängust teha mingeid järeldusi. „Võib-olla mõned (Levadia – toim) noored mõtlevad (et tuleb kerge mäng – toim). Aga küll me neid siis tutistame ja paneme nad paika, et jalga kergeks ei lastaks. Tuleb minna täiega panema,” on Teever võitluslikult meelestatud.\nKonkurendid Kalju ja Infonet\nIngemar Teever peab Levadia tänavusteks peakonkurentideks tiitlikaitsjat Infonetti ja Nõmme Kaljut. „Infonetil ja Kaljul on kogemus. Ka Florat ei kannaks ma maha. Neil on noor sats ja nad lähevad hooaja jooksul kindlasti paremaks,” ennustab Teever, et tiitli peale mängivad ka tänavu neli Tallinna klubi.


Tahaks näha puude taga täiuslikumat metsa ökosüsteemi | Looduskalender\nEingereicht von Looduskalender - Mi., 27.03.2019 - 10.10\nOlen näinud puistuid, kus taimkattes oli vaid kaks liiki. Angervaksalepik kus puurindes hall lepp ja rohurindes luht-kastevars. Rohke luht-kastevarre esinemine viitab kunagisele karjatamisele. Kas nimetatud puistu on normaalne mets või peaks nimetama hoopis puiskarjamaaks või siis puupõlluks? Hall-lepikud on tavaliselt taimekoosluste arengurea ehk suktsessiooni esimene puistu ja seetõttu paljud metsa iseloomulikud liigid ei ole jõudnud veel lepikusse levida. Hall-lepikuid kasvab palju (SMI andmeil 2083 km2), sellest 80% eramaadel. Karjäärides puistangu kasvukohatüübi metsad (229 km2) on samuti puupõllud.\nMiks siis ei ole uuesti metsastunud või metsastatud alal välja kujunenud kasvukohale tüüpiline taimkate? Looduslikult on metsata alad vaid kuivendamata lagesood, suuremad luhad, kitsad rannikualad ja õhukese mullaga alvarid. Põliselt metsa all olnud maad saab tuvastada liigirikka kasvukohale iseloomuliku taimkatte järgi. Kuldkinga ja hariliku pärna leidmine viitab põlisele metsamaale, kuna nende levimine uutele aladele on väga juhuslik. Sinilille ja naadi kasvukohatüüpides on loodusliku metsa tunnusliikideks: koldnõges, kopsurohi, metspipar, salu-siumari, mets-tähthein, kevadine seahernes, imekannike, harilik kolmissõnajalg, jalakas ja haab.\nHuviline võib otsida Maa-ameti kaardirakendusest ajaloolisi kaarte ja vaadata kus 180 ja 100 a tagasi kasvas mets. Kolmandik meie maismaast ja 40% metsamaast katavad puistud, mis on kujunenud uuesti 80 a jooksul kunagi raadatud metsade ja kuivendatud soode asemele. Nende puurinde all ei näe veel kasvukohale iseloomulikku taimkatet, nad ei ole normaalsed metsakooslused vaid pigem liigivaesed puupõllud. Metsataimedest vaid ülased suudavad ellu jääda karjamaadel ja looduslikel heinamaadel.\nTulundusmetsade majandamine lageraietega vähendab samuti elurikkust. Metsa suktsessioon kestab sajandeid, et kujuneda tasakaalus olevaks kliimakskoosluseks.\nPaljudel metsataimedel ei ole mullas pikalt säilivat seemnepanka. Lageraie kasutamine ei võimalda puistu eluea jooksul mitmetel metsaliikidel kooslust asustada naaberpuistutest. Kasvatatavates kultuurpuistutes jääb metsapõlv liiga lühikeseks ja puistu ei jõua kujuneda normaalseks loodusmetsaks, sest järgneb uus lageraie ning kõik algab uuesti. Noorendikud ja ka latiealised kuusepuistud on sageli nii tihedad, et isegi varju taluvad metsaliigid puu- ja põõsarinde all hävivad. Pealegi eelistatakse hoolduraietel ainult kahte peapuuliiki (salumetsas kuusk ja arukask), kõik teised liigid raiutakse enamasti maha ja kujundatakse puhtpuistu.\nKultuurpuistu rajamine ja hooldamine sarnaneb istanduste ja põllukultuuri kasvatamisele, siit ka liigivaese kultuurpuistu nimetus „puupõld“. Õnneks praegu veel ei lubata metsamaal kasutada mürke, väetisi ja geenmuundatud istikuid, nende kasutamine lähendaks veelgi kultuurpuistut tavalistele põllukultuurile.\nAnalüüsime salumetsa naadi kasvukohatüübi iseloomulikku taimkatte rohurinnet ühe metsapõlve jooksul.\nPärast lageraiet saavad eelise valgusnõudlikud ja täisvalgust taluvad liigid. Raielangile jääb kõdunema suur hulk raidmeid ja juuri, seetõttu on lankide mullas rikkalikult lämmastikku. Raiestikud uuenevad lopsaka rohukasvu tõttu peamiselt haava, halli lepa, arukasega ja uuendatakse kuusega.\nRohurinde moodustavad rohttaimed (naat, tähtheinad, seljarohi, kopsurohi, lillakas, metstulikas, seaohakas) ja kõrrelised (metskastik, saluhein, longus helmikas, luht-kastevars). Täisvalgust ei talu nn varjutaimed ja need hävivad: lõhnav madar, salu-siumari, ussilakk, kuldking.\nVaarika ja punase leedri (naturaliseerunud võõrliik) seemnepank mullas on suur. Mineraliseeritud ribadel idaneb tihe vaarikavaip rohke leedriga. Raiesmikud põldude lähedal kattuvad täiendavalt veel kõrvenõgesega, pujuga, takjaga jt umbrohtudega. Invasiivsetest võõrliikidest võib langil kiiresti levima hakata väikeseõiene lemmmalts ja kanada kuldvits. Aastaid kattev tihe ja kõrge vaarikas, leeder, toomingas jt põõsad hävitavad peaaegu kogu rohurinde nende all. Noore kuusiku varjus ei suuda ükski soontaim kasvada, on vaid okkakõdu kiht ja laiguti samblaid.\nLatimetsas ja keskealises puistus hõreneb puurinne ise või tehakse harvendusraiet. Metsaaluse valgustatuse suurenemisele reageerib kohe alusmets ja rohurinne. Nüüd on võimalus levida varju taluvatel metsataimedel. Kuigi iga liik kasutab mitut levimisviisi vajavad nad soodsat juhust ja levise idanemiseks kindlaid tingimusi. Seeme peab enamasti mulda jõudma, takistuseks võib olla paks lehekõdu või samblarinne. Olenevalt liigist on erinev seemnete idanemisvõime aeg.\nTuullevijad salumetsas on peamiselt sõnajalad, osjad ja orhideed. Eoste ja tolmpeente seemnete levik metsas piirdub 99% kuni 15 m kaugusele.\nLoomlevi puhul eristatakse kolme viisi. Karvadesse ja sulestikku kinni haakuvad või kleepuvad seemned; toitudes läbi seedekulgla levivad seemned; looma poolt varutavad viljad, mis peidetakse metsa alla. Väikeimetajate poolt 99% seemneid viiakse kuni 150 m kaugusele, suuremad imetajad levitavad 99% seemnetest kuni 1500 m kaugusele. Söödavaid seemneid levitavad linnud tavaliselt väga kaugele. Salumetsa rohurinde liikidest kasutavad loomlevi marjadena: siumari, lillakas, ussilakk, metsmaasikas, leseleht, laanelill; karvkattes: lõhnav madar, metstarn, metstulikas, kollane- ja võsaülane, ka naat ja saluhein.\nSipelglevi on eriline loomlevi vorm, kus seemne küljes on sipelgatele toit (elaisoom). Levik piirdub sipelgapesaga ja selle lähiümbrusega. Keskmine levimiskaugus kuni üks meeter, 11% seemnetest kaugemale kui kaks meetrit ei levi. Salumetsas levivad nii: seljarohi, kopsurohi, metspipar, jänesekapsas, sinilill, ülased, imekannike, helmikas.\nPaljud taimed levivad uues kohas vegetatiivselt edasi. Klonaalse levi näideteks on seljarohi, naat, koldnõges, kopsurohi, metspipar, lõhnav madar, siumari, jänesekapsas, ülased, lillakas, kevadine seahernes, ussilakk, maikelluke, osjad, maasikas, leseleht, laanelill. Nt ussilaka aastane risoomi juurdekasv on 5-8 cm. Raiutud suur haavapuu andis sel aastal 20 m raadiuses juurevõsu: juurevõsu andis puu kõrguse raadiuses.\nIselevi toimub seemnete paiskumise teel viljadest. Üle 50% seemnetest satuvad lähemale kui üks meeter. Tavaliselt järgneb sellele juba mõni teine levimise viis. Tüüpiliste paiskviljadega on: seljarohi, jänesekapsas, kevadine seahernes, imekannike. Iselevijateks on ka naat, koldnõges, saluhein, tähtheinad, metskastik, helmikas ja karvane piiphein.\nOleks loomulik, et igas puistus kasvavad kasvukohale iseloomulikud taimeliigid, mis soodustavad ka muu vajaliku elustiku levimist.\nLageraie hävitab metsale iseloomuliku koosluse, metsakasvatajad aga on rahul, sest puurinne ju kasvab, mets uueneb hästi ja metsavööndis ei saa mets kunagi otsa. Konkreetses kasvukohas puudu olevaid karakteerseid liike nimetatakse tumedaks elurikkuseks. Mitmed metsaomanikud on soovinud, et ka nende kodumetsas kasvaksid õiged metsataimed, mis levikuraskuste ja lageraiete tõttu praegu puuduvad. Selleks on ainus lahendus: tahtlik inimlevi — istutage oma metsa puuduvaid metstaimi!\nMärkused: metsasus 1920ndatel\nKuna I Eesti Vabariigi ajal oli metsa mõiste teistsugune kui praegu, siis selleaegne 20%line metsasus tähendas praeguse mõiste järgi 33-34% metsasust.


Rakenduse OneNote Web App ülevaade - Office'i veebirakendused\nRakenduse OneNote Web App ülevaade\nLugemisvaates saate märkmikku lehitseda, laiendada ja ahendada jaotisi ning kuvada lehe varasemaid versioone.\nNägemaks, kes käesolevat lehte muutnud on, klõpsake käsku Näita autoreid. Seda saate teha ka redigeerimisrežiimis (menüüs Läbivaatus).\nMärkmiku brauseris redigeerimiseks klõpsake nuppu Redigeeri brauseris. Märkmikuga OneNote töölauarakenduses töötamiseks klõpsake nuppu Ava OneNote's (vajab rakendust Microsoft OneNote 2010).\nRedigeerimisvaates saate lisada märkmeid ja rakendada tähtsate üksuste meeldetuletamiseks silte. Märkmeid saate lisada isegi siis, kui keegi teine juba töötab märkmikuga.\nRakenduse OneNote Online ilme ja kasutamine sarnaneb rakendusega OneNote\nMenüüs Avaleht on käsud teksti vormindamiseks ja õigekirjakontrolli tegemiseks. Tekstile laade rakendades saate märkmetele anda vormindatud dokumentide ilme.\nTabelite, piltide või lõikepiltide lisamiseks kasutage menüüd Lisa. Lõikepildid on pärit rakenduse Office.com pildivalikust. Menüüst Lisa saate lisada märkmikusse ka uusi jaotisi ja lehti.\nKasutage menüüd Läbivaatus vaaterežiimi tagasi lülitumiseks, muudatuste autorite (käsk Näita autoreid) ja lehe varasemate versioonide nägemiseks. Siin saate ka muudatusi tühistada ja taastada lehe eelmise versiooni.\nOneNote Web App salvestab teie töö automaatselt, soovimatute muudatuste tühistamiseks kasutage käsku Võta tagasi.\nVeebisaiti Office.com värskendatakse pidevalt uue spikrisisuga (nt põhjaliku alustusteabe, õpetusartiklite, videote ning küsimuste ja vastuste foorumi linkidega). Külastage veebisaidi Office.com lehte Office'i veebirakenduste spikker ja abi. Rakenduskoht: OneNote Web App SaidikataloogKontaktteaveTagasiside saatmineJuriidiline teaveKaubamärgidPrivaatsus ja küpsisedHõlbustusvahendid© 2014, Microsoft Corporation. Kõik õigused on reserveeritud.


Kahe hingega mees – Logos\nEsileht / Raamat / Piibliseletused / Kahe hingega mees\nKahe hingega mees\nUsku pöördumise hetkel muutus meie sisemine olemus. Meisse loodi uus inimene, mida Piiblis nimetatakse vaimuks. See on puhas ja täielikult vastuvõetav Jumalale. Vana inimene, mida Piiblis nimetatakse lihaks, on siiski veel patune.\nMaailmas on laialdaselt levinud hüperarmu õpetus, mille kohaselt uuesti sündinud inimesest kõrvaldatakse täielikult liha ja pärispatt ning juba maa peal elab ta täiesti patuta elu. Kuna see on poolik tõde, siis on see pettus. Meie südames elab uus sisemine inimene, kes on Jumalale kõlblik ja Temale meelepärane. Argipäeva tegelikkuses on siiski meis ka vana inimene, kes langeb pattu hetkel, kui meie tähelepanu on Kristuselr ära pöördunud patu ja oma nõrkuste poole.\n“Kahe hingega mees” on raamat, mis kutsub lugejat igaveste taevaste tõdede üle mõtisklema. Raamat ei ole mõeldud ühe korraga läbilugemiseks, vaid seda peaks tegema jaokaupa, kuulates Püha Vaimu häält. Sa leiad vastused selle kohta, kuidas Jumala Vaim saab inimesega üheks ja milline on uuesti sündinud inimese positsioon Kristuses. Raamat innustab elama, toetudes võidukalt Jumala Vaimule, ja kasvama täisealiseks läbi liha suremise ning igapäevase ristikandmise.\n“Kui ma uurisin Moosese ehitatud kogudusetelgi konstruktsiooni, siis sain aru uuesti sündinud uskliku kaheosalisusest. Piibel hakkas mulle uuel ja selgel viisil avanema.” – Markku Veilo\nKahe hingega mees kogus\n230 × 155 × 20 mm\nAeg on täis. Markuse ja Peetruse evangeelium\nPiibli arvsümboolika Oodates Issandat\nHetkel vaatad: Kahe hingega mees €26,90


Kummalise kehaehitusega 660 hj luksussportmaastur - Forte\nKummalise kehaehitusega 660 hj luksussportmaastur\nFornasari RR99, Fornasari\nItaalia autoehitaja Fornasari on luksussportmaasturite koostamisega tegelenud juba enne Porsche Cayenne’i ilmaletulekut. USA võimsa V8 ja itaallasliku disaini võimalusi segav firma arvab, et nende uus mudel RR99 on kukkunud välja konkurentsivõimeline.\nParaku on selle masina esmamulje küll muud kui positiivne. 1850 kg kaaluva auto dünaamilised näitajad on samas võimsad: 660 hj, 0-100 km/h 3,8 sekundiga ning tippkiiruseks koguni 280 km/h, F1 stiilis ehitatud vedrustus jne. Kogu seda mõnu kattev koorik jätab kahjuks kentsaka mulje.\nRR99 on justkui joonud kõigist karikatest korraga ning meenutab suurema peo järel koristamisel kraanikaussi kõikvõimalike erinevate jookide valamisest tekkivat segu, mille vaataminegi pea valutama paneb. Itaalia disain võib see ju olla, ent oleks justkui kellegi poolt järele ahvitud või kellegi telefoni teel edastatud iseloomustuse baasil joonistatud.\nSamas polnud ka eelmisel mudelil, kolmeukselisel R600'l just meeldivam kehaehitus ja näoilme. Küll leiab siit vihjeid Porschedele, Lamborghinidele, isegi Audidele. Kokku segatud moos jätab nõutuks, ent kui taolisi asju ehitatakse, siis küllap on neid ka kellelegi vaja. Originaalne ja silmapaistev on üks tänaval kaasliiklejaid jahmatav Fornasari kindlasti.