Millesse armus Venno Loosaar 15-aastaselt? | Buduaar\nMillesse armus Venno Loosaar 15-aastaselt?\n2011. aasta 28. mai 09:19\nArmastatud näitleja Venno Loosaar tunnistab, et kui ta poleks näitleja, siis tegeleks ta arvatavasti aktiivselt muusikaga. Kitarri armus ta juba 15-aastaselt ja väidetavalt kestab armusuhe siiani.\n“Ma arvan, et oleksin mingil moel seotud muusikaga – see on mu teine kirg. Mulle meeldib kitarr. Sellesse ma armusin 15-aastaselt ära ja suhe kestab siiamaani,” vastab Venno Buduaari küsimusele, kes ta oleks, kui ei tegeleks näitlemisega. “Või siis kirjutaksin luuletusi,” lisab ta.\nVaatamata pikale näitlejakogemusele on Venno jaoks endiselt iga roll omaette väljakutse. Teha selline esitlus, millega jääks ta ise ja ka vaatajad-kuulajad rahule, on suur väljakutse ja proovilepanek. “Väljakutse on ka iga uudne pakkumine erinevasse keskkonda. Kas luua roll teatrisse, filmi, kuuldemängu, multifilmi. Minu jaoks on kõik esmakordsed asjad suured väljakutsed,” selgitab Loosaar ning lisab, et tema jaoks on samuti põnev see, et kuidas ta uue pakkumisega hakkama saab.\nKuigi näitlemise ja erinevate tegelaskujude mängimisega laval tegeles Loosaar juba lasteaias, tuli teadlik soov näitlejaks saada ülikooli ajal. “Varem olid sellised uitmõtted, aga idee sel alal leiba teenima hakata tuli siis, kui kooli ajal tehti esimesi pakkumisi telelavastustesse ja etendustesse.”\nVenno oma lapsi otseselt näitlemise poole ei suuna, sest soovib, et lapsed leiaksid oma elus sellise töö, mis on nende kutsumus. “Kuna minu elu on seotud näitlemise ja muusikaga, siis tahes-tahtmata saavad nad seda suurema doosi kui mõnda teist elukutset,” räägib mees, kuid lisab, et ei suru ennast peale ja laseb neil elukutset ise valida. “Aga me räägime kõigest. Ka sellest, millised eripärad on näitlejatööl või mõnel teisel ametil.”


Pevkur: merepäästevõimekus lähiaastail suureneb | Õhtuleht\nPevkur: merepäästevõimekus lähiaastail suureneb (5)\nToimetas Kaspar Käänik, 19. juuli 2014 09:49\nEile Hiiumaad külastanud siseminister Hanno Pevkur kinnitas, et sealne merepäästevõimekus ei vähene, vaid lähiajal võimekust hoopis suurendatakse.\nMinister toonitas, et merepäästevõimekus kasvab tuntavalt. "Oleme hetkel soetamas nelja päästepaati, sealhulgas ühte Hiiumaale Käinasse ja lähiaastail on plaanis soetada lisaks uutele väikepaatidele ja muule varustusele ka kaks suurt multifunktsionaalset laeva, mis kindlasti suurendavad tuntavalt Eesti merepäästevõimekust," osutas ta.\nProgrammiväline jõunäitamine: veepolitsei kimbutas merepäevadel Lennusadama töötajaid (19)\nRahvaesindaja Suur: vabatahtlik merepääste on jäänud vaeslapse seisu\nRiik ostab Ida-Saaremaale päästepaadi (3)\nTagantjärele tarkus: "Riik peab merepäästesse rohkem panustama!" (14)\nPevkur märkis, et merepääste taset tuleb järjepidevalt arendada. Näiteks pakutakse merepäästevõimekuse suurendamiseks praegustele politseinikele soovi korral merepäästekoolitust ning esimesed Hiiumaa korrakaitsepolitseinikud on koolituse juba läbinud. Pevkur tunnustas ka vabatahtlikke merepäästjaid, kes on valmis vajaduse korral appi tulema, ning lisas, et võimalusel peaks vabatahtlikku merepäästet rohkem toetama.\nHiiumaa ümbruses on tänavu esimese kuue kuuga olnud 8 merepäästejuhtumit ning merealal vajasid abi 15 inimest, kes kõik päästeti. Võrreldes 2014. aasta esimest poolaastat möödunud aasta sama perioodiga on merepäästele reageerimise kiirus oluliselt paremaks muutunud. Tänavu on Hiiumaa ümbruses võrreldes möödunud aasta sama perioodiga tehtud kaks korda rohkem merepatrulle – 23 asemel 46. Kärdla kordonis on sel aastal toimunud 13 merepäästeharjutust ja treeningut, samuti peeti 11. juulil ühisõppust Kärdla lennujaama päästeüksusega.


Näpits või magnet – millist mobiilikinnitust autosse valida? | Digigeenius\nKui sõidad, ära mobiili näpi, parem olgu see kindlalt armatuurlaual paigal. Kuid millise kinnitusega? Kas eelistada näpitsat, mis surub mobiili külgedele ja hoiab seda mehaaniliselt kinni või kasutada magnetit? Vaatame, millised on mõlema kinnitusviisi kasulikud küljed ja kuidas peaks mobiil autosse paigaldatud olema.\nVõimalikult silmade kõrgusel\nKõige levinumad kinnitusviisid on auto armatuurlaua ventilatsiooniribide külge – selline kinnitus on kindel ja ei tule lahti, pealegi pole tavaliselt armatuurlaual kuigi palju sobivat vaba pinda, kuhu mobiilihoidjat kinnitada. Ventilaatoriribide jaoks on hoidikutel olemas universaalsed kinnitusvahendid.\nVentilatsiooniribid on tavaliselt ka sobival kõrgusel – mitte liiga madalal, et saaksid vajadusel korraks pilku ekraanile visata silmi mitte liialt maanteelt ära pööramata. Iminappadega kinnitused tuuleklaasil sobivad ka just silmade kõrgusel oleva asendi pärast, kuid varjavad rohkem juhi vaatevälja.\nMobiilikinnitus, mis surub külgedelt ja hoiab niimoodi telefoni justkui pihtide vahel, on traditsiooniline ja läbiproovitud lahendus. Seda kasutatakse juba mobiilide algusaegadest ning siiamaani on see hea.\nHea just selle poolest, et kinnitusklambri vahele sobib enamik telefone, mobiili külge pole vaja midagi kleepida, et mobiilikinnitusega kasutada ja haare on tavaliselt ka piisavalt tugev, et hoiaks seadet kinni ka kõige hullemal maastikurajal, kus autoga edasi rappuda.\nParaku on näpitskinnitust ebamugavam kasutada, sest mobiili peab vabastama või kinni panema tavaliselt kahe käega. Kui sõidad pigem linnas siledatel teedel ja kasutad tihti autot lühikesteks otsadeks, millal tuleb mobiili lahti ja kinni panna üsna tihti, siis see lahendus pole nii mugav, kui näiteks magnet.\nMobiilikinnitus magnetiga on väga mugav: kinnitad telefoni tagaküljele kleebitava metallkinnituse ning siis kasutad hoidikut lihtsalt telefoni selle peale asetades. Võid ka kergelt „heita“ mobiili hoidikusse, see jääb sinna alati kinni ja lahtivõtmine on samuti lihtne – ühe käega tõmmates. Magnetkinnitus on eriti mugav nendele autosõitjatele, kes tihti lühemaid otsi teevad ja pidevalt mobiili hoidikusse panevad ja sealt võtavad.\nMagnet ei mõjuta mobiili tööd: GPS, mälu, kõik mobiili komponendid on magnetikindlad, seega pole mingit probleemi oma seadet magnetkinnituse lähedal hoida.\nSellisel kinnitusel on ka omad väikesed puudused, kaalu enne ostmist neid ka. Nimelt tuleb mobiili tagaküljele kleepida metall – kui kasutad mitut mobiili, siis kõigile neile. See pole hea, kui pead oma telefoni tuunima ainult autohoidiku pärast, ehkki ei muuda ka midagi ebamugavamaks, kui just juhtmevaba laadijat ei kasuta. Kasulik nipp on kasutada mobiiliümbrist, mille tagaküljele on kinnitatud (kasvõi siseküljele) väike metall-leht. Siis saad juhtmevabaks laadimiseks ümbrise eemaldada. Teine trikk on panna metall sinna, kus pole juhtmevaba laadimise ala, näiteks korpusel natuke allapoole, mitte keskele.\nKüsimusel, kumba võtta, on üks lihtne vastus: olenevalt kasutusest. Kui kasutad mobiilihoidikut harvem ja pigem raskematel maastikel ja pikematel sõitudel, võta näpitskinnitus. Kui linnas ja tihedamini lühemaid otsi tehes, siis on ilmselt magnetkinnitus mugavam.\nNäpits- ja magnetikinnitusega hoidikud leiad siit.\nMärksõnad: autohoidik, mobiilikinnitus, turvalisus\nMailiis Ploomann: Eluvõõras ja keskpärasust ülistav IT-sektor\nElisa ja Santa Monica Networks harivad Eesti õpetajaid küberturvalisuses


Tartu Orienteerumisklubi ILVES::Juhend 2014\nRAJAD OSALEJAD KLASSID\nRADA 1-MN 16+ 7-9 km sünd. 1999 ja varem M,N,MN,NN,MV,NV\nRADA 2-MN 14+ 5-6 km sünd. 2001 ja varem M,N,MN,NN,MV,NV\nRADA 3-MN 12+ ca 4 km sünd. 2003 ja varem M,N,MN,NN,MV,NV,MVV,NVV\nRADA 4-MN 12+ 2,5-3 km sünd. 2003 ja varem M,N,MN,NN,MV,NV,MVV,NVV\nRADA 5-MN 10+ ca 2 km sünd. 2005 ja varem M,N,MN,NN,MV,NV\n*RADA 6-MN 8 ca 1 km sünd. 2006 ja hiljem MN,NN\nRADA 7-MN KP-de läbimine vabalt valitud järjekorras. Lubatud osalemine koos kaaslasega. Sellele rajale arvestatakse ka katkestajad ja tühistatud.\nNB! Teistkordsel rajaleminekul arvestatakse kompleksarvestuses esimese korra tulemust.\n* EI PEETA KOMPLEKSARVESTUST\n* täiskasvanutel 2,5 EUR; üliõpilastel (MN21) ja pensionäridel (alates N60 ja M65) 1,5 EUR.; õpilastel ja üliõpilastel (MN20) 1 EUR\n* pered, kus osaleb kaks täiskasvanut ja 3 või enam õpilast (s.1996-2006) osalustasu 6,5 EUR; üks täiskasvanu ja 3 või enam õpilast (s. 1996-2006) osalustasu 4 EUR.\n* valikuklassis osalevatel eelkooliealistel osalustasu puudub\n* soodustuse saamiseks osalustasu tasumisel, võivad korraldajad küsida tõestusdokumenti\n* kellel pole oma SI-d, tuleb lisaks tasuda SI-kaardi rendi eest 1EUR. Tartu linna- ja maakonna üldhariduskoolide õpilastele on SI rent tasuta.\n* renditud SI-kaardi kaotamisel tuleb tasuda korraldajale 28 EUR.\n* on võimalik soetada osaluspakette\n10, 15 ja 20 osaluskorraga paketid on saadaval kuni 07.04 2014. Nende ostmiseks tuleb ILVES ORIENTEERUMISKLUBI arveldusarvele EE302200001120086880 Swedbank üle kanda valitud paketi summa. 5x pakette võimalik samal moel soetada kogu hooaja jooksul.\nNB! Pakett on nimeline ja kasutamisõigus ei ole edasiantav!\nKollektiividel võimalus tasuda ülekandega, kui tellivad arve enne 07. 04 2014.\n* osalustasu tasumine ülekandega vähemalt 15 korra eest (näiteks 3 korda 5 korra paketi soetamine), annab õiguse viimasel päevakul osaleda tasuta (soodushinnaga paketile lisasoodustus ei kehti)\nOsaluskaardi lunastamisega (kaardi või hooajapaketi ostmine) Tartu orienteerumispäevakul, kinnitab osaleja oma nõusolekut Tartu päevakute juhendiga enda tulemuse avalikustamiseks finišiprotokollis ja koondarvestuses OK Ilves kodulehel. Avalikustatakse osavõtja ees- ja perekonnanimi, EOL kood, klubi/kollektiiv. Muud isikuandmed avaldamisele ei kuulu.\nNB! Tartu meistrivõistlustel tava- ja teateorienteerumises ei kehti 10 , 15 ja 20 korra paketid!\nAprilli ja maikuu päevakutel on korraldatud orienteerumise algõpe. Kogunemine 18.00 korraldajate telgi juures.\n14 edukama osaluskorra punktide summa arvestuses noored - N (kuni MN20-sünd. 1994 ja hiljem), põhiklass (MN21 – sünd.1980-1993) ja veteranid - V (alates MN35-sünd.1979 ja varem), VV (alates MN 55-sünd.1959 ja varem) radadel III ja IV.\nRadadel 3 ja 4 peetakse eraldi arvestust 1959 ja varem sündinuile – VV\nRajal 6 kompleksarvestust ei peeta.\nTulemuste parandused or.tartu@mail.ee\nKes tahab osa võtta nii Tartus, Tallinnas ja sellest aastast ka Pärnus toimuvast Linnasprindist, leiab infot siit : http://linnasprint.emu.ee/


ESTA PILT: MINU ILUSA keha 10 saladust | Buduaar\nESTA PILT: MINU ILUSA keha 10 saladust\n2020. aasta 15. mai 14:58\nBody-fitnessi Euroopa ja maailmameister Esta Pilt (55) on treeninud ja võistelnud juba 15 aastat ning kogu selle aja treenerita – ise avastades ja enda peal katsetades.\nMis on paljudele naistele suureks inspiratsiooniks oleva maailmameistri hea vormi saladus?\nOLEN TERVE OMA ELU OLNUD SPORTLIK\nOlen kasvanud Võrumaa metsade-mägede vahel, kus oli palju võimalusi liikuda, ronida ja hüpata. Juba kooli ajal sai palju sporti tehtud ja võisteldud nii kergejõustikus kui ka suusatamises. Noorteklassides olin kõva keskmaajooksja ja tegelesin jooksutreeningutega ka ülikooli ajal. Edasi tulid juba aeroobika ja tantsutrennid ning sealt kõrvalt ka vaikselt jõusaal. Mitmekülgne liikumine juba lapsest peale on kindel alus kena keha vormimiseks.\nTÖÖ JA VAEV KÄSIKÄES\nKuna olen maalaps, siis olen harjunud füüsilist tööd tegema. Ma ei karda pingutust. Mulle meeldib füüsiline väsimus sada korda rohkem kui vaimne. Selleta tõsist sporti ei tee ja füüsilise väsimuse tunne peab tõesti meeldima. Olen harjunud kõige nimel tööd tegema ja vaeva nägema. Tean, et miski ei tule kiiresti ja kergelt.\nTegelen spordiga ja toitun tervislikult järjepidevalt, mitte vaid hooajaliste projektide ”suveks saledaks” või ”uusaastalubadus” raames. Aastas ei ole üle paari nädala järjest trennipausi teinud. Kui muud võimalust pole, siis oma keharaskusega treenida ja väljas liikuda saab alati. Nädalas alla nelja trenni pole ammu teinud. Suurt muutust ei tee mitte suured otsused, vaid pika aja jooksul tehtud väikesed igapäevased muutused!\nSPORTLIKU KEHA ILU\nSporti saab teha ka tervise ja hea enesetunde pärast, aga jõutrenni hakkasin tegema just seetõttu, et mulle kohutavalt meeldib treenitud keha. Fitnessiga ei saa tegeleda, kui lihaseline keha võõristust tekitab. Kui näed positiivseid muutusi, annab see tohutult motivatsiooni juurde keha vormida. Motivatsioon peab tulema seestpoolt!\nTREENINGUD KUI ELUSTIILI LAHUTAMATU OSA\nMa olen harjunud treenima. Mulle meeldib see, mis ma teen ja ma ei vaja enam mingit lisamotiveerimist, et end trenni vedada. See on hea rutiin: asjad tööle kaasa ja otse trenni.\nPigem tunnen ennast halvasti, kui olen sunnitud mõne trenni vahele jätma. Olen head rutiinid harjumuseks muutnud ja võtnud vastutuse oma keha eest hoolitsemises. Ma ei looda ei müügil olevatele treening- ja toitumiskavale, treenerile, iluoperatsioonidele ega arstidele.\nMuuda sihipärane harjutamine enda jaoks harjumuseks. Rutiin on hädavajalik, kui on vaja millegi raskega toime tulla. Kui on harjumus harjutada, ei pea harjutamise alustamisele enam mõtlema.\nMA EI KARDA SÜÜA!\nMulle tohutult meeldib süüa. Olen toitumisharjumused valdavalt tervislikuks muutnud ja see toitumine on hakanud mulle meeldima. Aga ma ei ole kunagi endale ka midagi täielikult keelanud (suhkrut, jahu, maiustusi) ega kaloreid lugenud ja toitu kaalunud. Jälgin enesetunnet, olen õppinud oma keha kuulama.\nKui põhitoidukorrad on paigas, ei pinguta ka maiustamisega üle. Kui tugevalt treenida, siis ka keha vajab rohkem toitu ja võib endale päris palju lubada.\nUsun, et kuna ma pole endale rangeid piiranguid seadnud ega imedieete pidanud, siis olen sellega ka psüühikat säästnud. Teada-tuntud tõde on ju see, et keelatud vili on väga magus.\nOlen oma kehakaalu enam-vähem stabiilsena hoidnud seda üles-alla kõigutamata, suurim kõikumine jääb viie kilo ringi.\nMulle meeldib uurida ja lugeda kõike tervise, toitumise ja treeningutega seonduvat ning uusi toidulisandeid, toite ja erinevaid treenimise viise katsetada. See kõik teeb keha eest hoolitsemise põnevamaks ja treeningud ei muutu üksluiseks. Kuulan keha, katsetan, lähtun treeningutel enesetundest. Väga harva olen treeninud mingi kindla treeningkava järgi, sest see tüütaks kiiresti ära. Trenn ja toitumine peavad minu jaoks olema loomingulised.\nKäin palju jalgsi, liigun ja liigutan. Kui selline kõndimine harjumuseks muuta, siis loobuda enam ei taha. See on rahustav, paneb mõtted liikuma ja on kasulik nii kehale kui ka vaimule.\nAinus viis uus hea harjumus alatiseks sisse seada on juhtida selle suunas nii palju energiat, et vana harjumus lipsab minema nagu soovimatu külaline.\nOlen ka toidulisanditeusku. Kasutan päris palju toidulisandeid ja tervisetooteid – nii sportlastele mõeldud proteiinitooteid kui ka tervisele kasulikke loodustooteid. Usun, et ilu tuleb seestpoolt ning seetõttu eelistan naha, juuste ja liigeste terviseks toidulisandeid kallitele kreemidele.\nTAHAN OLLA TERVE JA ELUJÕULINE\nTahtmine olla täis elujõudu ja energiat paneb liikuma, oma kehaga tegelema. Tahan treppidest käia hingeldamata, matkata looduses väsimust tundmata. Tahan jaksata asju tassida, vajadusel füüsilist tööd teha. Treenitud ja toonuses keha annab kindlasti tegutsemislusti kauemaks.\nTugev keha on parem kui nõrk. Painduv keha on parem kui jäik. Terve keha on parem kui haige.


Ulmekirjanduse BAAS - Jüri Kallas - Regi nagises vaikses metsas\nRegi nagises vaikses metsas\n30.08.2014, kell 11:31\nLugesin selle laastu "Reaktori" juulinumbris läbi ja tegin hmmm ning jäin mõttesse\nUlmet on vähe. Vihjamisi saab lugedes sotti, et tegemist on miski postapo maailmaga. Meeleolu on loodud, fiiling on olemas, mis minu meelest sellise pikkusega jutukese puhul on juba saavutus omaette - justkui mõne pintslitõmbega maalitud päris pilt.\nMörisejad? Nojah, sääne kodukootud nimetus. Miks ka mitte? Lõpp pani muigama ja kuidagi on tagantjärgi meenutades selline hea mälestus sellest lookesest. Kolme võrdub siinkohal "pole sugugi mitte paha" (st pigem nagu hää, kõva kolm).\n1.09.2014, kell 16:26\nMa saan muidu täitsa aru, et võib olla tore, kui sõbrad koos istuvad, õlut libistavad ja igaüks neist midagi sellist kirja paneb. Või kui seltskondliku mängu käigus antakse igaühele veerand tundi, pastakas ja paber. Või kui kirjutatakse vabadel hetkedel, näiteks bussi oodates, kuhugi faili või märkmikku stseenikesi, mida tulevastes teostes kasutada. Virgematel on selliseid uitmõtteid kladede kaupa ja pole Jyrka oma millegi poolest parem või kehvem kui kõik ülejäänud.\nAga see pole ju jutt. Selle avaldamine jutu pähe jääb mõistetamatuks nii autori kui toimetuse seisukohast.\n14 aastat tagasi kiruti tõsisemaidki katseid nende väidetavalt absoluutse mõttetuse pärast kooris, usinalt ning hoolega. Eesti ulme areng või midagi...?


Rüütli spaa pandi müüki\n30. detsember 2013 kell 7:43\nPrits Libliku pärijad otsustasid juba teise oma neljast majutusasutusest Kuressaares müüki panna.\nRüütli spaa müügikuulutus on novembri lõpust ülal ühes Vene portaalis, mis tegeleb kinnisvaramüügiga üle ilma, kirjutas Saarte Hääl.\nPortaal nimega Homes Overseas ehk eesti keeli “Kodud mere taga” tegeleb peamiselt kinnisvaramüügiga Bulgaarias, Saksamaal, Kreekas, Hispaanias, Itaalias, USA-s, Prantsusmaal, aga ka mitmel pool mujal üle ilma. Teiste seas on nad sel sügisel müüki võtnud ka Rüütli spaahotelli Saaremaal. Hind on seejuures esmapilgul üsna kopsakas – 12 miljonit eurot. Samas on ju tegemist tegutseva ja toimiva hotelliga.\n27. jaanuar 2016 kell 13:45\nTäna leiti kodust surnuna ettevõtja Ago Liblik, kes oli Saaremaal tuntud spaaärimehe Prits Libliku poeg ja Kuressaare Sanatoorimumi enamusomanik.\n3. detsember 2013 kell 7:46\nPrits Libliku pärijad panid hotelli müüki\nPrits Libliku Saaremaa spaahotellide firma pärijad panid Kuressaares müüki külalistemaja.


2005-12 (3059) / Väljaanded / Arhiiv — Sirp | Leht 2\nAINO KÜLVAND 17. XII 1921 ? 19. III 2005\nKeele Infoleht Eesti Vabariigi Kultuuriministeerium, Rahvusooper Estonia, Eesti Teatriliit\nAino Külvandi rikas, nii paljust kõnelev loomeelu ootab raamatusse jäädvustamist.\nViimasel ajal kostab kurtmist, et pärast suurte eesmärkide saavutamist, NATOga ja Euroopa Liiduga ühinemist, ei ole Eestil enam sihti. Eestil puuduvat ?sisemine eesmärk?. Tohoh! Kas …\nEesti on nii läbikasvanud ühiskond, et objektiivne ajalugu pole võimalik. Peaaegu igal õhtul me tuleme lavale. Me kanname inimesteni mingit informatsiooni nendelt väljadelt, mis …\nNimi ja nimetamine on ikkagi väga tähtsad asjad. Nimi, s.t nimetatus, olemine/olek nimetatuna, sildistatuna, mõnes mõttes ehk isegi kohustab olema ja tegutsema vastavuses (oma) …\nTeatrikriitikale on ette heidetud mitmekesisuse puudumist ja ühtemoodi mõttemudelitele toetumist. See on ka loomulik, sest teater, mis peaasjalikult ripub ära psühholoogilisest realismist, tingib juba iseenesest …\n?Kirjanik on alati olnud tähtis, kuid praegu, tõeütleja ja sõnade kaitsjana, on ta olemuslikult oluline. (On ainult üks kultuur ja sõnad on selle alusmüür.) Tänapäeval …\nKogumik ?TEATRIELU 2003?. Koostajad ja toimetajad Anneli Saro ja Sven Karja. Teatriliit 2005. 389 lk. Aasta tagasi kirjutasid Anneli Saro ja Sven Karja aastaraamatus ?Teatrielu …\nAnne Lill, TRAGÖÖDIALEKSIKON: TEEMAD JA TEGELASED ANTIIKKREEKA TEATRIS. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2004. Võib olla tõsi, et tõeline kunst on ajatu. Kuid igal juhul on ta …\n?Teatrielu? on hea ja vajalik selleks, et eesti keeles saaks rääkida teatrist pisut süvenenumalt ja samas üldistavamalt, kui seda võimaldab ajaleheformaat või ühe etenduse arvustus. …\nÜritada parandada maailma, genereerida strateegiaid ? see on tõeliselt ainulaadne. Ja ehkki kõik parandusstrateegiad on osutunud utoopiaks ja leidnud kõikvõimalike jõudude hämmastavalt üksmeelset vastuseisu, näib …\nKogumik ?EESTI DRAMATURGIA 10 AASTAT?. Toimetanud Anne-Ly Sova. Eesti Näitemänguagentuur, 2005. 239 lk. Eesti algupärandite õhuke kogum ja vähene kvaliteet on toitnud meie kultuuriringkondade virisemisjanu …\nKas ja kuidas kirjutada asju kunstiks?\nJaan Elkeni näitus ?Maalid 1978 ? 2005? Tallinna Kunstihoones kuni 10. IV. Jan Kaus: Näituse avamisel pidas mulle valgustava loengu Harry Liivrand, kes juhtis tähelepanu …


Tammemäe: lähiaastad toovad kõvasti kasvukapitali (Äripäev) - Redgate\n“Balti turu väiksuse juures on pikaajalistest trendidest keeruline rääkida. Kuid tehingute aktiivsuse kasv peegeldab tegelikult ettevõtete majandusliku aktiivsuse kasvu ja kasvanud riskijulgust,” kommenteeris Tammemäe M&A turu tehinguid.\nSee trend peaks tema sõnul jätkuma. 2014 ja järgnevatel aastatel on Balti turule lisandumas uusi investoreid, kelleks on erakapitalifondid, mis on initsieeritud Baltic Innovation Fund programmist. “Uut kasvukapitali era- ja riskikapitali näol peaks tulema lähema aasta jooksul üle 200 miljoni euro, mis otsib investeeringuid Balti kasvuettevõtetesse,” sõnas Tammemäe. “Strateegilised ostjad jäävad siiski ettevõtete ostu-müügitehingutes domineerima, sest avaliku kapitali (börsid) ja erakapitali pakkumist on veel vähe.”\nUue trendina näeb Tammemäe, et ettevõtted suudavad end aina enam finantseerida läbi erinevate võlakirjaprogrammide, kus investoriteks on jõukad eraisikud ja kohalikud fondiinvestorid. “Seda soodustab madalate intresside ja kasvavate säästude keskkond. Kokkuvõtteks jäävad M&A turul domineerima strateegilised ostjad, kuid aina enam tekib turule kapitali pakkumist erakapitali ja võlakirjade näol, mis peaks olema hea uudis Eesti ettevõtjatele,” lausus Tammemäe.\n“See annab võimaluse ka kohalikele investoritele, sh juhtkondadele osta ennast sisse ettevõtetesse. Uute erakapitali fondide turule tulekuga (BIF’i abil) ostetakse uusi ettevõtteid,” märkis Tammemäe. “Jätkuvalt kasvavad tehingud kommertskinnisvaraga, kus ostetakse või arendatakse jõuliselt suuri keskuseid või terveid piirkondi (nt EfTEN, Mainor Ülemiste). Ettevõtete ostu-müügitehingute vallas tuleb aktiivne aasta.”


Tasuta allalaadimine - Tapeet Krimm. Tapeet töölaua tasuta lae alla 311020\nTasuta allalaadimine - Tapeet Krimm, Free-Wallpaper.org - Päris vaba taustapildid töölaua tausta. 311020\nTasuta töölaua taustapilti lae alla - Sire tasuta tapeet pilte töölaual. Unistus Voolama, desktop pildid. Ahvatlev tasuta tapeet HD wallpaper laadi.\nPuhkuse kõik hinnas. Krimmi poolsaarel on varakamber, mis täidab loodus ise. Reserv - maa territooriumi ja akvatooriumi, millest on säilinud oma loomulikus olekus, kogu looduslik kompleks, ja kus jahipidamine ja kalapüük on keelatud. Kingitus looduse. Parimad reisi sihtkohad. Ma armastan talve. Troopika ja orkaanid. Tapeet 311020: Micro Nikkor objektiiv. Iga nurga Krimmi sõna otseses mõttes hingab ajalugu, legende ja traditsioone. Grand Canyon Krimmi. Koht nagu, et ei leia terves maailmas. Jaanuar. Ekskursioonid on võrdselt kasulik nii lastele kui ka täiskasvanutele. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Matkamine puhkus. Loodus on hämmastav igal ajal aastas. Vaatamisväärsused. Lähivõttefotograafiaga. Parimad sihtkohad ühekaupa. Värske külma õhu ei ole ainult uplifting, vaid ka tugevdab immuunsüsteemi ja suurendab söögiisu ja leevendab unetust. Teadmine on jõud. Taskukohane puhkus. Kõik hinnas pere kuurordid. Nikon. Iseloomu tapeet taustaga. Iseloomu tapeet Full HD.\nFree-Wallpaper.org - Tasuta tapeet pilte. Vaata jumalik maailm. Superb taustapildid ja taustad tasuta, Hd taustapildid, Töölaua tausta tasuta lae alla - Võimu ekspertiis. Tasuta taustaga pildid, Desktop fotosid tasuta lae alla - Unistus Kirg. Tasuta töölauapiltide, Desktop pildid - Unistus Lõbus. Kõik tapeet tasuta lae alla, Vaata Pahaenteinen maailm. Tapeet tasuta - Unistus loovus. Tasuta foto taustaga - Võimu Tipptaseme. Tapeet Krimm, Taustaga kanjon · Tasuta taustaga pildid\nInvesteeringud teadmistesse on parimad. Odav puhkus. Arvukus päikeselise päeva aastas, mereäärsed rannad ja mägimetsad, mitmekesine taimestik, jõeorud, Kuru ja juga, palju kultuurimälestisi - kõik see on tõeliselt hindamatu rikkuse Krimmi. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Abiga ekskursioon õpime maailma. Kust saada day seda terve elu? Haridus on oluline edu võti elus iga inimene. Majesty suurepärane loodus, tema loomingut ja erakordne vaade on imeline ja hämmastav. Odavad kohad reisimiseks. Tervis on kõige olulisem inimese rikkuse. Kuidas veeta oma vaba aega kasulikult. Igaüks armastab unustamatu puhkust. Taurica on klassikalise nimi Krimm. Paaridele mõeldud eelarvepuhkused.\nLoodus on õnnistatud Krimmi vaatamisväärsusi looduslikku päritolu: juga, maastikke ettearvamatu vorme, piigid ja salapärane koobastes. Kuidas reisimine mõjutab teie meeleolu. Reisi-ideed: puhkused, ekskursioonid ja põgenikud. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 311020: Sellist laadi sa ei näe kusagil mujal, see on põnev mitte ainult silma, vaid ka hinge. Viimase hetke reisi. Tauria kubermang oli osa Vene impeeriumist.


Eesti Päevaleht 20.06.2005\nKesklinna tuumikusse kuuluv Viru keskuse ja Kadrioru vaheline ala on vilka ehitustegevuse tõttu kiires muutumises, praegu valmib seal mitu kvartali palet muutvat maja.\nPostimaja ning eelmisel aastal avatud Viru keskuse ja Tallinki hotelli (endise teenindusmaja) vastas, Narva maantee ja Hobujaama tänava nurgal, käib usin augukaevamine. Platsile, mida veel hiljuti kasutati parklana, hakkab kerkima Foorumi-nimeline majade kompleks, mis arendaja kodulehe andmeil peaks saama ümbruskonnast eristuvaks kaubandus-, äri- ja elukeskkonnaks.\nLisaks bussipeatuse juurde, Narva maantee äärde rajatavale 8-korruselisele hoonele kerkib selle taha veel üks büroohoone ning Hobujaama tänava äärde rajatakse kaks korteritega ärihoonet. Kompleksi ühendab tänavatasapinnal ärikorrus, mida läbib sisetänav.\nHoone ühe arhitekti Hanno Grossschmidti (HG Arhitektuur) sõnul iseloomustavad hoonete fassaade korterite avarad klaasrõdud, mis moodustavad maja ümber sakilise “klaasnaha”. Suur osa korteritest on broneeritud, allesjäänud on müügil krõbeda hinnaga. Foorumi kompleks valmib kolmes järgus: äritänav ja Narva mnt äärne hoone juulis 2006, Hobujaama tn äärsed hooned novembris 2006 ja juulis 2007.\nFoorumist Narva maanteed pidi Kadrioru poole jääv büroohoone numbriga 7 on samuti praegu uuenemisjärgus ja kaetud tellingutega. Hoone ehitatakse Künnapu ja Padriku büroo kavandi järgi ümber modernseks kolme torniga majaks, mis saab uue võiduka nime Triumph Plaza. Arhitektide sõnul toovad pealisehituse astmeliselt taanduvad klaasmahud ilmekalt esile art deco’liku tunnetusega tornide ümarvormid.\nRekonstrueerimise tulemusel lisandub hoonele kolm elukorrust. Kolmes trepikojas kokku on 56 uut korterit.\nTrepikodade ning kumerate trepitornide välispinnad kaetakse alumiiniumkassettidega.\nEsimese trepikoja korterid on juba müüdud või broneeritud, teiste trepikodade korterite hinnad avaldatakse juunis ja juulis.


Kristiina Ojuland: hääbuva rahva päästmiseks kolm last igasse perre! • Objektiiv\nUudised » Kristiina Ojuland: hääbuva rahva päästmiseks kolm last igasse perre!\nKristiina Ojuland: hääbuva rahva päästmiseks kolm last igasse perre!\nKristiina Ojuland RÜE üldkogul 2014. aastal. Foto: Tairo Lutter, Postimees/Scanpix\nRahva Ühtsuse Erakonna juht Kristiina Ojuland kirjutab Õhtulehes, et kolm last igas peres on lahendus hääbuva rahva päästmiseks. Poliitik kutsub üles pühenduma millelegi, mis on rahast tähtsam, ja seadma ühiskonnas eeskujuks suured pered ning pereväärtused.\n“Mõistagi, mitte keegi ei saa dikteerida, et tehke nüüd igasse perre vähemalt kolm last. Kuid seda, et me oleme rahvana välja suremas, peab julgema välja öelda. Ja peab julgema pakkuda võimalikke lahendusi, kuidas saada hääbuvast rahvast kasvavaks rahvaks,” kirjutab Kristiina Ojuland.\n“Aga alustame seda teemat valgelt lehelt. Mitte miski ei takista väikesel rahval kokku leppida selles, et me ei kavatse kollektiivselt välja surra. Hakkamegi sünnitama! Peres saab kasvada ka rohkem kui kolm last,” jätkab Ojuland ja lisab:\n“Pühendume millelegi, mis on tähtsam kui raha. Eesti ühiskond vajab häid eeskujusid suurtest ja õnnelikest peredest. Emad ja emadus tuleb au sisse seada. Isade roll pere eest hoolitsejatena peab sisse kasvama juba lasteaias. Kuni lasteaedades levitatakse arusaamist erinevatest peremudelitest, kus on kaks ema või kaks isa, liigume vabatahtlikult kuristiku poole.”\nOjulandi sõnul on Rahva Ühtsuse Erakonnal idee, kuidas päästa aastas 7000 abordi asemel inimelusid ja motiveerida naisi lapsi ilmale kandma: naisele peab looma võimaluse anda vastsündinu perre, kus last väga oodatakse. Ka asendusema tuleb ühiskonnas väärtustada ja tunnustada.\nSildid abort asendusema eesti rahvas ema emadus isa lapsed perekond pereväärtused


Millal ja kuidas peab välistudeng oma tulud Eestis deklareerima? | Maksu- ja Tolliamet\nAvaleht Eraklient Tulu deklareerimine Millal ja kuidas peab välistudeng oma tulud Eestis...\nKui oled 2020. aastal Eestis lisaks õppimisele ka töötanud või muul moel tulu teeninud, siis võib sul olla kohustus esitada tuludeklaratsioon ja tasuda saadud tulult maksud. Või siis on sul hoopis võimalus enammakstud tulumaks tagasi saada.\nSiit leiad vastused mõnedele enam levinud küsimustele, mis võivad välistudengitel Eesti maksusüsteemiga seoses ette tulla. Lisaküsimuste korral vaata Maksu- ja Tolliameti kodulehte või kirjuta eraklient@emta.ee. Tulude deklareerimine algab Eestis 15. veebruaril ja kestab 30. aprillini.\n2020. aasta tulude deklareerimine toimub 15. veebruarist 30. aprillini 2021. Deklaratsiooni saab esitada nii elektrooniliselt Maksu- ja Tolliameti e-teenuste keskkonnas e-MTA kui ka teenindusbüroodes koha peal, kus saab tellida paberil eeltäidetud deklaratsiooni.\nKas tasub esimesel võimalusel Maksu- ja Tolliameti teenindusbüroosse kohale tulla?\nKindlasti mitte! Kui sul on küsimusi, millele sa ei leia vastust veebisaidilt www.emta.ee, siis kirjuta eraklient@emta.ee või helista infotelefonile +372 880 0811. Teenindatakse eesti, vene ja inglise keeles.\nMillisel juhul on välistudengil vaja esitada tuludeklaratsioon?\nTuludeklaratsioon tuleb esitada kahel juhul:\nTäpsem info lehelt „2020. aasta tuludeklaratsiooni esitamine"\nMillisel juhul on mul õigus saada osa tasutud maksudest tagasi?\nKust ma kontrollida saan, kas tööandja on minu pealt kõik vajalikud maksud ära maksnud?\nKui sul on Eesti isikukood, saad Maksu- ja Tolliameti e-teenuste keskkonnas e-MTA (vali „Registrid" – „Päringud" – „Minu sissetulekud") oma tuludelt makstud maksude kohta mitmesugust infot ja kontrollida maksuvaba tulu kasutamist aasta jooksul. Samast kohast leiab ka info selle kohta, kui palju on töötasult makstud tulumaksu, sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakset ning kogumispensioni makset.\nKust ma saan andmed, mida tuludeklaratsioonis esitada?\nKui ma olen töötanud platvormi vahendusel (näiteks sõitnud Bolti, Uberi või Yandexi taksot või tegutsenud toidukullerina), kas siis pean esitama tuludeklaratsiooni?\nKas pean deklareerima ka oma stipendiumi?\nKas tulude deklareerimisel on erisusi Euroopa Liidust ja kolmandatest riikidest pärit tudengite puhul?


FOTOD: Selveri kaalukaubad osutusid kodus üle kaaludes 60 grammi kergemaks - Kasulik.ee\nToimetusele kirjutas lugeja, kes käis Keila Selveris ning ostis köögivilju, mis kodus üle kaaludes 60 grammi kergemaks osutusid.\n"Keila Selverist ostetud köögiviljade kodus üle kaalumisel selgus, et Selveri kaal on sätitud kliendi kahjuks 60 grammiga. Tegin kolm pilti tõestamaks, et minu kaal ilmselgelt ei valeta, küll aga Selveri oma," pahandas lugeja.\nKeila Selveris juhtunut selgitab Selveri kommunikatsioonispetsialist Karl-Villiam Vaserik.\nKontrollisime kõik Keila Selveri kaalud üle ning peame kahetsusväärselt tunnistama, et tõepoolest üks kaal näitab tegelikust kaalust 60 grammi rohkem. Kontakteerusime koheselt kaalude paigaldajaga, kes lubas paari tunni jooksul probleemi kõrvaldada. Seniks on antud kaalul silt, mis suunab kliendid teiste kaalude juurde.\nKõik Selveri kaalud on kontrollitud vastavalt seadusele iga aasta vähemalt ühe korra. Samuti on kõikidel Selveri kaaludel olemas funktsioon failsafe, ehk kui kaal on väga loodist väljas, siis kaal lõpetab automaatselt kaalumise. Seega tegemist on ainulaadse juhtumiga Selveri 21 tegutsemisaasta jooksul ning palume seetõttu klientidelt vabandust.\nKliendi kahtlus: supermarket kruttis kassakaalud endale soodsamas suunas


Algo kauplemisplatvormid forexi ja aktsiate jaoks. Algoritmilised strateegiad. Ekspert Nõuandja (EA) - RoboMarkets\nLoo kauplemisroboteid Strateegia Ehitaja abiga R StocksTrader algorithmic trading platform täiesti tasuta! Loe rohkem ...\nMõned kauplejad unistavad, et leiavad ideaalse kauplemisroboti, mis teeb nende jaoks kõvasti tööd. Loomulikult mitte kõik unistused ei täitu, kuid on täiesti võimalik kauplemine teatud määral automatiseerida. Ekspert Nõuandjaga kauplemine aitab sind selles.\nFinantsplatvormidel kauplemine ei toimi alati käsitsi. Kogenud kauplejad kasutavad sageli koodi ja spetsiaalse tarkvara abil loodud algoritme. Need mehhanismid aitavad avada ja sulgeda tehinguid vastavalt eelnevalt kehtestatud reeglitele, näiteks vastavalt aluseks olevale turuhindade liikumise punktidele.\nMiks kasutada algoritmilist kauplemist?\nKui põhiparameetrid on täidetud, saab programm kaupleja nimel täita müügi- või ostutellimusi, välistades vajaduse oma strateegia elluviimiseks turgu jälgida. Seega saab kaupleja tegeleda pikaajalise investeerimisega, avada ja jälgida positsioone isegi siis, kui selleks aega pole. Seega muutub kauplemine vähem stressirohkeks ja mugavamaks - erinevalt kauplejast võib programm töötada 24/7.\nMis on EA?\nEkspert Nõuandja on spetsiaalne programm, mis täidab kauplejate juhiseid kauplemisterminalis ilma kaupleja osalemiseta. Kuna kõiki ülesandeid teostatakse terminalis automaatselt, nimetatakse programmi Mehaaniliseks Kauplemissüsteemiks (MTS) või Ekspert Nõuandjaks.\nKuidas Ekspert Nõuandjad töötab ja kui kasulik see on?\nSkeem on väga lihtne: kaupleja lisab Ekspert Nõuandja maakleri serveriga ühendatud kauplemisterminalile ja seadistab Ekspert Nõuandja. Seejärel alustab Nõuandja kaupleja automaatselt kaupleja poolt kaupleja poolt etteantud strateegia järgi.\nEkspert Nõuandjad muudavad kauplejate elu finantsturgudel kauplemisel psühholoogiliselt mugavamaks. Nad ei pea tegema otsuseid iga minut ega pea tegema põhjalikku tehnilist ja fundamentaalset analüüsi: kõik vajalikud arvutused on programmis juba olemas.\nKus kasutada Ekspert Nõuandjat?\nEkspert Nõuandjate arendamisega saavutas kasutajate seas populaarsuse algo aktsiate ja valuutadega kauplemine. Üsna populaarseks sai ka bitcoinidega algoritmiline kauplemine krüptobörsidel.\nIgatahes võib Ekspert Nõuandja olla korraga kauplemise mitmes aspektis tõhus ja kasulik. Esiteks aitab see kauplemisideed kiiresti testida. Nende käsitsi testimine võtab objektiivse tulemuse saamiseks palju rohkem aega ning roboti parameetrite üle kordamine võimaldab salvestada testiaruandeid ja näha, milleks see või teine konkreetne algoritmiline kauplemisstrateegia võimeline on. See lähenemisviis on asjakohane skalpeerimisel, kui suured tehingud peavad toimuma väikese ajavahemiku jooksul. Ekspert Nõuandja kindlustab kaupleja ka suurte rahaliste kahjude eest.\nKuidas luua Ekspert Nõuandjat?\nEkspert Nõuandjad MetaTrader 4 jaoks, kõige populaarsem platvorm on kirjutatud MQL4-s, mis on spetsiaalselt automatiseeritud süsteemidega töötamiseks loodud programmeerimiskeel. Programmeerijatel, kes tunnevad seda keelt, ei ole kindlasti mingit probleemi Forex nõuandja loomisega, samas kui tavalised kasutajad peavad mõningaid jõupingutusi tegema.\nRoboMarkets pakub sellistel juhtudel suurepärase lahenduse - tasuta kauplemisrobotide ehitaja, mis ei vaja programmeerimisoskusi. Kõik on nii lihtne, selge ja mugav, et kauplemisrobotit suudab luua igaüks. Ehitaja on saadaval R StocksTraderis, multivara platvormis, millel on täiustatud tööriistad tehniliseks analüüsiks ja rohkem kui 11 700 kauplemisinstrumenti.\nKuidas testida Ekspert Nõuandjaid?\nEnne Ekspert Nõuandja kasutamist tegelikes turutingimustes on kauplejatel võimalus seda terminali ajalooliste andmetega kontrollida. Selline testimine võib kauplejatele väga kasulik olla, sest see aitab näha, kas nende loodud Nõuandja töötab tõhusalt, leida võimalikke vigu ja hinnata ligikaudset kasumit ja kahjumit. Tavaliselt on terminalis selle jaoks spetsiaalne aken, kus kasutajad saavad optimeerida ka Nõuandja sisendparameetreid ja seega suurendada nende jõudlust.\nLõpetuseks soovitused Algajatele\nAlguses võivad kauplejad, kellel on algo kauplemisplatvormidega lühike kogemus pidada algorithmic trading seotud toiminguid üsna keeruliseks, kuid pärast mitu kuud kestnud automatiseeritud Forex kauplemist suudavad nad luua oma Ekspert Nõuandjaid. Kui sa kõhkled, et kas usaldada oma raha arvutiprogrammile, saad konfigureerida Nõuandja hoiatama heliga, hõlbustades sellega oluliselt sinu tööd ja vähendades aega, mis kulub graafilise analüüsi tegemiseks, signaalide ootamiseks ning positsioonide avamiseks ja sulgemiseks.\nEkspert Nõuandjate valik internetis on üsna lai, kuid vaid vähesed neist suudavad tõesti kasumit teenida. Kui kaupleja kasutab internetist alla laaditud kauplemisrobotit, võib ta kergesti kaotada raha. See on põhjus, miks kauplejad peaksid kauplemisrobotite loomisel olema väga ettevaatlikud. Samuti ei tohiks unustada, et Nõuandja poolt algo kauplemisel saavutatud tulemus mõne konkreetse valuutapaariga kauplemisel võib olla täiesti erinev teise valuutapaariga kauplemisest. Sellepärast eelistavad kogenud kauplejad oma kauplemisrobotide kasutamist nende instrumentide puhul, mida nad on testinud.


Alpakadest | Wile Alpaca Farm\nEsileht / Alpakadest\nAlpakad pärinevad Lõuna-Ameerikast ja neid peetakse vanimateks, umbes 6000 aastat tagasi, inimeste poolt kodustatud loomadeks. Nende vanimaks tänaseni elusaks eellaseks loetakse vicunjasid. Alpakad on suuremad kui vicunjad, kuid väiksemad teistest kameliididest: kaamelitest ja laamadest. Peruus, Boliivias, Ecuadoris ja Tshiilis elavad alpakad 3500 kuni 5000 m kõrgusel. Alpakasid hakati Lõuna-Ameerikast eksportima alles 1984.aastal. Täna kasvatatakse neid Austraalias, Ameerikas, Uus-Meremaal, Saksamaal, Inglismaal, Sveitsis, Kanadas, Soomes ja vähemal määral ka teistes riikides.\nAlpakasid on kahte tõugu: Suri ja Huacaya. Huacaya vill on kohev, suri vill kasvab aga „patsidena“ allapoole. Täiskasvanud alpaka turjakõrgus on enamasti 81-99 cm ja kaal umbes 48-84 kg. Alpakad on sotsiaalsed karjaloomad, kes oma loomult on uudishimulikud, kuid pelglikud. Kameliididele omaselt võivad alpakad sülitada. Alpakad teevad erinevaid hääli, enamasti võib kuulda nende „üminat“, täiskasvanud isased loomad võivad kakeldes kriisata. Emased alpakad on tiined umbes 11,5 kuud ja juhul kui näiteks ilma ei ole sobiv, omavad nad võimet poegimist edasi lükata. Reeglina sünnib üks järeltulija korraga ja teda nimetatakse kria´ks.Alpakad elavad umbes 20 aastat vanaks. Alpakad on õppimisvõimelised loomad, neid on võimalik õpetada kõndima päitsetega paela otsas. Maailmas tehakse alpakadega ka agility´t, spordiala, milles loomad läbivad omaniku juhtimisel takistusrada. Alpakasid kasutatakse ka teraapialoomadena.\nKui põhitõed on paigas, on alpakasid üsna lihtne pidada. Alpakad on karjaloomad ja neid tuleks pidada vähemalt kahe-, veel parem kolmekaupa. Alpakade põhitoiduks on hein, mis peaks olema peenike ja hea kvaliteediga. Joogivesi peab alati saadaval olema, talvel peaks vesi olema jäävaba ja pigem plusskraadides. 5000 ruutmeetrine karjamaa toidab ära umbes 10 looma. Üldjuhul peaks alpakadel olema võimalus olla õues, kuid vajadusel, päikese või vihma eest, peaks nad saama minna varjualusesse. Loomade tervist ja toitumust tuleks regulaarselt kontrollida, nagu ka vajadust lõigata küüsi või lühendada hambaid.\nAvatud ainult ettetellimisel.\nTelefon: +372 5905 8528


Eesti ja Belgia jalgpallimängu piletid on välja müüdud - Sport\nReedel A. Le Coq Arenal toimuva Eesti – Belgia jalgpalli MM-valikmängu piletid on välja müüdud. Matšile on oodata 10 500 pealtvaatajat.\nTeine oluline muudatus puudutab festivaliala. "A. Le Coq Arena ümbrus on piiratud aiaga - tegemist on festivalialaga, kuhu pääseb kolmest kohast, läbida tuleb piletikontroll. Festivalialalt omakorda pääseb staadionile mängu vaatama - trepist sisenedes läbitakse tavapäraselt pileti- ja turvakontroll. Sarnane süsteem saab olema kasutusel ka edaspidi, sealhulgas 2018. aastal UEFA superikarikafinaalil," lausus Sirel.\nFestivaliala avatakse reedel kell 19, A. Le Coq Arena trepid aga kell 19.45. Koondised saabuvad soojendusele kell 21, mängueelne tseremoonia leiab aset kell 21.30 ning avavile kõlab kell 21.45.\n"Soovitame varakult kohale tulla, et vältida järjekordi ja jõuda õigeks ajaks oma istekohale. Võimalusel tulge mängule ühistranspordi või jalgrattaga," märkis Tõnu Sirel.\nJalgpalliliit tuletab meelde, et piletite edasimüük (sh välisfännidele) või piletite kasutamine kommertseesmärkidel (sh loosimised vms) on ilma Eesti Jalgpalli Liidu nõusolekuta keelatud. Eesti Jalgpalli Liidul on õigus välisfänne mitte lubada Eesti poolehoidjate sektorisse ja tühistada edasimüüdud piletite kehtivus.\nKlavan: ma ei pea normaalseks, et raha tuleb nii lihtsalt


elektritsaabtasuta blogspot com 10.11 kell 17:06\nNaftasaadustega petetakse inimkonda,autod ja traktorid ei vaja bensiini ja diisliit. Nende asemel vajavad vesiniku mida saab tasuta HHO geneka abil.\nelektritsaabtasuta blogspot com 21.10 kell 7:23\nPosted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 8:11 PM 2 comments: Links to this post\nPosted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 7:03 PM 2 comments: Links to this post\nPosted by elektritsaabtasuta.blogspot.com at 6:39 PM 3 comments: Links to this post\nElektriautod päästaks Eesti naftatoru otsas virelemisest.\nMaha liigkasu pangandus elektritsaabtasuta blogspot com 21.10 kell 3:23\n. 16.10 kell 16:54\nSpekulatsiooni võiks ära keelata.\nAutojuht 16.10 kell 16:05\nLiiklusseaduses oleks küll muutusi vaja, näiteks tulede kasutamine- uued autod mis sõidavad päevatuledega, on tagantpoolt täiesti nähtamatud kuna taga on heal juhul helkurid, kuid tuled ei põle. Hämaras või lumesajus oled ennast enne talle tagaistmele parkinud, kui aru saad mis juhtus. Udutulede kasutamine oli vanasti lubatud ainult vajadusel, täna on see nagu moeasi.\n. 16.10 kell 16:00\nPolitseipatrullide arvu on vaja kolmekordistada ja enamus peaksid olema eravärvides,sest see , mis liikluses toimub on anarhia ja bardak.Alko- ja narkoäri täielikult lõpetada.Üks minister ütles õieti,et alkotootjad kauplevad surmaga.\nKati 16.10 kell 15:59\nKuulasin täna raadiost, kuidas kataloonlased Hispaanias mässavad, sest nende iseseisvuse eest seisjad pandi vangi. Siis mõtlesin kurdidele, keda nüüd juba terroristideks kutsutakse, vähemalt türklased kutsuvad neid nii; vanasti olid kurdid ikka kah nagu oma iseseisvuse eest võitlejad. Kolmandaks Brexit, mis olla väga-väga paha, kuigi on kah oma iseseisvuse eest seismine. Ja kõik see toimub Euroopa Liidus. Ehk peaksime üle vaatama mõiste "demokraatia" ja muutma ta tagasi endisesse tähendusse.\nAga kodumaalt: Eesti Posti roll meie riigis tuleb uuesti mõtestada ja selle sisu muuta. Siin on nii palju probleeme, et ei jõua üles lugeda. Minu jaoks peamine: erastada ning lõpetada raha raiskamine, ja lõpetada eraõiguslike ajalehtede maksumaksja kulul koju tassimine.\nHelgi 16.10 kell 15:53\nPBK rahastamine tuleb lõpetada.\nUku 16.10 kell 15:30\nMuutmist või reformimist vajavad eelkõige alljärgnevad valdkonnad:\nSamas tuleks muuta ja täiustada valimisseadust ja eesti keele ja kultuuri säilimise poliitikat, koos iibeprobleemi tõhusama lahendamisega. Jõudu selleks...


Johann Strauss "Eine Nacht in Venedig" - Muusikaleht\nJohann Strauss “Eine Nacht in Venedig”\nTallinna Keskraamatukogu veebileht > Muusikaleht > Soovitame > Johann Strauss “Eine Nacht in Venedig”\nHerzog von Urbino – Anton de Ridder\nDelaqua – Erich Kunz\nBarbara – Trudeliese Schmidt\nAnnina – Sylvia Geszty\nCaramello – Jon Piso\nCiboletta – Julia Migenes\nPappacoda – Cesare Curzi\nChor des Bayerischen Rundfunks, Münchner Rundfunkorchester, dirigent Kurt Eichhorn\nSaksa keeles, ingliskeelsete subtiitritega\n„Öö Veneetsias“ on Johann Strauss noorema üks tuntumaid operette, mida üle maailma ikka ja jälle lavale tuuakse. Käesoleval DVD-l ei ole siiski päris teatrilavastus, vaid Václav Kašlík’i 1973. aastal televisiooni jaoks valminud filmiversioon, mille tarvis teost ka pisut kärbitud ja muudetud.\nOpereti „Öö Veneetsias“ kui lavaloo puuduseks võib pidada libretot, mis isegi selle žanri raames kohati liiga banaalsena mõjub. Nagu ikka, on selles rohkelt armusuhteid, valeidentiteete ja pöörast segadust, mis lõpuks muidugi õnneliku lahenduse leiab. Süžee ja teksti nõrkused aga rehabiliteerib muusika – üks sädelev number järgneb teisele, eriti rohkelt on ilusaid ja vaimukaid ansambleid. Loo raamistikuks on kirev Veneetsia maskiball, mis annab lavastajatele ja kunstnikele suurepärased võimalused oma fantaasial lennata lasta.\nKuigi käesoleval filmil on vanust juba üle nelja aastakümne, on pilt ja heli küllalt hea kvaliteediga. Tolleagsete vahenditega saavutatud „eriefektid“ panevad kohati küll muigama, ent üldiselt on tegu igati sümpaatse, lennuka ja värviküllase lavastusega. Kindlasti tasub seda versiooni kuulata ja vaadata muusikalise taseme ja osatäitjate tõttu – kogu trupp on lihtsalt suurepärane. Eriti võluvad on kaks naispeaosalist – Sylvia Geszty Annina’na ning Julia Migenes Ciboletta’na.\nTuntud lavastaja Monika Wiesler, kes muuhulgas tõi „Öö Veneetsias“ 2000. aastal „Estonia“ lavale, on nimetanud operetti kui žanri psühhoteraapiaks selle kõige paremas tähenduses. Nii on ka käesolev DVD võimalus hetkeks puhata sügiseselt pimedast ja tõsisest argipäevast ning põgeneda kaunite meloodiate, värviküllaste kostüümide ja muretute inimeste maailma.\nNagu kõiki meie lavamuusika videoid, on DVD-d „Eine Nacht in Venedig“ võimalik nädalaks koju laenutada.\nKristi Veeber, muusikaosakonna raamatukoguhoidja


Helme-Tõrva piirkonnast on pärit mitu Vabadussõjas juhtpositsioonidel olnud ohvitseri: kindralmajorid Jaan Soots ja Aleksander Jaakson, kindralleitnant Paul Lill, kolonelleitnant ja scoutspataljoni juht F. Pönka. 14. oktoobril 1928 püstitati rahvalt kogutud rahaga Tõrva Gümnaasiumi parki piirkonnas langenud vabadussõjalastele pühendatud mälestussammas (rahvasuus Juku), mille järelmaksed kestsid 1937. aastani.\nTõrva linna arengu alus oli Helme valla jõukas põllumajandus, mis pakkus tööd nii kaupmeestele kui ka käsitöölistele. 1934. aastal rajati parke ja puiesteid, 3. juulil 1936 hakati ehitama Tõrva linna raekoda. 1. detsembril 1938 valmis Helme Ühispanga hoone ja 14. mail 1939 pandi nurgakivi Tõrva Ühispanga hoonele. Vabariigi Valitsuse otsusega 21. aprillist 1937 tunnustati Tõrva linn suvituskohaks, enne II maailmasõda oli Tõrva kujunenud aed- ja suvituslinnaks. 1940. aastaks oli linnas ligi 3200 elanikku ja umbes 440 maja.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tõrva&oldid=6069391"\nLehekülje viimane muutmine: 19. märts 2022, 13:32\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:32, 19. märts 2022.


ITK erakorralise meditsiini keskus kolib aastaks ajutisele pinnale - Tervis\nITK erakorralise meditsiini keskus kolib aastaks ajutisele pinnale\nAjutine erakorralise meditsiini keskus FOTO: ITK\nIda-Tallinna keskhaigla Ravi tänava erakorralise meditsiini keskus (EMK) kolib ruumides algava suuremahulise remondi tõttu aastaks ajutisse meditsiinilinnakusse.\nEMK on kolimise tõttu 7. mail suletud 24 tundi, kiirabid suunatakse ümber teistesse haiglatesse. Ka patsientidel palume sel päeval teiste haiglate erakorralise meditsiini osakondadesse (EMOdesse) pöörduda.\nSilmaarsti erakorraline vastuvõtt jätkub ka 7. mail tavapärases asukohas. EMK remont ja kolimine ei puuduta naistekliiniku erakorralist vastuvõttu.\n8. mail alustavad nii EMK kui ka silmaarsti erakorraline vastuvõtt tööd uues kohas haigla hoovis – purskkaevu ja A-korpuse vahel – ajutises meditsiinilinnakus. Linnakus on koos nii erakorralise meditsiini keskus, EMK radioloogia kui ka ambulatoorse ravi üldregistratuur.\n«Ajutisel pinnal on olemas kogu vajalik tehnika, mida töös vaja läheb,» märkis EMK juhataja, dr Märt Põlluveer. «Tavapärane töö jätkub ajutisel pinnal, võib öelda, et ajutine EMK on isegi kaasaegsem kui praegune.»\nSilmakliiniku all asuvas vanades EMK ruumides ehitatakse remondi käigus ümber sisuliselt kaks korrust. «Vajame uut kontseptsiooni ja uut saali, samuti peame personali kasutama võimalikult efektiivselt. Raskes seisus patsientide hulk kasvab aasta-aastalt,» rääkis Põlluveer. «Sisuliselt on praegune EMK pärit 1980ndatest, seda on kohendatud, aga olemasolevate võimaluste piires.»\nRemondiga paraneb ITK erakorralise meditsiini keskuse isolatsioonivõimekus hüppeliselt, samuti hädaolukorra võimekus ning personali turvalisus. «Remondi tulemusena viime ka maja päästeameti nõuetega kooskõlla,» märkis dr Põlluveer.


Kaunis jõulukontsert Espoo toomkirikus - Eesti Kirik\n05.01.2010 | ek | Rubriik: Kirikuelu, Uudised\nEspoo toomkirikus andis meeleoluka jõulukontserdi Maarja koos teda saatnud Peeter Rebase ja Taavi Langiga.\nÕpetaja Raigo Liiman, kes on toompraost Antti Kujanpää soovitusel võtnud enda hooleks Eesti artistide kontserdi korraldamise, ütles Eesti Kirikule, et teda üllatas argipäevast ja kõvast tuisust hoolimata kohale tulnud inimeste hulk. Kirikusse mahub 540 inimest ja pea kõik kohad olid hõivatud.\nKui Maarja inimestega laulude vahepeal vestles, selgus, et suurem osa kohalolijatest olid eestlased.\nInimestele meeldis kontsert väga, ka soomlased kiitsid Maarjat ja tema saatjate suurt professionaalsust. Kontserdi alguses lausus õpetaja tervitussõnad ning lõpus luges evangeeliumi ja palve ning saatis rahva enne ühislaulu palvega teele.\n«Oli tunne, et eestlane olla on uhke ja hää, eks see väike eesti rahvas ka midagi oskab!» lisas Raigo Liiman.\nRaigo Liimani meelest läks tänu tublidele abilistele ja toetajatele kontsert kenasti korda. Eriliselt tõstab ta esile Toomas Telgma, kes pakkus transpordiabi ning tõi laulja koos kaaslastega Eestist Espoosse ja viis tagasi.\n«Kui oleme tihtipeale harjunud küsimusega, mida mina vastu saan, kui midagi annan, siis leidub Eestis ka neid, ja kindlasti päris palju, kes on valmis kulutama oma raha ja andma panuse teistele jõulukingiks,» lisas Raigo Liiman. Ta imestab vaid, kui vähe soomlased tunnevad Eesti artiste.\nSoomes elavatele välismaalastele on Espoo, Helsingi ja Vantaa kogudused avanud Internetis ühise kodulehe http://migrantchurch.fi.\nAsjasse on hakatud üha tõsisemalt suhtuma, sest arvatakse, et Soome saabub pidevalt uusi kodanikke mujalt maailmast.\nEelmine: Salme kirikumajas anti tänukontsert\nJärgmine: Tallinna Peeteli kirikus pakuti paljudele jõulurõõmu\nIlmunud: 6. jaanuar 2010 Nr 1


Elektriraudtee: Eesti reisirongiliikluse tulevikust\nVõib isegi öelda, et tänu Elektriraudtee algatusele saab Eesti nüüd välja vahetada ka diiselrongid. Suured tänud, sest meie valitsuse poolse sammuna ilmselt olekski võinud muutusi veeremipargis ootama jääda. Kõik on õige ja tore, mis aga murelikuks teeb on asjaolu, et need rongid hakkavad teenindama põhjendamatult väikest osa elanikkonnast, kes tegelikult kiiret ühistransporti vajaksid - Tallinna lähiümbruse uusasumite elanikud. Nimelt vajaks Tallinn juba aastakümneid elektriraudteid neil suundadel, kus elu rohkem areneb. Näiteks Tallinna valglinnastumisalal - Tabasalu, Maardu-Kallavere, Viimsi, Saku-Kohila, Assaku-Jüri suunas. Äkki peaks Elektriraudtee nüüd, mil rongipark saab kaasajastatud, tegema rohkem noka lahti ka elektrifitseeritud raudteedevõrgu laiendamise osas. Jah, teame varasematest ettepanekutest pikendada Aegviidu liini Rakvereni, kuid olgem ausad - sellel poleks tegelike vajaduste taustal erilist kaalu. Samuti tasuks kella lüüa raudtee pikendamise osas Balti jaamast ümber Vanalinna bastionide vöö Viru keskuseni. See looks tingimused ümberistumiseta kiire linnalähi-ühistranspordi tekkeks, mis paljude Euroopas tunnustust võitnud arengumudelite taustal oleks samm õiges suunas. Täna on selleks veel kõik võimalused olemas, sest ala pole täis ehitatud. Seega oleks Elektriraudtee uutel rongidel olulisem roll siis, kui Tallinna lähiasumite elanikud hakkaksid saama otse oma asumist Tallinna tänasesse reaalsesse keskusesse (mida Balti jaam juba oma algusaegadest alates tegelikult pole). Eesti taasiseseisvumise järel on mitmeid kordi olnud arutuse all ka tramm-rongide teema ehk nn. Karlsruhe mudel. Põhjus, miks Tallinn koostöös vabariigi valitsusega pole suutnud neis olulistes küsimustes progressi saavutada, peitub ilmselt rivaliteedis ning koostöö puudumises eri poliitiliste jõudude vahel. Sellest ka arengukavadele vilistamine või nende ignoreerimine. Kuid olgu sellega, kuidas on - Elektriraudtee AS võiks võtta tulevikuarengute osas kindla seisukoha ning hakata propageerima tulevikustrateegia mõttes olulisi iseid. See aitaks kindlasti sillutada pinda uutele rahastamisprojektidele aitamaks Tallinna linna tulevikus üleautostumisprobleemide lahendamisel. Omalt poolt soovitan soojalt lugeda kaanest kaaneni läbi kauaaegse linnaplaneerimisinseneri ja ka Elektriraudtee AS heaks töötanud Reedik Võrno raamatu "Miks Tallinna kiirtramm valmis ei saa." Raamat annab hea ülevaate senistest äpardumisest linnaplaneerimises ning pakub hulga viiteid muu maailma kogemustele.Ülo Mälgand\nkolmapäev, 29. august 2012 21:39.00 GMT+3\nSee siin vist liiga "keeruline" tekst!? Ei mingit vastust, rääkimata tulevikustrateegiast jne.http://eestimaablogi2.blogspot.com/2013/01/aeg-alustada-uue-soiduplaani-tegemist.html\nteisipäev, 9. aprill 2013 7:00.00 GMT+3\nMeie Flickr pildid


Töötervishoid kiunub vaesuse käes - Uudised - Tartu Postimees\nTöötervishoid kiunub vaesuse käes\n18. oktoober 2010, 15:20\nTartu Ülikooli tervishoiuinstituudi dotsent Eda Merisalu (vasakul) ja kliinikumi tervishoiuarst Tiia Piho ütlevad, et Eesti on Euroopa Liidus praegu justkui arengumaa, kus töötaja võib oma kroonilise haiguse ja töövõime kaotusega jääda kaitsetuks.\nTöötervishoiuarsti juurde tuli kondiiter, kes vormib päevas käsitsi 1000 saiakest. «Tema probleemid on valutavad küünarliigesed ja õlad,» kommenteerib arst Tiia Piho.\nTiia Piho on Tartu Ülikooli Kliinikumi töötervishoiuarst ja tegeleb selle kondiitriga juba pikemat aega. Kutsehaigused ei puuduta ammu enam vaid farmitöötajaid, ekskavaatorijuhte ja labidamehi. Töökeskkonnast ja töö eripärast sõltuvalt võib haigestuda ka kondiiter, kassapidaja või kontoritööline.\nInimeste tööst tingitud terviseprobleemide diagnoosimine on peen teadus. Kutsehaigust võib kõigepealt märgata inimese pere- või raviarst, kes saadab ta siis töötervishoiuarsti juurde. Töötervishoiuarsti ülesanne on selgeks teha, kas inimeste kaebuste taga võib olla iseenda hoolimatus, ealised muutused või veel midagi.\nTõsiste kutsehaigusele viitavate lugudega patsiendid saadab arst aga Tallinnas asuvasse kutsehaiguste ja töötervishoiu keskusse ekspertiisi.\nSelle liikmed vaevad omakorda, kas kutsehaiguse diagnoosimiseks on piisavalt põhjust või mitte. Uuritakse, milliseid haigusi inimene veel on põdenud, kas ja millal ravi saanud. Kes on olnud varasemad tööandjad ning millised endised töökohad.\nKutsehaiguse diagnoosimisel ei kulge kõik sugugi libedalt ja mõned lood võivad jõuda kohtusse. Tööandja ei pruugi paljuga nõus olla ega taha inimesele kaotatud töövõime eest hüvitist maksma hakata.\nTöötervishoiu ja kutsehaiguste keskus, kus niisugune ekspertiisikomisjon töötab, asub Tallinnas Põhja-Eesti regionaalhaiglas ning on Eestis ainuke.\nSelle keskuse juhataja Viive Pille ütleb, et kutsehaiguse kahtlusega patsiendi või kutsehaige uuringud maksab haigekassa kinni, kuid uuringu tulemuste seostamine tööoludega on siiamaani käinud ainult Põhja-Eesti regionaalhaigla kulul.\nEkspertiis – 3000 krooni\n«Eesti Haigekassa ei ole kunagi tasunud ekspertiisitöö eest, see tähendab töötingimuste järelepärimiste ja analüüsi eest, ega soovi seda ka uue teenusena haigekassa hinnakirja lülitada,» rõhutab Pille.\nNiisiis on Eesti töötervishoidu tekkinud uus pinge. Põhja-Eesti regionaalhaigla ei doteeri enam kutsehaiguste diagnoosimist, sest see on toonud haiglale igal aastal üle miljoni krooni kahjumit.\n«Kutsehaiguse diagnoosimine on üldhaiguste diagnoosimisest oluliselt ajamahukam töö,» selgitab keskuse juhataja Viive Pille.\nAlates tänavu septembrist küsib regionaalhaigla kutsehaiguse diagnoosimise eest patsiendi tööandjalt 3000 krooni. «Juhtudel, kus tööandja ei ole arvet tasunud, on selle mõnel korral maksnud ka patsient ise,» sõnab Pille. «September ja oktoober on näidanud aga sedagi, et paar ekspertiisijuhtu jäävad arve tasumata jätmise tõttu ilmselt tegemata.»\nEesti Haigekassa avalike suhete juht Evelin Koppel põhjendab haigekassa positsiooni sellega, et seaduse järgi ei ole töötervishoiuarsti ülesanne kutsehaiguse ekspertiis, vaid ainult haiguse diagnoosimine ning seda tööandja ja töötaja esitatud andmete alusel. «Kutsehaiguse põhjuste uurimine on tööandja kohustus,» rõhutab ta.\nTegelikus elus ei käi see aga kaugeltki sama libedalt kui paberil.\nRaha- ja seadusepuudus\nSelgub, et tööõnnetuste ja kutsehaiguste kindlustusseadus on Euroopa Liidus kohustuslik.\nOn tõsi, et selle seaduse käivitamine tõstab tööandjate maksukoormust, kuid teiste riikide ekspertide kinnitusel lisab see maksukoormusele juurde vähem kui ühe protsendi. Kutsehaiguskindlustuse olemasolul ei pea aga ettevõte tasuma hiljem töötaja ravikulusid ega kompensatsioone, seda teeks siis kindlustussüsteem.\nEda Merisalu arvates ei tule Eesti riigil karta seda, et ettevõtjate maksukoormus kutsehaiguste kindlustusseaduse tõttu suureneb, vaid pigem seda, et ilma kohustusliku kindlustusseaduseta jõutakse selleni, et riigi rahakoti kurnavad ära hoopis tööst põhjustatud haigustega inimeste ravi- ja rehabilitatsioonikulud.\nLätis käivitus kutsehaiguste ja tööõnnetuste kindlustusseadus 1997. aastal, Eestis on üks valitsuskoalitsioon lükanud seda eelnõu aina edasi järgmisele.\nLätis on ühe töötervishoiuarsti teenindada 3000 töötajat, Eestis 10 000 töötajat. Lätis on töötervishoiuarste kümme korda rohkem kui Eestis. Eelmisel aastal diagnoositi Lätis esmaseid kutsehaigusi 1386 töötajal, Eestis vaid 70 töötajal. See ei tähenda, et Eestis kõik hästi oleks, teab Eda Merisalu.\nRootsis ja Soomes, kus kutsehaiguse levik on tõepoolest langustendentsis, registreeritakse 200–300 juhtu 100 000 töötaja kohta aastas. Eestis tuleb umbes 12 kutsehaiget 100 000 töötaja kohta.\n«Suur lõhe kutsehaiguste tegeliku esinemise ja registreeritud juhtude vahel on riigi suur ülekohus töötavate inimeste suhtes,» ütleb Eda Merisalu lõpuks.\nOtepää vallas põles elumaja Loe artiklit


Beebi fotosessioon vee all - Tallinn, Harjumaa, Eesti. Kingitused - seiklused, kategooria: Midagi hingele. Kingitus.net\nBeebisessioonile oodatakse lapsi alates 2 elukuust koos emmede ja issidega, andes võimaluse jäädvustada oma kallike ebatavalises keskkonnas.\nTeadupärast on kõikidel beebidel kuni 12 kuu vanuseni looduse poolt kaasa antud sukeldumise refleks, mis annab suurepärase võimaluse nende veelaluseks pildistamiseks, kuid väga edukalt saavad vee all sukeldumisega hakkama ka vanemad lapsed.\nkellele kingitus sobib: lapsele, vanematele\nSessiooni kestvus ühele beebile on 30+30 minutit (30 minutit ettevalmistamisele ja juhendamisele ning 30 minutit pildistamisele), kuna pikemalt tavaliselt beebid basseinis vastu ei pea.\nVõtete arv sõltub beebi tujust, osavõtlikkusest ja tahtmisest. Fotograaf eeldab beebilt vähemalt 3 sukeldumist vee alla.\nFotod pannakse DVD plaadile töödeldud kujul ning antakse beebi vanematele üle kokkulepitud ajaks.\nBasseinipileti ostavad kõik osalejad ise.\nSoovi korral võib beebiga pildile koos tulla ka emme ja issi ning vennad ja õed.\nBeebi peab kandma basseinides nõutud ujumismähet. Põnevama tulemuse saamiseks lisame juurde aksessuaare ning kostüüme, mis muudavad pildid veelgi lahendamaks. Vanematel on võimalus kaasa võtta ka beebi isiklikke põnevaid kostüüme või aksessuaare, mida siis fotograafiga koostöös võtetel kasutada.


Elo Liiv: et Eestis kunstnikuna ellu jääda, tuleb olla mitmekülgne – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nIiris Viirpalu 27. nov. 2021 Eksklusiiv, Intervjuu, Kunst\nElo Liiv. Foto: Krõõt Tarkmeel.\nSkulptor ja installatsioonikunstnik Elo Liiv on oktoobris aset leidnud Tartu Valgusfestivali eestvedaja ja mitmete avaliku ruumi monumentide ning ühiskonnakriitiliste näituste autor. 2020. aasta loomingulise tegevuse eest tunnustati teda Kristjan Raua nimelise preemiaga. Edasi kaasautor Iiris Viirpalu vestles kunstnikuga tema loomingust ja kunstnikuks olemisest, suhtumisest materjali ja vormi, inspiratsiooniks osutunud pärimusest ning valguskunsti olulisusest meie laiuskraadil.\nSkulptorina töötad võrreldes maalikunstnikuga kolmedimensioonilise materjaliga, ruumiliselt, nõnda nagu kogeme pärismaailma. Kuidas sa materjalile lähened, milliseid võimalusi skulptoriks olemine sinu jaoks pakub?\nKuidagi on juhtunud, et mu teekond kunstis on kaasa toonud võimaluse õppida tundma paljusid materjale. Ma ei karda ühtki materjali ja aja jooksul on tulnud kogemus, kuidas erinevaid materjale kasutada või töödelda. Valin materjali tellija soovist või enda ideest lähtuvalt. Mul on ennast raske n-ö purki panna, ma ei eelista ühtegi materjali teisele ja ma ei tea, kas mul konkreetset stiiligi on (naerab). Ma töötan justkui kahes vastandlikus, aga samas teineteist täiendavas suunas: avaliku ruumi monumendid või installatsioonid, mis on nii materjali kui ka idee poolest püsivad, ja teisest küljest n-ö hetkelised näitused või installatsioonid, mis tihti ka video, kineetika, elektri ja valgusega seotud.\nEesti üks hinnatumaid videokunstnikke Alyona Movko-Mägi, kelle kõige tuntumaks tööks on kahtlemata Elina Nechayeva kleidigraafika…\nMarko Kuusiku kirg on valgustus. Aasta kõige valgemal ajal rääkisime temaga võimalustest, mis avanevad valguse…\nPosted in Eksklusiiv, Intervjuu, Kunst and tagged Arhitektuur ja disain, Edasi, eestvedamine, filosoofia, kogemus, kultuur, kunst, loodus, looming, muusika, õppimine, skulptuur, TAVA2021, Ühiskond, valguskunst, video. Bookmark the permalink.\nFotolugu: mis see ava täna on?


MAAELUVÕRGUSTIK: Põhja- ja Baltimaade LEADER rahvusvahelise koostööprojektide konkursi ja rahvusvahelise konverentsi - õppereis 1\nToimumiskoht: Rapla ja Järvamaa\nKonkursi õppereisid korraldab Maamajanduse Infokeskuse maaeluvõrgustiku büroo koostöös Leader kohalike tegevusgruppide Raplamaa Partnerluskogu ja Järva Arengu Partnerid.\nÕppereis on tunnustusürituse ja rahvusvahelise konverentsi osalejatele. Vajalik registreerimine.\nTäiendav info e-post: ave @ maainfo.ee\nVäljasõit hotell Tallink SPA & Conference juurest (Sadama 11)\n08.10 Väljasõit hotell Viru eest\nLeader rahvusvaheline koostööprojekt CULTrips.\nSillaotsa Talumuuseum, Velise, Märjamaa vald (kohvipaus)\nKohtumine Talumuuseumi direktor Kalju Idvandiga\n11.30 Leader rahvusvaheline koostööprojekt CULTrips.\nToosikannu puhkekeskus, Käru vald.Rapla vald\nKohtumine juhataja Leo Kassiga\n12.00-12.30 Lõuna Toosikannus\n13.30-14.15 Leader rahvusvaheline koostööprojekt Ecoland.\nKiruvere muinaslaager, Kõue vald, Harjumaa\nKohtutakse: Katti Muruga ja Toomas Mägiga, MTÜ Austrvegr asutajad\n15.00 Tagasi Tallinnas (peatus Lennujaamas ja hotellide juures)\nSillaotsa Talumuuseum pakub lisaks püsiekspositsioonile Eesti taluelust 19. sajandil ja 20 sajandi esimesel poolel, veel arvukaid võimalusi osaleda aastaringselt erinevatel talutöödel (künd, külv, heinategu, viljalõikus, linakoristus, kartulivõtt, jõuluaegsed talutööd) tutvustavatel õppepäevadel ning eesti maarahva tähtpäevade tähistamise rituaalides (jaani-, maarja-, mardi-, kadri, jõulu-, nääri, küünla-, vastla-, lihavõtte- suvistepühad). Talumuuseum osaleb CuLTrips projektis ning direktor Kalju Idvand (e-posti aadress kalju@velise.ee) on projektis tegev Eestipoolse turismieksperdina ning koolitatud giidide juhendajana.\nToosikannu puhkekeskus on CULTrips näidisobjekt Raplamaal. Keskus pakub loodusturimi ja pärimuskultuurilise turismi huvilistele mitmesuguseid programme: loodusrajad jalutamiseks, metsloomade vaatlus vaatetornist, traditsioonilised metsatööd talus, tutvumine omaaegsete asundustalude kohaasemetega, Eesti rahva traditsioonid seoses saunaga nagu tervisekäitumine, ravimine, sigivusmaagia, rahvuslikud eesti toidud metsloomadest ja metsaandidest. Puhkekeskuse direktor Leo Kass tegutseb rahvusvahelises Leader koostööprojektis CULTrips õppetegevuste koordinaatorina ja turismieksperdina.\nLeader rahvusvaheline koostööprojekt CULTrips\nProjekti juhtpartner: LAG Redange-Wiltz (Luxemburg). Partnerid: Raplamaa Partnerluskogu (Eesti), Urfahr-West LAG (Austria) Oststeirisches Kernland LAG (Austria), Joensuu Region LAG (Soome), Central Karelian Jetina LAG (Soome), Valle Umbra e Sibillini LAG (Itaalia)\nProjekt CULTrips on ellu kutsutud, et väärtustada Euroopa rahvaste pärimus- ja rahvuskultuuri. Eesmärk on koondada Euroopa riikide pärimus- ja rahvakultuuri tutvustav info ühtsesse andmebaasi ja arendada sellest lähtuvalt välja ka reisimarsuudid. Projekti käigus külastati üksteise piirkondi ja arutati turismiarendamise potentsiaali. Lisainfo:\nKiruveres muinaslaagri ajal korraldatud üritusel „Unustatud oskused, ehk kuidas, millest ja millega tehti asju 1000 aastat tagasi“ olid avatud erinevad töötoad – külastajad nägid kuidas, millega ja millest tehti asju 1000 aastat tagasi. Nii õpitubades osalejatel kui ka külastajatel oli võimalik lisaks oskustele soetada ka materjale ja töövahendeid omandatu hilisemaks iseseisvaks lihvimiseks.\nProjekti „Viikinglaev Paunküla veehoidlale“ raames ehitati laev, millega saab seilata Paunküla veehoidlal.\nMTÜ Austrvegr selts osales projektis ECOLAND partnerina ja Tšehhi koostööprojektis, mille raames osaleti Tšehhis Muinaslaagris Villa Nova. Täiendav info Katti Muru +372 5157725\nLeader rahvusvaheline koostööprojekt ECOLAND\nProjekti juhtpartner: LAG Aktiivinen Pohjois-Satakunta (Soome). Partnerid: Järva Arengu Partnerid (Eesti), LAG Ravakka ja LAG Samassa veneessä (Soome)\nProjekt keskendus looduslike ja traditsiooniliste materjalide kasutamisele ehituses. Koolitustele ja näidetega tutvumisele. Õpiti kasutama looduslikke materjale, osaleti töötubades nii Eestis kui Soomes.


Juhan Paju “Hõõguv rist” | Kirjakoi\n13. nov. 2019 13. nov. 2019 by Tarmo\nJuhan Paju “Hõõguv rist”\neesti kirjandus, Juhan Paju, ulme\n“Hõõguv rist” on vampiiriromaan, mille algus lubabki parajat gooti õudust. Üks joodik märkab öösel Haapsalu vanal kalmistul hõõguvat vana raudristi. Teda ei usu keegi, aga mõnda aega hiljem näeb sama üks Haapsalus ööbinud bussijuht (kaugliinibusside parkimisplats oli tõesti vana kalmistu kõrval) ja legend läheb liikuma. Varsti jõuab see kohaliku muuseumi töötajate kõrvu, kes otsustavad kuulujuttu kontrollida. Ja keskööl tõusebki hauast kirst, millest astub välja kaunis naine.\nNüüd muundub õudukas olmekomöödiaks/ulmekaks, milles neljakümneaastane kiilaspäisusele kalduv muuseumidirektor Aivar avastab end veidrast armunelinurgast.\nLähenesin sellele raamatule kerge murega. 1990ndatel oli Paju minu jaoks Eesti meelelahutuskirjanduse tipp, aga äkki ei kannata ta enam välja võrdlust praegusega, mil sellest valdkonnast Eestis on saanud peaaegu et tööstusharu? Kenasti kannatab, tekst on ladus, tegevust jagub ja nalja saab ka. Ja see ehe 90ndate tunne, kui politsei meenutab miilitsat ja muuseumidirektori palk on nii väike, et ei jaksa külalist kostitada.\nLäänemaa ja Haapsalu ei ole hullupööra rikas kirjanike poolest, aga seda kirjanikku võime küll enda omaks pidada. Haapsalu ei ole lihtsalt “Hõõguva risti” või Paju esimese romaani “Hiromandi kokteil” tegevuspaik, vaid võiks õelda, et lausa tegelane. Iga tänav, rannajupp ja metsatukk on päriselt olemas ja täpselt kujutatud. Isegi Paju tegelastel on päris haapsallastest prototüübid ja väheke edev, nagu Paju oli, ei varjanud ta seda nende eest. “Hõõguva risti” peategelane on Aivar, tema naine Vilma. Kui uurisin tuttavalt Vilmalt, kelle mees on Aivar, kas Paju on tema raamatusse kirjutanud, naeris Vilma, et jah, aga mitte selle tegelasena, vaid ühe paljalt Paralepas ujunud naisena. Nii olla Paju talle öelnud. Lühidalt, haapsallased armastavad oma 2003. aastal siit ilmast lahkunud kirjanikuhärrat.\n← Previous Post Erik Axl Sund “Varesetüdruk”. Triloogia “Victoria Bergmani nõrkus” 1. raamat\nNext Post → Stephen King “Öine vahetus”


ES File Explorer Review: kõige võimsam failihaldur Androidile\nPõhiline / mobiilne / ES File Explorer Review: kõige võimsam failihaldur Androidile\nStock Android ei ole alati olnud sisseehitatud failihalduri rakendust ning Android 6.0 6.0-ga muutunud Marshmallow'iga ei ole see ikka veel täisfunktsionaalne lahendus, mida kasutajad otsivad. Kuigi enamik nutitelefoni tegijaid lisab oma seadmetesse failihalduri rakenduse, ei ole need parimad failihaldurid seal. Kuid pole midagi muretseda, sest Play Store'is on olemas palju kolmandatest isikutest failihaldurite rakendusi.\nVõimalik, et kasutate juba kolmanda osapoole failihaldurit ja üks, mida kasutate, on ES File Explorer, arvestades rakenduse suurt populaarsust. Kui aga olete Androidi ökosüsteemi uus, peate mõtlema, millist failihaldurit kasutada, eks? Noh, me soovitame teil kasutada ES File Explorerit ( tasuta ), sest see on ilmselt kõige funktsionaalsem rikkalik failihaldur. Ikka veel segaduses? Noh, lähme sukelduma detailidesse, et teha meelt.\nES File Explorer loetakse paljude parimateks failihaldurirakendusteks ja see ei ole kindlasti üllatus, rakendusega pakkides palju funktsioone. Kuigi me ei saa kõiki selle omadusi loetleda, on siin ES File Exploreri parimad omadused:\n1. Failihalduse tööriistad\nES File Explorer pakub kõiki põhilisi ja täiustatud failihaldusvahendeid, mida saate ette kujutada. Saate kopeerida, teisaldada, kustutada, ümber nimetada, kontrollida üksikasju ja jagada faile nii sisemälust kui SD-kaardilt. Toetatakse ka partiitoiminguid, prügikasti, failihalduri failide peitmist, failide tihendamist või ekstraheerimist, krüpteerimist ja failide varundamist, mis on päris mugav.\nLisaks tavapärastele failihalduri funktsioonidele sisaldab ES ka sisseehitatud vaatajat peaaegu kõikide failitüüpide jaoks, mis on hämmastav. Lisaks juurdunud Android-seadmetele sisaldab failihaldur juururakendajat, kus saab võrgutada süsteemifaile, muuta süsteemi õigusi jne.\n2. Storage Analyst ja muud tööriistad\nES File Explorer analüüsib ka teie salvestusruumi ja teavitab teid igasugustest rämpsfailidest, üleliigsetest failidest, suurtest failidest jne, nii et kasutajad saaksid neid hõlpsasti puhastada, et vabastada oma seadmest ruumi ja kiirendada asju. Seal on palju muid tööriistu, näiteks allalaadimishaldur, süsteemihaldur ja rakendushaldur .\nOlete kindlasti armastanud seda, et ES File Explorer võimaldab teil kergesti vahetada kohalikke salvestusfaile ja pilvemälu faile. Lisaks saate hõlpsalt faile kohaliku ja pilvhoone vahel teisaldada. Seal on toetust pilv ladustamise teenused nagu Dropbox, Google Drive, OneDrive, Amazon S3, Yandex, Box ja palju muud.\nVõite isegi kasutada ES File Explorerit failiedastusrakendustena, kuna see võimaldab teil WiFi-ühenduse kaudu edastada faile, näiteks audiosid, videoid, dokumente, pilte jne. Te saate faile teisele Android-nutitelefonile või isegi arvutisse üle kanda ning hea uudis on, et failide suuruse ja tüübi suhtes ei ole piiranguid . Samuti saate kopeerida ja kleepida faile Bluetooth-seadmete vahel. See pole veel kõik, sest rakendus toetab ka võrgu jagamist.\nES File Explorer võimaldab teil luua kohandatud žeste erinevate rakenduse funktsioonide jaoks. Saate luua žest kausta, faili, rakenduse, akna jne avamiseks või saate kasutada kohandatud žestit rakenduse kiireks sulgemiseks, aknast väljumiseks ja palju muud, mis on päris lahe.\nNüüd, kui teil on mõte ES File Explorer funktsioonidest, lähme rakenduse kasutajaliidesesse. Failihalduri rakenduse kasutajaliides on väga oluline, sest teete palju toiminguid, nagu failide teisaldamine, ülekandmine või kustutamine. Õnneks on ES File Explorer pakendis väga intuitiivne kasutajaliides, mis muudab failide haldamise imelihtsaks. Rakendus avaneb kodulehe abil, mis sisaldab eri failitüüpide kategooriaid, nagu tihendatud, rakendused, pildid, muusika, filmid, dokumendid jne. Liikuge alla ja leiad kõik viimased failid.\nSaate tõmmata vasakust servast, et avada sahtel, mis pakib hulgaliselt võimalusi. Saate hüpata erinevatesse kaustadesse, vaadata erinevaid tööriistu, lubada või keelata funktsioone, nagu prügikast, juur Explorer, žest jne. Lõikepuhvri avamiseks võite ka paremale servast pühkida. Rakendus toetab ka mitmeid aknaid, mis tähendab, et saate lihtsalt ühest kaustast teise teisaldada lihtsalt lihtsa pühkimisega vasakule või paremale keskelt.\nSamuti on palju kohandamisvalikuid, nii et saate valida rakenduses oleva vaate paljude valikute hulgast. Saate muuta ka erinevaid kuvaseadeid, et veenduda, et näete ainult seda, mida soovite rakenduse põhilehel näha. Üldiselt me armastame akna vahetamist, alati kättesaadavat lõikepuhvrit ja erinevaid siin pakutavaid kohandamisvalikuid.\nES File Explorer pakib palju funktsioone, kuid arendajad on endiselt suutnud rakendust kasutajasõbralikuks hoida. Muidugi, mõned rakenduse funktsioonid võivad teile tunduda ülekaalukad, kuid arvan, et see on hind, mida peate maksma funktsiooni rikkaliku failihalduri rakenduse eest. Ka mõned funktsioonid, nagu lõikepuhvri haldur, aknad jms, võivad olla rakenduse jaoks uutele inimestele kerge avastada, kuid hei, me oleme sellest juba rääkinud.\nPeale selle töötavad rakenduses tavalised failihalduse funktsioonid nagu võlu ja see on kiire, tänu mitme akna toetusele ja lõikelauale. Meile meeldib ka pilvandmesalvestusteenustega integreerimine, mis tagab, et teil on kõik kohalikud failid ja pilvefailid samas kohas. Rakenduse muid funktsioone on lihtne kasutada. Kuigi kasutajad on kaebanud erinevate reklaamide ja rakenduse soovituste üle, ei leidnud me neid rakenduse versioonis probleemina, nii et seal ei ole midagi muretseda. Üldiselt meeldib meile ES File Exploreri kasutajate kogemus ja see on kindlasti failihaldur, kui soovid jõulist täielikku failihaldustööriista.\nMitme akna tugi\nES File Explorer: väidetavalt on Androidi jaoks parim failihalduri rakendus\nES File Explorer on arvukate funktsioonide arvuga ilmselt Androidi jaoks parim failihalduri rakendus. See pakend sisaldab kõiki arenenud failihalduse funktsioone, siis on olemas nutikad tööriistad, võime faile üle kanda ja palju muud. Kõik see väga intuitiivses kasutajaliideses, nii et mis mitte meeldida? Noh, proovige seda ise ja andke meile teada, kuidas teile meeldib ES File Explorer allpool olevas kommentaaride osas.


Kommentaarid: Edgar Savisaare saatusekaaslaste protsess hakkab venima, sest prokuratuur vaidlustab tema kriminaalmenetluse lõpetamise\n7. juuni 2018 23:05\nTervitused! Kahjuks kohtusüsteem ei saagi midagi teha,kui rahvas ja ministrite koda ei vaata seadusi üle! Meie adokaadid teevad kõik selleks et võita ja teenida ja mitte muuta seadusi.KÕIK ON JU NÕUKA AEGNE! Ja sobilik advokaatidele.Kallis Eeesti rahvs ärkake!\noh ja/ 7. juuni 2018 18:48\nilmselt näib, et seltskond kes Savisaare juba massimeedias enne kohut süüdi mõistis tahab temast nüüd rahvale igaveseks ajaks mäletamiseks märtrit teha, sest on näha, et Savisaar kohtupidamise lõpuni vastu ei pea ning võib kohtuistungil ära surra\ntähelepanek/ 7. juuni 2018 18:16\nProkuratuuri vaidlustus tuli vahetult peale seda, kui Reinsalu avaldas meedias, et Savisaare tervislik olukord ei ole põhjuseks kohtuprotsessi lõpetamisel.Tõestus, kes on niiditõmbaja ja ühtlasi kohtuniku kompetensi kahtluse alla seadja , mis halvustab meie kohtusüsteemi.\nmall/ 7. juuni 2018 22:26\nNii ühene see ei ole. Ginter ja Jüri Saar selgitasid Vikerraadios määruses peituvad ebakõlasid. Savisaare juhtum ei olevat ainuke, kus raha mängu pandud ja protsess lõpetatud. Ootan huviga, mis edasi saab.\nKõik on õige, aga / 8. juuni 2018 07:32\n...raha on mängu pandud ja protsess algatatud! Eliit ja pangad juhivad ju Isamaad ja reformareid.\npublik/ 7. juuni 2018 10:12\ntore, et seriaal jätkub, tegelased on juba nii omaseks saanud. Kahju ainult, et peategelane nii vara stsenaariumist välja kirjutati.\nSulle Mulle/ 7. juuni 2018 09:56\nKusagil on "kallutatud jõud"... See on müstika kuidas ei saa üht vanamehenässi paika pandud. Vaadake ette et asi ei lõpe veel kompensatsiooni maksmisega linnapea kohalt mahavõtmise eest ja saamata jäänud palga maksmisega.\nSee jant pole normaalne - tundub farsina, meie õigussüsteem suudab väänata lihtinimest igasugu muude kaakidega on kohtukammajaad mega pikad ja aastaid kestvad - kes need tingeltanglid kinni maksab.\nKorrupt 1/ 7. juuni 2018 13:01\nVarsti EKRE vahetab need eliidi teenrid seal välja!\nReinsalu/ 7. juuni 2018 09:41\nMeil on kahju Perlingist ja Evestusest,kes peavad teie räpase poliitika tööriistad olema.\nKõigeks valmis/ 7. juuni 2018 13:02\nRaha ebameeldivalt ju ei lõhna!?\nvanaisa/ 7. juuni 2018 08:28\nOK. Kuid kohus pole teda ka õigeks mõistnud. Seega süü jääb kehtima, kuigi karistada ei saa. . . "haige". Samas on tõestatud rahapesu, pistised jne. On ju olnud juhtumeid kui kodanik on mõistetud süüdi ka peale surma.\n8. juuni 2018 07:34\nIkkagi ei saa aru, milles teda süüdistatakse? Kas selles, et tegi sõbrale kinke ja hoidis kodus sularaha?\n7. juuni 2018 07:59\nsee on hea näide,et valeta ja varasta ega mingit vastutust pole.\nimelik/ 7. juuni 2018 07:56\nKa prokurörile peaks tegema tervise ekspertiisi kõrvalt vaadates tundub kahtlane.\nMitu miljonit/ 7. juuni 2018 07:49\nSee kohtusaaga juba maksumaksja raha on põletanud?\nÄmber/ 7. juuni 2018 07:47\nSavisaar on olnud prokuratuurile suurim tööandaja ja nii juba pikka aega. Kindel sissetulek uurijatele-puurijatele. Tulemus on töllakil näod\n7. juuni 2018 07:46\nMõtlesin ka, et / 7. juuni 2018 07:55\nkui küüniline saab veel prokuratuur olla - Savisaar peab saama surnuks menetletud! Mis sest, et kriminaalmenetluse lõpetamise määrust vaidlustada ei saa - meie kaebame edasi!\nLOOMULIKULT/ 7. juuni 2018 07:31\non vaja veel venitada,sest see on kindel sissetuleku allikas.asjast asja nagunii ei saa aga palk jookseb.kes siis tahab jääda ilma heast lüpsilehmast.asi on vindunud aastaid ja ikka ei ole kuhugi jõutud.tunnistage oma saamatus ja lõpetage see jama.\nTo:ants/ 7. juuni 2018 07:27\nants, sa oled üks väga suur inimeste vihkaja,sinu koht on oravate wc koristaja amet.\neestlane/ 7. juuni 2018 07:12\nelu Eestis muutub üha räigemaks. Varem tundsin ennast Eestis hästi, kuid nüüd on must masendus peal. Selge on see, et Savisaare süü, kui üldse süüd on, on imepisike, kuid suured sulid naeravad ja toimetavad edasi. Jääb mulje, et tõepoolest soovitakse Savisaar kõrvaldada. Küsiksin, et kas inimesed, kes ületavad oma vihas ja vihkamises igasugused piirid ei karda karma võlga. Ei soovi ühelegi inimesele halba, kuid praegune olukord ületab juba igasugused piirid. Jääb tunne, et selle valitsusega ma enam luurele ei läheks.\nMart/ 7. juuni 2018 15:38\nTeised sulid võivad ehk ollagi mõnevõrra suuremad, kuid vähemalt on nad õigete sulide kombel tagasihoidlikumad ja hoiavad oma suu kinni ning püsivad tagaplaanil. Savisaar trügib (ehk õigemini küll "trügis") igal pool esirinda, ülbitses, mängis kohvikupidajat, tantsis, laulis ning mängis lo**i., et ainult võimu ja raha juures püsida. Ning pooldas ja soosis avalikult oma rahvuskaaslasi, meie vallutajaid venelasi. Ning oli läbi ja lõhki veendunud kommunist.\n8. juuni 2018 07:30\nMardikene, palun mine arsti juurde!\nTere hommikust/ 7. juuni 2018 07:10\nKui habe maha ajada, siis ehk ei tunta tänaval ära.\nEvestus/ 7. juuni 2018 06:58\npandi oravate tanki. Vot sulle jurist! Õpi Michalilt, mees!\nBelka/ 7. juuni 2018 12:28\nAga oravatel hakkavad eliidi rahad kokku kuivama. Varsti on nad ise kohtu all riigile suurte kahjude tekitamise eest.\nMiks seda / 7. juuni 2018 06:55\nSavisaare põdurat tervist kogu aeg ette tuuakse? Miks ei tunnistata ausalt, et vettpidavaid süüdistusi ei suudetud välja mõelda? Uskuge, see palagan lähebki aegumisele. Raha raisatud, maine rikutud. Ja sina, ants, tee endale selgeks, kes oled sina, et selliseid karistusi välja mõtled? Võta üks ja viska teist!\n7. juuni 2018 07:04\nJa kes oled sina, et tuled ütlema, et süüdistused on välja mõeldud? Kelleks sa ennast pead?\n7. juuni 2018 07:14\npean ennast normaalsemaks inimeseks, kes ei nõreta vihast.\nJürka/ 7. juuni 2018 15:43\nMiks ei või vihata inimest, kes tegi surmkindlalt lugematul hulgal musti tegusid. Kas sa tahad öelda, et suured summad välismaa pankades ja Hundisilmalt konfiskeeritud tohutu sularahahunnik on kokkuhoidliku inimese säästud?\nkohtud/ 7. juuni 2018 06:30\naga ka muud õiguskaitseasutused töötavad mu meelest aegluubi režiimis. nagu oleks inimese eluiga eestis 200 ja rohkem aastat. kohtuskäimine võtab aastaid ja see pole normaalne.\nÄmberprotsess/ 7. juuni 2018 06:56\nKui õigeid süütõendeid ei ole, siis venibki.\nVahetas Kofkini-sõbraga 100 Euroseid kingitusi - naeruväärne!\ngiga/ 7. juuni 2018 21:39\nVenib mitte süütõendite puudumise tõttu, vaid kohtualuse trikitamise tõttu, mida meie lahke seadusandlus ja süüdimatu kohtusüsteem võimaldavad. Nüüd on asi koguni nii kaugel, et kui oled suhkruhaige, siis ka süüdimatu ja enam ei loe, mida teinud oled, et kohtusse sattusid ja edaspidi ei vastuta ammugi oma tegude eest. Muidugi pole ilus vana ja haigega maadelda, kuid tema teod olid ikkagi noorema ja tervema inimesena. Kas ennem on kunagi kohus küsitud, kuidas kohtuskäimine asjaosaliste tervisele mõjub, miks siis nüüd?\nKogu selle loo valgusel peab siiski tõdema. et kohtupidamist saaks siiski ka inimlikumal kombel pidada kui see praegu toimub, kõikide kohtuskäijate suhtes, kui need pole just mõrtsukad.\nants/ 7. juuni 2018 00:29\nSelline trikitamine peab lõppema. Kui inimene käib volikogu istungitel ja muudel üritustel, varjub kohtu eest oma ihuarsti juhitavasse haiglasse, seob end lahti Eesti õigussüsteemist jne. siis vaja karmi karistust. Jõudu prokuratuurile õiglase karistuseni. Kohtunik vabastada ametist koheselt!


Koolituspakett lennuliikluse insener-tehnilisele personalile — Eesti Lennuakadeemia\nLennuliikluse insener-tehnilisele personalile (ATSEP) mõeldud koolituste pakett. Koolitus, hindamine ja eksamineerimine vastavad regulatsioonidele.\nEesti Lennuakadeemia poolt pakutavad ATSEP koolitused on mõeldud alustavale või juba töötavale lennuliikluse insener-tehnilisele personalile.\nATSEP baaskoolitus on mõeldud lennuliikluse korraldamise (ATM) seadmeid käitavale ja hooldavale tehnilisele personalile. Koolitus annab osalejatele põhiteadmised lennuliikluse korraldamise operatiivsetest ja tehnilistest aspektidest ning valmistab ette ATSEP kvalifikatsioonikoolitusteks, mis on järgmised sammud ATSEP-iks saamisel.\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse ühine osa\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse ühine osa on mõeldud lennuliikluse korraldamise (ATM) seadmeid haldavatele ja hooldavatele tehnilistele töötajatele. Kursus annab osalejatele põhjaliku ülevaate inimtegurist, ohutusjuhtimisest,\nmeeskonnatööst ja infosüsteemide turvalisusest. Kvalifikatsioonikoolituse ühine osa on regulatsioonist tulenevalt kohustuslik kõikidele ATSEP-idele.\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse side suunitlus\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse side suunitlus on mõeldud tehnikutele ja inseneridele, kes peavad mõistma lennuliikluse korraldamises kasutatavat infrastruktuuri nii õhk-maa-õhk kui ka maaside puhul. Koolitus annab teadmised ja oskused, mida on vaja sideseadmete käitamiseks ja hooldamiseks, et toetada kogu lennuliikluse korraldamise süsteemi.\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse navigatsiooni suunitlus\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse navigatsiooni suunitlus on mõeldud tehnikutele ja inseneridele, kes peavad mõistma lennuliikluse juhtimises (ATM) navigeerimiseks kasutatavat infrastruktuuri. Koolitus annab teadmised ja oskused, mida on vaja navigatsiooniseadmete kasutamiseks ja hooldamiseks, et toetada kogu lennuliikluse korraldamise süsteemi.\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse seire suunitlus\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse seire suunitlus on mõeldud tehnikutele ja inseneridele, kes peavad mõistma seireks kasutatavat lennuliikluse korraldamise (ATM) infrastruktuuri. See annab teadmised ja oskused, mida on vaja seireseadmete käitamiseks ja hooldamiseks, et toetada kogu lennuliikluse korraldamise süsteemi.\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse andmetöötluse suunitlus\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse andmetöötluse suunitlus on mõeldud tehnikutele ja inseneridele, kes peavad mõistma lennuliikluse juhtimises (ATM) kasutatavat andmetöötlussüsteemide infrastruktuuri. Koolitus annab osalejatele põhjaliku ülevaate sellest, kuidas kasutatakse andmesüsteeme seireks ja lennuandmete töötlemiseks.\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse süsteemide jälgimise ja kontrollimise suunitlus\nATSEP kvalifikatsioonikoolituse süsteemide jälgimise ja kontrollimise suunitlus on mõeldud tehnikutele ja inseneridele, kes peavad mõistma lennuliikluse juhtimises (ATM) kasutatavat infrastruktuuri kesksete seadmete ja süsteemide, monitooringu ning juhtimise jaoks. Kursus annab osalejatele teadmisi ja oskusi, mida on vaja SMC seadmete käitamiseks ja hooldamiseks, et toetada kogu lennuliikluse korraldamise (ATM) süsteemi.\nTeenuste pakett on valminud projekti nr 2014-2020.4.01.20-0293 "Eesti Lennuakadeemia kompetentsikeskuse väljaarendamine" raames.


Naljad – Mul ei ole blogi\nÕhtuhämaruses, küla taga tühermaal kõnnivad teineteise embuses poiss ja tüdruk. Midagi ümberringi nägemata komistab järksu poiss kellegi põõsast välja ulatuvatele jalgadele. Põõsast kostub rõve sõim. Poisil kargab hing välja:\n“Ma muidugi vabandan, kuid te võiksite talitseda oma suuvärki! Lõppude lõpuks olen siiski daamiga!”\nPolitsei seisab tee ääres ja järsku vaatab, blondiin kõnnib mööda teed, rind paljas. Politsei läheb siis blondiini juurde ja ütleb, et neiu vabandage, aga enda paljastamine on kriminaalselt karistatav, et palun… katke oma… rind kinni. Blondiin vaatab korra ja vannub: “Kurat, laps jäi vist bussi.”\nMees jookseb bussile järgi ja komistab ning kukub pidevalt. Näeb, et rahvas bussis naerab ja ütleb selle peale:\n“Naerge, naerge, aga vaatame, mis näo te siis teete, kui saate aru, et mina olen selle bussi juht.”\n“Doktor, öelge mulle puhtas eesti keeles, mis mul viga on? Ma ei suuda kodus enam midagi teha.”\n“Puhtas eesti keeles nimetatakse seda laiskuseks!”\n“Tuhat tänu, doktor! Aga kuidas see kõlab ladina keeles, et naisele öelda?”


Aasia - Vana ja hea "Vana ja Hea" - raamat Internetipoest. Rahulikult ja mugavalt!\n"Armeenia vermed" - Hatšatur Abovjan\nArmeenia uue kirjanduse geniaalne rajaja Hatšatur Abovjan sündis 1805. aastal Kanakeri külas Erevani lähedal. Ta õpiaastad möödusid Etšmiadzinis ja Tiflisis. 1830. aastal õnnestus tal sõita Tartusse, kus jätkas oma õpinguid. Aastal 1836 pöördus Abovjan Taga-Kaukaasiasse tagasi, kus esialgu elas Tiflisis, hiljem Erevanis. Kuni oma traagilise kadumiseni 1848. aastal töötas ta väsimatult ja armastusega pedagoogilisel alal.\nOma õpiaastail omandas Abovjan laialdasi teadmisi armeenia vanast kultuurist, uurides erilise innuga silmapaistvate ajaloolaste Movses Horenatsi, Egiše, Pavstos Biusandi ja teiste teoseid. Tartus viibimine võimaldas H. Abovjanil tutvuda lähemalt vene ühiskondliku mõtte avaldustega ja uurida geniaalse Puškini ajajärgu kirjanike parimaid teoseid, mis kahtlemata mitmeis suhtes mõjutas ta maailmavaadet ja oli suure tähtsusega Abovjani kui kirjaniku kujunemisel. Ka hakkas Abovjan noil aastail huvi tundma Lääne-Euroopa kirjanduse vastu, tutvus silmapaistvate kirjanike teostega, eriti aga Jean Jacques Rousseau loominguga.\nEesti Riiklik Kirjastus, 1957 335lk (raamatus on pühendus)\n"Aednik" - Rabindranath Tagore\nInglise keelest tõlkinud Uku Masing\nLoomingu Raamatukogu 45/46 1974 112lk\n"Üheksateist ööd" -\nValitud lugusid araabia jutukogust "Tuhat üks ööd".\nLoomingu Raamatukogu 37-38, 1979. 65 lk\n"Mäng sõiduplaaniga" - Seicho Matsumoto\nS. Matsumoto on avaldanud suurel hulgal ajaloolisi romaane ja jutustusi, detektiiv- ja kriminaallugusid, millest paljud on kujunenud bestselleriks.\n"Järgmisel päeval ilmus kõigis hommikustes ajalehtedes juhtivatest alates ja kohalikega lõpetades teade N. ministeeriumi ühe osakonna juhataja abi Kenichi Sayama ja tema armukese enesetapust. Sealjuures anti mõista, et see pole tavaline enesetapp, vaid et Sayama surm on seotud N. ministeeriumi altkäemaksuafääriga, mida parajasti uuritakse. ..."\nEesti Raamat 1974. 111 lk\n"Uni Jeruusalemmas" - Kristiina Ross\nValik heebrea luulet.\nHortus Litterarum. Aviv. 1996. 379 lk\n"Gitandžali" - Rabindranath Tagore\nSina oled teinud mu otsatuks, selline on Su tuju. Seda habrast astjat Sa tühjendad üksilugu ja alati täidad ta uudse eluga.\nSeda väikest pilliroovilet Sa oled kandnud üle mägede ja orgude ning oled puhunud temale viise, mis igavesti uued.\nSinu käte surematul puudutusel mu väike süda kaotab oma piirid rõõmus ja toob ilmale öeldamatuid sõnu.\nSinu lõpmatud annid tulevad mu kätte ainult neil mu väga väikesil pihkudel. Igastud mööduvad ja ikka veel Sina valad ja ikka veel on ruumi, mida täita.\nLoomingu Raamatukogu 3/4 947/948 1976, 111lk\n"Igavlev linn" - Sabir Azäri\nAserbaidžaanlase Sabir Azäri (s. 1938) kaks jutustust viivad lugeja silmitsi probleemidega, mis tekivad alandavast eneseteostusest lootusetult korrupteerunud ühiskonnas.\nJutustused "Päikese poole" ja "Igavlev linn"\nEesti Raamat 1989. 158 lk\n"Sissid" - V. S. Naipaul\nNaipaul näitab oma teostes, et maa vormiline vabanemine kolonialismist ei too automaatselt kaasa tema elanike vabadust, et kapitalistliku progressiga inimene kaotab rohkem, kui võidab, et vanadest ja halbadest traditsioonidest loobumine võib kergesti viia uute ja halbadeni.\nLoomingu Raamatukogu 14-17/1983. 167 lk\n"Tapalava" - Tšõngõz Aitmatov\nT. Ajtmatovi uus romaan esindab tema loomingu filosoofilist suunda nagu ka "Ja sajandist on pikem päev". Autor püüab mitmel tasandil, narkomaanide keskkonnast kuni kirgiisi mägikülani, leida vastust inimeksistentsi igavestele küsimustele, süüvides tänase maailma kaosesse ja pöördudes ka Kristuse-teema juurde.\nEesti Raamat 1989. 256 lk\n"Ališer Navoii" -\nKoostanud August Sang.\nSisukord: Lähenedes Ališer Navoiile. Ain Kaalep - Širini kiri Farhadile. - 33. peatükk poeemist "Farhad ja Širin" - Epiloog poeemist "Seitse planeeti" - Viis gaseeli.\nLoomingu Raamatukogu 40/1968. 41 lk\n"Jutustusi" - Šmuel Josef Agnon\nSisukord: Saateks. Arst ja tema lahutatu. Sõprus. Tõusud ja langused. Puuraiuja. Tsaddiki surm. Meie nägevad silmad. Veskiomanik ja mölder. Surmatants ehk "armastatud ja mõnukad". Rahu. Nendest, kes naeravad ja räägivad tühje jutte. Taeva avitus. Toora valgus. Väljatõugatu. Oma südamega. Sõnaseletusi. G. Šolem: Š. J. Agnon - viimane heebrea klassik?\nAviv 1993 (kaaned on sisu küljest lahti kuivanud). 303 lk\n"Kodu ja maailm" - Rabindranath Tagore\nEma, täna tuli mul jälle meelde helepunane märk su juuste lahul, laiade punaste äärtega sari, mida harilikult kandsid, ja su imeilusad silmad, täis sügavust ja rahu. Nad ilmusid mu elu-teekonna algusel otsekui esimene koidupalistus, andes kaasa kuldset reisimoona mu rändamisel.\nTaevas, mis jagab valgust, on sinine. Mu ema nägu oli küll tõmmu, kuid ta omas pühaduse hiilgust ning ta ilu jättis häbisse kõik, kes sellega edvistasid.\nKõik ütlevad, et ma olevat oma ema sarnane. Oma lapsepõlves harilikult ma haavusin sellest. Olin alati vihane, kui peeglisse vaatasin. Ma mõtlesin, et Jumala ülekohus on mähitud mu liikmete ümber, et mu tumedad näojooned ei kuulunud otse mulle, vaid olid saanud mu omaks mingi arusaamatuse tõttu. Kõik, mis mul jäi üle Jumalalt vastutasuks paluda, oli see, et kui võiksin kasvada üles eeskujulikuks naiseks, nagu neid kirjeldavad kangelaseeposed.\nKui mulle abiellumis-ettepanek tehti, siis saadeti astroloog, kes uuris mu peopesa ja ütles: "Sellel tütarlapsel on head märgid. Temast saab eeskujulik naine."\nNing kõik naised, kes seda kuulsid, ütlesid: "Pole ime, sest ta on oma ema sarnane."\nAbiellusin ühe radžaga. Lapsena olid mulle hästi tuttavad kirjeldused muinasjutulistest printsessidest. Kuid mu abikaasa nägu ei olnud mitte säärane, et kujutlus oleks võinud teda paigutada muinasjutumaale. See oli tõmmu, niisama tõmmu, kui minu oma. Häbelikkusetunne, mis mul oli oma füüsilise ilu puudumise pärast, selle tõttu pisut taandus; samal ajal aga asus mu südamesse vaikne kahetsus.\nKui meie oma välise palgega hoidume kõrvale teiste uurivate pilkude eest, aga teed otsime nende südame pühapaika, siis võib unustada, kas oleme ilusad või mitte. Tean oma lapsepõlve kogemustest, kuidas andumus on otse ilu ise, ta seemises ilmuvuses. Kui ema korraldas valgel kivitaldrikul oma armastavate kätega kooritud mitmesuguseid puuvilju ja õrnalt liigutas lehvikut, et peletada kärbseid, kuni mu isa sõi, siis väljendus ta teeniv armastus säärases ilus, mis ületas kogu välispidise kauniduse. Juba oma varajases lapseeas sain selle ilu võimu tunda. See oli väljaspool igasugu kahtlust, igasugu kalkulatsioone, see oli puhas muusika.\nOrto, 1971 224lk\n"Tuhat üks ööd" -\nSisaldab "Lugu Sindbadi meresõitjast" eestikeelset esmatõlget.\nAraabia kirjandusest meenub eurooplasele ennekõike "Tuhat üks ööd".\nSee raamat on talle otsekui Araabia kirjanduse võrdkujuks. Ometi on selle maailmakuulsa teose puhul tegemist ebatüüpilise nähtusega Araabia kirjanduses. /---/\nPegasus 2005. 697 lk\n"Mandariinid tihnikus" - Ryunosuke Akutagawa\nKäesolev novellikogumik on valimik jaapani novelli isaks tituleeritud Akutagawa Ryunosuke tekstidest. Kogumik sisaldab juba varem ilmunud tõlkeid autori kuulsaimatest novellidest, aga ka uustõlkeid eesti lugejale seni veel tundmata, kuid maailma novelliklassikasse kuuluvatest teostest. Tõlkevalikus on esindatud kõik Akutagawa novelliloomingu põhiteemad: kiretu vaheduse ja harvaesineva psühholoogilise tabavusega manatakse lugeja ette väikese inimese elu keskaegses ja autori kaasaegses Jaapanis, tagakiusatud jaapani kristlaste maailm ning see, mis toimub autori enese hullumeelses peas.\nVarrak 2011. 237 lk\n"Mälestussammas" - Yosie Hotta\nEesti Riiklik Kirjastus, 1963 255lk\nRõhteu on noor andekas tšuktši kirjanik, kes kõrgema hariduse omandas Leningradis. Praegu töötab Magadanis.\nTa lood oma kaasmaalastest on antud muheda muige ja suure südamesoojusega. Jutustustes võlub nende rahvuslik omapära ja karmilt põhjamaine taust, ennekõike aga autori optimism ja hea huumor.\nRõtheu, esimene tšuktši kirjanik, sündis 1930. aastal Tšukotkal Ueleni külas vaese küti perekonnas. Kirjanduslikku tegevust alustas 1947. aastal ajalehe "Nõkogude Tšukotka" veergudel. 1953. aastal vene keeles ilmunud jutustuste kogud ("Sõbrad-seltsimehed" ja "Meie kalda inimesed") tegid Rõtheu nime üleliiduliselt tuntuks.\nKäesolev jutustuste kogu sisaldab Rõtheu loominguist kümme lugu, milles autor kodukandi karmist loodusest ja põhjatuules karastunud kaasmaalastest.\n- L. Kauts\nEesti Riiklik Kirjastus, 1963 279lk\n"Minu laul" - Rabindranath Tagore\nSee mu laul põimib\noma helid su ümber, mu laps\narmastuse hellade kätena.\nEesti Entsüklopeediakirjastus, 2004 52lk (taskuformaat)\n"Buhhaara kaksteist väravat" - Džalol Ikromi\nAlt, Zarafšoni jõe poolt, õhkub meeldivalt karget tuulehõngu, mis puhub läbi avara lagendiku, mida õlipajude ning aprikoosi- ja mooruspuude read osadeks jagavad. Töö-, hoole- ja murerohke päev oli lõppemas. ...\nEesti Raamat 1977 351lk\n"Lumearmee" - Bei Dao\nBei Dao on tänapäeva rahvusvaheliselt tuntuim hiina keeles kirjutav luuletaja. Hiina hilinenud modernismi ühe iseloomulikuma esindajana kohtuvad tema luules napi ja laetud väljenduse poole püüdlev klassikaline hiina luulekeel ning 20. sajandi euroopa luule parimad traditsioonid.\nLuuletaja on sündinud 1949 Beijingis, samal aastal kui kuulutati välja Hiina Rahvavabariik. Kultuurirevolutsiooni ajal töötas ta betoonivalajana. Selle lõppedes sai temast juhtiv noor luuletaja, kelle tekstid miljonitel meeles ja huulil. Pärast veriseid sündmusi Taevase Rahu väljakul 1989 on maapakku sunnitud Bei Dao elanud mitmel pool Skandinaavias, hetkel USAs.\nBei Dao tekste nimetati algusaegadel "ähmaseks luuleks", kuna nende keel ja kujundid erinesid senise üheti mõistetava propagandakirjanduse omast. Tegelikult põrkuvad tema luules väga teravad ja kirkad kujundid, pannes nõudlikku lugejat igal sammul proovile. Siinne kaks keelne valik hõlmab Bei Dao nelja viimast, 1990ndatel paguluses ilmunud luulekogu.\nEesti Keele Sihtasutus, 2007 177lk (taskuformaat)\n"Armastaja and. Üleminek." - Rabindranath Tagore\nSa lasid oma kuningavõimul kaduda, Šah Džahan, aga sa ju soovisid muuta hävimatuks armastuse pisara.\nAeg ei halasta inimese südame peale, vaid naerab ta kurva võitluse üle - pidades meeles.\nVormitut surma sa ahvatlesid iluga, vangistasid ta ja kroonisid närtsimatu vormiga.\nSaladus, mille sa sosistasid oma armsamale kõrva öövaikuses, on raiutud kivi igavesse vaikimisse.\nKuigi impeeriumid varisevad põrmu ja sajandid haihtuvad varjudesse, õhkab marmor ikka veel tähtede poole: "Ma pean meeles."\n"Ma pean meeles." - Aga elu ju unustab, sest teda kutsutakse Lõputusse: ja ta läheb taagata teele, jättes oma mälestused hüljatud iluvormidesse.\nOlion, 2008 159lk\n"Kuldne tempel" - Yukio Mishima\nMishima Yukio (1925-70), kodanikunimega Kimitake Hiraoka on kirjutanud 40 romaani, luulet, esseistikat ning kaasaegseid kabuki- ja no-näidendeid ning lisaks oli ta ka näitleja. Teda peetakse üheks huvitavamaks ja olulisemaks kirjanikuks Jaapanis ja tema raamatuid on tõlgitud paljudesse keeltesse. Kolmel korral esitati ta Nobeli kirjanduspreemia saamiseks. Mishima lõpetas oma elu 1970. aastal rituaalse enesetapuga, kuid tema romaanide kuulsus pigem kasvab kui väheneb.\nKyotos asuva Kinakuji templi mahapõletamise intsidendil põhinev Mishima Yukio tuntuim romaan jälgib noore kogeleva munga ja Kuldse Templi kummalisi suhteid, mis hakkavad hargnema juba peategelase lapsepõlves isalt kuuldud lugude kaudu templi võrratust ilust. Tempel kogu oma iluga vallutab nooruki meeled, muudab neid, manipuleerib nendega, kord ilmutades end poisile kõige ebasobivamal hetkel, kord jälle hoides kogu oma ilu endale. Painavas meeltesegaduses ei jäägi noorel mungal muud üle, kui enesevabastuse eesmärgil hävitada selle ilu alge. Mishima on raamatu juba etteaimatavat süžeeliini pingestanud värvikate tegelaskujude ja keeruliste filosoofiliste mõttekäikudega, andes nende kaudu edasi oma nägemuse rahvusliku aarde süütamise põhjustest. Samalt autorilt on eesti keeles 1969. aastal ilmunud "Pärast banketti".\nVarrak, 2009. 237lk\n"Vaimude tunnel" - Tšingiz Abdullajev\nInterpoli ekspert-analüütik Drongo, kes ei jää kuritegude lahendamises alla Poirot´le ja naiste vallutamises James Bondile, saab seekord kutse ühineda ebahariliku vene turismigrupiga, mis Eurotunneli kaudu Pariisist Londonisse sõidab. Rongi neljandas vagunis võtavad kohad sisse kolmteist reisijat, aimamata, et mitte kõik nad ei jõua Londonisse. Kakskümmend minutit sõitu - ja paukpadruniga püstol teeb oma töö. Drongo asub asja uurima. Motiiv on kõigil, kuid võimalust tappa polnud kellelgi ...\nKiil 2008. 137 lk (taskuformaat)