Keskkonnaminister kärpis Lümanda valla ehituskeeluvööndi vähendamise taotlust\nKeskkonnaminister kärpis Lümanda valla ehituskeeluvööndi vähendamise taotlust (2)\nLautrikivid Kipi rannas\nLümanda vald ei saanud keskkonnaministrilt ehituskeelu vööndi soovitud mahus vähendamiseks nõusolekut, vaatamata sellele, et minister uuris taotlust pool aastat.\nEelmise aasta lõpus saatis Lümanda vallavalitsus keskkonnaministrile taotluse ehituskeeluvööndi vähendamiseks Koovi, Karala ning Atla külaga piirnevatel rannaaladel. Kuigi vald oli eelnevalt teinud üldplaneeringu keskkonnamõjude strateegilise hindamise ja saanud sellele Saaremaa keskkonnateenistuselt heakskiidu, nõustus ministeerium ehituskeeluvööndit vähendama vaid Karala külas.\nAtla külas andis minister nõusoleku osaliselt ja Koovi küla arendamiseks ehituskeeluvööndi vähendamise luba ei antud. Ministeerium tõi põhjenduseks selle, et ehitamine on võimalik ka väljaspool ehituskeeluvööndit ning et uute ehitiste tõttu võib hävineda loomastik ja taimestik.\n“Kokkuvõttes võttes arvesse ranna ja kalda kaitse eesmärke, nõustun ehituskeeluvööndi vähendamise ettepanekutega vastavalt joonistele Karala külas, Atla külas Kalju ja Atla sadama kinnistutel ning Atla külas Vanasadamasse viivalt\nmaanteelt sisemaa suunas jääval alal,” seisab keskkonnaminister Jaanus Tamkivi saadetud kirjas. “Ei nõustu ehituskeeluvööndi vähendamise ettepanekutega Koovi külas ja Atla külas Nüssaku ja Kuusiku kinnistutel Vanasadamasse viiva maantee ja mere vahelisel alal, kus ehituskeeluvööndi piiriks jääb Vanasadamasse viiv tee.”\nVallaelanikud ja maaomanikud arvasid algselt, et valla arengut silmas pidades oleks mõttekas küsida veel suurem ala. Teades aga looduskaitselistest kitsendustest neil aladel, lepiti kokku väikesemahulise taotluse esitamises.\n“Negatiivne on see, et vaatamata meie keskkonnateenistuse heakskiidule ei nõustunud ministeerium ühe vähendamisega ja teisega nõustus osaliselt,” ütles Lümanda vallavanem Tarmo Pikner, märkides, et keskkonnaministeerium venitas otsusega pool aastat. Positiivse poolena tõi vallavanem välja selle, et nüüd saab viimaks kehtestada üldplaneeringu ja hakata valla arenguga edasi minema.\n“Üritame oma arendustegevusega edasi minna detailplaneeringute kaudu, kus tegevused oleksid kooskõlas keskkonnaministeeriumi seisukohtadega,” ütles Pikner.\nLisatud: 07.06.2008 / 00:09\nEga see “jalad vette” ehitamine vallaelanikke õnnelikumaks ei tee, keegi teenib lihtsalt maa müügi pealt paarsada tuhat rohkem, kui mõni “suveromantik” maatüki ära ostab. Samas ehitab maatükile väljastpoolt tulnud kodanik, kes viibib seal 1 kuu aastas. Mingeid tõsised valla elu mõjutavaid projkete keelu säilitamine ju ei piira?\nLisatud: 07.06.2008 / 12:58\nparem ongi. on siis vaja, et kõik rannad mingeid ümarpalkhurtsikuid täis oleks? see annab ainult lühiajalises plaanis kellegi taskusse natuke rohkem raha, pikemas perspektiivis pole ei vallale ega riigile sellest mingit kasu. ehitagu aga mõnisada meetrit sisemaa poole, saavad teised inimesed ja linnud inimtühja loodusliku ranna ilu nautida, mitte ei pea end tundma nagu teise mehe tagahoovis.


Luule Sakkeuse 20 aastat ülikoolis. Või juba 25? | Tallinna Ülikool\nMinu töösuhet Tallinna Ülikooliga saab arvutada mitut moodi. Aastal 1998 loodi Eesti Kõrgkoolidevahelise Demouuringute Keskuse alusel ülikoolis Eesti Demograafia Instituut. Saime Teadusfondi sihtrahastuse, mis võimaldas ka mind palgata.\nAga juba aastal 1994 oli Tallinna Pedagoogikaülikoolis loodud demograafia õppetool. Alustasime õpet kolmekesi: Kalev Katus, Allan Puur ja mina, viisime läbi loengukursusi. Otseselt ülikoolis oli ametis siiski vaid Kalev Katus.\nPõhjus, miks Eesti Demograafia Instituut sündis, oli teadusmaastiku korrastamine. Eesti Kõrgkoolidevaheline Demouuringute Keskus oli ju MTÜ, neile ei makstud baasraha, nad ei saanud ka sihtrahatoetusi taotleda. Sel ajal toodi ka Teaduste Akadeemia instituudid ülikoolide alla. Põhimõtteliselt oli see ju õige: teadus pole asi iseeneses, teadlane peab oma teadmisi ka edasi andma.\nSisuliselt oleme aga olnud teadusinstituut, pidanud ise oma raha lugema – töötajatele palka maksma ja ruumide eest tasuma. Teaduse plaanis olemegi olnud väga tublid, välja arvatud aeg, kus meil sihtrahastus just lõppes ja suured riiklikul tasemel toetused kaheks aastaks külmutati. Lisaks sattus see ajale, mil ülikooli reformiti.\nReformil oli meile aga hoopis suurem mõju seetõttu, et olime küll olnud teadusinstituut, aga saime siiski õpetada. Nüüd tekkis arusaam, et teadusüksused ei peagi õpetama ning neile ei pea ka selleks raha eraldama. Väikeses riigis nagu Eesti pole meie alal oma õppekava võimalik luua, teised aga pole nõus meile oma aineressursse eraldama. Nii on motivatsioon oma teadmisi edasi anda oluliselt vähenenud.\nLootusrikkad aga oleme endiselt, sest meil on doktoriõpe, seega ka järelkasv. Meil on noori, kes tublid nii erialaselt kui ka sidemete loomisel üle kogu maailma. Oleme Euroopa demograafia doktorikooli liige, meie doktorandid, kes soovivad teadustööga jätkata, peavad vähemalt ühe aasta seal veetma, mis on uue põlvkonna rahvusvaheliste sidemete alus.\nTeine, mis meie lootust hoiab, on tõsiasi, et oleme loonud suured riiklikul tasemel andmetaristud küsitlusuuringute baasil, nii vananemisele keskenduva SHARE kui ka pere- ja sündimusuuringu alusel. Need võimaldavad meil nii iseend uurida kui ka rahvusvaheliselt võrrelda ning selle kaudu panustada maailma tippteadusesse.\nOn tõsi, et demograafial kui teadusharul, mida nõukogude ajal Eestis polnudki, on läinud väga hästi. Oleme tõestanud, et rahvastikku tasub uurida. Teisalt – ega Eestis ei olda harjunud andmetega töötama, nende põhjal otsuseid tegema. Nii tuleb visalt selgitada ka seda, miks rahvaloenduse praegune kvaliteet teadlasi ei rahulda ning miks on suured küsitlusuuringud Eesti jaoks olulised.


Algarve - hea teada\nhttp://portugal-info.net/ - üldinfo\nhttp://www.portugalvirtual.pt/ - üldine Portugali infoportaal\nhttp://www.algarve.org/ ; http://www.algarve-info.com/ - Info Algarve kohta\nPortugali köök on truu oma juurtele, milleks on kalurite ja karjuste toit. Traditsioonilisi roogasid pakuvad nii kallid restoranid kui ka kõige lihtsamad kohvikud. Kuid portugallased võivad olla ka väga leidlikud - sageli üllatatakse klienti huvitavate roogadega, näiteks merekarbid ja sealiha, merikeel banaanidega, sealiha viigimarjadega.\nPortugal on koht neile, kes armastavad mereande - just püütud kalu ja koorikloomi leidub siin külluses. Tagasihoidlik, kuid noobel Portugali sardiin on odava hinna eest saadaval kõikjal, iseäranis aga lõuna pool. Sardiinide kõrvale pakutakse kannikas talupojaleiba või -saia ja pudel majaveini: ka väikese eelarvega on pidusöök garanteeritud. Siiski ei koonerdata restoranides lihaga, menüüs on maitsvaid sealiha- ja lambapraade ning veiselihalõike. Samuti võib nautida värskelt korjatud puu- ja köögivilju, rääkimata Portugali veinidest, mis on valdavalt täiesti joodavad.\nParimateks roogadeks tuleb lugeda kohalikud hautised, näiteks Alentejo ensopadad, Algarve caldeiradad ja Estremadura Acordad. Neid toite pakutakse restoranides üle terve riigi.\nPortugali söögikohtade portsjonid on reeglina suured. Küsida võib ka pool portsjonit (uma meia dose), mille eest küsitakse umbes kaks kolmandikku täishinnast.\nRestoranid ja menüüd: Aknale või ukse kõrvale välja pandud menüüd näitavad, millist valikut ja hinnaklassi võib sees oodata. Hinnad sisaldavad tavaliselt kõiki makse ja teenustasu, kuid hea teeninduse eest jäetakse jootraha umbes 5-10% arve summast. Tipico-restoranid on spetsialiseerunud kohalikule köögile, marisqueriades serveeritakse mereande ning churrasqueirades grillitud liha.\nPaljudes restoranides ja kohvikutes on ka ementa turistico - turistimenüü. See ei tähenda siiski kehvavõitu rahvusvahelist turismitoitu. Pigem on tegu ökonoomse hinnaga komplekteinega, mis koosneb reeglina saiast, võist, supist, põhiroast ja magustoidust. Paljudes restoranides ja kohvikutes pakutakse ka teist taskukohast võimalust, milleks on prato do dia - päevapraad.\nMereannid: parimaks mereannireklaamiks on tavaliselt restorani vaateaken, kuhu pannakse välja näidisekast külmutatud vähkide ja krevettide, austrite ja rannakarpide, meriahvenate ja merikeeltega.\nPortugallased armastavad keedetud kalast roogi, mida üldjuhul serveeritakse ohtra kapsa ja keedukartuliga ning kallatakse üle vähese õli ja äädikaga. Mitmed kalaroad on tõelised kohalikud spetsialiteedid. Caldeirada on paks kalahautis. Ameijoas na cataplana on Algarvest pärit roog, mis koosneb aurutatud ranna-või merikarpidest koos vorstikeste, tomatite, valge veini, singi, sibula ja maitseürtidega. Acorda de marisco on paks ja vürtsikas küüslaugu lõhnaline leivasupp, milles on paksult hakitud mereande ning millesse enne serveerimist segatakse sisse toored munad. Lulas recheadas on riisi, oliivide, tomatite, sibula ja ürtidega täidetud kalmaariroog. Sardiinid (sardinhas) on väga maitsvad ning neid serveeritakse harilikult grillitult (sardinhas assadas).\nTursk (bacalhau) on Portugali rahvustoit. Parim viis seda maitsta on bacalhau a Gomes de Sa kujul - soomustega kaetud kalarümbad küpsetatakse koos peterselli, kartulite, sibula ja oliividega ning garneeritakse hakitud keedumunaga.\nVärsket kala, olgu tervelt või fileeritult, serveeritakse tavaliselt grillitult, parimad neist on atum (tuunikala) ja espadarte (mõõkkala). Peixe espada on süsisaba - pikk ja peenike kala, mida püütakse Lissabonist lõuna poole jäävast merepiirkonnast.\nLiha. Liha süüakse niisama sagedasti kui kalagi. Bife na frigideira ei ole päris see, mida võiks arvata. Frigideira tähendab praepanni ning roog kujutab endast veinikastmes hautatud biifsteeki. Cabrito assado on küpsetatud talleliha riisi ja kartulitega - rammusavõitu, kuid väga maitsev. Carne de porco a Alentejana koosneb rannakarpidest ja sealihast koos paprika ja küüslauguga. Espetada mista on Portugali versioon shish-kebabist: looma-, lamba- ja sealihatükid vardas. Feijoada on Brasiilia, Portugali kunagise asumaa rahvustoit. Portugalis ei ole selle söömine nii keerukas ja rituaalne kui roa kodumaal, ent on endiselt tõesti peenemaitseline hautis seajalgadest ja vorstikestest, valgetest ubadest ja kapsast. Enamik Portugali liharoogi käib kokku nii riisi kui ka kartulitega.\nUluki- ja linnuliha. Frango ehk kana on väga populaarne ning sellest valmistatakse hulgi erinevaid roogi - hautatakse veinikastmes, praetakse, röstitakse, grillitakse hõrgutavalt krõbedaks. Mõned restoranid on spetsialiseerunud uluki- ja metslinnulihale - codorniz (vutt), perdiz (põldpüü), lebre (jänes) ning isegi javali (metssiga).\nKoloniaaltoidud. Kuna Goa oli kunagi Portugali asumaa, on väga populaarne toit caril ehk curry, samuti teised indiapärased road. Piri-Piri on levinud vürtsine pipar, Angoolast pärit maitseaine, mis enamiku suid hõõguma paneb. Piri-piriga maitsestatud roogade tellimisel tuleb olla väga ettevaatlik.\nMagustoit. Portugallased armastavad kohutavalt magusat. Kohalikud puistavad isegi magusad apelsiniviilud suhkruga üle. Koogid, kreemid ja kondiitritooted valmistatakse tavaliselt lihtsatest koostisainetest, ning viivad lausa keele alla. Pudim fla (ka flam, flan või flao) on Portugali karamellkreem.\nLauaveinid. Portugali veinid on ühtlaselt head, mõnedes piirkondades valmistatakse ka lausa oivalist veini. Restoranides on majavein (vinho da casa) reeglina kindel valik: tinto on punane, rosado roosa ning branco valge vein. ELi määruste kohaselt jagunevad veinid mitmesugustesse kategooriatesse, nende hulgas on ka DOC-märgistusega apellatsiooniveine, mida valmistatakse vaid kindlates geograafilistes piirkondades. Algarve ja Alentejo veinid on head lauaveinid. Dao ja Douro veinid võivad olla pisut raskemad.\nMinho piirkonna vinho verde on kerge ja vähese alkoholisisaldusega kergelt gaasine noor vein, mis sobib hästi suvise eine kõrvale.\nVinho espumante on Portugali vahuvein, mis on pudeldatud sampanja-tüüpi pudelisse. Suurem osa neist on magusavõitu, kuid leidub ka mõningaid üsna kuivi vahuveine.\nDessertveinid. Kaks Portugali kõige hinnatumat veini, portvein ja madeira, on saanud nime oma päritolukoha järgi. Neid juuakse peamiselt dessertveinidena, kuid neid võib pruukida ka aperitiividena. Söögieelseks nautimiseks sobivad kuiv ja eriti kuiv valge portvein ning kuivad madeirad - Sercial ja Verdelho. Pärast sööki proovige mõnda kuulsatest tumedatest või heledatest portveinidest (eriti head on heledad laagerdatud veinid) või madeira dessertveine - Boali või Malvasiat.\nÕlu. Portugali õlled on head ja värskendavad. Nii heledat kui tumedat õlut serveeritakse jahutatult, olgu siis tegu pudeli- või vaadiõllega. Üks parimaid ja levinumaid on Sagres.\nViisa ja konsulaarabi Portugalis\nAurinko suvesihtkohtadest on Eesti kodanikule kuni 3 kuud viisavabad Hispaania, Kreeka, Portugal.


Vikerraadio - Uudis+ - 08.06.2012\n08.06.2012 - 12:15\nElektriturule laieneb vaba konkurents, kuid elektrihind tõuseb. Veel kord selgitusi Ando Leppimanilt majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumist. Musta-raha-skandaal kunstisaalis ja teatris on Juhan Kivirähki kommentaari teema. Täna algav Tiit Karuksi intervjuude sari viib kuulaja jalgpalli EM-i lainele. Pärast kella 13 algab Poola pooltund. Kõigepealt annab intervjuu Poola suursaadik Eestis Grzegorz Poznanski. Poola-Leedu erimeelsusi aitab mõista Evelyn Kaldoja Postimehest ja homme algavatest Poola päevadest Eestis räägib saatkonna majandusnõunik Oksana Kustova. Kõneleme ka tänavusest Birgitta festivalist ja Euroopas unikaalsest Kohtla kaevanduspargist.\nRootis uudiseid Anu Kaupmehelt kell 15.30.\nSaate playlist:REGATT - Armastus on seeMARTHE VALLE - DandyUnistuste bänd 2010 - SuvehäälBELLE DU BERRY & DAVID LEWIS - Imbroglio\nKui suur elektrihinna tõus on teie meelest talutav?


Järvik esitas valitsusele dokumendid kantsler Lemetti vabastamiseks - DELFI\nJärvik esitas valitsusele dokumendid kantsler Lemetti vabastamiseks\nSkandaali sattunud maaeluminister Mart Järvik esitas valitsusele dokumendid temaga avalikku vastasseisu asunud ministeeriumi kantsleri Illar Lemetti ametist vabastamiseks.\nValitsuse eelnõude infosüsteemis asuv "memorandum valitsuskabineti nõupidamisele" sisaldab kantsleri teenistusest vabastamise otsust ja seletuskirja. Kõigil neil on hetkel juurdepääsupiirang asutusesiseseks kasutamiseks, mis kehtib kuni otsuse vastuvõtmiseni.\nDokumendid on infosüsteemi esitatud eile vahetult enne tööpäeva lõppu. Valitsuse tänase istungi päevakorras aga maaeluministeeriumi kantsleti ametist vabastamise küsimust ei ole.\nKümme päeva tagasi tegi konservatiivsesse rahvaerakonda (EKRE) kuuluv maaeluminister Mart Järvik ettepaneku Illar Lemetti teenistusest vabastamiseks koostöö mittelaabumise tõttu.\n"Avaliku teenistuse seaduse kohaselt võib ministeeriumi kantsleri teenistusest vabastada, kui ministri hinnangul ministri ja kantsleri koostöö ei laabu. Minu hinnangul meie koostöö ei laabu ja olen teinud Vabariigi Valitsusele ettepaneku Lemetti vabastamiseks kantsleri ametikohalt seaduses ettenähtud alustel ja korras," teatas Järvik 11. novembril pressiteate vahendusel.\nEelnevalt avas Lemetti Järviku usalduskriisi sügavaimad sopid, kuna selgus, et minister oli avalikkusele mitu korda valetanud. Lemetti jagas pressiga ministeeriumi kirjavahetust, et Järviku valed kummutada. Kuigi Järviku endine nõunik ja skandaali üks põhjustajaid Urmas Arumäe väitis, et säärane tegu on õigusevastane, oli kantsleri tegevus siiski legaalne.\nVarem Illar Lemettiga koos töötanud endised põllumajandusministrid Ivari Padar ning Tarmo Tamm kiitsid kantslerit. Nad märkisid, et koostöö Lemettiga sujus hästi, ta oli töökas ja lahendas mitu probleemi, mis olid pikalt "sahtlisse seisma jäänud".\nRiigisekretär Taimar Peterkop esitab täna peaminister Jüri Ratasele minister Mart Järviku tegevuse uurimiseks moodustatud komisjoni järeldused. Neljaliikmeline komisjon uuris Järviku tööd seoses põllumajanduse registrite ja informatsiooni ametile (PRIA) volituste andmise, ministri nõuniku Urmas Arumäe tegevuse, listeeriabakteri teemal toimunud info liikumise ning võimaliku sekkumise osas veterinaar- ja toiduameti ning PRIA töösse ja järelevalve läbiviimisse.


Buduaar - Mandariin - maitsev jõulukuulutaja, Nami salene riided\nNende eeterlike õlide põhilised toimeained on limoneen, tsitraal ja tsitronellaal. Need on odav ja need on saadaval palju erinevaid tooteid, mida saab valida. Muna- valk kaalulangus on kui palju valk dieet: plussid ja miinused. Nimelt on mandariinidel, eriti just hapudel viljadel, kaltsiumiröövli halb kuulsus. Cytoplan Guggulu Plus Herbal Complex, salenemist soodustav toidulisand, 60 kapslit.\ndieet rase, et mitte valmistab kevadel toitumine vitamiine saada ülekaal\nGeary Laste Dieet kõht salenemist toitumine djukana kaloreid: retseptiraamat, lisa retsept, retseptid, argitoidud, sõnastik, kokandusaabits, nädala menüü.\nKuidas kaalus kasutades tatar retsept. Retsept sobib kaalu langetamiseks kilostele. Mõnusat salenemist ja head tervist kõigile. Salenemist kommentaare kaalulangus sugelev nahk kasu Kui sa tahad süüa tavaline ingveri salenemist tee retsept Nami salene riided juur tuleb valada üle külma veega ja keeda madalal.\nMandariin - maitsev jõulukuulutaja\nPortobello - seened tomati ja pestoga - nami-nami Grillitud portobello seened - mari-liis IloverPortobello seened. Uuriti ka kahte salenemist soodustavat toidulisandit ning kahte salendavat kohvi. Kuna retsept kehtib pool aastat, siis ei ole teada. Lisatud mõnus retsept Slimming snack and meals for your diet Magusad retseptid kohupiimast ja kodujuustust Farmi.\nKubja elutee stepper ja kaal salenemist. Salenemist tee retsept apteegitilli ja sidruni ja meega on osa vitamiin Ja Salenemist.\nSupilusikatäis segu keema nagu tee klaasi keeva veega. Ilusat päeva ja mõnusat salenemist!\nPositiivsed mõtted, mis abistavad teisi salenejaid. Anita tsoy salenemist Õhukesed pannkoogid ehk krepid ehk ülepannikoogid Väga mõnus õhukeste ülepannikookide retsept. Sulavõi võid taina hulka segada.\nMais teraviljaidud, puder salenemist: Mais teraviljaidud, puder pillid on eriline retsept. Selle ettevalmistamiseks on vaja järgmisi koostisosi:. Peamine eelis salenemist tee ingveri on nami salene riided, Ginger tee kaalulangus - retsept laisk.\nSee retsept on lihtsaim, kuid see ei ole nii efektiivne kui teised. Sinu soolestikus elutsevad bakterid ei pruugi salenemist sugugi toetada, Selleks sobib väga hästi see retsept.\nMüsli sooja õuna- mustsõstrakastmega. Kui sa tahad süüa tavaline ingveri salenemist tee retsept on väga lihtne.\nVõtke värsket ingverijuurt, puhasta. Küsige oma terapeudilt. Harv arst lubab teil kasutada võimsa diureetikumi kui salenemist soodustavat vahendit, kuid kui teil on kroonilised haigused.\nKuidas ma võin 2 3 nädala toit pärast nakatumist jooksul kaalust alla võtta Kui sa tahad süüa tavaline ingveri salenemist tee retsept on väga lihtne. Kiire Dieet Esimene kanal peredacha Pro salenemist 3 Dieet magustoit Dieet näo puhastamiseks retsept selleri supp kaalulangus; istuda dieedil on kehakaalu tõus.\nRetsept ilu Sophia Loren: Hainan ekskursioonid salenemist programmi; naljakas vastused, miks te kaalust; kremlvskaya toitumine menüü ilmaprognoos. Head isu ja head salenemist! Allikas: Woman's Day. Loe veel. Aeglane ainevahetus takistab salenemist: liikumine mesomorf motivatsioon rasv rasvad retsept spordiklubi stress söögikord söömine süsivesikud tervis. Dr Golovin 24 en salenemist retseptiraamat, lisa retsept, retseptid, argitoidud, sõnastik, kokandusaabits, nädala menüü, joogid, veinid, koogid.\nSassy Vesi on saanud ka oma nime selle asutaja Cynthia Sass nimest. Tavaliselt on igasuguste tänapäevast dieetide eesmärk saavutada vaid lame kõht. Bayeri hapukapsasalat, toidutare retsept, allikas Kiiresti ja nutikalt. Jõulutoidud - vikipeedia, vaba entsüklopeedia Jõulutoidud : kuidas sel aastal sõpru ja sugulasi üllatada?\nRetsept madala kalorsusega toidud, millele on märgitud kaloreid. Otsid maitsev ja kasulik kögivili dieedi menü? Uuri, kui palju kaloreid on keedetud.\nCytoplan Guggulu Plus Herbal Complex, salenemist soodustav toidulisand, 60 kapslit. Cistus plus see on ainult poola turul ainulaadne retsept, me toetada salenemist, parandada ainevahetust ja suvel meil tõhusalt kaitsta end Lokitangid.


Hannes Rumm: 07/2008\nKuigi odaviskaja Andrus Värnik ei pääse Pekingi olümpiale ega pole enam kolm aastat ühtki korralikku võistlust teinud, ei ole see mees mitte mingil juhul luuser. Värnikule teeb ülekohut tänase SL Õhtulehe juhtkiri, mis teda olümpialuuseriks nimetab.\nEriti kohatu on Andrus Värniku ja Kristjan Rahnu ühte patta panemine. Andrus Värnik on Eesti läbi aegade üks kõige edukamaid kergejõustiklasi oma MM-kulla ja MM-hõbedaga. Tema ees või kõrval seisavad ainult olümpiavõitjad Jüri Tarmak, Jaak Uudmäe, Erki Nool ja maailmameister Gerd Kanter.\nKristjan Rahnu on üliandekas kergejõustiklane, kes on kahjuks teinud ainult kaks head kümnevõistlust (2005. aastal Arles'is isiklik rekord 8526 punkti ja Helsingi MM-il 6. koht tulemusega 8223 punkti.) ning läheb ajalukku Eesti kõigi aegade kõige rohkem vigastuste üle kurtnud kergejõustiklasena.\nVärnik on läbi aegade olnud ebastabiilne viskaja, kuid kindlasti suurvõistluste mees. Juba 2000. aastal Sydneys viskas verinoor Värnik kvalifikatsioonis 81.34 ja pälvis sellega noore mehena 15. koha. Temast praegu hea mitu aastat vanemal Mihkel Kukel annab seda tulemust Pekingis järgi visata. (Kuigi kindlasti on Värniku asemel Kuke saatmine OM-ile igati õige otsus.) 2003. aastal tuli suurüllatusena MM-hõbe Pariisis ja kaks aastat hiljem Helsingist võit, mis tagas mehele aukoha meie kergejõustikuajaloos.\nÜks minu elu eredamaid spordielamusi on see, kuidas Värnik nuttis 2004. aastal ajakirjanikele intervjuud andes, sest vigastuse tõttu pidi ta leppima 6. kohaga, samal ajal kui olümpiamedalid jagati keskpäraste tulemustega. See ehe hetk näitas, kui õrna hingega on näiliselt karune odaviskaja. Tagantjärele tarkusega võib öelda, et üks efektne salto võidurõõmu väljendamiseks Kadrioru staadionil maksis Värnikule neli aastat tagasi tema ainsa võimaluse võita Ateenas OM-kuld või vähemalt -medal.\nAndrusest on kahju, sest ta oleks võinud saavutada palju rohkem. Kahjuks kadus mehel pärast Helsingi MM-triumfi kindel pind jalge alt ning tippvormi pole ta pärast seda enam jõudnud. Erinevalt näiteks Erki Noolest, kel jätkus motivatsiooni ja kainet mõistust ka pärast OM-võitu. Erinevalt ka Andreas Thorkildsenist ja Tero Pitkämäkist, kelle ees Värnik kolm aastat tagasi Helsingis triumfeeris ning kes on sest ajast saati stabiilselt maailma odaviset juhtinud.\nAndrus oleks võinud samuti kolm viimast aastat maailma tipus püsida, aga suurvõit viis tal kindla pinna jalge alt. Halva endena mõjus juba see, kui Helsinki MM-il sättis end igal võimalikul juhul koos Värnikuga pildile Seppo Räty, kes on samuti odaviske maailmameister, kuid kelle karjääri ja kogu edasist elu rikkus kõvasti alkoholiga liialdamine.\nLõppegu Andrus Värniku sportlaskarjäär kuidas tahes, pole kellelgi õigust teda luuseriks nimetada. Kes seda ei usu, nimetagu palun järgmise Eesti kergejõustiklase nimi, kes Värniku ja Kanteri järel suudab MM-võidu või olümpiamedali pärast võistelda.\npostitas Hannes Rumm kell 14:22 No comments: Lingid sellele sissekandele\nKogu Eesti ja Euroopa meedia rõkkab heameelest, sest massimõrvar Radovan Karadzic on viimaks tabatud ja astub kohtu ette. Ent kas Karadzici tabamine tähendab ka tegelikult muutust Serbia poliitikas ja serblaste mõtlemises?\nVõi nagu ütles kolleeg Marko Mihkelson: Serbia astus suure sammu Euroopa Liidu suunas. Mina olen ses osas palju skeptilisem, sest paljude serblaste mõtteviis ja väärtushoiakud on Euroopa Liidust ehk veel kaugemalgi kui türklastel.\nSuhtlesin mõned aastad tagasi ühel õppereisil Shveitsis pikalt kahe intelligentse Serbia naisega. Üks neist oli 30-aastane suure Belgradi päevalehe ajakirjanik, teine ligi 60-aastane professor Vojvodinast, kes uuris ajakirjandust ja vähemusrahvuseid.\nEsmase mulje kohaselt oli tegu meeldivate tarkade inimestega, ent ajapikku hakkas kogu ülejäänud seltskond, mis koosnes ligi 15 rahvuse esindajatest, neid vältima.\nNo mitte kuidagi ei tahtnud eestlased, lätlased, ungarlased, bulgaarlased ja teised olla nõus Serbia naiste arvamusega selle kohta, et NATO sooritas sõjakuriteo, kui pommitas 1999. aastal küüditavate ja mõrvatavate Kosovo albaanlaste kaitseks Belgradi. Sõjakurjategijateks peeti ikka serblasi, kes albaanlastele jõhkralt liiga tegid. Selline seisukoht ajas omakorda raevu Serbia intelligendid.\nRääkimata siis sellest, et Serbia ajakirjanik ja meediaprofessor oleks suutnud ühegi teise rahvuse esindajaid veenda selles, et tegelikult ei saa sõjakuritegudes süüdistada Karadzicit ja teisi temasuguseid kõrilõikajaid, kuna sõja algatajateks ja suurimateks mõrtsukateks olevat ikka horvaadid ja moslemid.\nKardan, et kuigi sestsaati on aeg edasi läinud, elab suur osa serblasi ikka veendumuses, et mitte nemad ei teinud Jugoslaavia lagunemise järel väiksematele naaberrahvastele liiga, vaid et neile tehti liiga. Tegid naabrid ja suured rahvusvahelised organisatsioonid.\nJään huvi ja hirmuga ootama Serbias läbi viidavaid avaliku arvamuse küsitlusi. Kardan, et enamus või vähemalt hirmutavalt suur osa serblasi ei pea Karadzicit erinevalt muust euroopast mitte sõjakurjategijaks, vaid NATO, USA ja Euroopa Liidu korraldatud nõiajahi ohvriks. Kui see nii on, siis pole muul Euroopal ka eriti põhjust Karadzici tabamist pidada oluliseks pöördepunktiks Serbia ajaloos.\npostitas Hannes Rumm kell 17:43 No comments: Lingid sellele sissekandele\npostitas Hannes Rumm kell 18:07 No comments: Lingid sellele sissekandele\nVälismaalaste või seksuaalvähemuste vihkamise asemel on Eesti eripäraks ametniku-viha. Mõneti on see isegi tore, sest ametniku-viha on sõnaline (vähemalt senini) ning mitte vägivaldne.\nTeisalt on aga selge, et head ja vajalikku tööd tegevate inimeste mõttetu häbimärgistamine pidurdab Eesti tasakaalustatud arengut. Enamus avalikus teenistuses olevatest inimestest teevad ühiskonnale kasulikku tööd isegi siis, kui nad istuvad ülikond seljas laua taga ega anna erinevalt treialist või kalurist mingit üheselt mõõdetavat toodangut.\nSeda ametniku-viha, mis Eestis juba pikki aastaid ruulib, kirjeldab tänases Postimehes tabavalt Jaak Allik. Allik teeb ametnikest kirjutades küll mõned faktivead, aga üldjoontes on tema mõtteviis igati õige. Eesti meedias manatakse lugejate-vaatajate silme ette ikka pilt pöörasest ametnike armeest, mis ausate erasektoris töötavate inimeste arvel parasiteerib.\nVaikides või ainult lühi-uudiste rubriigis kirjeldatakase aga tegelikku olukorda. Avaliku teenistuse aastaraamatu andmetel oli Eestis mullu 24 331 avalikku teenistujat. Õudne, kas pole?\nOlekski õudne, kui selle numbri seas poleks 4452 politseiameti töötajat, 2116 maksu- ja tolliametnikku ning 3507 elukutselist kaitseväelast. Ja omavalitsustes töötatavat 5449 inimest.\nKlassikaliste riigiametnikena on käsitletavad 3172 meie 11-s ministeeriumis töötatavat, 837 põhiseaduslike institutsioonide ning 693 maavalitsuste palgal olevat inimest.\nEestis on 1000 elaniku kohta 22 ametnikku, ning see suhtarv on võrreldav Iirimaa, Läti ja Sloveeniaga. Austrias, Belgias, Hollandis ja Saksamaal on tuhande elaniku kohta ametnikke 40-60, Soomes 100, Taanis 130 ja Rootsis 140. Paraku ilmusid need numbrid ainult ajalehtede online-väljaannetes, esikülgedel ja juhtkirjades roosatakse olematut ametnike armeed edasi.\nKust see ametniku-viha tuleb? Esiteks kütavad seda üles populistlikke avaldusi tegevad ning "head" erasektorit "halvale" avalikule sektorile vastandavad poliitikud. Mõned kuud tagasi püstitas ametniku-vihas uue Eesti rekordi ühes Postimehes ilmunud artiklis Kristiina Ojuland. Ojuland võimendas avalikkuses arusaama, et ega ametnikud tõesti muud teegi, kui luristavad hommikust õhtuni kroonu kohvi.\nVeidi enne Eesti liitumist EL-iga lubas toonane põllumajandusminister Tiit Tammsaar hakata jõuliselt vähendama Põllumajanduse ja Registrite Ameti 200-liseks kasvanud töötajaskonda. Kui nüüd kokku liita need miljardid, mida Brüsselist ilma PRIA ametniketa poleks tulnud, siis on iga PRIA ametnik Eesti SKT-d suurendanud küll vähemalt sama palju kui kõrgepalgalised pangahärrad Tallinna tornmajadest, kui mitte veel rohkem.\nTeisalt on ametnikud ajakirjanduse jaoks olnud poliitikute järel peksukotiks nr 2. Kui keegi võtaks teha sisuanalüüsi näiteks suuremates päevalehtedes ilmunud artiklite kohta, siis ennustan julgelt, et vähemalt 80% ametnikke puudutavaid käsitlusi on negatiivsed. Erinevalt näiteks ettevõtjatest, kelle puhul on negatiivsete ja positiivsete käsitluste arv ehk nende töövõitude ja ebaõnnestumiste käsitlemine tasakaalus. Muidugi on ajakirjanduse ülesanne kritiseerida avalikku teenistust, aga kui see kriitika on täiesti tasakaalust väljas ning populistlik (näiteks jõuavad paljud avaliku teenistuse organisatsioonid meediasse ainult tänu sellele, et ka nemad korraldavad suvepäevi), siis tegeletakse reaalsuse kirjeldamise asemel meediareaalsuse loomisega.\nAmentike lohutuseks ennustan, et olukord muutub juba lähikuudel. Kui 2009. aasta riigieelarvet ette valmistades hakkavad toimuma suured personalikärped avalikus sektoris, siis hakkavad veel eelmisel nädalal ametnike verd nõudnud meediakanalid kurtma, et kui tõesti 5% inimesi sotsiaal-, kultuuri- või siseministeeriumi haldusalas vähemaks võtta, siis jäävad täitmata ühiskonnale väga olulised ülesanded, millega maksumaksjad harjunud on ning ilma milleta võib paljude huvirühmade elukvaliteet oluliselt kannatada.\npostitas Hannes Rumm kell 11:20 21 comments: Lingid sellele sissekandele\nSavisaar vilistab Tallinna linnavolikogu ja linnaelanike peale\nRõõm oli lugeda, et avalikkuse survel muudab Tallinna linnavalitsus korruptsioonikahtlast kioskihanget. Kurb on aga teada, et samal ajal jätab Tallinna linnavalitsus tuimalt täitmata linnavolikogu otsuse, mille kohaselt tuli tänavu välja ehitada kõnniteed kolmel Maarjamäe tänaval, kus liiklus on jalakäijate jaoks eluohtlik.\nMis parata, ühest eelmisel nädalal ilmunud Postimehe artiklist jääb väheks, et sundida Edgar Savisaart seadust täitma. Postimehe ajakirjanike huvist jäi väheks isegi sellest, et seaduserikkumise kohta abilinnapealt vastust saada.\nOn ju enesestmõistetav, et nii nagu iga Riigikogu otsus kuulub Eesti Vabariigi valitsusele vastuvaidlematult täitmiseks, tuleb ka Tallinna linnavalitsusel täita iga linnavolikogu otsust. See on demokraatliku valitsemise aluspõhimõte.\nEnt paraku liputab pealinnas saba koera ehk teisisõnu kamandab linnavalitsus linnavolikogu. On ju ammu teada, et linnapea Edgar Savisaar käib isiklikult linnavolikogu keskfraktsioonis istungite eel korraldusi jagamas. Täiesti uus asi on aga isegi Tallinna linnavalitsuse jaoks see, et seadust rikkudes jäetakse täitmata volikogu otsus.\nOlin kaks aastat tagasi veel Tallinna linnavolikogu liige ning esitasin ühe otsuse eelnõu, mis kohustas linnavalitsust ehitama kas 2007. või hiljemalt 2008. aastal välja kõnniteed Maarjamäel Urva ja Kase tänaval ning Haljas teel. Kõnniteid on sealkandis hädasti vaja, sest uusasumis riskivad inimesed - eriti noored emad lapsevankritega - pidevalt sõiduteel ukerdades elu ja tervisega. Volikogu survestasid otsuse langetamisel ligi sada Maarjamäe elanikku, kes toetasid sotsiaaldemokraatide esitatud eelnõu oma allkirjadega.\nMõneti üllatuslikult toetas seda eelnõu ka Keskerakond ning erandlikult kombel võeti toona opositsiooni esitatud otsus ka vastu. Ilmselt põhjusel, et ukse ees olid Riigikogu valimised ning Keskerakond kartis Maarjamäe elanikke välja vihastada.\nHiljuti kontrollisime kolleeg Jaak Juskega üle, kuidas otsuse täitmine edeneb. Halvaks üllatuseks saime linnavalitsusest vastuse, et linnavalitsus on tuimalt otsustanud volikogu otsuse täitmata jätta ning lükata kõnniteede ehitamise vähemalt aasta võrra veel edasi.\nSellise käitumisega loob Tallinna linnavalitsus ohtliku pretsedendi, millele tuginedes võib edaspidi kõigi tülikate linnavolikogu otsuste peale lihtsalt vilistada. Lisaks näitab Tallinna linnavalitsus sellise käitumisega üles täielikku lugupidamatust Maarjamäe elanike suhtes.\nTöötan nüüd ise juba Riigikogus, aga septembris esitavad Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon linnavolikogus linnapea Edgar Savisaarele kindlasti arupärimise, milles nõutakse selgitust volikogu otsuse täitmata jätmise kohta.\npostitas Hannes Rumm kell 09:45 3 comments: Lingid sellele sissekandele\nEesti Doonorite Selts otsib taas piimapakkide abil doonoreid\nEesti Doonorite Selts alustas sel nädalat sotsiaalkampaaniat „Heategu on veres”, mis tutvustab doonorlust AS Tere piimapakkidele trükitud ning SL Õhtulehes ja Ajakirjade Kirjastuse väljaannetes ilmuvatel reklaamidel.\n„Ajastame oma sotsiaalkampaania just juulikuusse, sest siis on paljud doonorid puhkusel ning haiglate verevarud kahanesid varasematel suvedel ohtlikult väikeseks,“ ütles Eesti Doonorite Seltsi juhatuse liige Hannes Rumm.\nMullu juulis suurendas Doonorite Seltsi korraldatud eelmine sotsiaalkampaania Põhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskuse andmetel doonorite arvu ligi kümnendiku võrra. 2006. aasta juulis loovutas Eestis verd 3713 inimest, 2007. aasta juulis juba 4004 inimest.\n„Mullu juulis läbi viidud kampaania head tulemused veensid meid, et südasuvist doonorlust edendavat kampaaniat on kindlasti vaja korrata,“ sõnas Hannes Rumm.\nSelle nädala alguses jõuavad müüki 150 000 Tere liitrist piimapakki, millele on trükitud üleskutse tulla doonoriks ning internetiaadress www.verekeskus.ee, millelt leiab kogu vajaliku info vereloovutamise kohta. Sotsiaalkampaania reklaamid ilmuvad SL Õhtulehes ning ajakirjades Kodukiri, Anne, Stiina, Auto Bild ja Tervis Pluss.\nP.S. Lisaks pressiteate ametlikult kuivale tekstile tänan siinkohal kõiki meie häid toetajaid Ajakirjade Kirjastusest, SL Õhtulehest ja Terest tänu kellele päris mahukas kampaania toimub juba teist aastat järjest peaaegu null-eelarvega. Suur aitäh!\nKes määrab Riigikogu, presidendi ja peaministri palga?\nTänasel Riigikogu töökorralduse töörühma koosolekul vaadati veelkord üle ideed selle kohta, milliseks muutub nii Eesti tipp-poliitikute kui ka ametnike palgasüsteem alates 2011. aastast.\nÜksmeelel ollakse selles küsimuses, et erinevalt senisest tuleb riigi avaliku sektori kõige suurema vastutusega ning kõige kõrgema palgaga ametikohtade jaoks luua üks ja terviklik palgasüsteem. Erinevalt senisest korrast või õigemini korralagedusest, kus kõigi põhiseaduslike institutsioonide palgasüsteem on kehtestatud paljude eraldi seadustega ning tippametnike puhul on see kujunenud sageli hoopis seletamatul moel.\nErimeelt ollakse töörühmas ja Riigikogu fraktsioonides jätkuvalt ses osas, kas Riigikogu hakkab ise parlamendi järgmisele koosseisule ning kogu riigi eliidile palka määrama või teeb seda Põhjala maade eeskujul sõltumatutest arvamusliidritest koosnev komisjon. Kumb võimalus võidab, selgub sügisel Riigikogus toimuvatel aruteludel.\nMeenutan, et sotsiaaldemokraadid on juba mitmendat parlamendi komisjoni järjest pooldanud meie põhjanaabrite eeskujul nn tarkade komisjoni loomist. Mõnigi Põhjala süsteemi vastane on sarkastiliselt küsinud, et kas sotsid soovivad tarkade komisjoni loomist selle pärast, et nad peavad Riigikogu nii lolliks, et see ei saa isegi oma palga määramisega hakkama. Muidugi mitte!\nSotsiaaldemokraadid pooldavad sõltumatut palgakomisjoni esiteks põhjusel, et on lihtsalt ebaeetiline ise endale maksumaksja raha eest palka määrata. Teiseks näitab Põhjala kogemus, et sõltumatu kogu määratud palk on parandanud parlamentide mainet, kuna enam ei saa keegi väita, et parlamendi liikmed kruvivad oma palku ebaõiglaselt kiiresti kõrgemale ja kaugemale ühiskonna üldisest sissetulekute tasemest.\nRiigikogu uuema ja õiglasema palgasüsteemi nimel higistasid täna Riigikogu töörühma liikmed Rain Rosimannus, Urmas Reinsalu, Karel Rütli, Toomas Varek, Valdur Lahtvee ja mina, lisaks veel Riigikogu kantselei juht Heiki Sibul ja mitu tema töökat jüngrit.\npostitas Hannes Rumm kell 18:25 No comments: Lingid sellele sissekandele


PM: Haisus vaevlevate viimsilaste appihüüd jõuab valitsusse - Äripäev\nPM: Haisus vaevlevate viimsilaste appihüüd jõuab valitsusse\n24. märts 2006, 07:12\nÜlo Toomsalu 24. märts 2006, 07:12\nViimsi valla elanikud loodavad koguda vähemalt tuhat allkirja protestikirjale, milles nõuavad elukeskkonna kaitseks seirejaamu ja kiiremat tegutsemist.\nKiri jõuab valitsuse ja parlamendi postkasti aprilli algul, kirjutab Postimees.\nVallaelanike meelepaha on paisunud viimase piirini, sest Muuga sadamast leviv söetolm ning naftahais on poole aasta jooksul muutunud väljakannatamatuks.\nÜrituse üks algatajaid, Randvere külavanem Madis Kaasik möönis, et kuigi saastamisest on juttu olnud kaua, pole keegi suutnud inimestele selgeks teha, kes ikkagi nende õhku rikub.\n'Hais tuleb idatuulega otse üle lahe Randverre, aga Muuga külas on asi palju hullem,' kirjeldas Kaasik. 'Kannatavad ka Metsakasti ja Tammneeme külade elanikud, hais on jõudnud välja isegi Kelvingi külasse.'\nKaasiku sõnul on paljud vallaelanikud saatnud kirju nii keskkonnaministeeriumisse kui ka -teenistusse, sest pidev helistamine viimase valvenumbrile pole tulemusi andnud.\n'Tuleb pöörduda valitsuse ja parlamendi poole, muu enam ei aita,' tõdes Kaasik. «Viimsisse on automaatseid seirejaamu vaja, sest kunagi ei tea, mis ja millal Muuga poolt tulla võib. Kui helistame valvetelefonile ja inspektorite auto ükskord välja sõidab, on hais ammu läinud.»\nKelvingi külavanem Ants-Hembo Lindemann ütles, et Kelvingi inimesed püüavad allkirjade kogumisel eeskätt aidata Randvere ja Muuga küla elanikke. 'Me ei vaata ainult oma kapsasupi kausi alla,' märkis Lindemann. 'Kõik külavanemad koguvad neid ja poodidesse on ka lehed välja pandud. Põhiseaduse alusel on meil õigus elada värskes ja saastevabas õhus.'


Läänlaste Vabadussõja mälestussammas\n3. jaanuaril kell 10.30 möödub 100 aastat hetkest, mil Eesti – Nõukogude Vene rindel vaikisid relvad. Eesti oli Vabadussõja ohvrite hinnaga kindlustanud endale püsimajäämise. Relvarahu 100. aastapäeval 3. jaanuaril kell 10.30 kaunistame kõik maleva vastutusalas asuvad Vabadussõja mälestussambad mälestuspärjaga. Relvarahu aastapäeva tähistatakse kirikukellade helinaga üle kogu Eesti, vaikuseminutiga raadioprogrammides ning laevaviledega sadamates. Kaitseliit asetab pärjad Vabadussõja mälestussammastele üle terve Eesti.\nVabadussõda algas 28. novembril 1918, mil Nõukogude Vene väed tungisid üle Narva jõe ning hõivasid 1919. aasta alguseks märkimisväärse osa Eestist. Loomisel olev Eesti armee, mida toetasid Soome ja mitme teise maa vabatahtlikud, suutis vastase rünnakud peatada ja tagasi tõrjuda. Alates 1919. aasta märtsist oli peaaegu kogu eestlaste asula taas Eesti Vabariigi kontrolli all. Ka edasistes ägedates lahingutes ei suutnud Punaarmee Eesti sõjaväe ja rahva vastupanu murda.\nVabadussõjas võidelnute mälestuspäeva tseremoonial, 03. jaanuaril kell 10.30, Haapsalus kõnelevad Kaitseliidu Lääne maleva staabiülem mjr Jüri Bachman ja Haapsalu linnapea Urmas Sukles, modereerib nooremveebel Heiki Magnus. Ühispärja „Läänemaa rahvalt“ asetavad KL Lääne maleva naiskodukaitsjad, noored kotkad ja kodutütred. Hingepalvuse peab Lääne piiskop Tiit Salumäe. Seejärel mälestusküünalde asetamine Läänlaste Vabadussõja mälestussambale.


Liiklussegadus: Stoppmärk. Kellel on õigus? - Leht 3 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 25 Nov 2020, 12:27\nLugemata postitus Postitas Maaks » 26 Juun 2019, 11:46\nSee lõikuval teel sõitmine oleks positiivne argument vasakule pööraja kasuks kui ristmik oleks 3-e haruga, aga praegusel juhul pigem mitte. 3-e harulisel ei tekiks enamusel meist ilmselgelt ka kahtlust, kellele peab teed andma kui sõidad läbi STOP märgi alt\nKüll aga on väga kõva argument Mac'i välja toodud LS §57 punkt 4 - ehk siis selle teema võib nüüd lukku panna kui ei õnnestu tõestada, et Ravi tn on ühesuunaline aga 2-e sõidureaga tänav\n§ 2. Mõisted punkt 76) sõidurada on sõidutee pikiriba, mis võib olla tähistatud asjakohaste liiklusmärkide või teekattemärgistega ja mille laius on küllaldane autode liiklemiseks ühes reas.\nPS Vanas "eeskirjas" oli punkt, et kui rajad on tähistamata, siis autojuhid ise määravad radade arvu võttes arvesse sõiduki laiuse ja vajaliku külgvahe, aga uuest on see välja võetud. Kui lai Ravi tn on? Kas annaks 2-e raja mõõdu välja?\nhttps://www.riigiteataja.ee/aktilisa/10 ... 6_lisa.pdf järgi on piirkiiruse 40km/h juures min vaja 6m, et oleks 2 rada (kui veoautode liikumine teel on lubatud).\nLugemata postitus Postitas Melx » 26 Juun 2019, 11:57\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 26 Juun 2019, 12:17\nNoh vbl on minu väljendus viis (sinu suhtes) tingitud sinu enda väljendusviisist teiste suhtes.\nMa vähemalt ise arvan, et mingit isikliku ja nimme suunatud "vägivalda" ei kasuta. Pigem enda isikuomadus, mis plära lugedes näpud sügelema paneb.\nSt sorry kui sind kuidagi isiklikult solvanud olen. Ei ole plaanis olnud (tavaline hammas hamba vastu keele teritamine)\nSee aga ei muuda mu seiskohta antud ristmiku osas ega ka LS´i oma suva järgi tõlgendavate kodanike osas.\nLugemata postitus Postitas Mrtn5 » 26 Juun 2019, 12:19\nKas lihtsamalt võttes pole nii, et Stop taga annad teed ristuvale/lõikuvale liiklusele, mingis muus suunas toimuvale liiklusele tee andmise kohustusest annab teada lisatahvel peatee muutuva suuna kohta? Tunduks lihtne ja loogiline. Vähemalt ei meenu, et Stop kohustaks kõigile ja igast suunast tulijatele teed andma, ning ühtlasi olen justkui Stop ja peatee muutuva suuna märgi kooslust näinud.\nKas see tänavaots on ikka üherajaline, üle risti tundub sama lai olema, ehk kaherajaline.\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 26 Juun 2019, 12:34\n26 Juun 2019, 11:46\nKüll aga on väga kõva argument Mac'i välja toodud LS §57 punkt 4 - ehk siis selle teema võib nüüd lukku panna\nNo ei haaku see § selle ristmikuga ei lähedalt ega kaugelt, suundade ja radade tõestamise vajadust samuti ei ole.\nProovime § 56?\nRistmiku ületamise üldnõuded\nTundub ju ka suht pildikaart olema kui mitte isegi trump.\nSealt edasi soovitan juba kaaluda §70 kasutusele võttu\nLugemata postitus Postitas Maaks » 26 Juun 2019, 14:07\n26 Juun 2019, 12:34\n(palju)Vähem lahmimist ja rohkem argumente palun!\n§ 2. Mõisted ja punkt 68 "... . Ristmik on reguleeritav, kui liiklejate liikumise järjekorra määravad foorituled või reguleerija märguanded. Muul juhul on ristmik reguleerimata;"\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 26 Juun 2019, 14:32\nok maaks nii on\ntegemist on reguleerimata ristmikuga\nOk siin punktis on natuke rohkem ajude ragistamist kui esialgu tundus. (töö kõrvalt suht kummaline tundub)\nMul ei tule hetkel pähe ühtegi reaalset ristmiku, mida aluseks võtta aga kui mõtlen ka mis tahes fooridega ristmikule, mis öösel vilguvad siis ei tule ühtegi kohta pähe, kus peaks ridade arvu järgi sõitma. Ikka on märgid ja vastutuleja tuleb läbi lasta kui peatee ei muuda suunda.\nKui keegi teab sellist reaalset kohta, kus käib rea arvu järgi liiklemine võib teada anda.\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 26 Juun 2019, 17:21\n26 Juun 2019, 12:19\nKuni stoppmägini on ühesuunaline, sealt edasi kahesuunaline. Ühesuunaline osa on parasjagu nii lai, et kaks autot kõrvuti sõitma ei mahu.\nLugemata postitus Postitas Zaks » 26 Juun 2019, 21:39\nKunagi oli see reguleerimata ristmik stop märgita, aga kuna õnnetusi juhtus palju, siis lisati see õnnetu stop märk. Lisab segadust. Minu hinnangul oleks võinud sinna lisada pigem samaliigiliste teede ristmiku märgi koos ühesuunalise tee lõpu märgiga. Kummaline veel see, et Espaki poolt mööda Veerenni tänavalt Tatari tänavale ristmiku poole sõites pole parempööret keelavat märki. Seal olev märk-telliskivi jääb maja taha varju.\nLugemata postitus Postitas Mrtn5 » 28 Juun 2019, 12:30\n26 Juun 2019, 17:21\nEi ole sinna ammu sattunud, aga see üherajalisuse asjaolu peab olema vastassuunast tulevale nö vasakule pöörajale ka siis selgelt arusaadav, et selle põhjalt otsustada enda eesõigus.\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 28 Juun 2019, 13:11\nAga vaata pilti ja otsusta, kas on arusaadav.\nZaks kirjutas: ↑\n26 Juun 2019, 21:39\nKummaline veel see, et Espaki poolt mööda Veerenni tänavalt Tatari tänavale ristmiku poole sõites pole parempööret keelavat märki. Seal olev märk-telliskivi jääb maja taha varju.\nPildil paistab selle märgi tagakülg. Aeg-ajalt tuleb ikka ette, et keset tänavat sõidab mõni sulle vastu.\nLugemata postitus Postitas Mrtn5 » 28 Juun 2019, 14:05\nÜtleks, et suht sama lai mõlemal pool risti. Täpsemini vaadates maja varju järgi, siis ehk tõesti siitpoolt suts kitsam, aga selle pealt kohe üherajaliseks ei oska pidada. Vabalt võib kohapeal teiseltpoolt tulles teisiti tunduda, kui sellist asjaolu otsivalt vaadata, kuid siiski selget 2vs 1 suhet küll ei paista. Eks siin võib ka vahet olla, kuidas vaatad sõiduolukorras vs nt juhtumi tõttu hiljem asjaolusid leides, mis on esimesest tõenäoliselt suuremat põhjalikkust võimaldav tegevus.\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 28 Juun 2019, 15:18\nSee 57 pnkt 4 on suht veider asi. Väga tahaks teada reaalset selle järgi toimivat ristmiku.\nAlgul käis peast läbi, et see on tehtud selleks, et ei peaks iga seenelise sisse sõidetu raja ette kolmnurka panema, kuid see on juba regullitud pinnakatte järgi. Seega selle pnkt juures hetkel tõstan käed üles (kõnealuse ristmikuga seda aga kindlasti ei seo)\nLugemata postitus Postitas erkil » 28 Juun 2019, 15:58\n26 Juun 2019, 01:32\nMees, kes pillub selliseid väiteid, peaks olema veidi ettevaatlikum oma järgmiste väidete tõe pähe pakkumises. Enda arvates olin ma sõnastuses arusaadav, juriidiliselt lõpuni täpne mõistete nimetamisel tõesti mitte.\n26 Juun 2019, 01:05\nJoonin alla, kellele peab teed andma.\n"märk 222 „Peatu ja anna teed” kohustab juhti peatuma stoppjoone ees, selle puudumisel ristmiku juures lõikuva sõidutee ääre ees, muudes kohtades märgi ees. Juht peab andma teed lõikuval teel, tahvli 834 „Sõidueesõigusega liiklemise või peatee suund” olemasolul aga peateel või sõidueesõigusega teel sõitvale juhile. Ristmikul, kus kõigi harude ette on pandud märk 222, peab juht andma teed paremalt lähenevale või paremal asuvale juhile. Sel juhul on juht hoiatatud märgiga 132 „Samaliigiliste teede ristmik”"\nKuskil pole juttu ristuvast teest ega sellest, mis nurga all peaksid teed lõikuma. Ega sellest, kui paljude lõikuvate teede suhtes teeandmise kohustus kehtib, st kas neid on üks, kaks või kümme. Samuti pole juttu sellest, mis suunaline peaks sõidueesõigusega teel sõitva juhi sõidusuund olema. Kui Ravi tänavalt vasakule Tatarisse suunduv juht on ristmikule sõitnud, siis ta paraku on ka juba Tatari tänaval, kelle suhtes on "peatu ja anna teed" taga seisval juhil kohustus anda teed.\nSamuti pole absoluutne nõue vasakule pöörajale anda teed otse vastu liikuvale sõidukile. Kehtiv seadus ütleb nii: "vasakule või tagasi pöörates vastutulevale liiklejale ja temast möödasõidul olevale juhile, kui liikluskorraldusvahendid ei määra teisiti". Kõik liiklusmärgid on liikluskorraldusvahendid, "anna teed" ja "peatu ja anna teed" nende hulgas, mitte ainult peatee vms märk koos selle suunda näitava lisatahvliga. Siin juhul liikluskorraldusvahend "peatu ja anna teed" tühistab vasakule pööraja üldise teeandmiskohustuse otse vastu liikujale. Sama kehtib ka "anna teed" puhul.\nSeega pean endiselt korrektseks enda poolt kirjeldatud lahendust, kus "peatu ja anna teed" taga seisja peab andma teed kõigile Tatari tänavat mööda liikujatele, sh Ravi tänavalt vasakule Tatarisse pööravale sõidukile (viimase puhul kui mitte varem, siis hetkel, kui ta on ristmikule sõitnud).\nMinu pärast võite te foorumi tarkusega stop märgi tagant sõita ette kellele soovite. Seda võib vabas maailmas ka lausa (inim)õiguseks pidada. Kiirused võiks Ravi-Tatari ristis olla suht väikesed ja vähemalt eluga pääseb sealt ikka:)\nLugemata postitus Postitas erkil » 28 Juun 2019, 16:06\nTegelikult üks väike märkus veel. Ravi tänavalt vasakule Tatarisse pöörajal võib olla lihtsam oma sõidueesõigusest loobuda ja lasta otse vastu sõitja läbi, kui hakata aega kulutama oma sõiduki või enda remondile (ka täiesti seadusega kooskõlas lahendus). Ma tõesti ei tunne sealseid liiklemiskombeid ja kuidas seal tavaliselt käitutakse.\nLugemata postitus Postitas Maaks » 28 Juun 2019, 16:16\n… Kui Ravi tänavalt vasakule Tatarisse suunduv juht on ristmikule sõitnud, siis ta paraku on ka juba Tatari tänaval, kelle suhtes on "peatu ja anna teed" taga seisval juhil kohustus anda teed.\nNo ei ole see asi niimoodi nagu sa just äsja kirjeldasid @erkil Peaksid kah järeleaitamise tunde võtma\nLugemata postitus Postitas erkil » 28 Juun 2019, 16:37\n28 Juun 2019, 16:16\nÜtle siis, mismoodi on? Või näiteks kus on sõiduk/juht, kui ta on Ravi-Tatari ristil? Ravi tänaval? Tatari tänaval?\nLugemata postitus Postitas Maaks » 28 Juun 2019, 16:50\nJuht on autos ja sõiduk on ristmikul\nRistmiku ületamise järjekord määratakse liikluskorraldusvahendite ja eesõigusmärkidega aga mitte sellega kes esimesena ristmikule jõudis Aga seda sa võiksid isegi teada ja ei peaks foorumist uurima.\nLugemata postitus Postitas ping » 28 Juun 2019, 17:08\n28 Juun 2019, 16:50\nTervisele kasulikum on anda teed "valgele kaubikule", sellel on firma kasko ja "madal valulävi".\nLugemata postitus Postitas Mrtn5 » 28 Juun 2019, 17:18\nSiin mitmeidki kordi toodud pügalate järgi on annateed ja stop märkide teeandmise kohustus ühesugune (millele stop puhul lisandub peatumise kohustus), lõikuval teel liiklejatele. Ei paista, et stop puhul peaks teed andma nt kõigile teistele liiklejatele? Võimalik, et jurist leiab siiski kuskilt miskit? Kui seal asemel oleks annateed kolmnurk, peaks täpselt sama küsimus tekkima selle vasakpööraja osas.\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 28 Juun 2019, 20:38\nMõned LS tõlgendajad lõikavad jah teid juppideks ja nimetavad iga asendi ja lõigu oma moodi ning siis leiutavad sinna kõikvõimalik reegleid külge.\nPole kaua tagasi kui vasakule keerajale hakkas mingis asendis parema käe reegel siin kehtima. (ei mäleta täpselt aga mingi total BS oli)\nÜhesõnaga jah tervislikum on otsetulija läbi lasta, tehke seda siis, kas viisakusest, ülejäänud "lollide" tõttu liikluses või kama mis ajendil aga see hoiab kõigi aega närve ja konte kokku.\nNii, mis seis on, pole olnud aega järge pidada? Stoppmärgimees annab siis teed pöörajale või pööraja jääb keset ristmikku seisma ja laseb ta läbi?\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 28 Juun 2019, 22:00\nsiiani teevad ühed ühte ja teised teist. Jääb vaid loota, et ristmikul kohtuvad ühtemoodi mõtlejad\nLugemata postitus Postitas motikus » 28 Juun 2019, 23:13\nNoh, siklimehe esimene ülesanne on liikluses ellu jääda. Seega ma ei saa üldse aru sellest seltskonnast, kes stoppmärgi alt tulles oma eesõigust otsivad :-D\nLugemata postitus Postitas Sciev » 28 Juun 2019, 23:33\nMida siin ikka mõelda ja rääkida kui juba ka mitu korda mainitud, et stopp-märk kohustab: "juht peab andma teed ristuval teel sõitvale juhile". Vasakpöörde tegija paraku teeb seda ristuval teel ja ka võimalik kokkupõrge leiaks aset ristuval teel.\nEest tulijale ei peaks vasakpöördeks teed andma sel juhul kui ristmiku ees oleks lisaks stoppmärgile ka samaliigiliste teede ristmik", nagu siin: https://f10.pmo.ee/ZFBhKCNVDFY1M9RPW1m5 ... 1h7e9a.jpg\nLugemata postitus Postitas reimps » 29 Juun 2019, 00:33\nOot, et mul on kogu aeg õigus olnud?\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 29 Juun 2019, 01:07\nPooltel on üks õigus ja teisel poolel on teine õigus. Seega peavad mõlemad pooled ekstra ettevaatlikult sõitma.\nJa eksamid tuleb muuta kolm korda karmimaks.\nLugemata postitus Postitas Lembit » 29 Juun 2019, 09:13\nKas need, kelle arust stoppmärgi alt tulija peab vasakulepöörajale teed andma on juba suutnud niipalju mune/raha koguda, et saaks katse ka läbi viia?\nMul postkastis veel ühtegi ettepanekut ei ole ja juunit ainult poolteist päeva järgi veel\nLugemata postitus Postitas mx77 » 29 Juun 2019, 09:28\n28 Juun 2019, 23:33\nLugemata postitus Postitas Sciev » 29 Juun 2019, 09:59


Vooremaa Saaremaa juurtega naisest sai Kalevipoja Koja huvi- ja projektijuht\nSaaremaa juurtega naisest sai Kalevipoja Koja huvi- ja projektijuht\nSaare valda on mõnikord ekslikult Saaremaalt otsitud. Hiljuti tekkis meretaguse maakonna ja Jõgevamaa valla vahel siiski seos. Kääpa külas tegutseva SA Kalevipoja Koda uue huvi- ja projektijuhi leidmiseks korraldatud konkursi võitnud ja nüüdseks sellele tööle asunud Moonika Hunt on nimelt pärit Kuressaarest.\nMoonika Hunt õpib Luua Metsanduskoolis kaugõppes loodusretke juhiks. Mõttes oli ka töökoha leidmine. Oma elukaaslase Mati isalt, loodusetundjalt ja -koolitajalt Vahur Sepalt kuulis ta, et sihtasutus Kalevipoja Koda otsib uut projekti- ja huvijuhti.\n“Otsustasin kandideerida, kusjuures pidasin silmas ka võimalust õpitavat eriala tulevase tööga siduda. Vestluses ühe konkursikomisjoni liikme, Saare vallavanema Jüri Morozoviga rääkisin oma mõtetest Kalevipoja Koja hetkeolukorra ja tuleviku kohta ja tutvustasin ka mõningaid plaane. Ma ei jätnud varjamata ka soovi ettevõtmistes aktiivselt eestvedajaks ja kaasalööjaks olla, samuti oma inglise keele oskust. Rõõmsa üllatusena selgus, et viiest kandideerijast oli välja valitud mind,” rääkis Moonika.\nKohalik rahvas vajab meelitamist\nMoonika Hunt peab oluliseks, et SA Kalevipoja Koda tõmbaks oma vaatamisväärsuste ning harivate ja meeleolukate sündmustega ligi ka kohalikke elanikke.\nSeda silmas pidades on huvi- ja projektijuhil plaanid mitmete tähtpäevade tähistamiseks.\n“Vastlapäeval võistleme liulaskmises, sõidame saaniga, sööme vastlakukleid ja joome teed. Märtsikuisel naistepäevapeol mängib tantsuks ansambel “Mahe” ja õhtu juht on Valdi Reinas. Jaanipäeva programm tugineb suuresti rahvakultuuri traditsioonidele\nKui paikkonna inimesed on pakutava hästi vastu võtnud, saame erksamaid mõtteid ja uut energiat ka kultuuri- ja turismikompleksi mitmekülgsemaks tutvustamiseks kaugemalt tulijatele. Traditsiooni kohaselt osaleme turismimessil Tourest, kus esitleme ennekõike Kalevipoja muuseumi ja Krati seiklusparki, kusjuures loodame jutule saada ka paljude välisturistidega. Tähtis on jõuda selleni, et Kalevipoja Koja valdused oleksid sees ka reisifirmade turismimarsruutides. Samuti tuleb jätkata ja arendada koostööd Palamuse kihelkonnakoolimuuseumi, Vudila mängumaa, Elistvere loomapargi ja teistegi Jõgevamaa turismimagnetitega,” rääkis Moonika Hunt.\nValmis ka ise kratiks hakkama\nMoonika lubab anda isikliku panuse ka selleks, et Kääpa külla Kalevipoja Koja juurde leiaks tee senisest rohkem inimesi tema eelmisest kodukandist Saaremaalt. “Alguses kutsun siia tuttavaid, küllap nemad siis omakorda infot edasi levitavad.”\nVastne huvi- ja projektijuht rääkis kavatsusest uuesti ellu äratada Kratiküla, kus kratid külalisi lõbustavad.\n“Mine tea, kõik on võimalik,” vastab ta küsimusele, kas ta ka ise vahel kratiks kehastuda võiks. Hunt plaanib välja pakkuda ka mitmeid pakette Kalevipoja Koja külastamiseks. Üks neist sisaldaks aja veetmist Krati seikluspargis ja looduskoolitust Vahur Sepalt.\n“Kääpal on palju avarust. On tarvis vaid ideid ja nende elluviimise oskust, et ainulaadse paikkonna elu edendada.\nTunnen rõõmu sellestki, et Jõgevamaal on mind hästi omaks võetud, olen siin kohtunud paljude sõbralike ja vastutulelike inimestega,” rääkis saarlanna, kelle praegune kodu asub Pala vallas.\nJõgevamaal on Moonika Hunt hakanud ka aeg-ajalt jahil käima. Püssi ta küll lasknud pole, küll aga loomade jälgi ajanud. Elukaaslase Mati arvates on ta selles tegevuses juba üsna nutikas ja osav.\nSihtasutusest Kalevipoja Koda\nSA Saare valla kultuuri- ja turismikeskus Kalevipoja Koda loodi 2004. aastal Saare vallavalitsuse otsusega. Kalevipoja Koja haldusse kuuluvad Kalevipoja muuseum, Saare rahvamaja, Saare raamatukogu infotoaga ja Kalevipoja varakamber.\nSA Kalevipoja Koda on oma loomisest alates tegelenud Kääpa külas süstemaatiliselt Kalevipoja teemaliste turismiatraktsioonide väljaarendamisega. Kalevipoja Koda pakub inimestele võimalust tarbida kohalikku ja professionaalset kultuuri, loob võimalused huviringide tekkeks ja arenguks\nAllikas: Kalevipoja Koja veebileht.


McLaren esitleb oma uut superautot järgmise aasta alguses - AutoNet.ee\nMcLareni tulevikuvisioon näeb ette nende senise superauto P1-e asendamist veelgi võimekama, veelgi kiirema ja veelgi enam ringrajale suunatud superautoga, mis hetkel kannab koodnimetust BP23. Tegu oleks McLaren Automotive'i järjekorras teise Ultimate Series masinaga.\nMcLaren klassifitseerib tulevase superauto maailma esimeseks "Hyper-GT" autoks, ehk tegu oleks küll tänavalegaalse masinaga, kuid see on optimeeritud pea täielikult ringradadel kihutamiseks.\nMcLaren hoiatab, et see tähendab teatud kompromisse igapäevase kasutusmugavuse osas, kuid ringrajal annab see see-eest võrreldamatu kogemuse. See sobib ka McLareni mantraga, mis toob funktsionaalsuse kõige olulisemale kohale ning antud masina funktsionaalsus on ringraja kiire läbimine.\nHetkel käib masina aktiivne testimine, muuhulgas on McLaren juba avaldanud fotod, kus 720S abil katsetatakse juhi paigutamist auto keskele, tagamaks niimoodi võimalikult hea ülevaade auto käitusmisest rajal.\nMcLaren BP23 ametlik esitlus toimub juba üsna peatselt - järgmise aasta esimeses kvartalis. Mõningad detailid, sealhulgas auto nimi, lubatakse avalikustada aga veel selle aastanumbri sees.


praegune kellaaeg 25.10.2021 03:56\nmine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 123, 124, 125, 126 järgmine\n3080 hashib sul 10 vähem kui võiks ja 3070 kaatidele saaksid ka veel pähe keerata. soojatootlikus kasvaks kohe mõveõrra.\n3080 - nicehash ei lase millegi pärast rohkem peale keerata, lite on max selle kaardiga, mem clock +500, juurde keerata, vahel veab +600 ka 12h aga üldjuhul 2-3h ja restart\n3070 - high settings, mem clock originaalis seal Afterburneris +1370 vist, need crankitud +1500 peale ... sooja ikka ei tule\nSai ka üle tüki aja üks masin kokku ehitatud, kuna talv tulemas ja värki.\nOnda B250 8pcie emaplaat ja korpus kombo Mineshop EUst tellitud ja oma soovidele vastavalt komplekteeritud.\n4x ML120 ventikad\nKorpus ja emaplaat on OK, kuid toite ja ventikad vahetasin selliste vastu mida ka eluruumis kasutada saaks.\nÜks kaart on pirtsakas ja vajab vist lahtivõtmist, muidu tegemist müügivõrgust kättesaadavate isenditega mis kokku said krabatud selle massina jaoks. Üsna rahul.\nKuidagi vähe MHs nende kaartide kohta. Selline pill võiks minimaalselt 400Mhs teha...\n6600xt'd ei anna niipalju välja, sa mõtled vist 6700xt'/6800'sid? Neist kaartidest saab heal juhul 32-33MH välja pigistada. Eks sinna püüdlebki, praegu lihtsalt kokku laotud ning kiire tweak selga lajatatud.\nVoolutarbest ei oska praegu täpsemalt kui hiveos näitab rääkida.Ei ole ühtegi mööteriista käepärast. Eks ta sinna 500w kanti peaks jääma seinast.\nmina sain rx 6600 XT red devil kätte 32,6\nsätted võtsin siit\nJah, twiikimist on omajagu.\n(praegu on masin 8m2 toas, suht soojaks läheb seal. Kui paika timmitud siis viib soojustamata majaossa maal)\nIkkagi, miks jälle autofan'i pole kasutatud? Core target näiteks 65, mälu 85 ja las vendid reguleeruvad ise.\nProovin, mul HiveOSiga esmakogemus.\nVoolutarve seinast kõigub 495-510W vahel. Eth teeb 249-255MH vahemikus.\nÕnnestunud projekt. Nüüd ootab 6600 mitte-xt launchi, ehitan üks v kaks sellist veel.\nkeegi teenusena kaartide patjade/pasta vahetust ka pakub? Eeldaks et pakkujal endal korralik padja material olemas.\nValigu õige kütteseade siis.\n3060 rev1-ga on midagi nicehash quickmineriga peale hakata ?\n2070/2080 kaardid lõbutsevad 43mh/s @ 90w ca ....\nPane nvidia driver 470.05 peale ja hashib 45-48 kandis.\nEnne installimist the DDU safe mode'is ära\nPmst oleks see siis vaid solo kaart kones, muud variandid ei taha koostööd teha ... ?\nma oleks ka ehk sellest huvitatud\n2x 5700 XT\nottenson, sa ei võida sellega suurt midagi.\nM: Miner / krüptokaevur : 8 x MSI Gaming X Trio 3070 ( 500 Mh/s / 965w ) 9 1409\nMõned kaardid on tehtud ja natike on igas mõõdus patju ka veel alles.\nTervist taas, ma meelega jätsin nuubküsimuste vahele hulga aega.\n3 x 6800xt\n1300€ tükist on kõige odavamad tutikad ja kasutatult pole müügis. 64Mh/s pealt siis 20,31€/Mhs\n1) Vaheta oma gaming PC-s GTX 1070 näiteks ühe Vahuri müüdava RTX 3070 vastu, CPU võid ka 3900/5900/3950/5950 osta ja XMR kaevama panna, saad endale samal ajal vingema PC ja u. 5€/päevas profitit. Korvab su õhksoojuspumpa või misiganes muu kütta võib, õliradikas vms.\n2) Järelejäänud rahaga pane mõned hea hinnaga BTC purchase orderid kuhugi exchange sisse. Või osta üldse enefiti aktsiaid. Ideaalis natuke kõike.\nLollikindlus suurem, tuba soe ja vaikne, mingi passiivse tulu ja lotopileti elamus ka käes.\n1) Niipalju kui teema diagonaallugemisest tabasin, siis pole isegi paha plaan, GPU accelerationit nõudvad asjad maha keerata ja las tegutseb. Prose upgradega vist ei hakka end vaevama. Aga jah, saaks geimimiseks ka hobuseid juurde. Iseasi, kui rõõmus mu 450w toide selle üle on, kuldne kesktee nii lauaaluse undamise kui muu suhtes oleks leida midagi madala voolutarbe ja hea jahutusega. Samm tagasi 3060Ti suunas? 6700XT?\n2. Lotopiletid juba ammu ostetud. Nüüd on diamond hands.\nMu enda esimene pakkumine oli ka 6600XT, aga kuidas sina nendeni jõudsid? Mis suunas sissetallatud radadelt maha? Millised spekulatsioonid on mitte-XT kohta?\nLiiguvad siin kasutatult u 600 euriga ja odavaima tutika PowerColori saab poest 649€ eest. Piltide järgi keskmine tundub olevat 31Mh/s. See teeks siis ümaraks hinnaks 19,3€/Mhs\n6700XT (kandidaat ka lauakasti jaoks): foorumis u 850€, tutikalt u 1000 (ümardame mugavuse mõttes). 48Mh/s ehk 17,7 Mhs/€ või 20,8 Mhs/€\nJa nüüd lollid küsimused! (kellegi signatuuris on, et kuna HVs on iga lolli kohta kümme tarka, on jõud enam-vähem võrdsed).\n1. Windows vs Linux või vahet pole? Ma pole elu sees linuxit näppinud, täiesti nullist tundub hirmus. Või on lõpuks, et võta läpakas juhendiga kõrvale, toksi käsuread sisse ja valmis ongi?\n2. Eestlaste lemmikteema, OÜ-tamine. Sellega saaks ju juppe poest odavamalt kätte! Mis meil tegelik olukord on - kõik kaevavad oma RoosaLabidas OÜ alt või tegeletakse eraisikuna? Ma niipalju kõrvalt ja kokkuvõtvalt aru saanud, et eraisikuna pead iga mündi pealt lõpuks maksude maksmist nautima, aga OÜ-tades võid igasuguste asutuste huviorbiiti sattuda ja siis pead tõestama, et ei ole kaamel. Kes avalikult ei taha oma olukorda öelda, võib privas sosistada. Ausõna, ei tööta maksuametis.\n3. Kas on lõpliku arvamuseni jõutud, AMD vs Nvidia? Või ongi päeva lõpuks, et hashrate x voolutarve ning googeldada konkreetse mudeli kohta?\n4. Kas mu loogika "madalama võimsusega kaartidega on vähem jama patjade ja muu jahutusega" pädeb?\n5. Milliseid newbie vigu vältida?\nKui kellelgi on mõni hea "Kuidas alustada kaevandamist: juhend eriti lollidele" soovitada, siis võite julgelt saata. Midagi ma pean ära tegema, elektrikütte rekord eelmine aasta oli 100 euri, selle eest oleks võinud ju münte vermida.\nhmm... mujal olen pigem just kohanud soovitust, et tuleks korralikud padjad panna, kas su arvamus on konkreetselt 5700 XT kohta? miks nii arvad? oma kogemus?\nottenson, jah 5700xt kohta.\nendal ei olnud samas pulse 5700xt mingit jama\nRandomHero, osta valmis lahendus ja rahu majas. 3-4k eest liigub müügifoorumis piisavalt rige\nkas detsembris tuleva etheriumi minemise "suure pauguga lõpetamisele" järgnevalt kogu see kaevandamise temaatika pisut mõttetuks jälle ei muutu? või noh, täielikult mõttetuks ei muutu ta ilmselt kunagi, aga kasumlikkus peaks ju korralikult kannatama siis...vaatan, et täna ikka endiselt laotakse hirmsate summade eest omale rig'e kokku siin\nDetsembris 2021 ei toimu veel ilmselt midagi: https://eips.ethereum.org/EIPS/eip-4345\n"Merge" PoS-i peale on optimistlikult toimumas Q2 2022: https://ethereum.org/en/eth2/merge/\nKuid mitu aastat see praeguseks juba edasi lükkunud on...\nKõige realistlikum ei ole, et elu läbi saab isegi kui ETH kinni läheb. ETC hind on juba paras ning hetkel on seda nii lebo kaevata, et pole väga halb variant juba täna. Ning lisaks on neid veel ja veel. Ühesõnaga kogu see energia on vaja kuhugi suunata ning kasutamata seda juba ei jäeta.\njah, seda kindlasti...ma mõtlesin pigem seda, et kui hetkel vaadata kuskilt a'la whattomine'st siis eth'i nö. kasumlikkus on umbes 2x korda suurem kui seal peaaegu kõigil järgmistel nö. parematel coinidel. muidugi see kõik võib suvalises suunas muutuda suhteliselt üleöö muutuda (kuid ei pruugi), aga point oli selles, et kui eth'i minemine ära peaks kukkuma siis ju loogiliselt võttes peaks kohe kukkuma ka kogu selleks hetkel kasutatava riistvara hind, vähemalt kuskil nii 2 korda...lihtsalt nende muude coinide kaevamine ei ole sedavõrd kasumlik. ja absull mitte ühtegi muud põhjust ei ole miks mingi 10 aastat vana ära hooratud videokaart peaks maksma 500 euri tükk nagu neid praegu müüakse ja ostetakse nende teiste asjade kaevamine tavalise pc riistvaraga pole vist kunagi olnud päris nii kasumlik, nii palju kui mina olen kunagi tegelenud ja hiljem jälginud seda maailma.\naga jah, täiesti võimalik, et detsembris ei toimu tegelikult veel midagi selle etheriga. ma lihtsalt googeldasin selle kohta mingi päev siit ja sealt ning selline mulje jäi, et nüüd on see tähtpäev rängalt kivisse raiutud ja enam mingit pääsu pole. tundus esmapilgul usutav aga ega väga sügavalt ei süvenenud ka\nKu ETH ära kaob ja meil elektrihind ~0,22€ kWh jääb, siis puusalt ütleks, et ei olegi võimalik enam plussiga välja tulla.\nVõi siis jääda coine hoidma ja lootma.\nhmm...ah et asi lausa nii close ma hetkel arvutusi selles osas ei teinud, kuid hea teada. huvitav ikkagi selles valguses, et hetkel kogu see kaevurite kokkuostu teema nii kuum on. ma ei mõtle mitte niivõrd neid isikuid, kes siin juba aastaid kaevandanud on ja kellel farmid jooksevad ning aegajalt lihtsalt mingit powerit olemasolevale lisatakse või kaarte vahetatakse, vaid just uusi sisenejaid. suht suur risk tundub mulle osta praegu mingi 4-5k eest videokaart/kaarte ning avastada võibolla paari kuu pärast, et enam need kasumit ei tooda ja kaartide reaalne turuhind langeb suht koht paari nädala või max kuu ajaga a'la 2-3 korda. sest umbes niipalju need kaardid praegu tunduvad ülehinnatud olevat. nagu oleks mingi 2019 alguse megabuum ainult, et kaardid on veel rohkem ülehinnatud ja püsiva kasumlikkuse tõenäosus on samas isegi veel väiksem\nHinnavaatlus » Bitcoin ja muud krüptorahad » Krüptorahade üldine kaevandamisteema (sh. minerite riistvara ja troubleshooting) mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 123, 124, 125, 126 järgmine


Eestis tehakse aastas üle 300 sularahata makse elaniku kohta - Pluss\nEestis tehakse aastas üle 300 sularahata makse elaniku kohta\nEesti kuulub nende riikide hulka, kus tehakse üle 300 sularahata makse elaniku kohta aastas. Euroopa Liidu sama näitaja oli 2015. aastal 220.\nErinevused EL-i riikide elanike maksekäitumises on üsna märkimisväärsed. Põhjamaad eristuvad selgelt sularahata maksete suure arvu poolest, teatas Eesti Pank.\n„Kuigi Eestis on inimeste makseharjumused suuresti juba välja kujunenud, tehti selle aasta kolmandas kvartalis sularahata makseid 6% rohkem kui aasta varem samal perioodil,“ ütles Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide osakonna spetsialist Tiina Soosalu. Kolmanda kvartali andmete põhjal teeb keskmine Eesti elanik 331 sularahata makset aastas ja neist maksetest 66% ehk 223 on kaardimaksed.\nKõige kiiremini kasvabki Euroopa Keskpanga statistika kohaselt kaardimaksete arv: see on 15 aastaga suurenenud umbes neli korda ja kaardiga tehakse EL-i riikides keskmiselt 104 makset inimese kohta aastas.\nRiikides, kus sularahata makseid enim tehakse, on tavapärane, et suure osa maksetest moodustavad kaardimaksed. Nii Rootsis, Soomes, Ühendkuningriigis kui ka Eestis tehakse rohkem kui 60% maksetest pangakaardiga.\n2015. aastal moodustasid kaardimaksed EL-i riikides keskmiselt 47% kõikidest sularahata maksetest, maksekorralduste osakaal oli 26% ja otsekorralduste osakaal 21%. Kuna üksikutes suurtes riikides (Prantsusmaa, Itaalia, Portugal) kasutatakse veel tšekke, moodustavad tšekimaksed 2,9% kõikidest sularahata maksetest. Veel 2000. aastal tasuti EL-i riikides tšekiga aga keskmiselt 18,7% kõikidest sularahata maksetest.\n„Paljudes Kesk- ja Lõuna-Euroopa riikides on sularahaga maksmine niivõrd juurdunud, et sularahata makseid tehakse mitu korda vähem kui põhja pool,“ märkis Soosalu. „Üldiselt on aga kogu maailmas maksete valdkonnas toimunud samasugused muutused nagu Euroopas ‒ sularahata maksete arv suureneb pidevalt. Seejuures kaardimaksete arv kasvab ja tšekkide osatähtsus kahaneb.“


Kommentaarid - Kardinalile esitatud süüdistus tõi pedofiiliaskandaali otse Vatikani südamesse - Eesti Päevaleht\nKardinalile esitatud süüdistus tõi pedofiiliaskandaali otse Vatikani südamesse - kommentaare 1-4\nEks see kurjuse pesa peab langema ja mida varem seda parem.\n"Eks see kurjuse pesa peab langema ja mida varem seda parem."\nMa oleksin midagi sarnast komminud Venemaast rääkiva artikli all. Sm. Zamonastõrski ei pane vast pahaks, kui ma mõnikord teda tsiteerin. :)\nKui katoliku preestrite juures on pedofiilia pigem reegel kui erand,siis miks peaks see Vatikanis teisiti olema?\nTäiesti nõus. Pervod ongi enamasti peitu pugenud igasugustesse ususektidesse.\nMillegipärast just need katoliku nn. kõrgemad tegelased (suuremas osas on nad vanaätid) ongi lapsepilastajad. Siin peaks lausa uurimist tegema, miks vanaikka jõudmisel tekib tung lapsi seksuaalselt ära kasutada. Eriti just pappide ja teiste usuhullude seas.\nSee, et nad oma usumöga suust välja ajavad, polegi muuks mõeldud kui et lolle inimesi endile allutada.\nLihorna, Katoliku kirik on maailma vanim suurfirma. Valdav enamik seal tegutsevast rahvast on väga head inimesed. Nende igapäevane headus ei too ajakirjandusele tulu. Üksikud mädad õunad ei õigusta kuidagiviisi selle organisatsiooni hävitamist.\non ilmne, et riiklikud luureorganid teadsid sellest juba ammu.\nmind huvitab pigem miks seda lekitatakse just praegu.\nkas paavst ei soovi enam põgenike jalgu pesta?\nKatoliku kiriku vastu aitab süüdistusest, selle tõestamist ei ole enam vaja. See mees kavatseb ju minna Austraalliasse, et kohtus tõestada, et ta pole süüdi talle ette heidetavates tegudes. Sama metoodikat kasutas (katoliku) kiriku vastu Hitler, Saksamaal, omal ajal, kui kirik ta vastane oli. On ilmne, et praegu käib sõda kristliku kiriku vastu ja rahvas rõkkab rõõmust - tapalavale! Siis on tee puhas islamile. Seda pole maailmas enne olnud, et inimestel ühtegi jumalat poleks olnud ja seda ei saa ka ühegi elavad silmad nägema.\nMina just vaevasin oma vanad pead,et miks alati sellised süüdistused esitatakse 40-50 aastat peale nende kuritegude toimepanemist ja seda isegi nimetatud paljude ohvrite puhul? Kas siis ollakse kindlad,et rääkida võib kõiki,kindlaks teha ei saa enam midagi?\nEks ikka sellepärast, et keegi pädevam omab arhiivi tegelaste kohta kus kõik luukered on ilusasti ritta seatud, et siis neid sobival momendil päevavalgele tarida.\nSee käib kõigi poliitiliste ja selliste mõjukate ametipostide juures. Sinna ei lastagi puhtaid ja korralikke, need sorteeritakse eoses välja, neid ei kannata manipuleerida ja mõjutada. See kõik on nii elementaarne ja lihtne, et lausa halb hakkab.


Maha äng!: detsember 2012\nMa tean, et peaksin igast asju tegema praegu. Näiteks magama, võtma tolmuimejaga vannitoa põrandalt kassiliiva, nõeluma Tütarlapse jopet, mil on imelik rebend varrukal, ostma poest samale lapsele ilutulestikku, tegema süüa, pesema hambaid, kitkuma säärekarvu**, siluma oma märgade juustega magama minemisest pöörast soengut, võib-olla isegi vaatama, misasja õppejõud nüüd tahtiski, et ma kokku kirjutaks viiendaks jaanuariks...\nNiisiis kirjutan teile.\nTulin kell 04.41 hommikul läbi jäitesaju kodu poole ja mõtlesin malbelt ning natuke äraolevalt, et kas ma tegin õigesti? Oot, mis inimene ma selle jooksva olukorra põhjal nüüd olengi?\nSelgus, et sellele küsimusele leidus täiesti lihtne vastus: ma olen inimene, kes läheb kell 04.41 läbi jäitesaju kodu poole, ümber varruka lahkelt laenatud helkur ja hinges veendumus, et kui vähegi võimalik, tuleb peolt enne magamajäämist koju minna. Sest võõras kohas meiki maha võtta, magada samas pesus, mida tuleb hommikulgi kanda, ja pesemata hammastega, ning hommikul pererahva ning teiste ööbijatega suhelda, kui vedru on maha käinud, näos kaks värsket vinni ja rinnus väriseb pohmeluses küülik, on võimalik ja vbla isegi omajagu meeldiv, aga kokkuvõtteks siiski liigne koormus, kui olemas on ka alternatiiv.\nMuu alternatiiv, kui magada märjas lumes, s.t.\nTuvastasin, et selline inimene olemise vastu ei ole mul vähimatki. Olen see inimene, see inimene olen mina.\nOssa, see inimene olengi mina! Ja mulle meeldib see inimene!\nKodus tabas seda mina-inimest muidugi vajadus panna pesu kuivama, koristada kokku üksi kodus olnud laste poolt üüratus koguses maha puistatud plaksumais, pesta köögipõrandalt maha arusaamatu kleepuv miski ja siis nägin, mida üks lähedane sugulane oli mu ära olles kempsuharjaga teinud.\nHari nägi välja nagu oleks sinna oksendatud.\nTekkis kohe soov asutada Kempsuharjade Päästmise Selts.\nJa siis ma päästsin kempsuharja ja sain magama kuskil kell 6 midagi alles. Aga - kui süda on soe ja lööb nagu vaja, ei tee olud midagi - ehk isegi alkohol, vähe und ja varahommikune koristamine ei suutnud rikkuda üldist õnneliku enesetunnet.\nEi valuta pea, ei lämmata kõri.\nAinult ootus ja helgus.\nÖö, 14 tundi hiljem\nLoendasin: alates 14. detsembrist on mul olnud 2 päeva, mil pole olnud mingit Üritust, sellisele sõitmist või sealt naasmist.\nTäiesti mine-lolliks-elutempo. Täna ka: ikka hästi palju oli vaja teha, ega muidu ei saa ju =)\nAga õudselt tore on. Tõesõna, pea kogu aeg on ilus, tore ja hea. Tahaks minna ja kõigile jagada, kõigile anda, kallata nagu kannust. Teen rohkem, on rohkem, saangi rohkem jagada!\nLeevike lendab toas ringi ja minu sees on absoluutne rahu + enesega tasakaalus olemine ja isegi mõte, et tegelt ei peaks inimesel olema vaja linde, et end maailmaga tasakaalus olevana tunda, ei sega.\nMa olen see inimene, kes ma olen. See inimene, kel on leevike toas ja kes on selle üle õnnelik.\nEi peagi olema midagi veel, midagi endast ülemat-endast paremat, et suuta anda rohkem, armastada*** rohkem, teha rohkem.\nVajalik on saavutatav ka selle inimesena, kes ma olen - kui vaid piisavalt tööd teha ja tahta, iseennast tunda ja sobivad meetodid leida.\nAinult niisama istuda ja õnne sülle kukkumist oodata mina küll ei tohi.\nMõned vbla tohivad, aga vat mul tuleb siis õudus peale =P\n* Tervitused Ramloffile!\n** Ma ei pea seda, ilmselgelt. Täna ka ei teinud =)\n*** Valige suvaline meeldiv tähendus kogu selle sõna lollilt suurelt tähendusväljalt. Ei suuda täpsem olla hetkel.\nP.S. Mõni parem inimene, parem mina oleks soovinud teile kuidagi erilist uut aastat ja püüdnud leida selleks kõige puhtamaid ja uuemaid sõnu, aga see inimene siin muidugi rääkis ainult endast.\nKahju - ent mu kiindumuse ehtsust abitus tema väljendamisel ei vähenda.\nOlgu teil kõigil senisest veel enam julgust ja antagu teile osadusvõimalust igal pool, kus see tõesti oluline on!\nLabels: eneseupitus, eraelu, maha äng, muusikad\nSee inimeste asi, see on ikka keeruline ja põnev ja natuke jube ka.\nKatsud neid siit natuke ja sealt natuke, puudutad võib-olla huultega, võib-olla ripsmetega, võib-olla jätadki puudutamata. Pärast mõtled, et miks just nii, miks just teda, miks just seda, ning mille järgi ma üldse otsustasin?\nJa mismoodi see niimoodi läheb teistel?\nVanaema ütles kuuekümnendat korda, et "endale meest valides vaata, et temast su lastele ikka isa ka oleks!" ja langes leelotamisse minu vanaisa vooruste teemal.\nVanaisa oli mul tõesti väga vooruslik mees, maja ehitas sellise, et mugavusi minimaalselt, aga see-eest kestab kõik igavesti: alumisele korruse lagedesse on valatud raudteerööpad, sinna võib ka pommide eest pakku minna, riiulite küljes võib rippuda gorilla, katki need ei lähe, ning võigas määrdunudkollane õlivärv, millega värviti nii köök kui WC, pole ikka veel, pärast teistkordset ülevõõpamist 25 aastat tagasi, märgatavalt pudenema asunud.\nRäästas pole purikaid, elektrisüsteem on ehitamisaegne ja jätkuvalt töökorras, ükski nagi ega pildinael pole vabal tahtel järele andnud. Maja on kõle: talvel on külm ja suvel on ka külm. Vanaisa eluajal oli ka sisustus kole nagu öö (no kes kombineerib ühes ja samas ruumis vaarikapunast ja pudelrohelist?), aga kõik püsis muutumatult ühesugune, ei idanenud, ei mädanenud.\nSest vanaisa oli vooruslik mees ja ehitas endale koos vanaemaga templi. Ja nüüd vanaema kurjustab, sest minu ema abikaasa püüab templist jõudumööda teha elumaja.\nEma oletab sealjuures, et vanaema ei valinud eriti midagi, oma lastele isa ammugi mitte - tema võttis selgest trotsist selle mehe, kelle kohta sõbranna sulaselges eesti keeles ütles, et out of our league, ja siis tal lihtsalt vedas sellega.\nAha, tõesti, aga kuidas siis ema ise?\nEma juhatas tema teise abikaasaga kokku esimene abikaasa e. minu isa, kes pani oma naise ja oma sõbra EÜE-s keset kirgast suveharja kahekesi koos nädalaks kuskile akendeta keldrisse põrandat valama.\nKui ma noorem olin, meeldis mulle seda lugu jutustada ohtrate võrdlustega.\nKõige parem sai, kui pildid eri vanustes meesterahvastega ka jutu kõrvale võtta olid. Mõlemad meesterahvad olid ühte tüüpi nägusad, umbes ühte kasvu, ühtlaadi loomulikus laines juustega, nooremana pikkade ja kohevate, hiljem lühikeste ja agressiivsetega. Mõlemad käisid karates ja tundsid huvi idamaade vastu, mõlemad veetsid aja Nõukogude Liidu sõjaväes kunstnikena, joonistades mõlemad arvukalt Lenini portreesid ja maalides kommunistlikke loosungeid, mõlemad tegid hästi süüa, ja kui nad parasjagu mõlemad mu emaga asju ajasid, võtsid mõlemad korraga ülikoolist akadeemilise (nad olid muidugi ühel kursusel ka), et mitte teise nägu enam näha.\nMeeldiv üllatus aasta möödudes! =P\nSelgesti oli mu emal lihtsalt oma tüüp. Tüübi esindajaga nr 2 klikkis seejuures paremini kui esimesega.\nMulle on ta ka üritanud tüüpi leida. "Sinu tüüp on keegi, keda pole eriti kodus," ütles ta näiteks kuskil 2004. "Meremees, kaugsõiduautojuht, arst või sportlane."\nMõned aastat hiljem mõtles ta ümber: "Sinu tüüp on keegi, kes teenib väga palju, nii et ta saab pidada koduabilist. Aga samas ei tohi olla loll ega kitsarinnaline. Diplomaat, arst või tippteadlane."\nHiljuti oli tal jälle uus mõte: "Sinu tüüp on patroon. Keegi, kes suudab nautida mõtet, et tema naine on kirjanik, ja sinu asjaamisega tegeleda, müüa ja korraldada. Keegi, kes on sinu ankur elumere mäslevate lainete vahel. Ta ei peaks sealjuures isegi truu olema. Seda rohkem sul oleks, millest kirjutada."\nEsimese lapse isa tuli minuga rongis rääkima, sest ma naersin õigel hetkel, ja lihtsalt kuidagi... jäi nagu minu juurde elama varsti.\nTa oli kangesti sama nägu, kui minu ema tüübid nr 1 ja 2 päris noortena. Võib-olla mängis see ka rolli.\nEma ise igatahes räägib siiamaani hardunult, kui kaunis oli Tütarlapse isa kümmekond aastat tagasi. Heh, tal on vist tõesti oma väga kindel tüüp.\nTeise lapse isa ma ei oska selgitada.\nVbla läksin võltsalfa hoiaku õnge. Ta rääkis väga enesekindlalt Tolkienist ja vürtsitas oma argumente tsitaatidega, millest ma iial kuulnud polnud. Vbla olid otsustavad mu isa omadega sarnased silmad. Nagu hundil: hallid ja kitsapupillilised tihedate längus kulmude all.\nVbla oli mul lihtsalt see aeg elus.\nIgatahes ei valinud ma midagi.\nAinult seda, et millal. Enne, kui ta oma eelmisest naisest lahku läks, ma isegi ei naeratanud talle, sest mul oli moraal. Aga edasi... no edasi see lihtsalt läks nii.\nKrdi imelik tunne oleks ikka mingeid teadlikke otsuseid teha sel teemal.\nIkka jääb nii, et puudutad, kui tunned, et tahad puudutada, ja kui ei tunne, siis jääb puutumata. Kas ripsmega, pihuga, huulega, jalaga, õlaga, keelega või millegi muuga, oleneb kõik selle sekundi tujust, kuuvalguse nurgast ja muusikast, mis mõtete taustale kummitama on jäänud.\nSest loom tahab ju elada, mitte hästi tark olla.\nLabels: ei ole päris nunn, vanainimese heietused\nKui kõik on hästi, siis tahaks ikka rohkem. Tunne, et ilgem sitt ja ikaldus, tuleb kole lihtsalt peale juba väikeste probleemide esinemisel, sest eile neid veel ei olnud ju, mismõttes maailm kiusab sedasi?! AAAAaaaaaaa a a a a a a a!\nSes õnnetajumise mõttes on inimene üsna julmalt kokku pandud. Kui kunagi ahvil oli kõht täis ja hea olla, siis ta ei tohtinud jääda kauaks selle tundega vedelema ja laisklema, vaid pidi ikka igaks juhuks veel rohkem ananasse, banaane ja linnumune kokku ahnitsema, sest võibolla ülehomme ei ole enam sama hea korje-, jahi- või misiganespäev.\nNiisiis me ei ole valmis pikemat aega rahul olema ega ole ka õnne jaoks ehitatud, vaid rohkema tahtmine ongi inimesse sisse kodeeritud. Ja siis tuleb alailma selle rohkematahtmisega võidelda, et head õnnelikku elu elada. Loom meis tahab kogu aeg rohkem ja ei oska rahul-rõõmus olla.\nPikalt õnnelik olemine oli talle omal ajal eluohtlik, nii et teda tuleb ka mõista, aga me ei ole ju enam pärdikud!\nNii et pole vaja ka mõelda nagu pärdik.\nÜtlen ma endale.\nJa hammustan vihaselt ära juba kolmandat peotäit küüslaugumandlit ja püüan aduda, et tegelikult on kõik ju kohutavalt hästi ja miniatuursed tagasilöögid ei tohiks mind segada ja üldse ja üldse ja üldse.\nAga ikkagi on ebameeldiv.\nKusjuures, kui ma leiaksin, et tõesti tegin halvasti, siis võiks nagu aktseptida ja paremini edasi minna.\nAga ma arvan jätkuvalt, et tegingi juba hästi.\nSitt ja sõnnik!\nNagu Telc eelmise postituse kommentaaris märkis, ei ole ridamisi õhulisi linnupostitusi eriti diskussioone ega huvi äratanud, ja mulle ometi meeldiks ju, kui keegi mulle vahel midagi ütleks. Nii et pakun uduste õhkamiste vahele midagi pisut maisemat.\nPanin müüdud luulekogud posti. Siis vaatasin, et edasi linna sõitmiseks sobiva hetkeni on veel kümme minutit aega ja peaaegu otse Smartposti kõrval oli pesupood.\nOot, ostaks õige paar paari erksavärvilisi puuvillaseid püksikuid ja siis karglen kohe edasi!\nNojah, ikka päris õudne, kuidas inimene on nii vana nagu mina, ja ikka veel loodab iseennast üle kavaldada. Sest ma mõtlesin küll, et on olemas hea võimalus, et jään sinna pesu sekka vaatama ja valima ja uimerdama ja mõtisklema ja selgelt oli mul ka liiga palju raha arvel, et end turvaliselt "ma nagunii eriti midagi osta ei saa" tunda - aga ikka mõtlesin: "Ah, aga ma siis lihtsalt ei jäta end sinna!"\nJah, muidugi mõista see toimis jube hästi, eriti kui õudselt sõbralik vene vanadaamist poemüüja tuli ja näitas, et siin on puuvillased ja viskoosist aluspüksid ja siin sellised... lõbusamad. Ja siis ta käis ja aitas teistel külastajatel rinnahoidjaid valida ja mina avastasin, et ei ole päris selliseid puuvillaseid, nagu mulle meeldiks, aga müüja oli jube sõbralik ja pesu oleks ju vaja ja siis ma lugesin hiljuti mingit artiklit, kus öeldi, et naise lahti pakkimise rituaal on oluline, ja siis ma vaatasin neid mittepuuvillaseid ka...\n...ja nõnda mul kuluski tund ja kümme minutit, mitte kümme minutit, ja enam-vähem kogu luuletustega teenitud summa ka.\nLabels: loll, tibinlusus\nOlin nädalavahetus otsa erakordselt tegev.\nTegelikult nädala sees ka, kusjuures seekord erandina ei kukkunudki enne päris ära, kui kõik olulised asjad tehtud.\nKaks pidu käidud - ja kuigi ma ei ole üldse peoinimene, oli ikkagi tore, sest inimesed olid nii-nii-nii toredad, ilusad ja head. Mõlemal üritusel.\n/läkitan virtuaalseid põsemusisid - eriti neile, kes jäid ebasoodsate asjaolude kokkulangemise tõttu kallistamata.\nJah, sulle mõtlen, lemmik. Sulle mõtlen =)\nMa hindan füüsilist kontakti kõrgelt.\nTeised inimesed kirjutasid käesoleva lehekülje servas olevat luulereklaami kuulda võttes mulle kirju ja tahavad osta mu raamatut (nagu MITU inimest järjest tegi seda, kui lahe!)\nHakkan täna neile spetsiaalpakette koostama - igale tuleb erinev, muidugi.\nÜks kolm aastat tagasi tehtud töö eest maksta olev palk tuli arvele ära viimaks.\nJai, saan jõulukinke ka osta!\nNing kõik päevad on lund ja armsaid mõtteid täis. Lind (jätkuvalt on lahtine, mis liigist, ma pole teda veel nii paigale saanud, et ära määrata) lendab toast tuppa, puistab kõik siidpehmeid udusulgi täis ja on lihtsalt nii ilus, et täiesti harjumatu.\nNüüd ma tahaksin, et kõik oleksid õnnelikud.\nVõi noh, varem tahtsin ka, aga nüüd ihkan ma seda intensiivselt, tundega, mitte lihtsalt teoreetiliselt.\nOlen aastate jooksul kuidagi ära harjunud sellega, et kui ära armuda, hakkan joovastuse vahele perioodiliselt jalaga saama. Et nii see käibki. Vbla ei anta jalaga kurja tahtes ja meelega. Vbla ei anta isegi mitte teadlikult. Aga valus on ju ikka: käid ja lahti löödud veresooned lohisevad jalus, lähevad liivateri täis ning verepori on pahkluude ümber.\nSurud hambad risti - pisarad jooksevad, huuled on katki - ja lähed edasi, sest mis muid valikuid sul ikka on. See pole elu, kui haiget ei tee.\nudupehmuse illustratsioon, pildistas Jaak Sarv\nSeekord aga, vastu kõiki ootusi, ei ole ikka veel üldse valus. Ainult kallistused, udusuled ja sihuke õrnus, et hea meelega kisuks südame rinnust, jagaks seitsmeks miljardiks tükiks ja söödaks kõiki näljaseid planeedil.\nÜhel hetkel teeb muidugi haiget ka. Võib-olla juba varsti. Ja selliseid pisikesi paratamatuid valusid tuleb praegugi ette, sest elu ju. Elu.\nEt aga armumine ise paneb küll tugevalt tundma, ent ei ole ikkagi juba mitu nädalat järjest mingit veidigi mainisväärset piina tekitanud - vat see on küll täiesti enneolematu nähtus. Väga elamuslik.\nEt säärase pideva peaaegu täielike õnnestumiste perioodi eest tuleb kuidagi maksta, siis Poeglaps jäi universumi tasakaalu huvides haigeks.\nNii et pühendun nüüd vahelduse mõttes paariks päevaks lastele.\nPildi kopeerisin siit.\nLabels: ei ole päris nunn, eneseupitus\nKeegi sööb mu aega.\nJätan ühe tegevuse tagant ära, kuid aega ei tule üldse juurde.\nJätkuvalt on täiesti otsas teine.\nKell 20.19 istun arvuti taha, söök tehtud, nõud pestud ja koolipäev selja taga. Õpin poole silmaga lapse seltsis inglise keelt ja matemaatikat ning kuulan ta klarnetimängu. Kell 21.37 ongi kõigile mailidele vastatud ja unejutud loetud, kodused kohustused seega täidetud ja... aeg homseks powerpointi kokku panema hakata.\nMäh. Tahan maagaadaa!!!\nNagunii on minu päevane treening siuke asi, et hommikul teen kähku mõned kätekõverdused või kükid, siis käin pesemas ja jooksen lasteaeda. Hiljem päeva jooksul tõstan biitsepsiga aeglaselt käekotti (õnneks on mul raske käekott), kui keegi ei vaata, ja kui rongi ootan, siis hoian end väljaastekükkide või kikivarvul kõndimisega kerest soojana, kuni transport viimaks saabub.\nSest noh, säästkem aega, onju. Iga hetk on kulda väärt.\nEi jõua semestri lõppu ära oodata, ainult et jaanuaris tulevad järgmisel loengud jälle peale.\nAga muidugi on elu üldiselt kaunis ja helge ning vahel tõmbuvad varbad puhtast rõõmust krussi, kui lumi langeb ja taevas on lilla ja suunurgas suudluse aimdus, kukla taga mälestus ja sõrmede vahel rusika sees soojus peidus. Inimesed, kõik inimesed on nii ilusad ja head, isegi see loll õpejõud, kes teab oma ainest vähem kui mina.\nTa vähemalt on ilus ja heatujuline.\nMa niiiiii armastan teid/neid/meid. Niiiiii hindan igaühte eraldi just tema olemise eest. Just sind just sina olemise eest. Isegi kui ma sind veel ei tunne.\nTäpselt täna põrutavalt praegu tundub, et armastus ei saa otsa, kui inimesi juurde tuleb. Lihtsalt kiindumust ja hoolimist, hellust ja rõõmu tuleb ka aina juurde ja juurde.\nSelgub, et julgeda hoolida ei olegi üldse nii õudne. Rääkisin sellest hiljuti ühega neist/teist/meist, kes niii-iii, nii väga, ning selle käigus teadvustasin, et mu võime inimesi ligi lasta, nendega olla, mitte ehitada seina, seisab lihtsalt julgemise taga.\nAga julgeda - julgeda on tegelikult lihtne, kui sa tead, et see on see, mida pead.\nMuuseas - naerata ja maailma naeratab sulle vastu, olete kuulnud?\nOlete ehk ka kogenud: suhtudes jamaolukorda rõõmsalt ja pingevabalt, laheneb see sageli nii, et hiljem on asjaosalistel isegi parem tuju, kui enne jamaolukorra tekkimist. Närvlikult suhtudes lendab see jama teile aga vastu silmi nagu plahvatav vahukooretort mardusele küülikute vanadekodus, ja pärast tahaks nutta.\nSelgub, et sellele fenomenile on ka teaduslikum nimetus ja tõestus.\nJa ennast saab aidata. Krooniline närvitseja saab oma suhtumist muuta üsna lihtsa nõksuga. Lingi alt tuleb välja video, mitte lugemismaterjal, aga need 20 minutit videovaatamist kuluvad lõbusalt ära ja pärast olete targemad.\nToosama nii-niiiii-inimene andis. Aitäh!\nPilt väljendab minu vaimustust ja kiindumust ja rõõmu.\nNo seal on ju süda, noh! Armastuse sümbol!\nLabels: eraelu, maha äng, õdendus\n...ja siis ma sirutasin talle käe, tema ainult viipas vastuseks ja mina seisin seal nagu loll oma väljasirutatud käega*.\nMuigasin, kergitasin kulmu (seda sai noores põlves ühel suvel hoolega harjutatud ja enam meelest ära ei lähe) ja mõtlesin, kas peaksin äkki kohe pikemat aega niimoodi seisma nüüd, et näidata - mul ei ole tema poole pihu sirutamise pärast piinlik. Näed, sirutasin ja sina ei võtnud vastu.\nAga see tundus nii vastikult süüdistuse moodi, et surusin rusika taskusse, naeratasin ja kõndisin edasi. Võib-olla ta skaibib mulle midagi mõni teine kord.\nMina olen kätt pakkunud, see osa on tehtud, kui ei taha, pole vaja.\nAlles hiljem mõtlesin, et võib-olla oleksin pidanud peale käima.\nVõib-olla ikkagi ongi nii, et neid sõpru, kellega sa saad seista selg selja vastas, temale toetuda ja teada, et ta ei kao sealt vaikselt ära, ei leita distantsi hoides. Ei leita õlakehitusega "ega mul sind tegelikult vaja ei ole" öeldes, oma mõtteid muigega kattes ja kaarte vastu rinda hoides.\nVõib-olla on nii, et see on nagu abielu. Kui sa tõesti tahad end teise inimese poole sirutatada ja puudutada, siis möödavaatamine ei tohiks olla aktsepteeritav vastus.\n"Ei" oleks küll aktsepteeritav vastus, aga mitte teesklemine, et pole olnud, ei näinud, ei oska sellega toime tulla.\nAga kuidas sel juhul suhtuda "no kui sa väga tahad, eks sa siis suru mu käsi ära" virilasse nõusolekusse? Mina küll tahaks alati nördida seepeale, oma käe taskusse tagasi panna ja minema kõndida. Ehk isegi teele maha sülitada, juhuks, kui keegi mind selja tagant jälgima peaks.\nVõib-olla võidavad ent armastusemängud lõpuks ikkagi need, kes ei lase end virilast ilmest peletada. Kelle jaoks isegi "ei" aktseptseeritav vastus pole ja kes lihtsalt ei anna järele, ei anna, ei anna ja ei annaGI. Jaksavad oma aja ära oodata. Ühel hetkel on ju igaühel kedagi enda lähedale vaja, sama pakiliselt, kui käsi tahab veritsevat haava kinni suruda.\nMõnes mõttes kõlaks see äraootajate võit nagu hea ja õiglane maailmakord.\nMõnes mõttes ei saa ma aru, kuidas saab üldse mõelda, et suhetes saab keegi "võita". Suhted ei ole lõppresultaat (lõppresultaat on alati surm, kas suhte või mõne osapoole oma), suhted on protsess. Kuidas sa võidad protsessis? Võidab see, kel on kõige lõbusam.\nJa mis lõbus see enda peal tallata laskmine ikka on?\nAga kui tegelikult astutakse kogemata? Või kui juhtub, nagu minu eelmise postituse kirjaga - kõik oli ilus ja hea v.a. et vastuvõtjal parasjagu olid silmad kinni või kasvas pimetähn parasjagu terve silma suuruseks vms? Kui palju anda uut võimalust neile võib-olla-pimedatele?\nRingiga alguses tagasi. Inimsuhted on keerulised.\n* Loodan, et armas lugeja mõistis - käesurumise näol on tegu metafooriga**. Päris käeandmine tänapäeval vaevalt enam kedagi niimoodi morjendab, et sellest võrgupäevikusse sõnu teha.\n** Jah, ikka veel arvan, et metafoor on kõige rumalam viis millestki rääkimiseks. Lihtsalt ega ma olegi eriti tark.\nOtsisin postkastist, kas ehk olen kellelegi seda oma Õiget piparkoogitaignaretsepti saatnud ja saaksin seda nüüd ise ka uue, parema taigna tegemiseks kasutada.\nLeidsin hoopis ilusa südamliku pika kirja pooltuttavalt inimeselt. Aastast 2009.\nKiri tundus jumalasta uudne. Sisu üldse tuttav ette ei tulnud.\nMis pole imeks panna, sest ma polnud sellele kirjale ka vastanud.\nPhmt inimene, kellega ma olen kohtunud ja kvalifitseerinud ta sümpaatsete kilda, kirjutas mulle kunagi ilusa pika kirja, millele ma lihtsalt ei reageerinud. Üldse.\nMilline tropp! Miks ma niimoodi tegin? Armas D., kui sa veel loed mu võrgupäevikut, PALUN VABANDUST!\nAndke nõu, kas kirjale praegu vastata oleks asja hullemakstegemine või parem hilja kui mitte kunagi?\nTeistel teemadel: ma üldiselt väga kosmeetikareklaamija ei ole, aga vbla on veel keegi, kes ei tea sellist deodoranti nagu Lavilin. Mõni vast ikka on.\nIgatahes ma alati imestan, kui kuulen, et keegi kasutab mingit muud deodoranti.\nSest see on täiesti imeline asi, see Lavilin. Kasutan teda juba palju aastaid, aga sel kevadel, kui karp pärast nelja-aastast kestmist tühjaks sai, ei leidnud korraga enam ühtegi kosmeetikapoodi, kust seda kraami saada oleks. Null.\nPüüdsin siis mingi suvalise mineraaldeoga, mis lubas 24 tundi toimida, hakkama saada.\nVäga õudne oli. Juhtus see postitus. Ja siis see, et pidi 2-3 korda päevas duši all käima ja korralikult raseerima hakkama ja mis kõik veel.\nSiis leidsin, et Lavilini müüakse Eestis ju apteekides.\nOk, see ei olnud kana.\nIgasuguseid teisi linde (mh kukke) võib selleks suleliseks, kes mu mõttelistes tubades ringi tuiskab, oletada, aga see\nSeisad öösel linnas, vaatad taevasse ja helbeid muudkui langeb. Varbad on külmad, buss ei tule, Edgari sinine jõulukaunistus särab laternaposti otsas nagu pool kaubamaja.\nSina vaatad aga lendavaid lumepudemeid, nende kaootilisest heljumisest vormuvaid mustreid, ja naeratad endamisi.\nAina naeratad ja naeratad.\nMuude uudistena võiks märkida, et Täheaeg 11 on väljas. Link viib e-raamatu juurde, aga paberväljaanne peaks kah neil päevil poodi jõudma.\nTraditsioone järgides lugesin, autorieksemplari kätte saanud, kohe oma loo läbi ja kui mõned puuduvad komad ja umbes 15 väga häirivat sõnakordust välja arvata (et toimetajad neid ka kunagi ei märka!), on see üllatavalt hea.\nMaht on 74 lehekülge, nii et 15 märgatavat sõnakordust vast ei hävita teie lugemiselamust täielikult.\nOlin ise täiega haaratud =) ning soovitan südamest.\n"Täheaja" uus, ajakirjalikum kujundus nõuab veel harjumist, aga samas, hah! Milline motivatsioon lõpuks ajakirjast välja saada ja päris oma proosaraamatuni pürgida!


RAJU 13 (19. aprill 2014, Saku Suurhall) - Page 2 - FightClub - Fitness.ee foorum\nMilliste mõtetega on Raju 13 peamatšiks valmistumas Henri Hiiemäe? Vaata Henri videotutvustust ja loe lähemalt MMA Raju kodulehelt.\nLauri Ülenurme (4 võitu, 5 kaotust) RAJU 13 vastane on Roman Tcikalo, kes teeb Eestis oma profidebüüdi. Tcikalol on 3 aastat MMA-kogemust ja ta on teinud 25 amatöörmatši. Vene sportlaste karjäärist leiab aga nii muudki põnevat - näiteks matši rannas ja jalgpalliväljakul. Loe lähemalt http://mma.ee/uudised/lauri-ulenurme-vastaseks-rajul-on-kireva-taustaga-roman-tcikalo/.\nVaata videotutvustust Ott Tõnissaarest, kes asub ka ise seekord Rajul võistlema! Ott on Raju peakorraldaja, keda viimati sai Eestis võistlemas näha 3,5 aastat tagasi. Loe lähemalt http://mma.ee/uudised/video-tonissaar-teeb-rajul-oma-kumnenda-profimatsi/\nSel nädalavahetusel toimuvad Tartus Lõunakeskuses Raju demopäevad! Tule ja vaata, kuidas valmistuvad võistlusteks Ott Tõnissaar, Henri Hiiemäe, Jüri Jõgiste ja teised sportlased! Puuris saab ka ise jõudu katsuda ja oma osavust proovile panna. Kõigi demopäevadel osalejate vahel loositakse välja Raju pileteid.\nMis toimus Raju demopäevadel Lõunakeskuses? Vaata galeriid Facebookis.\nMida võivad fännid saabuval Rajul oodata Jüri Jõgistelt? Vaata videot ja loe lähemalt Raju kodulehelt.\nRaju puuritüdruku konkurss on lõppsirgel! Fännid ja Raju žürii on välja valinud 6 finalisti. Tüdrukud astuvad sel laupäeval Venus Clubis publiku ette, et selgitada välja, kes saabuval Rajul raundinumbrid enda kätte saab. Tule kohale!\nRAJU 13 järelpidu toimub Arena3 Nighclubis! Kõigile RAJU 13 piletiomanikele on keskööni sissepääs tasuta.\nRAJU 13 amatöörmatšides seisavad eestlased vastakuti Läti võitlejatega. Esimene neist matšidest kinnitatud:\nC -65,8 Alar HUTORV (7-2-2) vs Ivan BLAGOV (5-2-1).\nMaadlustaustaga Blagov on saavutanud Läti meistrivõistlustel kreeka-rooma maadluses II koha (juuniorid, 2011). Viimasel ajal võistleb Blagov rohkem K-1 reeglite järgi. Hutrovist 3 aastat nooremal lätlasel on Eesti mehe ees 9 cm pikkuse-eelist.\nRAJU 13 amatöörmatšides seisavad eestlased vastakuti Läti võitlejatega. Teine neist matšidest kinnitatud:\nC -83,9 Sten ANSLAN vs Janis OSIPENKO\nKui Stenil on amatöörkontol 5 võitu ning 1 viik ja 1 kaotus, siis Janisel senist MMA karjääri nii ilusatesse numbritesse panna pole õnnestunud (amatöörkonto 1-3-0). Küll aga on Läti võitleja juba algust teinud profimatšidega, kus tal 1 võit ja 2 kaotust. Lisaks on Janisel ette näidata Baltimaade K-1 meistritiitel (amatöörid, 2010).\nRAJU 13 amatöörmatšides seisavad eestlased vastakuti Läti võitlejatega. Kolmas neist matšidest kinnitatud:\nC -77,1 Ronald SOOKAEL (AM: 2-3-0) vs Didzis VERBITSKIS (AM: 5-1-0 / PRO: 3-2-0)\nVarem välja hõigatud Martin Saar jääb vigastuse tõttu kõrvale ning tema koha täidab klubikaaslane Ronald Sookael, saades endale Martini vastase. Ronaldil seisab ees tõsine tööpäev, minnes vastamisi oluliselt suurema kogemustepagasiga Didzisega, kellele kuulub ka Läti sportliku vabavõitluse meistritiitel (amatöörid, 2013). Eesti võitlejal on siia vastu panna 2 amatöörvõitu (nokaudid) ning 3 otsusega kaotust, lisaks taipoksi / K-1 rekord 7 võidu ja mitte ühegi kaotusega.\nSten Anslan (5-1-1) räägib\n, mis teda võistlema motiveerib. Sten teeb Rajul matši Janis Osipenko (1-3) vastu, kes on ühtlasi 2010. aasta Baltimaade K-1 meister amatööride arvestuses. Loe lähemalt Steni ja teiste Raju 13 õhtuste amatöörmatšide võistlejate kohta http://mma.ee/uudised/raju-13-amatoormatsides-lahevad-vastamisi-eestlased-ja-latlased/.\nEdited April 12, 2014 by Mattias123\nRAJU 13 võitluskaart on peaaegu lukus, sest vastane on olemas ka Jüri Jõgistel.\nB -65,8 Jüri JÕGISTE (2-1-0) vs Vitali MELNIKOV (1-2-0)\nJõgiste vastaseks saabuval sündmusel Läti sportliku vabavõitluse meister (amatöörid, 2013) Vitali Melnikov. Kuidas on Jüri eelmisel võistlusel saadud kaotusest ja käevigastusest tastunud? Kas esitus tuleb võimsam? Elame kaasa ja hoiame pöialt.\nSel laupäeval toimub Saku Suurhallis Eesti suurim võitlusspordisündmus RAJU 13. Õhtusele peaüritusele eelneb Eesti sportliku vabavõitluse ajaloo suurim amatöörvõistlus. Päevasel üritusel asub võistlema 29 sportlast Eestist, Soomest ja Venemaalt, kes peavad kokku 19 matši. Neist 15 matši peetakse 5 erineva turniiri raames, kus parimad sportlased saavad end puuris proovile panna kahel korral.\nLoe lähemalt matšide kohta Raju kodulehelt.\nEdited April 16, 2014 by Mattias123\nTÄNA on viimane päev tellimaks RAJU 13 sündmusele puuriäärset VIP-lauda. Saadaval veel 8 kohta VIP-1 sektoris (kokku 100 kohta) ja 36 kohta VIP-2 sektoris (kokku 60 kohta).\nKiri mma@mma.ee või kõne 56 495 342.\nMillega tegeleb RAJU 13 meeskond 48 tundi enne sündmust? Kas puur saab ikka õigeaegselt püsti? Vaata\n, kuidas ettevalmistused võistluseks sujuvad!\nEsimesed RAJU 13 välissportlased on jõudnud Tallinnasse -\nHenri Hiiemäe (5-2) vastase Saulius Buciusega (9-9-1). Loe lähemalt Raju kodulehelt.