„Metal-muusik“ pole töö ega hobi, vaid elustiil. – Rada7.ee\nSildid Kaido HaavandiMagnus Andre\nMagnus Andre on 29-aastane vabakutseline produtsent ning ansambli Talbot basskitarrist, süntesaatorimängija ja laulja. „Alustasin 14–15-aastaselt punkbändis Pro-PaCter,“ meenutab ta. „Pungifänn ma polnud, bänditegemisest ei teadnud midagi, tahtsin lihtsalt kitarri mängida ja Sipsicu (Rene Raotma) bänd oli ainus koht, kus ma seda teha sain. Siis visati mind puudumiste pärast koolist välja ja uues koolis sain klassivenna kaudu tuttavaks Leechi tüüpidega. Kuna neil polnud vaja kitarristi, vaid bassimeest, vahetasin eriala — peaasi, et saaks bändi teha.“ Pärast kuut aastat tegutsemist üllitas eklektiline metalbänd Leech 2007. aastal esimese kauamängiva „Tram-O-Gram“ ja lõpetas varsti pärast seda tegevuse. 2008. aastal sai korraliku hoo sisse Magnuse ja laulja-trummari Jarmo Nuutre doom-duo Talbot, mille teine kauamängiv „Scaled“ pälvis tänavu Eesti Muusikaauhinna metal-kategoorias. Talbot on tänaseks andnud ligi 200 kontserti, neist vähem kui viiendiku Eestis. Hiljuti lahkus bändist Jarmo, asemele tuli peterburlane Evgeniy Mikhailov.\nKaido Haavandi (36) on helimees, tõlkija, kontserdikorraldaja ja kitarrist-süntesaatorimängija paganmetal-ansamblis Tharaphita. „Esimene katse milleski bändilaadses kitarri mängida jääb 1992. aastasse, keskkooli algusesse. Keska lõpus liitusin „päris bändiga“ Carnifex, kus hakkasin täitma hoopis vokalisti kohustusi,“ mäletab ta. „Tõsisem sündi- ja kitarrimäng tulid hiljem, teiste bändidega.“ Kaido korraldab 2002. aastast peale igal suvel Vana-Vigalas Eesti suurimat „raskemale muusikale orienteeritud“ festivali Hard Rock Laager, mille peaesinejateks tänavu juuni viimasel nädalavahetusel on Behemoth Poolast ning Philip Anselmo and the Illegals USA-st.\nVestlusringi vormistas artikliks tõlkija, muusikaajakirjanik ja -kriitik, laulutekstide kirjutaja ning doomrock-ansambli Taak laulja Mart Kalvet (38). Lühem versioon sellest Eesti metalskene hetkeseisu kaardistada üritavast jutuajamisest ilmus märtsikuu Müürilehes.\nMart KalvetPiret Räni\nAmmugi on möödas ajad, mil ontlikku üldsust hirmutavaid „hevikaid“ võrdsustati vägivaldsete pättidega ja seostati saatanakummardamisega; pikkade juuste eest peksasaamine pole enam igapäevane, pigem pälvib arhetüüpse „karvase“ välimusega metalisõber pidutsemisega liiale läinud nudipäiselt võõralt õlalepatsutuse koos rõõmsa tõdemusega „Sa oled nagu see Metsatöll!“ või vandeseltslasliku ülestunnistusega „Ma kuulasin ka kunagi Slayerit.“ Raskerokk on igas mõttes kapist väljas ning ka ekstreemne metal on endale alternatiivkultuuris arvestatava eluruumi vallutanud.\nOmeti pole raskemuusiku tee suisa sirge ja avar. „Pahatihti bänditegemine ja akadeemiline või üldse tööalane karjäär ei käi käsikäes,“ nendib Kaido. „Mõlemad nõuavad pühendumist ja vähestel õnnestub mõlemaga edukalt tegelda ning metali tegemise juures on seda märgata rohkem kui mujal. Selleks, et metalit teha, peab ikka natuke napakas olema. Peab olema ühildumatu üldise vooluga. See ei ole küll rusikareegel — et kui sa pole õige rebel, pole sa õige metalimees, või vastupidi — aga teatud läbiv mässumeelsuse-joon on märgatav.“\nKaido tunnistab, et raske on tagantjärele analüüsida, kuidas metali, eriti ekstreem-metali — ülikiire, üliraevuka, terrorismis kahtlustatavate piinamiseks kasutatava „lammutamise“ — nautimise juurde jõutakse. Tõdeme, et metali kuulamine on omandatud maitse — nagu kalamarja või oliivide söömine. „Isegi rokk on midagi sellist, millega rikkumatul looduslapsel, kelle jaoks muusika on olnud linnulaul ja vilepillihääl, on hoobilt keeruline suhestuda,“ arvab Kaido. „Kitarri kõlamoonutusefekt — distortion — kannab, nagu nimigi ütleb, moonutust. Selle soundiga on midagi „valesti“. Jimi Hendrixi ajal, kui efektiplokkide valik oli napp, lõigati kõlaritel papid katki, et rohkem pläriseks. Metal-kõlas peegeldub mingisugune groteskivajadus, mingi kriipiv moment peab sees olema.“\nSamas rõhutab ta, et näiteid leiab ühest äärmusest teiseni. „Mõni geniaalne muusik ja noorte suur iidol on niivõrd rock’n’roll-mees, et palju üle 30 eluaasta välja ei vea, aga võib leida tõelisi tippklassi-muusikuid, kellel on taskus doktorikraad ja pädevus mitmes valdkonnas. Palju on ka selliseid elupõliseid pillimehi, kes kinnitavad, et kui nad poleks metalit enda jaoks leidnud, istuksid nad juba ammu ränga kurteo eest trellide taga.“\nNii et metal ei olegi nooruse moraalne laostaja, vaid võib mõnikord osutuda päästvaks õlekõrreks? „Võib ka nii öelda,“ möönab Kaido. „Aga mingisugune, suurem või väiksem kokkuklappimatus ühiskondlike normidega paistab igatahes olevat tugevaks eelduseks metaliga tegelemisele. Täiesti normaalselt peavoolu-kodanikult ei saa eeldada, et kärisevad kitarrid ja ebakõlad talle meeldiksid.“\nTraditsioon ja eksperiment\nPole raske tõmmata katkematut joont esimesest metalbändist Black Sabbathist Talboti ja Tharaphitani. Kas võib öelda, et metal on subkultuurina jätkusuutlikum kui paljud teised muusika- ja moevoolud? „Äkki meile, kes me selles sees olema, lihtsalt tundub nii,“ arvab Magnus. „Alternatiivkultuuris on tegelikult palju pika traditsiooniga hoovuseid.“ Avaldan arvamust, et põhjus võib olla välistes tundemärkides — punkari ja hevika tunnen tänaval välimuse järgi ära, indiesõpra ei pruugi. „No see peab küll olema üks nadi indiemees, keda ei tuvasta,“ pareerib Kaido. „Näo järgi võib-olla ei tunneks küll,“ lisab Magnus. „Mõne truu indiemehe nägu pole keegi näinud, sest ta põrnitseb laval alati oma kinganinasid.“\nKaido osutab, et metal-kogukonna tõsiseltvõetaval liikmel on siiski raskem muutuda üleöö vaevata halli massi sulanduvaks kontorirotiks: „Seda raskendab kogu atribuutika ja poos, mis metaliga kaasas käib — kas või näiteks tätoveeringud. Need on nüüd küll levinud ka muudesse subkultuuridesse, aga korralik metalstiilis nahakaunistus on mingis mõttes sildade põletamine. See on miski, mida kantakse vankumatu uhkusega elu lõpuni. Samamoodi ei kasva pikad juuksed üleöö. Muidugi kõlab selline hoiak mõnevõrra lapsikult, aga nii on läinud.“\nTundub see narrina ehk vaid meile, kellel teismeliseiga ammugi selja taga? „Kui oled sellise tee teadlikult valinud, siis hoiak ikka pigem kinnistub vanuse kasvades,“ arvab Magnus.\n„Kuidas juhtub nii, et ühest küljest vankumatult stiilitruud inimesed on nii altid eksperimenteerima muude stiilidega?“ püstitan ma küsimuse, osutades tõsiasjale, et viimaste kümnendite edukamad metalartistid meil ja mujal on lõiminud stiilipuhast käristamist kõrvaliste elementidega — küll folgi, küll klassika, küll tantsumuusikaga. Kas see ei räägi vastandumisjanule vastu?\nEi sugugi, leiab Kaido. „Ma arvan, et neil muusikutel on hakanud natuke igav ja nad on soovinud vastanduda oma stiili sisestele normidele. Folkmetalit — sellist, mis ei piirdu lihtsalt vilepillipiuksude lisamisega hevilugude seadetesse, vaid tõsiseltvõetava pärimusmuusika-taustaga bändide repertuaari — peab ta siiski erandlikuks: „Rahvamuusika ühendamiseni „keevitamisega“ jõutakse meil sageli teise kandi pealt. Tõsisematele tegijatele võib traditsiooniline metal meeldida, aga nad ei leia sellest oma ürgset ankrut, pidepunkti. Nii võetaksegi ehe pärimus-sisu ja valatakse see jõulisemasse metal-vormi, millega publikul on lihtsam kaasa minna.“\nKaido Haavandi: „Kitarri kõlamoonutusefekt — distortion — kannab, nagu nimigi ütleb, moonutust. Selle soundiga on midagi „valesti“. Metal-kõlas peegeldub mingisugune groteskivajadus, mingi kriipiv moment peab sees olema.“\nKas Eesti metalskene on meestekeskne? „Kindlasti on muusikute hulgas mehi rohkem kui naisi,“ kinnitab Kaido. Publiku osas pole soolõhe kummagi muusiku arust sama silmatorkav. Miks nii? „Võib-olla ei tundu see neile enamasti lihtsalt kohane,“ oletab Kaido. „Naisterahval Eestis on otsus oma elu metalile pühendada raskem tekkima.“\n„Samas, rokis on naisterahvad praegu rohkem pildil kui kümme aastat tagasi,“ arvab Magnus. Paistab, et naismuusik olla on üha vastuvõetavam. „Oma roll on ka sellel, kas muusik on iseõppija või muusikakooli kasvandik,“ leiab Kaido. „Mulle tundub, et metalbändidega liituvatel neidudel on sagedamini muusikaline haridus. Ilmselt varasem muusikaga tegelemine lihtsustab otsustamist.“\nTalbotit iseloomustab selge eristuda-tahtmine oma žanrikaaslastest ja ka Kaido kunagine ansambel Manatark polnud tavaline black-metal bänd, vaid üsna ambitsioonikas projekt nii kontseptuaalselt kui muusikaliselt. Aga peale käputäie thrash-metal bändide ei tule mulle Eesti skenest esimese hooga ette ühtegi, mis ei otsiks ebatavalisi väljendusviise. „Eestis toimub praegu thrash-metali taassünd,“ kommenteerib Kaido. „Paarikümnepealine tragide entusiastide kamp on traditsioonilise thrash’i edendamise südameasjaks võtnud, aga nagu iga revival-liikumise puhul, kaasneb sellega tugev hoiak. Tuleb olla „hästi thrash“. Kui käivitub doomi taastuleku-liikumine, tekivad ka bändid, kes püüavad olla hästi traditsiooniliselt doom’id.“\nEesti Muusikaauhindade nominentide hulgas oli lisaks Talbotile veel üks doom-bänd, Hukkunud Hinged. Žanri esindatus paistab olevat hea. „Eesti doom-bändid on siiski kõik nii erinevad, et mingist ühtsest liikumisest veel rääkida ei saa,“ leiab Magnus. „Pigem on sellised bändid jõudnud stiililiselt sarnaste tulemusteni erinevaid teid pidi,“ lisab Kaido.\nKas Hukkunud Hingi iseloomustav ugrilikkus võiks olla n-ö Eesti Nokia metalmaailmas? Kaido ütleb, et ei oska sellistes kategooriates mõelda. „Ma ei usu, et oleks mingit võluvitsa, mille puudutus muusika hoobilt müübivaks muudab.“ Samas nenditakse, et muusikaäri tipus töötavad produtsendid-mänedžerid just selliseid „võluvitsu“ otsivad ja kultiveerivad. „Suurtele plaadifirmadele eksperimenteerimine ei meeldi,“ teab Magnus. Eesti bändidel selle pärast esialgu muretseda pole vaja, kuna päris tippu välja murda pole õnnestunud pea kellelgi ning Eesti metali suurimale eduloole — Metsatöllule — ei paista ka keegi ette kirjutavat, mida nad järgmiseks tegema peavad.\nKaido kirjeldab kaht võimalikku teed tippu: „Plaadifirmadel on mujal maailmas kombeks võtta oma hõlma alla lootustandvaid noori bände, kelle loomingut kujundatakse teadlikult mingile mallile vastavaks — kohendatakse lood „raadiosõbralikuks“, veendakse muusikuid, et need on muudatustest hoolimata ikka nende lood, ja vaadatakse, mis saab. Mõnikord kestavad sellised projektid lühikest aega, vahel päris kaua. Teine võimalus on end underground’is üles töötada muusikaga, mida pole ehk lihtne müüa, ent kui seda tehes saavutatakse teatud küpsus, muutub selline bänd ka plaadifirmadele kütkestavaks. Firma, mis adub, et bändi saaks nende vahendite toel edukamalt turustada, võtab ka eksperimentaalsema või ekstreemsema kollektiivi meeleldi enda hõlma alla.“\nKas praeguses olukorras, kus Eestis on palju loominguliselt küpseid omanäolisi metalbände, võib olla oma osa tõsiasjal, et skene keskmine vanus on viimasel ajal kõvasti kerkinud? „Tundub küll, aga ega kindlalt ei tea,“ möönab Magnus. „Võimalik, et minust 15 aastat nooremad teevad kõige uuenduslikumaid pöörasusi, aga kuna ise nendega ei lävi, siis ei teagi.“\n„See ei ole ainult Eesti skene teema,“ märgib Kaido, „vaid üldine protsess. Küpsus võib väljenduda ka lavalises enesekindluses. Mulle ei pruugi meeldida bändi muusika, aga kui ma näen, et nad on laval asjalikud ja veenvad, saan aru, et bänd on hea. Kui võidad sellise tõsiseltvõetavuse kätte 20. eluaastate algupoolel, saad pühenduda bändi arendamisele ja saavutad kindla positsiooni 30. eluaastates, siis on sul veel paarkümmend aastat aega suuri tegusid teha ja oma töö vilju maitsta. Eesti skenes juhtub see paraku reeglina umbes kümme aastat liiga hilja. Meil on n-ö usutavate bändide liikmete vanus juba 35–40 aastat…“\nMuusika loomine on ajuline tegevus\nPalju on ka neid, kes viskavad püssi põõsasse enne, kui bänd „valmis“ saab, ja keskenduvad muule, teab Magnus. Miks nii läheb? „Bänditegemine nõuab suurt pühendumist,“ on Kaido lühike vastus. „Mõnikord nõuab see pühendumine liiga suuri ohvreid; inimesed tunnevad, et nad ei saa bändi kõrvalt enam miinimumtasemel funktsioneerida ühiskonna normaalsete liikmetena. Ei ole tõenäoline, et keegi, kes praegu teeb Eestis bändi, unistab esimesest plaadilepingust ja annab endale aru, kui palju selleks teha on vaja, saaks samal ajal pürgida näiteks panga presidendiks. Pigem on ta leppinud olukorraga, kus tal on natuke vabama graafikuga lihtsamapoolne töö, mis lubab õhtul pärast tööpäeva veel loominguliselt mõelda. Muusika loomine on ajuline tegevus ja kui sa teed sellist tööd, et päeva lõpuks on aju „tühjaks tõmmatud“, siis sealt, mõistagi, enam väga palju ei tule. Muidugi ka füüsiline tegevus kurnab… Metal-muusikule sobib kõige paremini selline töö, mis nõuab natuke mõlemat ja mis sind seejuures kumbagipidi tühjaks ei pigista.“\nKas võib öelda, et Eesti metali nõrgas seisus on süüdi madal miinimumpalk ja väike töötu abiraha? „Võib-olla kröömikene,“ arvab Kaido. Meenutan metalbände, mille edu pandiks on olnud kümme aastat töötustaaži, mille vältel tehakse seitse päeva nädalas seitse tundi päevas proovi. „Kui nii on võimalik, on see kahtlemata väga hea,“ möönab Kaido. „Jah,“ nõustub Magnus, „aga see tähendab ka, et su pere ja sõbrad peavad samuti sellega arvestama. See ei ole lihtne.“\n„Olgem ausad, inimese elueesmärk ei saa olla see, et oled mingil hetkel oma bändiga natukene kuulus,“ põrutab Kaido. „Bänditegemise tahe võiks kasvada välja, nagu öeldud, mingist kiiksust, sisemisest vajadusest. Ideaalis tuleks võimalikke ohvreid ja tagasilööke juba eos teadvustada ja nendega leppida. Selline elu pole lihtne, aga võib olla täitsa täisväärtuslik. Kindlasti pole seejuures mõtet endale ise kaikaid kodarasse pilduda. Kui annad endale aru, mida, kus, millal ja kellega sa pead tegema, et enda muusikukarjääri edendada, ei ole sul mõtet näiteks internetiühenduseta metsatallu eralduda — või, vastupidi, kui teed muusikat, mis nõuab endassesüüvimist ja keskkonnast energia ammutamist, pole mõistlik täita elu pinnapealse pudi-padiga.“\n„Tuleb endale selgeks teha, kas muusika on ikka see asi, mida sa kõige paremini oskad,“ arvab seepeale Magnus. „Kui oskad, siis tulebki seda teha.“ Samas on muusiku jaoks oluline oskus õigel ajal lõpetada, rõhutab Kaido. „Kui oled juba jõudnud sinna, kuhu sul on võimalik jõuda — ja tead ka , kuhu sa kindlasti enam ei jõu, punnita, kuidas tahad —, on aeg vaagida, kas senisel tasemel jätkamine end õigustab.“\nKas on õige öelda, et Eestis pole metal-muusiku karjääriväljavaated eriti avarad? „See on nii kogu maailmas,“ teab Kaido. „Selliste bändide, kes praegu turneedel käivad, eriti veel suurte ja materiaalselt kindlustatud metalbändide karjääri on praegu alustaval bändil praktiliselt võimatu korrata. Küll aga on tänapäeval kergem olla natuke muusik, natuke ärimees, natuke pereisa ja nii edasi.“\nPakun, et Manatarga Euroopa-turnee maailma tõenäoliselt tuntuima black-metal bändi Mayhem soojendajana 2004. aastal oli Eesti metali jaoks märgilise tähtsusega ettevõtmine. Kaido nõustub, märkides, et Metsatöll on selles vallas nüüdseks küll kaugemale jõudnud. „Mugavustega nightliner-tüüpi turneebussi, mänedžeride ja esmaklassilise korraldusega ringreisil osalemine oli äärmiselt õpetlik kogemus,“ rõhutab Kaido, lisades, et toonane väljaminek oli väga suur, kuid et plaatide-särkide müügiga õnnestus osa sellest tagasi teenida.\nMagnuse bänd Talbot esindab hoopis teistsugust, omal käel korraldatud ringreisi-mudelit, millel ebakindlusest ja oluliselt väiksematest mugavustest hoolimata on omad võlud. Ka Magnus kinnitab, et merch’i müügiga on heal juhul võimalik rahastada päris suur osa sellisest säästu-turneest. „Esimene ringreis sai küll tehtud kokkulaenatud rahaga,“ möönab ta, „aga samas õppisin ma nende kuude jooksul rohkem kui varasema kümne bänditegemise-aastaga.“\nRauad on tules\nKas Hard Rock Laagrit on praegu raskem korraldada kui kümme aastat tagasi? „Kindlasti mitte,“ vastab korraldaja Kaido. „Koostööpartnerid on välja kujunenud, keskmine publikuhulk — umbes 1500 inimest — samuti. Tugev põhi on all. Peamised küsimused meie jaoks on nüüd, milliseid suundi ja esinejavalikuid on mõtet edasi arendada, milliseid mitte. Pika traditsiooniga rokkfestivalide puhul on tihti probleem, et püüdes säilitada töötavat mudelit, ei julgeta arendada asju, mida tegelikult peaks, sest paigalseis on ju tagasiminek.“\nKaido usub, et mullu Laagris esinenud USA legendaarne thrash-bänd Testament tõi festivalile uue hingamise. „Nad tõid kohale palju sellist publikut, kes varem pole käinud ja kes said nüüd aru, et see festival võiks neile ka edaspidi hästi sobida.\nMeenutan nelja aasta tagust jutuajalist Hard Rock Laagris, kus USA sludge-doom-bändi Weedeater juhtfiguur „Dixie“ Dave Collins rääkis Magnusele, kuidas „kõik see stoner– ja doom-skene on tänapäeval üks suur bullshit ja valskus, millele pole mõtet elu pühendada.“ Magnus, kes on Talbotiga esinenud välismaal vist rohkem kui ükski teine Eesti metal-muusik, arvab, et see oli lihtsalt poos: “Inimesed igal pool, Venemaast ja Balkanist Jaapanini on väga siiralt pöördes, skene on elav ja bullshitist on asi väga kaugel.“\nKas selline mall, nagu meil paistab normiks olevat, et muusik, kes on üle kümne aasta metalit teinud, töötab lisaks stuudios või produktsioonifirmas, korraldab üritusi, keerab mõne klubi helipuldis nuppu ja/või lööb vähemalt „kehana“ kaasa mittemetalsetes stuudio- või simmanibändides, on tavaline mujalgi? „Ikka. See on ju loomulik, et mida kauem oled skenes tegev, seda rohkem tekib selliseid eneseteostamise võimalusi, mis vastastikku üksteist täiendavad,“ kinnitab Kaido. „Kõige rohkem „päris töö“ moodi sellistest otstest on vast helikeeramine; selles vallas annab isegi n-ö karjääri teha. Kontserdikorraldamisega on alati risk, et saad vastu pükse, ehkki see kogemuse kogunedes kahaneb. Mida kauem asjaga tegeled, seda suurem on tõenäosus, et suudad sellega ka elatist teenida. Bändimehekarjäär — vähemalt see osa, mis mind selles huvitab — ei hakka kindlasti kunagi sisse tooma. Võib-olla mõnikord õnnestub lihtsalt vähem peale maksta.“\nNii et Tharaphitas mängimine on sinu jaoks lihtsalt kallis hobi, pinnin. „Jah, kallis hobi, mis mulle väga meeldib ja millega ma ainsana tegeleksingi, kui muid kohustusi poleks.“\nMagnus nendib, et väljaspool kildkonda ei saada sellest sageli aru. „Kui keegi küsib, et millega tegeled, ja vastad, et teed bändi, öeldakse, et, ahah, see on su hobi, aga mida sa päriselt teed. Ei saada aru, et muusik päriselt ongi muusik — et see on su esmane enesemääratlus.“\nKui see töö raha sisse ei too ja hobi ka ei ole, kuidas seda siis nimetada? „See on elustiil,“ leiavad mõlemad, nõustudes, et metal-muusikaga ei ole võimalik teenida, küll aga on võimalik mängida metalit ja teenida kõrvalt raha muu muusikaga.\nMitmete Rootsi bändide liikmed on rääkinud, kuidas nende karjääri nurgakiviks sai riiklik programm, mille raames igasse kooli osteti bändipillid ja prooviruumitehnika. Tulemuseks on põlvkonnatäis rahvusvahelisel tasemel edukaid pop- ja alternatiivmuusika tegijaid. Kas Eestis võiks olla kasu samasugusest riigipoolsest toetusest või kisuks see hevikatelt sõltumatu renegaadi oreooli? „Kindlasti oleks sellest kasu ja vaevalt see kuidagi metali eksklusiivsust kahandaks,“ usub Kaido. „Eksklusiivsuse oreool on vähe väärt, kui selle taga pole sisu.“\nMagnus Andre: "Suur võit on juba seegi, kui perekondlikus süldilauas ei vaadata bändimeest nagu mingit külahullu, kelle põhitegevus on prooviruumis õllejoomine, vaid kui oma ala asjalikku tegijat."\n„Lisaks aitaks selline asjadekorraldus kiiresti selgusele jõuda, kas muusikaga süvitsi tegelemine on sinu jaoks,“ arvab Magnus.\n„Nii mujal maailmas kui ka Eestis on kindlasti sündimata jäänud palju häid bände ainuüksi sellepärast, et heade ideedega muusikuhakatistel pole kohta, kus, pille, millega, ega tuttavaid, kellega koos muusikat teha,“ mõtiskleb Kaido. „Tänu internetile, eriti suhtlusvõrkudele, on see kiiresti muutumas. Väga lihtne on enda visiooni vahendada — koos helinäidetega. BBS-võrkude ajastul, enne internetti, oli infovahetus oluliselt keerulisem.“\nEi ole mõtet lolli mängida\nKuidas on igasuguste liialdustega? Kas metalisõbrad on keskmisest kodanikust lõdvemate elukommetega või sõltuvusaltimad. „Vaevalt,“ arvab Magnus. „See on suuresti poosi küsimus. Muude huvidega noored pummeldavad sama palju.“\n„Lodev stiil oli 1980. aastate glam rock-bändide kaubamärk ja on mingis mõttes siiani jäänud müügiargumendiks publiku jaoks, kes ise muusikud pole,” usub Kaido. “Põnev on pärast kontoris veedetud töönädalat panna selga nahktagi ja ööklubis õlle kõrvale rokki kuulata. Ja kuna selline kontingent, kes n-ö teist noorust läbi elada tahab, on olemas ja neil on raha, loovad need, kelle ülesandeks on muusika maha müüa, neile bändidest sellise ahvatleva ettekujutuse, et muusikutel on kogu aeg pidu, naised ja alkohol.“\nTundub, et laaberdamisest oluliselt teravam probleem Eesti metal-muusikute jaoks on jõuetus, mis neid pärast helikandja ilmumist tabab. Tehakse mitu aastat albumi nimel tööd, kulutatakse hulk aega ja raha salvestamisele ja tulemuse lihvimisele ning kui ketas viimaks käes, saabub pingelangus — ohatakse kergendunult ja võetakse loominguline puhkus. Tegelikult peaks aga just siis algama tõsine töö värske toote promomise kallal.\n„Materjali kallal töötamine, salvestamine, esinemiste kooskõlastamine ja isegi lihtsalt proovitegemine peab olema mõtestatud protsess,“ selgitab Kaido. „Mõistlik on koostada graafik, jagada ülesanded ja kontrollida nende täitmist nagu igas muus äriettevõttes.“ Selline mudel eeldab paraku, et lisaks geniaalsetele pillimeestele on bändis ka hea ärivaistu, suhtlemisoskuse ja algatusvõimega organisaatoreid. „Kui ei ole, tuleb need inimesed leida,“ arvab Kaido. „Ei ole mõtet lolli mängida. Kui poole aasta jooksul ei suuda bänd üht lihtsat otsust vastu võtta, on selge, et peale prooviskäimise see punt midagi korda ei saada. Kui suudetakse selle käigus veel enne laialiminekut ka plaat valmis punnitada, on see tegelikult juba suur saavutus. Kui aga tahetakse saavutada midagi enamat, tuleb ka teha midagi enamat.“\nMiks Eesti klubid kiratsevad? Kaido hinnangul on tegu jälle globaalse trendiga — publik on üha rohkem harjunud muusikavajadust rahuldama koduarvuti ainsa hiireklõpsuga, mis teeb klubipidajaile keeruliseks neis stabiilse kontsertidelkäimise harjumuse kujundamise. „Et riske kahandada, on võimalus teha harvem ja ainult suuri üritusi,“ selgitab ta, „aga see kahandab jälle algajate bändide võimalusi endale publikut leida. See ei käi ainult metali kohta, igasugune kontserttegevus on praegu väga riskantne äri. Ehk tuleb klubiskäimise trend tulevikus tagasi, võib-olla mingil teistsugusel kujul, aga praegu on inimesed muutunud mugavaks, ei vaevu tugitoolist tõusma ja teiste inimestega vahetult suhtlema.“\nMiks on nii, et festivali Tallinn Music Week metal-showcase’ile jõuab vaid mõni üksik välisdelegaat ja bändide jaoks pole see midagi muutnud? „Olles ise külastanud delegaadina metal-showcase-festivale välismaal, tean ma, mis sellistel üritustel toimub,“ muigab Kaido. „Ärgatakse hullu pohmakaga, hängitakse päev otsa teiste oma valdkonna delegaatidega ja võib-olla õhtu lõpuks suudetakse end korraldaja tungivate mõistaandmiste peale lohistada vaatama üht-kaht kohalikku bändi. Selliste muusikamesside peamine ülesanne on anda ala inimestele seltskondlik kohtumisvõimalus. Lubada bändidele, et nende esinemist vaatab arvukas rahvusvaheline „žürii“ ja et kergesti võib pudeneda plaadileping, on natuke luiskamise moodi. Sellepärast klubi Tapper tänavu ka TMW programmis ei osale.“\nMagnuse kogemus on hoopis teistsugune. „Talbotil õnnestus pääseda lavale ürituse epitsentris Von Krahli baaris. Seal pälvisime Skype’i auhinna, millega kaasnes esinemine Tamperes festivalil Lost in Music. Sellele järgnesid ülesastumised Euroopa suurimal showcase-festivalil Eurosonic. Meile seda keegi ei öelnud, aga sealsel kahel esinemisel käisid meid vaatamas Roskilde agendid. Ilmselt jätsime neile hea mulje, sest mullu esinesimegi Roskildel.“\nTalboti uus trummar Evgeniy Mikhailov Magnus Andre ja Aivar Meose embusesMarko Pütsep\nMillist nõu anda noortele, kes alles muusikutee alustamist kaaluvad? „Kõige tähtsam on teadvustada, et selleks, et su töö hakkaks vilja kandma, on vaja palju kannatust, püsivust ja pühendumist — et edu ei tule ega saagi tulla üleöö. Kõik muu on teisejärguline. Miinimum-eelarvega on bändi täiesti võimalik teha. Normaalsete pillide hinnad algavad paarisajast eurost; paned häälde, vaatad, et käriseb küll ja juba saadki kodus arvutisse salvestama hakata. Kui sul on head ideed, millest ka teised aru saavad, tuleb päris-bänd kokku panna ja üürida prooviruum, mis on juba natuke keerulisem, aga esimene samm ja sellele järgnev õlalepatsutus objektiivselt kuulajalt on väga lihtsad tulema.\nTaolisel olukorral on ka varjukülg. Olen näinud seda juba mitu korda juhtumas: bänd tegutseb, mängitakse parasjagu populaarse metali peavoolu stiilis, mis küll ei eristu teravalt teiste samasuguste bändide loomingust, aga on ometi heal tasemel, antakse mõned kontserdid, vastukaja on hea — ja mitte ainult klassiõdedelt —, ollakse juba nagu päris bändimees, aga siis „saadakse täiskasvanuks“ ja hakatakse mõtlema muu karjääri peale, sest järgmise taseme saavutamine nõuab liiga palju tööd. Arvan, et see on asi, mida tuleb õpetada — et tekiksid oskused ja motivatsioon iseenda arendamiseks, peavoolust eristumiseks. Noortele on vaja rohkem keskendumisvõimet ja arusaamist, et viis aastat „nühkimist“ on lõpptulemust väärt.“\n„Vähemalt üks natuke hullumeelne eesmärk võiks ka olla,“ lisab Magnus, „näiteks esineda koos oma lemmikbändiga.“\n„Jah! Võiks olla nii, et teisiti lihtsalt ei saa! Peab olema sisemine põlemine, mis ajendab suurtele tegudele,“ torkab Kaido vahele.\n„Aga kui seda eesmärki saavutada ei õnnestu, ei tohiks ka sellest heituda,“ õpetab Magnus. „Kõige hullem on, kui inimene end ise ühekordse põrumise peale masendusse mõtleb, failib enda peas.“\n„See ongi ebaõnnestumise ainus põhjus,“ arvab Kaido. „Kõik on kinni mõtlemises.“\nKas võib öelda, et praegu läheb Eesti metalil paremini kui kunagi varem — kõigist raskustest ja tagasilöökidest hoolimata? „Välismaal on teadlikkus Eesti metalist praegu kindlasti kõrgseisus,“ nendib Kaido. „Eesti kohta ei oska öelda.“\n„Suur võit on juba seegi, kui perekondlikus süldilauas ei vaadata bändimeest nagu mingit külahullu, kelle põhitegevus on prooviruumis õllejoomine, vaid kui oma ala asjalikku tegijat,“ postuleerib Magnus.\n„Lootustandev on ka see, et ainsad bändid, mis praegu klubides korralikult teenivad, on rokkbändid — The Sun, Shanon, Smilers ja teised,“ leiab Kaido rõõmustamisväärset. „Need pole muidugi hevibändid, aga vähemalt pole need ka „üks mees sündi ja minidiskiga pluss seksikas lauljatar, kes tegelikult ei laula“ -tüüpi pundid. Tähtis pole seejuures niivõrd, mida publik bändi juures hindab, vaid see, et klubiomanik näeb — kui mul on laval see või teine bänd, on rahvas rõõmus, ostab palju jooki ja mul on hea kassa, järelikult tuleb seda veel teha. See on hea tendents, sest neis edukates rokkbändides on päris palju inimesi, kes tuule tiibadesse on saanud just põrandaalusest metalskenest.“\nAvalehe pildi autor on Kristel Sergo.\nJärjepidev Sibyl Vane


Üks artikkel - Page 54 - Uudised - E-sigareti foorum\nLehekülg 54 , 66\nPostitatud Märts 8, 2017\nEsiteks: 'uudis' on vähemalt aasta vana.\nTeiseks: Tai ei pane ilmselgelt turisti viieks aastaks vangi.\nKolmandaks: tasub lugeda nt TripAdvisori foorumeid, kus on sellest juttu. Keset tänavat laialt veipida ja poliseiga ülbitseda ei maksa. Samas tollis reeglina probleemi pole ja ka politseiga mitte.\nHoiatus ettevaatlik olla on tõesti omal kohal. Ei usu ka mina, et kui turisti pagasist üks ilmselgelt isiklikuks kasutamiseks mõeldud e-sigarett leitakse, siis ta selle eest kohe pokri pistetakse. Aga kui näiteks hotellitoas veipides kogemata suitsuanduri aktiveerid, siis võivad nad küll kurjaks saada ja ei pruugi pääseda nagu mujal, kus natuke noomitakse ja öeldakse, et ära enam nii tee.\nPõhjalikum ülevaade Aasiast eelmise aasta mai seisuga: http://www.tobaccoasia.com/features/asia-e-cig-regulations-confusion-uncertainty/\nTais saad karistada selle eest, et seadmete ja vedelike import on keelatud ja maksustamata. Ehk siis paragrahvi saad illegaalse impordi eest, mitte veipimise eest.\n3 688 postitust\nEhk siis ei maksa suuri pilvi politsei läheduses tekitada.\nSeadused on ilmselt turisti jaoks, kohalikku äri ei tundu need segama\nLisaks erinevate juhtumite ja kohalike olude uurimise tarbeks: https://www.thailandvapers.com\n5 635 postitust\nPostitatud Märts 9, 2017\nAndrei Novikov | Ka e-sigaretid maksu alla\nANDREI NOVIKOV, RIIGIKOGU LIIGE, KESKERAKOND, 9. MÄRTS 2017\nTäna teavad kõik, et suitsetamine on kahjulik ja pole see ka enam ammu äge. Pigem vastupidi, suitsetajaid vaadatakse noortegi seas krimpsus ninaga. Seda enam on võidukäiku teinud aga e-sigarett, mille vedelikke pole siiamaani Eestis maksustatud. Riigikogu on asunud seda muutma: e-sigareti vedelik tuleb maksustada.\nE-sigarett tervist ei too\nÜhelt poolt võiks e-riigis tunda igasuguse e-lahenduse üle ju ainult rõõmu, ka e-sigareti üle. Kuigi uuringuid on erinevaid, ütlevad nad siiski üht: e-sigarett on tervisele kindlasti ohutum kui tavasuits. Arvatakse, et 2100. aastaks on sigaretid võtnud ligi miljard elu. Enamus tervisekahjudest tuleb kemikaalidest, mis suitsus põlevad ja mida inimene endale sisse hingab. E-sigaretis sellist põlemist ei toimu. Vedelik hoopis kuumutatakse ning inimene hingab sisse endale tekkinud auru.\nSiiski ei saa keegi öelda, et e-sigarett oleks probleemideta alternatiiv sigaretile. E-sigarettide vedelikus on sõltuvust tekitav nikotiin, mille mõju tervisele on kahjulik. Lisaks kasutatakse nendes erinevaid kemikaale, mille eesmärk on pakkuda e-sigareti kasutajale näiteks nätsukommi-maitsega vedelikku. Ikka selleks, et selle tehnoloogilise pulga kasutamine oleks veelgi ahvatlevam. Nendegi tehislike maitse- ja värvainete roll aurustunult on inimkehale kõike muud kui kasulik.\nKuna e-sigaretid on suhteliselt uus nähtus, olles turul ligemale 10 aastat, on nende pikaajalise kasutamise kohta andmed puudu. Me ei tea, kuidas mõjutab inimest aurustunud nikotiini tarbimine aastakümneid. Võimalik, et seisame kunagi taas negatiivse üllatuse ees nii, nagu oli see tavasuitsu puhul ja välja tuleb aspekte, mida praegu ei osata karta.\nPopulaarne väide e-sigarettide toetuseks on kindlasti see, et paljud suitsetajad kasutavad neid suitsetamisest vabanemiseks. Muidugi on neidki, kes just seda e-sigaretti tarbides seda teha püüavad. Tean minagi neid suitsetajaid, kes e-lahenduse peale üle läksid. Paraku on enamus sattunud tavasigareti tõmbamise peale tagasi. Seda kinnitab ka statistika: inimesed kasutavad e-sigaretti koos tavasigaretiga, mitte üht teisega asendades.\nRestoranis, kus ei tohi suitsetada, veibitakse ehk tõmmatakse e-sigaretti. Kui suitsuga ei viitsita koerailma puhul kamina eest õue minna või soovitakse oma autot veel mõistliku raha eest müüa ja selles ei suitsetata, siis veipida saab alati ja igal pool. Lõppkokkuvõttes võib tarbitav nikotiini kogus seega hoopis suureneda, mitte väheneda. Eri organisatsioonid ei soovita e-sigaretti suitsetamiseks maha jätmise eesmärgil tarbida. Ühendriikide südamearstid ütlevad lausa, et e-sigaretti tasub kaaluda viimase variandina suitsetamisest loobumiseks.\nAnname vale signaali\nSeda kõike arvesse võttes annab riik oma kodanikele, eriti noortele, täiesti vale signaali kui e-sigaretile ei läheneta samamoodi kui tavasigaretile. Ütleme justkui, et e-sigareti tarbimine on okei ning selle kättesaadavust ei tasuks piirata. See peaks kindlasti muutuma.\nEesti on praegu ses osas maha jäänud paljudest riikidest, kes teadvustasid probleemi juba varakult ning astusid samme alternatiivsete tubakatoodete kättesaadavuse vähendamiseks. Euroopa Liidu liikmesriikide seas maksustatakse e-vedelikke Itaalias, Portugalis, Rumeenias, Sloveenias ja Lätis. Alates 2018. aastast hakkab loodetavasti ka Eestis müüdavatele tubakavedelikele kehtima aktsiisimäär, milleks on 0,2 eurot tubakavedeliku milliliitri kohta või 0,2 eurot milligrammi kohta, kui toode on geeljas.\nOluline on e-sigarettidele tõmmata tähelepanu just noorte tõttu. Nende seas on e-sigareti kasutamine aastate jooksul plahvatuslikult tõusnud nii Eestis kui ka mujal. Üheks selle põhjuseks on kindlasti just nende meeldivam maitse sigaretiga võrreldes ning suitsuhaisu puudumine. Aastatel 2011-2015 on e-sigareti tarbimine näiteks USA noorte seas kasvanud 900%.\nMinu silmis võiks kaaluda ka piiranguid alternatiivsete tubakatoodete reklaamis. Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) rõhutab konservatiivse lähenemise vajalikkust elektrooniliste sigarettide reklaami, kaubanduse ja muu sellega seonduva reguleerimiseks. Arvestades riigikogu menetlusse peagi saabuvaid alkoholi ja tubakatoodete reklaamipiiranguid võiks juba varakult kaaluda ka alternatiivsete tubakatoodete reklaamipiirangute kehtestamise mõistlikkust. Sõnum, et veipimine pole täiesti okei, tuleb aktsiisitõusu näol loodetavasti aga juba peagi.\nPostitatud Märts 10, 2017\nPõhimõtteliselt siis viimane aeg veel Fasttechist oma suured tankid ära tellida?\nMis saab baasidest ja maitsestajatest? 😃 67lk läbi lugeda suur piin ikka 😄\n1 646 postitust\nMis saab baasidest ja maitsestajatest? 67lk läbi lugeda suur piin ikka\nÜks võimalus on meie kaupmeestel seljad kokku panna ning poliitiliselt korrektne maitsepood käima lükata, šnitti võib võtta https://www.chefsflavours.co.uk/\nhiinlane reacted to this\nPostitatud Märts 11, 2017\nUSA Minnesota osariigis läheb asi aina kurvemaks, kohalikud võimud tahavad kahekordistada hetkel e-vedelikel olevat aktsiisi.\nUue seadusega oleks e-vedeliku aktsiisimäär 0,3$ milliliitri kohta. USA's populaarseimad e-vedeliku pudeli suurused 30ml ja 60ml, seega 30ml hinnast ainuüksi aktsiis oleks 9$ ja 60ml 18$ ...\nSuure tõenäosusega panevad valdav enamus e-sigaretipoodidest oma uksed kinni ja turg sureb välja ... (Eesti tulevik?!?)\nLiit soovib petitsiooniga e-sigareti aktsiisist pääseda\nRiigikogu esimees Eiki Nestor võttis vastu pöördumise, millega ollakse vastu e-sigarettide võrdsustamisele traditsiooniliste sigarettidega. Pöördumisele alla kirjutanud ligi 5000 inimest leiavad, et veipimise võrdsustamine suitsetamisega vähendab tarbijate valikuvõimalusi kasutada suitsetamisest vähem kahjulikku alternatiivi.\nJaan, jeesus188, vandura and 1 other reacted to this\nDelfi ka tundis huvi: http://www.err.ee/584206/liit-soovib-petitsiooniga-e-sigareti-aktsiisist-paaseda\nvale link sai, õige http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/e-sigarettide-toetajad-soovivad-petitsiooniga-e-sigareti-aktsiisist-paaseda?id=77552012\nKahju ainult, et nii err kui delfi ainult aktsiisist kirjutavad, probleeme oli ju palju rohkem.\nJep, pisikese aktsiisi peale suurem osa kiruks ja vannuks, kuid neelaks vist alla, aga kui maitsed kaovad siis on põmst PUPU ja paljud pisemad müüjad panevad uksed kinni ning suuremad vähendavad poodide hulka ja hakkab vohama must turg.\nkivi3 and vandura reacted to this\nKilluke siit, killuke sealt ja infot rohkem.\nvandura, raigo83, Levia.ee and 1 other reacted to this\nKas foorumi kell on vale või tegeleb jeesus mingi voodooga et näen kell 16:48 posti, mille jeesus tegi kell 16:58\nKui Eesti meediat pole, siis lepime vene meediaga\nhiinlane, e-kodanik, raigo83 and 2 others reacted to this\nPõhimõtteliselt võiks ju selle suitsuruumi suunamise nõude kohtusse kaevata. Seadus suunab põhimõtteliselt mittesuitsetaja passiivselt suitsetama, mis on tõestatult tervistkahjustav. Tõenäoliselt on see mingite seadustega ka vastuolus. Kui kohus selle alla neelab, et veipija on mittesuitsetaja, siis saaks selle otsuse pealt ka ülejäänud piirangud kohtusse anda.\nraigo83 reacted to this\nKui see nii lihtne oleks..\nVeipimine on vabatahtlik, mitte kohustus\n´´äkki 20 aasta pärast leitakse midagi´´ oleks võinud ära jääda.\n2 518 postitust\nPostitatud Märts 20, 2017\nOssinovskile e-sigarettide piiramise lahenduse pealt HIV leviku tõkestamise ettepanek:\nKondoomidele lisada aktsiis\nKondoomid panna leti alla\nKeelata ära maitsestatud kondoomid\nSelle tulemusena raskeneb kondoomide kättesaadavus ja need pole nii atraktiivsed noortele.\nJärelikult seksitakse vähem ja HIV levib ka vähem.\nnapoleon, rohe, vandura and 2 others reacted to this\nTavaline seksimine võib viia muude perverssusteni nagu loomad ja laibad.\nJa tingimata tuleb toonitada ka fiskaalset aspekti.\nnapoleon reacted to this\nPostitatud Märts 21, 2017\nKoostame korraliku seletuskirja ja saadame esimesel aprillil meediale ja ossile\nMa teen siis algust ja viskan mõned ideed fiskaalsest poolest.\nKuna kondoomiga seksimine tundub turvaline, on see noortele hüppelauaks ilma kondoomita seksimisele. Sellel aga võivad juba omad tagajärjed olla. Igal aastal kulutab riik miljoneid kui mitte miljardeid koolidele, lasteaedadele, lastetoetustele, vanemapalkadele jne. Selle raha eest saaks midagi palju kasulikumat teha. Samuti kulutavad inimesed oma raha lastele selle asemel, et alkoholi osta ning aktsiisi näol on riigi saamata jäänud tulu samuti märkimisväärne. Suuremat pilti vaadates ongi riigi kõige suurem kulu inimesed. Eesmärk oleks aastaks 2050 vähendada rahvastiku arvu kaks korda ja aastaks 2090 jõuda niikaugele, et inimesi ongi vaid niipalju, et täita poliiitkute ja ametnike ametikohad.\nvandura, raigo83, kivi3 and 1 other reacted to this\nJätkan artiklit maitsestatud kondoomide problemaatikaga:\nAsjaolu, et huvi kondoomide vastu on hüppelauaks (gateway) kondoomita seksile, tõestab veenvalt Maalima Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) 1913 aasta raport. Sellest hoolimata püüavad tootjad muuta kondoome alaealistele atraktiivseks. Üheks selliseks salakavalaks turundusvõtteks on kondoomide maitsestamine, milleks kasutatakse lapsi iseäranis ahvatlevat puljakommi maitset. Tervise arengu Instituudi (TAI) poolt kogutud andmed viitavad selgelt asjaolule, et maitsestatud kondoomide kasutamine põhjustab nende purunemist intensiivse väärkasutamise tõttu ja seega ka HIV suuremat levikut.\nÜlaltoodust tulenevalt leiab Rahandusministeerium, et maitsestatud kondoomid tuleb kindlasti keelustada, lubada võiks äärmisel juhul üksnes spermamaitselisi.\nNing lisaks veel pisut kondoomiuuringutest Eestis:\nHiljuti avaldas Etioopias ilmuv esinduslik meditsiiniajakiri Condom Reasearch Tartu teadlaste uurimistöö kondoomide vastupidavusest. Nimelt soetasit meie noored teadlased professor Altkäe juhendamisel Lätist partii kondoome ning täitsid need ükshaaval veega. Ükski testitud kondoomidest ei pidanud vastu 200 liitrisele veehulgale. Nimetatud asjaolu demonstreerib selgelt, et kondoomid on väikese vastupidavusega ning HIV ennetamisel pole neist mingit kasu. Ühtlasi tänavad noorteadlased ka rasestumisvastaseid tablette tootvat ravimifirmat, kes toetas nende kõrgetasemelist teadusuuringut ning maksis kinni ka seminari Tai Kuningriigis.\nvandura, manjana, jeesus188 and 2 others reacted to this


VAT Teatri kevad rahvusraamatukogu Tornisaalis : Õpetajate Leht\nVAT Teatri kevad rahvusraamatukogu Tornisaalis\n8. apr. 2016 Tiiu Talvist - Kommenteeri artiklit\nKevad on käes ja päike hakkab tasapisi rahvusraamatukogu Tornisaali üles soojendama.\nVAT Teatri jaoks on Tornisaal koht, kus saab välja tuua põnevate lahendustega erilisi lavastusi. Sel kevadel pakume seal publikule vaatamiseks üht uuslavastust ning läbilõiget viimaste aastate põnevamatest Tornisaali lugudest.\n27. aprillil esietendub Tornisaalis uus lavastus, Indrek Hargla kirjutatud kõhedusdraama „Varjuprohvet”.\nHargla uue loo tegevus toimub 1976. aastal USA-s. See on lugu kirjanikust, kes on kogu elu välja mõelnud valesid. Koos oma sekretäriga on ta tõmbunud maailmast eemale üksildasse maamajja, et lõpetada oma romaan prohvetist. Tal on jäänud kirjutada veel viimane peatükk, kui juhus toob tema ukse taha mehe, kellel on anne valesid paljastada. Tõed, mis on valede taha peidetud, võivad olla mõnikord valusamad, kui maailm suudab taluda. Loo lavastab Aare Toikka, mängivad Liisa Pulk, Martin Kõiv ja Margo Teder. „Varjuprohvetit” saab Tornisaalis vaadata 14. maini.\nLisaks näitame kevadel Tornisaalis veel kolme publikule tuttavat tükki. Lavastuses „Kuidas ma koera sõin” meenutab muusik ja teatraal Lauri Saatpalu lavastaja Margo Tederi abiga oma teenistust vene kroonus, võttes appi Jevgeni Griškovetsi samanimelise teksti. „Kuidas ma koera sõin”. Etendused on 17.–21. maini.\n„Tsaar Saltaan” on publiku ees 23.–25. maini ning tegemist on selle superlavastuse viimaste etendustega. Loo algmaterjal on vene kirjaniku Aleksandr Sergejevitš Puškini 1831. aastal kirja pandud „Muinasjutt Tsaar Saltaanist”. Lugu räägib armastusest ja katsumustest õnne leidmisel, sõprusest ning suurtest tunnetest. VAT-i trupi esituses sisaldab see põnevaid seiklusi täis värssmuinasjutt ka hulga akrobaatilisi trikke, mõistatuslikke silmamoondusi, videopilte ning mõnusat huumorit.\nMängivad Katariina Ratasepp, Margo Teder, Tanel Saar, Ago Soots ja Meelis Põdersoo.\nMai lõpus ja juuni alguses etendub Tornisaalis VAT Teatri ballett „Aadam ja Eeva”.\nAadama ja Eeva lugu on üks kuulsamaid inimese loomise müüte, mis tõstatab mitmeid põletavaid küsimusi. Mida tähendab ideaalne elu, patuta maailm, vastutus ja otsustusvõime?\nVAT Teatri trupp koreograaf Marge Ehrenbuschi juhtimisel uurib seda iidvana lugu klassikalise balleti võtmes, et esitada peale kõige muu küsimus endale: mida on draamanäitlejal pakkuda balletile ja vastupidi?\nTantsivad Kristiina-Hortensia Port, Liisa Pulk, Tanel Saar, Ago Soots, Meelis Põdersoo ja Martin Kõiv. Lavastust on sel kevadel võimalik vaadata vaid viis korda.\nPiletid Tornisaali kevadistele etendustele on juba müügil ja neid saab osta Piletilevist, Piletimaailmast ja rahvusraamatukogu infoletist.


Kompressorjaam - Infotöötlemise OÜ\nUuendatud: 03. november 2014\nKehtestatud detailplaneering kompressorjaama ja seda teenindavate hoonete ning rajatiste rajamiseks.\nOn kehtstatud Paldiski linnas Maagaasi D-kategooria kompressorjaama detailplaneering.\nPaldiski Linnavalitsus korraldab Paldiski Linnavalitsuse fuajees aadressil Rae tn 38, II korrus „Paldiski linnas maagaasi D-kategooria torustiku kompressorjaama detailplaneeringu“ (K-Projekt AS töö nr 08046) avaliku väljapaneku.\nDetailplaneeringu eesmärgiks on kinnistu moodustamine ning sellele ehitusõiguse määramine Kiili-Paldiski D-kategooria gaasitorustiku ekspluateerimiseks vajaliku kompressorjaama ja selle teenindamiseks vajalike ehitiste püstitamiseks, kujade, liikluskorralduse, piirete, kommunikatsioonide, haljastuse, keskkonnaaspektide ja heakorra ning servituutide ja muude kitsenduste määramine ja lahendamine.\nDetailplaneeringu ala vastab Paldiski Linnavolikogu 22.12.2011 otsusega nr 66 kehtestatud „Maagaasi d-kategooria torustiku paiknemine Paldiski linna territooriumil” teemaplaneeringuga määratletud kompressorjaama asukohale. Nimetatud teemaplaneeringuga täpsustati kehtivat Paldiski linna üldplaneeringut, millest lähtuvalt ei ole detailplaneering kehtivat üldplaneeringut muutev.\nDetailplaneeringuga saab tutvuda avaliku väljapaneku ajal perioodil 02.01.2014-16.01.2014 Paldiski Linnavalitsuses tööajal. Ettepanekuid ning märkuseid saab esitada samal perioodil tavaposti teel aadressil Rae tn 38, Paldiski või e-posti teel aadressile paldiski@paldiski.ee\nLähtudes AS EG Võrguehitus taotlusest algatati Paldiski linnas maagaasi D-kategooria torustiku kompressorjaama detailplaneeringu koostamine, mille eesmärgiks on kinnistu moodustamine ning sellele ehitusõiguse määramine Kiili-Paldiski D-kategooria gaasitorustiku ekspluateerimiseks vajaliku kompressorjaama ja selle teenindamiseks vajalike ehitiste püstitamiseks, kujade, liikluskorralduse, piirete, kommunikatsioonide, haljastuse, keskkonnaaspektide ja heakorra ning servituutide ja muude kitsenduste määramine ja lahendamine.\nOn vastu võetud K-Projekt AS poolt koostatud „Teemaplaneering maagaasi D-kategooria torustiku paiknemine Paldiski linna territooriumil“ (Töö nr 06469). Teemaplaneeringu eesmärk on Kiili-Paldiski D-kategooria maagaasitorustiku trassi paiknemine ning torustiku kaitsevööndi määramine Paldiski linna haldusterritooriumil. Paldiski linna territooriumile planeeritav ca 1 km pikkune gaasitrassi lõik on osa ca 48 km pikkusest Kiili-Paldiski trassist. Viimane on omakorda osa Soome, Eesti ja Läti ühisest gaasivarustuse projektist Balticconnector, mille üks eesmärkidest on nimetatud kolme riigi energeetilise julgeoleku tõstmine. Planeeritav trass jõuab Keila valla territooriumilt Paldiski linna territooriumile 110kV elektriõhuliini kaitsevööndi vahetus läheduses, ületab seejärel T-8 Tallinn-Paldiski maantee, kulgeb maantee kaitsevööndis kuni Lahepere lahe rannikuni. Teemaplaneeringuga ja volikogu otsusega on võimalik tutvuda ning esitada omapoolseid ettepanekuid ja märkuseid avaliku väljapanekul perioodil 01.04.2010 – 30.04.2010 Paldiski Linnavalitsuses Sadama 9, Paldiski linn, tel 6790600 tööajal või Paldiski linna koduleheküljel www.paldiski.ee. Teemaplaneeringu avalik arutelu toimub 3. mail 2010. algusega kell 15.00 Paldiski linnavalitsuse saalis, Sadama 9.\nPaldiski Linnavalitsus teatab Kiili–Paldiski D-kategooria maagaasitorustiku teemaplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruande avalikustamisest. Teemaplaneeringu eesmärk on Kiili – Paldiski D-kategooria maagaasitorustiku trassi planeerimine Paldiski linna haldusterritooriumil. Teemaplaneeringu on algatanud ja selle koostamist korraldab Paldiski Linnavalitsus, Sadama 9, Paldiski linn, 76806 Harjumaa. Teemaplaneeringut koostab AS K-Projekt, Ahtri 6a, 10151 Tallinn (kontaktisik projektijuht Tarmo Siimsaare) ja keskkonnamõju strateegilist hindamist viib läbi OÜ E-Konsult, Laki 12–501, 10621 Tallinn. Teemaplaneeringu eskiislahenduse ja selle KSH aruandega saab 06.07.–26.07.2007 a. (inc) tutvuda Paldiski Linnavalitsuse kodulehel http://www.paldiski.ee/, Paldiski Linnavalitsuses avalike dokumentidega tutvumiseks ettenähtud viisil ja ajal ning OÜ-s E-Konsult igal tööpäeval kella 9.00–17.00 (Aide Kaar, tel 655 0033; aide.kaar@ekonsult.ee). KSH aruande kohta saab kirjalikke vastuväiteid, ettepanekuid ja küsimusi esitada avaliku väljapaneku aja jooksul Paldiski Linnavalitsusse või OÜ-sse E-Konsult. KSH programmi avalik arutelu toimub 27.07.2007 kell 15.00 Paldiski Linnavalitsuse saalis aadressil Sadama 9, Paldiski.\nPaldiski Linnavalitsus teatab Kiili – Paldiski D-kategooria maagaasitorustiku teemaplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) programmi avalikustamisest. Teemaplaneeringu eesmärk on Kiili – Paldiski D-kategooria maagaasitorustiku trassi planeerimine Paldiski linna haldusterritooriumil. KSH programmiga saab 23.04 – 10.05. 2007 a. tutvuda Paldiski Linnavalitsuse kodulehel http://www.paldiski.ee/, Paldiski Linnavalitsuses avalike dokumentidega tutvumiseks ettenähtud viisil ja ajal ning OÜ-s E-Konsult igal tööpäeval kella 9.00 – 17.00 (Aide Kaar, tel. 6550033; aide.kaar@ekonsult.ee). KSH programmi kohta saab vastuväiteid, ettepanekuid ja küsimusi esitada avaliku väljapaneku aja jooksul Paldiski Linnavalitsusse või OÜ-sse E-Konsult. KSH programmi avalik arutelu toimub 10.05. 2007 kell 15.00 Paldiski Linnavalitsuse saalis aadressil Sadama 9, Paldiski.\n+372 630 3003 info@gaas.ee\nPaldiski Linnavalitsus , PALDISKI\n+372 679 0600 paldiski@online.ee\nElering Gaas AS\n+372 6170020 info@egv.ee\nPindala 3,5 ha


matused - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFTeisipäev, 25. aprill 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastmatusedInfoSeotud isikud Ülo Nugis Andrus Ansip Ene Sarap Jaak Joala liina lepik Kim Jong-il Seotud kohad Venemaa Poola Kraków Suurbritannia Ameerika Ühendriigid Rootsimatused - Viimased uudisedTeKaksikuid kandnud vähihaige naine suri pärast sünnitustCalifornias elav kahe lapse ema sai kaksikuid oodates peaaegu jagu vähist, kuid suri traagiliselt kõigest päev pärast sünnitust.\n24.03.2017, Heilika LeinusEluSiiri ja Andres Sõnajala poeg saadetakse viimsele teekonnale KuressaaresMöödunud nädalal hukkunud Alari Sõnajalg saadetakse viimasele teekonnale laupäeval Kuressaares.\n07.02.2017, Elu24.eeN24Võitlejahingega naine Eesti sõjaajaloost: Alice Kuperjanov (1)Alice oli tavaline noor eesti naine, kellele saatus oli andnud võimaluse olla ühe tähelepanuväärse mehe kaaslane tolle lühikesel ja kangelaslikul eluteel. Ta tegi seda väärikalt, täieliku pühendumuse ja armastusega.\n31.01.2017, Heili ReinartInternetis levib kulutulena foto poisist, kes korraldas kilpkonnale matusedÜks Redditi kasutaja jagas teistega fotot oma sugulasest, kelle kilpkonn oli ära surnud. Väike poiss tahtis kilpkonnale austust avaldada ja korraldas talle täiesti iseseisvalt matused.\n27.01.2017, lemmik.postimees.eeVmLembitu Kuuse saadeti viimsele teekonnaleTäna saadeti Eesti Televisiooni 1. stuudiost viimsele teekonnale legendaarne spordiajakirjanik Lembitu Kuuse.\n22.01.2017, Tiit LoimN24Mehe matusemõtteid: mis teil, koolnutel, viga, mina pean aga edasi elama!Parafraseerides ühte ütelust: kui sa teiste matustel ei käi, hakkavad teised end sinu matusele sättima... Oma matusemõtetest kirjutab lugeja Franz K.\n19.12.2016, Lugeja kiriKuubas maeti Fidel CastroKuubal maeti pühapäeval kauaaegne riigijuht Fidel Castro.\n04.12.2016, AFP/AP/BNSValitsus taastab 250 euro suuruse riikliku matusetoetuse kõigileUus valitsus taastab 250 euro suuruse riikliku matusetoetuse ning kui seni said riiklikku matusetoetust taotleda vaid toimetulekuraskustes isikud, siis alates 2018. aastast on see mõeldud kõigile.\n01.12.2016, 60+Video: lõunakorealased korraldavad endale libamatuseidLõuna-Koreas on levimas enda libamatustel osalemise trend, vahendab portaal Seeker Network.\n20.11.2016, AJ/PMEluMees lavastas kasuahnuse pärast oma surmaKõrgõzstanis elav USA kodanik lavastas oma surma ja korraldas enda matused eemärgil saada rahalist kasu.\n17.11.2016, Inna-Katrin HeinPM+Kuidas matta lähedast, kui raha pole?Lahkunud lähedase matused võivad lüüa pere eelarvesse suure augu, isegi kui tegu on vaid hädavajalike kulutustega, nagu kirst, koht kalmistul ja surnuveoks sobiv auto.\n06.11.2016, Postimees.ruT24Oma matuseid planeeriv mees jäi pangas hättaKui oma matuseid planeerides on soov usaldada asjatoimetused pärijate asemel hoopis heale sõbrale, tuleb arvestada sellega, et kirsturaha tema pangast kätte ei saa.\n06.11.2016, Hanneli RudiT24Kuidas matta lähedast, kui raha pole?Lahkunud lähedase matused võivad pere eelarvesse lüüa suure augu, isegi kui tegu on vaid hädavajalike kulutustega nagu kirst, koht kalmistul, surnuveoks sobiv auto.\n06.11.2016, Postimees.ruEluKas tõesti jõudis Nikolai Tarankovi matustele kohale isegi Gérard Depardieu? (1)Eile maeti möödunud nädalal tapetud allilmaliider Nikolai Tarankov. Avaldasime ka galerii matusetseremooniast Lasnamäe õigeusu kirikus, mis tekitas meie ühes meie lugejas küsimuse - kas tõesti jõudis Nikolai Tarankovi matustele kohale isegi Gérard Depardieu?\n23.09.2016, Elu24.eeEluVideo: Rio paraolümpialane on valmis nii võistluseks kui surmaks (3)Brasiilias Rio de Janeiros toimuvatel paraolümpiamängudel osalev belglanna Marieke Vervoort tahab saada kuldmedalit, kuid samas on leppinud mõttega enneaegsest surmast.\n31.08.2016, Inna-Katrin HeinSakKrematoorium võtab lillepoodidel leiva käestViljandi kesklinna lillepoed kurdavad, et pärast seda, kui septembris hakkas linnas tööle krematoorium, on nende osa matuseäris vähenenud.\n11.02.2016, Egon ValdaruSakKrematoorium võtab lillepoodidel leiva käestViljandi kesklinna lillepoed kurdavad, et pärast seda, kui septembris hakkas linnas tööle krematoorium, on nende osa matuseäris vähenenud.\n11.02.2016, Egon ValdaruRepPärnus saadeti viimsele teekonnale mõrvatud taksojuht07.02.2016, Reporter.eeEluElu24 video! “Wake up! It’s time to die”. Katrin Essenson: huvitav, mis jääb inimesest järgi, kui matta sõda mahaSurm ja matused on vältimatud teemad, millest argielus tavaliselt hoidutakse, ehkki need on sama vanad kui inimkond ning on pelgalt aja küsimus, millal mõni lähedane meie hulgast lahkub. Jarmo Karing ja Katrin Essenson on fataalse teema ja sellega kaasnevad rituaalid 13. jaanuaril esietenduva lavastuse aineseks sõelunud.\n06.01.2016, Elu24.eeTCVaba Lava Teatrikeskuses korraldatakse matused13. jaanuaril esietendub Vaba Lava teatrikeskuses «Wake Up! It´s Time to Die», mis on lavastus sellest, millest muidu ei räägita.\n15.12.2015, Uwe GnadenteichPildid: Venemaal hakati matma Siinai katastroofi ohvreidVenemaal hakati matma Egiptuses Siinai poolsaarel 31. oktoobril aset leidnud lennukatastroofis elu kaotanuid.\n06.11.2015, Inna-Katrin HeinEestit esindab Nemtsovi matustel Moskva saatkonna asejuhtEestit esindab Vene opositsioonipoliitiku ja riigitegelase Boriss Nemtsovi matustel Eesti Moskva saatkonna asejuht Veikko Kala, kuna suursaadik ise on riigist ära.\n03.03.2015, BNSPrantsusmaa inimõigusvolinik: linnapea ei andnud mustlaslapsele matmispaikaPrantsusmaa inimõigusvolinik Jacques Toubon uurib, kas Pariisi lähedal asuva Champlain ´i linnapea ei lubanud väikest mustlastüdrukut kohalikule surnuaiale matta.\n05.01.2015, Inna-Katrin HeinRepUuel aastal taastub riiklik matusetoetus22.12.2014, Reporter.eeSakÕpetaja Ene Sarap saadeti laupäeval viimsele teele04.11.2014, RepEne Sarap saadeti viimsele teekonnale01.11.2014, Reporter.eeEluJaak Joala sõbranna: Jaak ei tahtnud, et teda mäletataks vana haige mehenaEelmisel nädalal manala teed läinud Jaak Joala kohta ei teadnud keegi täpselt, miks ta erakuks hakkas ning kolleegide ja sõprade elust kadus.\n02.10.2014, Elu24.eeRepJaak Joala saadeti viimsele teekonnale01.10.2014, Reporter.eeRepMatusebüroo pakub drive-in teenust16.09.2014, Reporter.eeEluRobin Williamsi matused on eraviisilisedNädal tagasi surnud USA komöödianäitleja Robin Williamsi matused peaks olema eraviisilised, milles osalevad vaid pereliikmed ja sõbrad.\n18.08.2014, Inna-Katrin HeinRepApelsin jättis hüvasti laulja Jaan Arderiga31.07.2014, Reporter.eeRepRiik plaanib taastada matusetoetuse09.07.2014, Reporter.eeEluVideo: vähki surnud poisi matusel olid kohal kõik ta lemmikkangelased\nUSAs Indianas sai üks väike vähihaiguse tagajärjel surnud poiss tõelise superkangelase matused.\n21.05.2014, Inna-Katrin HeinEluPeaches Geldofi leinav abikaasa paneb kodu müüki\nEile toimusid Davingtoni külas varalahkunud Iiri muusiku Bob Geldofi tütre, saatejuhi ja modelli Peaches Geldofi matused.\n22.04.2014, Elu24.eeEluGalerii: Peaches Geldofiga jäeti hüvasti\nTäna jätsid pereliikmed ja sõbrad hüvasti Iiri muusiku Bob Geldofi tütre, saatejuhi ja modelli Peaches Geldofiga.\n21.04.2014, Inna-Katrin HeinEluPildid: Mick Jaggeri kallim L´Wren Scott maeti Los Angelese surnuaiale\nBriti ansambli Rolling Stones juhi Mick Jaggeri kallim, moelooja L´Wren Scott maeti eile Los Angelese Hollywood Forever surnuaiale kohaliku aja järgi keskpäeva paiku. 26.03.2014, Inna-Katrin HeinPMSurnukehade segiajamine tõi kohtuekspertiisile 3000-eurose kahjutasunõude\nKohtuekspertiisi instituut maksis surnukehade segiajamise tõttu esmakordselt Eestis hüvitist kadunu lähedastele, kes pidid vale inimese pähe mulda sängitatud ja üles kaevatud mehele kordusmatused korraldama.\n05.03.2014, Raul SulbiVenemaa väljendas nördimust seoses eestlasest sõjaveterani matusega\n14.01.2014, Interfax/BNSRepJärva-Madise kalmistul suured muutused tulemas14.01.2014, Reporter.eeRepVene advokaat: Nugiseksi pidulikud matused oli neonatsism11.01.2014, Reporter.eePMHarald Nugiseks saadeti viimasele teekonnale\n10.01.2014, Oliver KundPMNugiseksile korraldatakse kaitseväelised matused\nRaudristi Rüütliristi kavaler Harald Nugiseksile korraldatakse täna Toris Eesti sõjameeste mälestuskirikus kaitseväelised matused.\n10.01.2014, Teelemari LoonetRepNelson Mandela’ga jäeti lõplikult hüvasti15.12.2013, Reporter.eeJaapani keiser murrab sajandeid vana matusetava\nJaapani keiser Akihito murrab sajandeid vana matusetraditsiooni ja laseb end pärast surma kremeerida samamoodi nagu enamus tänapäeva tavajaapanlastest, teatasid ametnikud täna.\n15.11.2013, AFP/PMRepUrmas Reinsalu: metsavendi ei tohi unustada!21.09.2013, Reporter.eeEluSoovid endale kosmosematuseid? Aga palun!\n13.08.2013, Elu24.RepPutin lahkus judotreeneri matustelt jala ja üksinda10.08.2013, Reporter.eeRepMargaret Thatcheri matused Londonis17.04.2013, Reporter.eeT24Saaremaa matuseturul käib hinnasõda vahendeid valimata\n15.04.2013, Hanneli RudiKaks austusavaldust Thatcherile: grafiti Belfastis ja liivaskulptuur Puris\nKui Põhja-Iirimaal ilmus pärast Briti endise peaministri Margaret Thatcheri surma seinale grafiti kirjaga: «Raudne Leedi? Roosteta rahus», siis Indias tegi liivakunstnik Sudersan Pattnaik parunessist Golden Sea rannale liivaskulptuuri.\n10.04.2013, Kadri VeermäeLondon: Thatcheri matused peetakse järgmisel nädalal\nEndise Suurbritannia peaministri Margaret Thatcheri sõjaväeliste austusavaldustega tseremoniaalsed matused peetakse järgmisel nädalal, teatasid Briti võimud esmaspäeval.\n08.04.2013, AP/AFP/BNSThatcherile korraldatakse tseremoniaalsed matused\nTäna varahommikul surnud endisele Briti peaministrile Margaret Thatcherile korraldatakse sõjaväeliste auavaldustega tseremoniaalsed matused, teatas valitsusjuhi büroo.\n08.04.2013, BNSRepKuno Pajula saadeti viimsele teele06.12.2012, Reporter.eeRepIllar Hallaste saadeti viimasele teekonnale03.11.2012, Reporter.eeRepSüüta küünal ja meenuta lahkunud lähedasi02.11.2012, Reporter.eePPPulmavanem ajas uksed segi\nJuhtub meie segasel ajal ikka segaseid lugusid küll, üks halenaljakam kui teine!\n25.10.2012, Henn LahesaareT24Lugeja küsib: kes peab maksma matusekulud?\n19.10.2012, Liis VelskerGhana presidendi matustele kogunes tuhandeid inimesi\nGhana pealinna Accra Iseseisvuse väljakule kogunes täna president John Atta Millsi matustele tuhandeid leinajaid, kelle seas oli nii kõrgeid ametiisikuid kui ka lihtkodanikke.\n10.08.2012, AFP/DW/BNSKuuba võimude kinnitusel põhjustas teisitimõtleja surma kihutamine\nKuuba võimude teatel põhjustas liiklusõnnetuse, milles hukkus tuntud teisitimõtleja Oswaldo Paya, kiiruse ületamine libedal teel.\n27.07.2012, AFP/DW/BNSEluHiina kuulus siga sai kuninglikud matused\nHiinas Zhejiangi provintsis Ruixingis maeti maha kuulus ühetonnine siga, kes kandis hüüdnime Kuningas.\nKim Kardashian ja naise sugulased soovivad soetada pere matmispaiga. Kardashiane nähti eile Californias surnuaial nimega Hollywood Igavesti, vahendab TMZ. 27.06.2012, Elu24.eeRepValitsus: riiklikku matusetoetust ei taastata!14.06.2012, Reporter.eeEluFotod: Donna Summeri matused peeti Nashville'is\nDonna Summer saadeti viimsele teele USAs Nashville’is. Matusetseremoonia oli privaatne, vahendab Contacmusic. 24.05.2012, Elu24.eeRepUppunud päästja Aleksandr Jakovlev saadeti viimsele teekonnale19.04.2012, Reporter.eeRootslanna keeldub nelja aasta eest surnud ema matmast\n23.02.2012, PostimeesRepWhitney Houston maetakse isa kõrvale19.02.2012, Reporter.eeEluWhitney Houston maetakse tõenäoliselt nädalalõpul\nUSA laulja Whitney Houstoni surma uurimine jätkub veel nädalaid.\n14.02.2012, Inna-Katrin HeinEluGalerii: Etta Jamesi viimne puhkepaik asub Inglewoodi kalmistul\nEile leidsid Inglewoodis aset lauljatar Etta Jamesi matused.\n29.01.2012, Elu24.eeRepKim Jong-Il saadetakse viimsele teekonnale28.12.2011, Reporter.eePM+Eestis puudub riiklike matuste kord\nRiigikantselei kinnitusel pole üheski õigusaktis sätestatud sellist mõistet nagu riiklikud matused, küll aga on mitmes seaduses ja alamaktis räägitud riigi kulul matuste korraldamisest. Ka pole kindlat korda selle kohta, keda peab riik vääriliseks matta kuulsuste künkale.\n05.12.2011, Hanneli RudiPMGalerii: Eesti eliit käis Ülo Nugist ära saatmas\nEesti võimueliit kogunes täna Kaarli kirikusse, et saata viimsele teekonnale Eesti Vabariigi Ülemnõukogu juhataja, seitsmenda riigikogu esimees ning kahe järgneva riigikogu liige Ülo Nugis.\n26.11.2011, Alo RaunPMÜlo Nugise sarka kattis 20. augusti lipp\nTäna saadeti Kaarli kirikus viimsele teekonnale Eesti Vabariigi Ülemnõukogu juhataja, seitsmenda riigikogu esimees ning kahe järgneva riigikogu liige Ülo Nugis. Tema sarka kattis 20. augustil 2011 Pika Hermanni tornis lehvinud riigilipp.\n26.11.2011, Alo RaunPMGalerii: Peeter Kreitzbergi ärasaatmine\n18.11.2011, Teelemari LoonetTäna maetakse esimene Norra massimõrva ohver\n29.07.2011, Inna-Katrin HeinEluŠokeeritud naine suri enda matustel\nVenemaal Kaasanis suri naine, kes sai enda matustel üles ärgates südamerabanduse.\n26.06.2011, Elu24.eePMEvald Okas sängitati Metsakalmistule\nMetsakalmistule sängitati täna kunstnik Evald Okas, kelle vitaalsus ja eksperimenteerimistahe vaimustas mitmeid põlvkondi tema eluajal ning kelle töid võib nimetada geniaalseks.\n06.05.2011, Teelemari LoonetEluElizabeth Taylor maetakse vanemate kõrvale\nSelle nädala kolmapäeval surnud Hollywoodi staar Elizabeth Taylor maetakse vanemate kõrvale.\n24.03.2011, Inna-Katrin HeinLõuna-Kõrgõzstanis ei tohi toretsevaid matuseid ega pulmi korraldada\nLõuna-Kõrgõzstanis Oši oblastis Usgenski rajoonis ähvardasid kohalikud ametnikud hakata trahvima inimesi, kes kulutavad liiga palju raha pulmadele või matustele.\n18.02.2011, Mari KampsPMKuremäe nunnad saatsid oma emanda igaviku teele\n11.02.2011, Anneli AmmasPM+Iguumenja Varvara saadeti igaviku teele\n11.02.2011, Anneli AmmasPM+Tusk: Vene uurimisraport on puudulik\nTalvepuhkuse katkestanud Poola peaminister Donald Tusk tegi eile avalduse, milles nimetas Venemaa aruannet mulluse Smolenski lennukatastroofi põhjuste kohta puudulikuks.\n14.01.2011, PMPM+Venemaa: Smolenski õnnetuse põhjustasid Poola piloodid\nKuigi Poola lükkas Smolenski mulluse lennukatastroofi raporti kuu aja eest tagasi, avaldas Venemaa aruande eile pea muutmata kujul, teatades, et süü õnnetuses lasub täielikult poolakatel.\n13.01.2011, Inga HöglundPM+Katastroof, mis muutis suhtumist\nKuigi Poola presidendi ja kümnete avaliku elu liidrite elu nõudnud lennukatastroofi asjaolud on siiani segased, sai õnnetusest sümboolne tõuge Venemaa suhtlemisele naabritega.\n31.12.2010, Jürgen TammePM+Poola lükkab tagasi Smolenski raporti\nPoola lükkab tagasi Vene uurijate esialgsed järeldused aprillikuise Smolenski lennuõnnetuse asjus, milles hukkus president Lech Kaczynski ja veel 95 inimest, teatas eile peaminister Donald Tusk.\n18.12.2010, AFP/Reuters/PMTCKadunukese tuhastamine muutub Eestis üha levinumaks\nKadunukese tuhastamine on Eestis järjest populaarsem.\n17.12.2010, Berit-Helena LampT24Matuse eelarve jääb vahemikku 5000-20 000 krooni\nKuigi majanduslikud raskused ja matusetoetuse kadumine on teinud osale eestimaalastest lähedaste matmise ülejõukäivaks ülesandeks, soovitakse matusekorraldaja Maire Sala sõnul lähedastele ikka korralikku matust.\n29.11.2010, Siiri EralaPMMaapuudus tõstab urnimatuste populaarsust\nTallinna kalmistute teenindusjuhi Lauri Bergi sõnul pole pealinna surnuaedadel enam võimalik maad juurde saada ja seetõttu suureneb urnimatuste populaarsus.\n07.11.2010, Teelemari LoonetPMMatusekorraldaja: surmakartus on vähenenud\nKalmistukultuuri tundja ja edendaja Maire Sala ütles ETV saates «Kahekõne», et tema hinnangul on surmakartus tänapäeval vähenenud.\n28.10.2010, Berit-Helena LampPM+Leht: katastroofi süü lasub poolakatel\nVenemaa lennunduskomitee kinnitusel tegid nad kindlaks aprillis toimunud Smolenski lennukatastroofi põhjused, kuid ootavad enne tulemuste avalikustamist ära Poola järeldused.\n22.10.2010, AFP/postimees.ee/thenews.plEluGalerii: Tony Curtise matused eile Las Vegases\nKokku umbes 400 inimest - omaksed, kolleegid ja fännid tulid viimast austust avaldama 85 aasta vanuses surnud filmitäht Tony Curtisele.\n05.10.2010, elu24PM+Poolakad tülitsevad Varssavis Kaczynski mälestamise üle\nTeisipäeval puhkesid Varssavis rahutused, kuna politsei tahtis presidendipalee eest maha võtta Smolenski lennuõnnetuses hukkunud presidendi Lech Kaczyn´ski mälestusristi. Nüüd otsustati see esialgu paika jätta.\n05.08.2010, Liisi PollEluUus-Meremaal käib kontvõõras matustel toitu söömas\nUus-Meremaa matusekorraldajate sõnul on üks kontvõõras hakanud matustel käima peielauatoitu söömas.\n04.06.2010, Inna-Katrin HeinPM+Smolenski katastroofi põhjus pole veel selge 10. aprillil Smolenski lähedal Poola tippjuhtidega juhtunud lennuõnnetuse uurimist kajastanud pressikonverentsil rääkis riikidevahelise lennunduskomitee (MAKi) esimees Tatjana Anodina, et uurimine kinnitas meeskonda mittekuulunud isikute viibimist piloodikabiinis, vahendas Interfax.\n20.05.2010, Mari KampsPM+Kaczyn´ski kandideerib Poola uueks riigipeaksVenemaal Smolenski lähedal 10. aprillil lennukatastroofis hukkunud Poola riigipea Lech Kaczyn´ski kaksikvend Jarosław Kaczyn´ski otsustas, et kandideerib juunis toimuvatel presidendivalimistel riigipeaks.27.04.2010, Jürgen TammePMSzczycińskid: Poola rahvas püüab leinast toibudaLapsed ehitavad klotsidest haudu, inimesed kogunevad tänavatele leina välja nutma. Poola kodanikud Marcin Bornus Szczyciński ja Jan Szczyciński, isa ja poeg, kirjeldavad rahva püüdlusi üleriigilise leinaga toime tulla. 21.04.2010, Marcin Bornus SzczycińskiPM+Szczycińskid: Poola rahvas püüab leinast toibudaLapsed ehitavad klotsidest haudu, inimesed kogunevad tänavatele leina välja nutma. Poola kodanikud Marcin Bornus Szczyciński ja Jan Szczyciński, isa ja poeg, kirjeldavad rahva püüdlusi üleriigilise leinaga toime tulla. 21.04.2010, Marcin Bornus SzczycińskiPM+Hirmukarjed aitavad Smolenski tragöödia tagamaid selgitada «Musta kasti salvestiselt oli mitukümmend sekundit kuulda kasvavat kära, lõpuks kostis reisijate salongist ebainimlikke hirmu- ja valukarjeid,» kirjeldas üks Smolenski lennuõnnetuse uurijaist, mis juhtus Poola presidendi lennukil enne allakukkumist.20.04.2010, Hendrik VosmanPMMihkel Mutt: Poola variKolumnist Mihkel Mutt nendib, et Poola lennukatastroofi puhul on palju sellist, mis tavamõistusele arusaamatuks jääb ja seetõttu spekulatsioone põhjustab. 19.04.2010, Mihkel MuttPM+Poola jättis esipaariga lõplikult hüvastiKümned tuhanded poolakad ummistasid eile kodumaa kunagise pealinna Krakowi kitsaste tänavate servi, et lehvitada punavalgeid lippe, heita lilli ja plaksutada viimset maist teekonda sõitnud presidendipaarile.19.04.2010, Evelyn KaldojaPM+Mihkel Mutt: Poola variKolumnist Mihkel Mutt nendib, et Poola lennukatastroofi puhul on palju sellist, mis tavamõistusele arusaamatuks jääb ja seetõttu spekulatsioone põhjustab. 19.04.2010, Mihkel MuttUkraina president lendas Krakowisse, Kiievi lennujaam taasavatiUkraina president Viktor Janukovitš startis täna Kiievist lennukiga Krakowi suunas, kus toimub president Lech Kaczynski matus.18.04.2010, Hendrik VosmanPaljud riigijuhid Kaczynski matusel ei osaleUSA president Barack Obama ning Saksamaa kantsler Angela Merkel teatasid, et ei osale Islandi vulkaanist purskunud tuhapilve tõttu homme Poola presidendi Lech Kaczynski matusel.17.04.2010, Berit-Helena LampSoome president ei osale Kaczynski matustelSoome president Tarja Halonen ei saa võtta osa Poola ametivenna Lech Kaczynski matustest homme Krakowis, kuna tuhapilvega kaasnenud lennukeeld ei võimalda tal Poolasse reisida, teatas presidendi kantselei.17.04.2010, Hendrik VosmanPMAnsip sõidab Poola presidendi matusetseremooniale autogaSeoses kaosega Euroopa lennuliikluses sõidab peaminister Andrus Ansip homseks Krakowisse Poola presidendi Lech Kaczyński matustele oma ametiautoga.17.04.2010, Sandra MaasaluPMAhto Lobjakas: Poola IkarosPoola presidendi Lech Kaczynski hukkumise vastukajad eri riikides paljastavad üsna üheselt mõttesuundi praeguses Euroopas, kirjutab Postimehe Brüsseli kolumnist Ahto Lobjakas.17.04.2010, Ahto LobjakasPMKotka viimane lendPresidendi ja suure osa riigi eliidist nädala eest surma viinud lennukikapten Arkadiusz Protasiuk (36) oli kolleegide kinnitusel oma suhtelisele noorusele vaatamata Poola õhujõudude kogenud piloot.17.04.2010, Oliver TiksPM+Kotka viimane lendPresidendi ja suure osa riigi eliidist nädala eest surma viinud lennukikapten Arkadiusz Protasiuk (36) oli kolleegide kinnitusel oma suhtelisele noorusele vaatamata Poola õhujõudude kogenud piloot.17.04.2010, Oliver TiksPM+Ahto Lobjakas: Poola IkarosPoola presidendi Lech Kaczynski hukkumise vastukajad eri riikides paljastavad üsna üheselt mõttesuundi praeguses Euroopas, kirjutab Postimehe Brüsseli kolumnist Ahto Lobjakas.17.04.2010, Ahto LobjakasPMIlves kaalub Krakowisse jõudmiseks erinevaid võimalusiTürgis visiidil viibiv president Toomas Hendrik Ilves kaalub pühapäeval Krakowis toimuvale Poola presidendi Lech Kaczynski matusetsermooniale jõudmiseks erinevaid võimalusi.16.04.2010, BNSPMAnne Applebaum: uus tragöödia neetud metsas Laupäeval hukkusid Poola president, riigipanga president, kindralstaabi ülem ja veel paljud sõjalised ja poliitilised juhid, kellest osa olid minu sõbrad ja mu abikaasa kolleegid, traagilises lennuõnnetuses Smolenski lähedal metsas, üsna selle koha lähedal, kus Stalini käsul mõrvati 70 aasta eest salaja 20 000 Poola ohvitseri. Sedakorda ei kahtlusta siiski keegi salasepitsusi.16.04.2010, Anne ApplebaumPMETV näitab otseülekannet Poola presidendipaari matusteltPühapäeval on ETV eetris algusega kell 14.45 otseülekanne Poola presidendi Lech Kaczyński ja tema abikaasa riiklikust matusetseremooniast Krakowi linna vana kuningalossi katedraali krüptis.16.04.2010, Raul SulbiPM+Anne Applebaum: uus tragöödia neetud metsas Laupäeval hukkusid Poola president, riigipanga president, kindralstaabi ülem ja veel paljud sõjalised ja poliitilised juhid, kellest osa olid minu sõbrad ja mu abikaasa kolleegid, traagilises lennuõnnetuses Smolenski lähedal metsas, üsna selle koha lähedal, kus Stalini käsul mõrvati 70 aasta eest salaja 20 000 Poola ohvitseri. Sedakorda ei kahtlusta siiski keegi salasepitsusi.16.04.2010, Anne ApplebaumPM+Uurijad: lennuki meeskond teadis eelseisvast hukustVenemaal hukkunud lennuki meeskond teadis, et nad on määratud surmale, kui masin oli maandumisel puudutanud puulatvu, nentis eile Poola peaprokurör Adrzej Seremet.16.04.2010, AFP/PMPM+Mõned poolakad asusid katastroofilt raha teenimaKohe pärast laupäeva varahommikul Smolenskis aset leidnud lennukatastroofi, milles hukkus Poola presidendipaar ja kümned kõrged riigitegelased, kasutas osa poolakaid võimalust, et oma äri edendada. 16.04.2010, Jürgen TammePM+Matmispaik murendab Poola ühtsustPoola võimupartei teatas eile, et presidendivalimised toimuvad suure tõenäosusega 20. juunil, lõplik otsus tehakse teatavaks tuleva nädala alguses pärast leinaperioodi lõppu.15.04.2010, Reuters/PMLAVis maetakse afrikaanide mõrvatud liiderLõuna-Aafrika Vabariigi põhjaosas maetakse täna paljude silmis kurikuulus valgete ülemvõimu kuulutaja, kelle peksid tapsid tema enda farmis surnuks kaks põllutöölist.09.04.2010, Oliver TiksEluMatusebüroo lubab roolijoodikutele tasuta matuseidUSA matusebüroo lubas matta tasuta kõik need, kes uusaasta pidustuste ajal rooli taha joobes istuvad ning õnnetuses hukuvad.31.12.2009, Inna-Katrin HeinSakPereliikmed läksid matuste pärast tülliViljandi lähedal suri pool aastat tagasi 48-aastane mees. Tema matuste ümber toimunu õhutab sugulaste vahel seniajani vimma, sest lahkunu õed ja ema ärasaatmisele ei pääsenud.23.11.2009, Marko SuurmägiMatuste viibimine sunnib rootslasi surnuid palsameerimaRootsi pealinnas Stockholmis ollakse matuste viibimise tõttu sunnitud palsameerima enam kui pooled surnukehad, kirjutas täna Rootsi meedia.21.11.2009, STT/BNSEluMees ilmus oma matuseleBrasiilias Parana osariigis Santo Antonio da Platinas juhtus liiklusõnnetus, milles hukkus inimene. 05.11.2009, Inna-Katrin HeinVTJuhtkiri: Matusest ei pääse keegiTänase Virumaa Teataja tarbijakülg annab ülevaate matustega seonduvast praktilisest poolest Lääne-Virumaal.31.07.2009, Virumaa TeatajaPMReporter.ee: Arnold Merile avaldas viimset austust umbes pooltuhat inimestTäna pärastlõunal Tallinnas asuvale Liiva kalmistule maetud Arnold Merile avaldas viimset austust hinnanguliselt 500 inimest.01.04.2009, Erik HennoEluGalerii: Natasha Richardsoni matusedMöödunud nädalavahetusel mattis briti näitleja Liam Neeson oma abikaasa Natasha Richardsoni, kes hukkus suusaõnnetuse tagajärjel tekkinud peatrauma tõttu.23.03.2009, Inna-Katrin HeinEluVideo: India metsaameti «töötaja» matusedIndia metsaameti heaks töötanud elevant Subramanit ründasid kiskjad.18.03.2009, Inna-Katrin HeinLeinajad tunglevad patriarhi surnukeha juurdeVenelased seisid täna öösel tuhandete kaupa järjekorras, et pääseda õigeusukiriku patriarhi Aleksius II puusärgi juurde, mis on välja pandud Lunastaja Kristuse katedraalis Moskvas.07.12.2008, Oliver TiksPMMatmispaiga kohta liigub vastakaid arvamusiÜldteada fakti, et patriarh Aleksius II on soovinud oma viimseks puhkekohaks Kuremäe kloostrit, seadsid Vene uudistekanalid eile kahtluse alla.06.12.2008, Aleksius II maetakse ilmselt MoskvasseVenemaal täna surnud õigeusukiriku patriarh Aleksius II maetakse kinnitamata andmetel ilmselt Jelohhovo Jumalailmutuse katedraali Moskvas.05.12.2008, Oliver TiksPMNobeli preemia laureaadi Aleksandr Solženitsõni matused MoskvasMoskvas maeti Vene kirjanik, dissident ning Nobeli preemia laureaat Aleksandr Solženitsõn. Kaheksa aastat Gulagi vanglas veetnud ning seejärel Nõukogude aja õuduste kirjeldamisele pühendunud kirjaniku matuseid kandis üle riigitelevisioon.07.08.2008, Henri KõivEluSuurbritannias tehakse ettevalmistusi Margaret Thatcheri matusteksKuigi Suurbritannia endine peaminister Margaret Thatcher on hea tervise juures, tehakse siiski tema matusteks juba ettevalmistusi.14.07.2008, Inna-Katrin HeinEluAmeeriklanna võitis matusedUSAs Texase osariigis Dallases võitis üks naine pesapallimatši raames välja kuulutatud võistluse peaauhinna – matused.05.06.2008, Inna-Katrin HeinEluMees palkas isa matustele strippariTaiwanis elav mees palkas oma 103-aastaselt surnud isa matustele strippari esinema.12.03.2008, Inna-Katrin HeinEluKommunistlik partei viskas luksusmatuse korraldaja oma ridadest väljaHiina kommunistlik partei viskas oma ridadest välja oma emale luksuslikud matused korraldanud mehe.09.01.2008, Inna-Katrin Hein Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaVarsti18:0025Apr Jalgpalli otsepilt: suures mängus kohtuvad Levadia ja Kalju>Viimased uudised17:36Muusika müük kasvas teist aastat järjest 17:30Sõjamäng Call of Duty: WWII lekib rohkem, kui madala enesehinnanguga sõel 17:29Mis on peidus maailma võimsaima mängukonsooli sees? 17:23Levira puhaskasum kasvas aastaga pea poole miljoni euroni 17:21Austraalia filmide festival tuleb taas Tartusse 17:16Kümme märki, mis näitavad, et te tõesti sobite kokku 17:13Lauri Pedaja, siin on Sulle vastus, miks Instagramis naised paljad 17:13Ebaõnnesõdur Gareth Bale jääb Meistrite liiga poolfinaalidest eemale 17:11Odav versus kallis: kas saad pildi järgi aru, kumb tool on kallim? 16:58Video: McDonalds tegi oma töötajatest «Tähesõdade» kurjamid 16:51Kohus mõistis joomakaaslase tapnud mehe seitsmeks aastaks vangi 16:51Venemaa hakkab Luganskit elektriga varustama 16:51Politsei sõitis eest kihutanud autole tagant sisse (3)16:50Komisjon kahtlustab Rootsi telekome konkurentsireeglite rikkumises 16:46Tambet Tuisk: kui mul peaks tekkima vajadus ära kaduda, siis läheksin Laose autopesulasse tööle 16:42Veidraid lapsekasvatamispraktikaid üle terve maailma 16:36Häkkerid õõnestasid Macroni kampaaniat 16:30Tuul Sepp: kas vähk on inimeste tekitatud haigus? 16:24Jalgpalli otsepilt: suures mängus kohtuvad Levadia ja Kalju 16:23Reinsalu: Eesti soovib tõenäoliselt Gazpromi trahvimist Kõik viimased uudised


ulmenoort (131002251) - Osta.ee\nIlukirjandus: eesti kirjandus (6940)\nIlukirjandus: väliskirjandus (10675)\nKriminaal- ja põnevusromaanid (3251)\nEseme ID: 131002251\nEseme ID: 131002251 Seisukord: kasutatud Tarneaeg: 10 päeva\nK 25.12.2019 15:15:00\nL 04.01.2020 15:15:00\nsmartpost, smartpost, Eesti\nkusti999100% / 3626 / Vaata müüja teisi esemeid\nUueväärne, uuena ostetud ja lugemata-lihtsalt riiulis seisnud.\nSeikluskirjanduse meistri Jules Verne’i raamat „Saladuslik saar” jutustab viiest mehest, kes satuvad õhupallil asustamata saarele keset Vaikset ookeani. Oma elu päästmiseks on nad õhupallikorvist välja visanud ka kõige vajalikumad tarbeesemed – neil pole saarele jõudes isegi taskunuga ega tuletikke. Kuid nad ei heida meelt, üksmeeles väsimatult tööd tehes ja varem õpitud teadmisi rakendades loovad nad kõik inimese eluks vajaliku ja rajavad Lincolni saarele õitsva koloonia. Kui mehed ka end mõnikord üsna lootusetust olukorrast leiavad, saabub saladuslik abi. Põnev seikluslugu kaunite ideaalide kiituseks.\nMaksmine ainult e-kontole või deposiidiga, ei ole võimalik maksta sularahas ega pangakontole.\nDeposiit tuleb ka vabastada peale kauba kättesaamist.\nKui vajutad OSTA KOHE nuppu või teed pakkumise, siis on kohustus ka osta. See ei ole vabandus, et tegu algaja ostjaga või keegi kogemata vajutas nuppu.\nOotan maksmist ja transpordi kinnitamist 7 päeva jooksul.\nLone Theils "Saatuslik merereis"\nDarja Dontsova "Lumeinimese stilist"\nSam Bourne "Õiglased mehed" Toimik nr 48\nMichael Slade "Haakrist" Toimik nr 40


💾 Blogi: Miks vanad videomängud olid nii karmid: Nintendo Hardi mitteametlik ajalugu 📀\nMiks vanad videomängud olid nii karmid: Nintendo Hardi mitteametlik ajalugu\nKui olete piisavalt vana mängude mängimiseks 80ndatel või 90ndate alguses, mäletate, et need olid rasked:tõesti kuradi raske. Miks nad olid nii petlikud kui raske? Vastus esitab videomängude ajaloo põnev pilk.\nKui inimesed räägivad sellest, kui rasked olid vanad videomängud, kasutavad nad nime "Nintendo Hard." Nintendo ei olnud ainuke video-mängukonsoolide tootmine (ja kindlasti mitte esimene turg). Kuid Nintendo Entertainment System'i tohutu populaarsuse ja selle peaaegu kõikjal 1980. aastatel tähendas see, et peaaegu kõigil oli kogemusi NES-iga ja varajaste videomängude loomupärase raskusastmega.\nMida täpselt räägivad inimesed, kui nad sõna "Nintendo Hard?" Välja visake? Mis on varajased arkaadmängud, varajased konsooli mängud ja isegi varajased arvutimängud, mis olid nii ebaviisakalt, intensiivselt ja ebamõistlikult raske, et lastele ja täiskasvanutele leida endale võidusõiduauto kapid, visata kontrollerid ja lüüa mänge raevu kätte? Vaadakem varajaste videomängude klassikalisi elemente, mis võisid kokku hoida, et muuta mängukogemuse kogemus nii hulluks.\nMis teeb need mängud nii raskeks?\nSeal on kõikvõimalikke elemente, mis muudavad need mängud keeruliseks, kuid mõned paistavad välja. Siin nad on.\nSinatean sa ajasid, et hüpata paremale ja sinatean see nahkhiired ei olnud tõesti nii, aga vastavalt mängule läksite just nagaja vastamata otsa, mille poole soovite. Muidugi on rohkem kui paar neist ebaõnnestunud hüppeid aastate jooksul olnud lihtsalt halb ajastus ja koordineerimine osaliselt mängijal, kuid varased videomängud kannatasid üsna palju nende riistvara piirangutest.\nVarajane kontroller disain oli tühine külg. Komponeerimine, mis oli riistvara piirangud ja hitboxi süsteem mängudes. Hitbox on ala, mis kujutab endast objekti või vaenlase kehast ekraanil, ja nähtus, mida nägite halva kuju joonena, ei olnud alati mängukonsooliga mõelnud labakastiga täiuslik. Selle tulemusena võite vannutada üles ja alla, et olete tegelikult lasknud kutt (või et ta jäi vahele ja ei puudutanud sind). Mäng hakkab erinema.\nÜksiku surma surm\nRääkides hitboxidest, ära unustagem üksikute surmade ahistamist. Varasemates arkaadmängudes ja konsoolimängudes olid elamõõdikud vähe ja kaugel. Üks kokkulangevus oli sageli kõik selleks, et koheselt sind tappa, ja tõmmake ekraanile täis "GAME OVER".\nIsegi mängudes, kus teil oli elementaarset tervist (võib-olla napp kolme südamega), oli alati üks vaigistusega imelikult pahandlik vaim, mis hävitaks kogu eluee meetri bitti, kui ta tuvastab sind lähedal.\nEi salvestada edu\nAinuke asi, mis videomängude surmast halvem, on tagasitulemise valukõik kõik otsast peale. Varasematel mängudel, kus pole salvestatud edusamme, pole kontrollpunkte näha ja pole võimalik naasta viimase mänguga, oli ainus lahendus maratoni kaudu kogu mängu ühe istungi ajal või lootuses, kui lülitasite TV välja et teie vanemad või toakaaslased ei näe Nintendo valgust ja (mitte nii) mõtlikult seda välja lülitada.\nElu enne mängu salvestamist oli hirmus peopesade jõhker tühjenemiskoht, higine peopesad ja kogu laupäevade pühendamine mängu lõpus.\nEi salvestatud käiku\nMängudes, kus sa ei saatnud surma pärast tiitli ekraanile tagasi, viidi sageli tagasi taseme algusesse. Mõnes mängus leitud mehhanismi eriti ohtlik versioon laseb sind tagasi surnud taseme algusessekuid ilma teie käiku.\nAusalt öeldes, see on halvem kui salvestamata edusammud, sest vähemalt siis, kui saadate mängu lõpuni mängu lõpuni, on teil võimalus saada jõudu ja luua oma iseloomu arsenal. Surma Dungeon Tase 9000 ja taastumine 1. astme käiguga on lihtsalt julm.\nRaskuste seadeid pole\nPaljudel kaasaegsetel videomängudel on raskusi seadetega, mis võimaldavad teil kohandada mängu nii oma oskuste tasemele kui ka maitsele. Sa tahad seda super hulluks vaenlastega, kes on kolm korda tavalisest raskemad? Pole probleemi, pöörake seda Põrgu režiimi ja lööge ära. Sa tahad seda suurepärase külma, et saaksite kogu maailmas kulutada lõhna virtuaalsetest Skyrim'i lillidest, mille olete lisanud veel ühe ilusa graafikamoodiga? Siin pole mingit probleemi, seada see kõige lihtsamale raskusastmele ja keskenduda asjadele, mis tõesti tähtsad, nagu hüper-realistlikud liblikad.\nPäeva taga olid raskused puudulikud. Mäng oli mäng (kas see oli raske või lihtne) ja see oli nii. Videomängud olid teatud tüüpi näriliste vastupidavuse testid ja kui see oli liiga raske, liiga masendav või isegi täiesti hullumeelne, siis polnud just selle mängu jaoks välja lõigatud ja võibolla oli aeg, et saaksite sketile üle minna -ball masin ja jäta mängu jõhkkus nendele, kes suudaksid kuritarvitada arcade kabineti dished out.\nPiigid, süvendikohad, pöörlevad teljed, tulekahjulised kujud - nimetavad midagi, mis viiludeks, täringuteks või puruks, ja see on tõenäoliselt varajases videomängus. Millistest varajastest videomängudest puudus sügava lugu ja toretsev graafika, on nad kindlasti valmis loovad viisid oma näo purustamiseks.\nKuigi paha arhitektuur on endiselt videomängude disaini pikk aeg, on ka tänapäevased videomängud varakult mänginud seda, kuidas see varjutas varasemaid loendeid selles nimekirjas, nagu naljad kontrollid, üks surmajuhtumit ja ükski päästa punkt.\nSee on piisavalt halb, kui ekraan on täidetud kuttidega, mis on teie peal, nahkhiirte peal ja nahkhiirte seinad, kuid visake juhtseadised, mis ei ole päris niivõrd reageerivad, nagu need peaksid olema - mängmootor, mis mängib kiiresti ja lahti koos hitboxidegaja tase, mis on harjaste koos kaevanduste, naelte, kukkumistega rahnude ja põletitega, mis tulistavad teid tulele? Mõnikord võib juhtuda, et isegi kõige pühendunud mängija kannatab.\nMiks nad mängisid selliseid mänge?\nMiks peaks keegi sellist mängu kujundama? Kas see oli otstarbekas?\nMitte alati. Keegi ei kavatse luua näiteks halva kontrolliga mängu. See juhtus osaliselt seetõttu, et vanusekontrollerid ei olnud suured, kuid enamasti seetõttu, et disaineritel polnud üldse aimugi, mida nad teevad. Lõppude lõpuks oli mängukujundus uhiuus käsitööndus ja väikesed meeskonnad olid sunnitud mängima suhteliselt lühikese ajaga. Sageli ei tähendanud see, et üksikasjad oleksid kinnisideeks jäänud. Viivitusega vallandatud relvad olid võimatu kontrollida hüpped või tähed langesid platvormide kaudu, mis näevad välja, et need peaksid olema kindlad.\nSee on Nintendo Hardi kõige hullem liik: mängud, mis on halbade disainivalikute tõttu rasked. Aga halb disain ei selgita ära kogu Nintendo raske: suur osa sellest oli tõepoolest tahtlik disainivalik.\nOsa sellest oli majandus. Mängud olid kallid ja mängijatel oli vaja tunda, nagu oleks nende raha väärt. Kui mängijad võisid mängu ühe istungi ajal või isegi kuu aja jooksul võita, tunneksid nad, et neid rippistatakse. Kuid ajajärgu salvestusmaht oli äärmiselt piiratud, nii et disainerid ei suutnud mängutendentsi pikendada, lisades sadu tasemeid. Lahendus: tehke mäng tõesti väga raskeks, kasutades taktikat, nagu näiteks üksikutest surm ja paha arhitektuur. See tähendas, et mängijad peavad mängima harjutamiseks tunde enne, kui nad jõuavad lõppsuhtesse, ja isegi siis sureksid nad tõenäoliselt lõpuks. See muutis mängu spetsiaalseks ja aitas õigustada mängu ja konsooli nii palju maksmist.\nKa siin on veel üks tegur. Paljud mängukontseptid vanuses õppisid oma käsitöö arcade pealkirjad ja paljud mängud olid otselennu portid alates arcade pealkirjad.\nArcade mängude kujundamine tähendab mõelda ühele tegurile: majandus. Arcade kapid teenivad raha mängus, seega on disaineritel stiimul sind kiiresti tappa ja sunnitud veetma veel ühe kvartali. See on ainult mängides mängu sadu kordi ja kulutades sadu kvartalit, et jõuate veelgi tasemele. Nintendo meelelahutussüsteemi jaoks ei olnud mänge vaja kujundada, kuid disainiharjumused surevad. Arhiteeritud mänge mängivad harjumused peamiselt sellepärast, et inimesed teadsid mängude loomiseks.\nLisage see kõik üles ja teil on retsept oma masina regulaatori viskamiseks. Nendel päevadel lastele pole aimugi.\nNostalgia ja Nintendo Hardi tagasitulek\nSelle lugemise ajal võisid tõenäoliselt avaneda mineviku videomängude mälestustestpeksid sind alla. Oh, me tunneme tunnet, usaldame meid. Selle teose kirjutamiseks purustas enam kui paar mälestust häbimärgistusest, mängud raevast loobusid, visatud kontrollerid ja kaugete videomängude stuudiotega tundmatute arendajatena juhitud näpunäiteid.\nKui sa tahad seda reliimida, sa oled haige. Tõsiselt: kontrollige oma peaga. Seejärel kontrollige Steami või oma konsooli veebipoodi. Enamik mänge, mis teid raevukalt tegi, on saadaval tänapäevaste platvormide jaoks. Uskuge meid, Mega Man on sama masendav, nagu see kunagi oli.\nJa mõned kaasaegsed mänguregistrid loovad selle tunne uuesti, sageli kaasaegsete keerdumistega. Shovel Knight, 1001 naelu ja Super Meat Boy on mõned hiljutised näidete näited ning neid mänge, nagu neid, kuvatakse pidevalt. Leidke midagi, mis muudab teid raevu mängida ja nautida ennast.\nFoto krediit: chrisjohnsson / Shutterstock.com, Atmosphere1 / Shutterstock.com\nFaili ja registri virtualiseerimine Windows 7/8/10\nKuidas muuta teksti suuremaks või suuremaks Windows 10/8/7\nKuidas ühendada või linkida Skype'i ja Microsofti kontot - KKK\nKuidas määrata, millist graafikakettit teie MacBook kasutab (ja lülitage see sisse)\nVeebisait, kus küsitakse luba arvutil olevate andmete salvestamiseks võrguühenduseta kasutamiseks\nScrapbook Studio - uus digitaalne scrapbooking vabavara\nKuidas Windowsi telefoni ekraani Windowsi arvutiga projekteerida\nMicrosoft Lync 2013 uued funktsioonid - juhendid ja juhendid\nMis on Wordi, Exceli, PowerPointi, OneNote, Accessi, Outlook 2013 uudised\nMis on 3D-printer? 3D-trüki uuring\nKuidas lisada Skype'i nuppu oma veebisaidile\nWindowsi draivi kustutamine ja vormindamine\nMis on Xboxi mäng läbi ja kas see on väärt?\nMis on Inteli optiline mälu?\nKuidas peita (enamasti) rämpsposti kontod ja trollid vidistama