Vooremaa Lõuna-Eesti Päästekeskus suunab päästekooli õppima\nLõuna-Eesti Päästekeskus suunab päästekooli õppima\nVastavalt SKA Päästekolled?i Päästekooli õpilaste vastuvõtueeskirjale võivad päästekooli kandideerida Eesti vabariigi kodanikud või Eestis alalist elamisluba omavad välismaalased, kellel on keskharidus. Tuletõrjuja-päästja erialale saavad kandideerida kõik keskharidusega noored, eelnev töökogemus tuleb kasuks, kuid ei ole määrav. Tuletõrje-ja päästespetsialisti erialale kandideerija peab omama vähemalt kolmeaastast tööstaa?i päästeasutuses ja vajalik on päästeasutuse suunamiskiri. Õppeaeg mõlemal erialal on üks aasta. Tuletõrjuja-päästja erialal toimub õppetöö viie kuu vältel päästekoolis ja järgnevad viis kuud ollakse praktikal suunanud päästeasutuses. Tuletõrje- ja päästespetsialisti kursusel toimub õppetöö päästekoolis kümne kuu jooksul vaheldumisi pikemate ja lühemate praktikatega suunanud päästeasutuses. Vastuvõtt toimub SKA Päästekolled?i Päästekoolis Väike-Maarjas 3. juulist 16. augustini. Lisainfo sisseastumise kohta http://www.v-maarja.ee/rescueschool.\nTuletõrjuja-päästja tööülesandeks on tulekustutus- ja päästetööde tegemine: inimeste, vara ja keskkonna päästmine ja/või kaitsmine. Neid tööülesandeid täidab ta maapinnal, kõrgustes, sügavustes, veekogudes jm. Tuletõrjuja-päästja õppekava läbinu omandab päästja II kutsestandardi, mis tähendab, et päästja on võimeline töötama tulekustutus- ja päästetöödel, suudab täita tööülesandeid keerulistes, psüühilist ja füüsilist pingustust nõudvates olukordades, töötada iseseisvalt ning vastutada oma tööülesannete täitmise eest.\nTuletõrje- ja päästespetsialisti töö eesmärgiks on töökorralduse kaudu operatiivse valmisoleku ning tulekustutus- ja päästetööde läbiviimise tagamine. Tema tööülesanneteks on komando valveteenistuse töö korraldamine, praktilise ja teoreetilise õppe korraldamine ja läbiviimine tulekustutus- ja päästemeeskondade liikmetele ning sündmuskohal tulekustutus- ja päästetööde juhtimine. Päästespetsialisti töö eeldab oskust lahendada erinevaid olukordi nii komandos kui ka sündmuskohal. Tuletõrje- ja päästespetsialisti õppekava läbinu omandab päästespetsialisti III kutsestandardi ning on võimeline töötama päästetööde juhina tulekustutus- ja päästetöödel, on võimeline teostama tuleohutusjärelevalvet oma pädevuse piires ning läbi viima väljaõpet tuletõrje- ja päästetöötajatele, korraldab ressursside jagamist ja teiste tööd ning vastutab selle eest.\nTäiendavat informatsiooni suunamise saamiseks saab Lõuna-Eesti Päästekeskuse avalike ja välissuhete büroost, tel. 733 7315, 521 7622.


Protokoll: Revisjonikomisjoni koosolek\nKoosoleku pidaja: Revisjonikomisjon\nKellaaeg: 13:30 - 15:10\nJuhataja: Kadri Leetmaa\nOsalejad: Karin Leetmaa, Irina Panova, Tiia Teppan, Tamara Hristoforova, Andrus Punt, Nikolai Männik, Kaja Tarto, Jüri-Ott Salm\nKutsutud: abilinnapea Monica Rand, Tartu Noortevolikogu esindaja Hart Pärnapuu, KPMG audiitorid Siim Külasepp ja Andris Jegers, volikogu liige ja ASi Tartu Turg nõukogu esimees Toomas Kapp, ASi Tartu Turg juhataja Ivo Tombak, linnasekretär Jüri Mölder, sisekontrolliteenistuse juhataja Raivo Bachmann ja peaspetsialist Herdis Nuut, rahandusosakonna juhataja Külli Lust ja pearaamatupidaja Katrin Heidemann\nFailid: LVK_REVK_Protokoll_2019_00019.asice ( 26 kb )\nTARTU LINNAVOLIKOGU REVISJONIKOMISJON\n1. Linnavalitsuse vastus revisjonikomisjoni otsuste mõjust linnavalitsemisele\n2. Audiitorite ülevaade Tartu linna 2018. a majandusaasta auditi tulemustest\n3. ASi Tartu Turg 2018. a majandusaasta aruanne\n4. Informatsioon auditist "Linna tegevuste rahastamine Euroopa Liidu vahenditest"\nKadri Leetmaa selgitas komisjonile pöördumist linnavalitsuse poole, milles palus vastust, kuidas linnavalitsus peaks võtma arvesse revisjonikomisjoni otsuseid ja ettepanekuid ja kas komisjonile tuleks vastata. Küsimus kerkis seoses komisjoni ettepanekutega reservfondi kasutamise kohta, millele ei ole linnavalitsus reageerinud.\nJüri Mölder selgitas, et linnavalitsuse hinnangul suhtlemine komisjonidega toimib. Enamasti saavad komisjonides esitatud küsimused suulise vastuse koosoleku käigus. Kui komisjonis tehakse muudatusettepanekuid eelnõude kohta, siis annab linnavalitsus nende kohta oma arvamuse linnavalitsuse protokollilise otsusega. Kuidas komisjonile vastata, on suhtlemise ja kokkuleppe küsimus. Suuliselt antakse pidevalt tagasisidet, kui on vaja kirjalikku vastust, saab selles kokku leppida.\nKaja Tarto avaldas rahulolematust, et kõnealust kirja linnavalitsusele ei ole komisjonis arutatud ega otsustatud. Komisjoni liikmed toetasid Kaja Tarto arvamust.\n1.1. Kui edaspidi komisjon esitab linnavalitsusele ettepanekuid või arvamusi ning soovib linnavalitsuselt kirjalikku vastust, tehakse sellekohane märge koosoleku protokolli.\nSissejuhatuse Tartu linna 2018. a majandusaasta aruandest tegi abilinnapea Monica Rand.\nKuulati KPMG audiitorite Siim Külasepa ja Andris Jegersi kokkuvõtet Tartu linna 2018. a majandusaasta aruande auditist.\nAudiitorid vastasid komisjoni liikmete küsimustele.\nEsitatud kokkuvõte majandusaasta aruande auditist võeti teadmiseks.\nKuulati ASi Tartu Turg juhataja Ivo Tombaku ettekannet majandusaasta tulemustest.\nVastates komisjoni liikmete küsimustele selgitas Ivo Tombak, et turg vajab uut kontseptsiooni. Eesmärk on kaubelda võimalikult värske kaubaga, nii et tootja ja ostja vahel oleks võimalikult vähe vahendajaid. Avaturg vajab põhjalikku renoveerimist, et luua võimalused aastaringseks aktiivseks kauplemiseks. Lahendamist vajab parkimisprobleem turu ümbruses. Selleks et turg muutuks turismimagnetiks, tehakse koostööd turismiinfopunktiga, samuti otsitakse võimalusi kultuuriprojektide kaasamiseks.\nKuulati sisekontrolliteenistuse juhataja Raivo Bachmanni ettekannet.\nVastates komisjoni liikmete küsimustele selgitas Raivo Bachmann, et tulevikus eurotoetuste maht väheneb ligikaudu 40%, mis on 16 miljonit eurot. Omafinantseerimine oli 15%, tulevikus saab olema 45%.\nKomisjoni liikmed tunnustasid väga hästi koostatud informatsiooni esitamise eest.\nKuulati komisjoni liikmete ettepanekuid ja arvamusi.\n5.1. Revisjonikomisjoni 6. juuni koosoleku päevakorras:\n5.1.1. Tartu linna 2018. a majandusaasta aruanne ning ülevaade Tartu linna arengukava ja valdkondlike arengukavade täitmisest 2018. a aruande alusel;\n5.1.2. revisjonikomisjoni kaasaruanne 2018. a majandusaasta aruande juurde;\n5.1.3. revisjonikomisjoni 2018. a tegevuse aruanne;\n5.1.4. suvekohvikute töö korraldamine Tartu linnas (koordineerimine, maksumus, senised tulud ja kulud, linna eesmärgid).\n5.2. Planeerida 5. septembri koosolekule informatsioon reservfondi kasutamisest 2019. a I poolaastal ning jaanuaris II poolaasta kohta.


Laboratoorse õppetöö didaktika\nEesmärk: 1. Õpetada didaktiliselt mõjusate laboratoorsete tööde läbiviimist ja laborijuhendite koostamist;\n2. Õpetada laboratoorse uurimistöö planeerimist ja läbiviimist;\n3. Õpetada läbi viima eksperimentaalseid tehnilisi projekte;\n4. Õpetada korraldama meeskonnatööd.\nSihtgrupp: õppejõud, doktorandid, õpetajad\nTeemad: Laboratoorsete tööde tähtsus tehnikaõpetuses. Didaktika printsiibid laboratoorsete tööde läbiviimisel. Laboratoorsete tööde meetodid. Plaanitava eksperimendi struktuur. Laboratoorse töö ja teaduseksperimendi eesmärkide ja ülesannete püstitus. Laboratoorsete tööde läbiviimise korraldamine. Laboratoorsete tööde struktureerimine. Eksperimendi tulemuste analüüs. Kokkuvõtete ja järelduste tegemine, protokolli koostamine. Graafikute ja skeemide koostamine ja lugemine. Tulemuste esitlemine, esitlustehnika kasutamine. Eksperimendi vead, nende määramine ja analüüs. Arvuti kasutamine eksperimendi juhtimiseks. Meeskonnatöö ja suhtlemine laboratooriumis. Ohutusnõuded ja keskkonnaalased probleemid laboratoorsetel töödel. Inimfaktori arvestamine tehnika kasutamisel.\n1. on võimeline läbi viima didaktiliselt mõjusaid laboritöid, kinnistamaks teooriaõpinguid praktikas;\n2. mõistab eriala ohutusnõudeid ja keskkonnaalaseid probleeme laboratoorsete tööde läbi viimisel.\n3. on võimeline analüüsima eksperimendi tulemusi, koostama didaktiliselt põhjendatud tööjuhendeid;\n4. oskab kavandada eksperimendi struktuuri, läbi viia laboratoorse töö erinevaid vorme erinevate õppemeetoditega;\n5. oskab korraldada meeskonnatööd, motiveerida ja aktiveerida üliõpilasi, arvestada nende erinevate õpistiilidega.\nKontakt: Reet Neudorf, 620 3255, reet dot neudorf at ttu dot ee


Korralik soojustus tagab väiksemad kulutused hoone kütmiseks - Ehitusuudised\n(Sisuturundus) Korralik soojustus tagab väiksemad kulutused hoone kütmiseks\nKõige suuremal hulgal väljub hoonest soojusenergiat läbi katuse ja /või pööningu. See on just see hooneosa, mida saab üldjuhul kõige kergemini ja kiirema tasuvusajaga lisasoojustada.\nVäiksemate koguste puhul läheb proffesionaalse puistevilla paigaldaja töö tellijale kulukaks. Selle pärast pakub ISOVER kostöös CRAMO tööriistarendiga uudset võimaluse paigaldada puistevill ise. Selleks tuleb rentida Cramost ISOVER puistevilla paigaldamise agregaat. Tegemist on spetsiaalselt eratarbija jaoks toodetud masinaga, millega saab väiksemamahulised tööd ise edukalt tehtud. Puistevillaagregaat ST-40 on mõeldud ISOVER InsulSafe puistevilla paigaldamiseks ainult horisontaalpinnale, nii vahelagedesse kui pööningute põrandatele.\nISOVER InsulSafe puistevill on saadaval hästi varustatud ehituspoodides.\nVajamineva soojustusmaterjali koguse saab välja arvutada lihtsa valemi abil, pööningu põrandapindala tuleb korrutada soovitud puistevillakihi paksusega meetrites. Saadud korrutis annab vastuse, kui mitu m³ soojustust on vaja. Vajalikule kogusele peab juurde lisama 5%, mis on ette nähtud ISOVER InsulSafe võimalikuks maksimaalseks järelvajumiseks. Lõplik tulemus tuleb jagada InsulSafe pakist puistamisel saadava mahuga, 1.066-ga, mis annab tulemuseks töö teostamiseks vajaliku pakkide arvu.\nEnne paigaldamistöödega alustamist peab veenduma, et kõik vajalikud eeltööd oleksid tehtud. Planeeritava puistevilla kõrgus peab olema näha kogu paigaldatava ala ulatuses (kõrgusmärgid võib peale kanda näiteks sarikatele). Eelnevalt peavad olema paigaldatud tuulesuunajad. Tuulesuunaja abil suunatakse tuulekastide kaudu sissetulev tuulutusõhk eemale soojustusmaterjalist, mis tõstab soojustuse efektiivsust.\nSamuti kaitseb toode isolatsioonimaterjali võimaliku lumetuisu puhul ning sel juhu ei pääse lumi otse soojustusmaterjali. Lisaks täidab tuulesuunaja eesmärki, et puistatav soojustumaterjal ei vajuks ära hoone tuultuskasti. Kõik kütte-, vee- ja ventilatsioonitorustikud peavad olema isoleeritud ning fikseeritud.Korstna ümber peab olema paigaldatud 100mm paksuselt tuletõkkevill, mis peab ulatuma vähemalt 100mm kõrgemale tulevasest puistevillast.\nPaigaldusalalt peab olema koristatud ehituspraht. Käiguteed peavad olema eelnevalt valmis ehitatud juhul kui pööningule jääb seadmeid vms, mis vajavad juurdepääsu. Käigutee kõrgus peab ulatuma minimaalselt 50mm kõrgemale planeeritavast puistevilla ülemisest kõrgusest. Hilisem käimine paigaldatud puistevilla peal on keelatud! Puistevill paigaldatakse otse auru- või õhutõkke kihile, mis peab olema tervik.\nSellest tulenevalt on oluline, et oleksid tihendatud aurutõkkekihi kõik liitekohad ja läbiviigud! Liite- ja läbiviigukohtade tihendamiseks peab kasutama ainult aurutõkkesüsteemi kuuluvaid liiteteipe ja/või mastikseid! Asendustoodete kasutamine ei ole aksepteeritav. Paigaldatud aurutõkkekihile avalduv soojustusmaterjali surve võib põhjustada auru- ja õhutõkkekihi läbivajumist või liite – või paikamiskohtade rebenemist, misjuhul ei saa rääkida enam toimivast veeauru- ega õhutõkkest.\nSoovituslik on enne puistevilla paigaldamist vahelae sisemisele poolele paigaldada lisasõrestik või lisalaudis kuni 400mm sammuga risti põhitaladega, mis tagab toestuse aurutõkkekihile ning vähendab läbivajumise riski.\nPuistevillamasin ST-40 tuleb asetada võimalikult paigalduskoha lähedale. Soovitatav on agregaadi alla panna koormakate vms, mille pealt on kerge ülesse korjata sinna pudenenud puistevilla. Puistevilla pakid tuleb ladustada võimalikult puistevillamasina lähedale, et oleks mugav ja ergonoomiline töötada. Puistevillamasin ST-40-ga töötamiseks on vaja minimaalselt kahte inimest.\nÜks inimene on üleval paigalduskohas (pööningul) ning paigaldab puistevilla ning teine tegeleb puistevillamasinasse villa etteandmisega. Kogu protsessi ajakulu aluseks võib arvestada, et puistamistöö kiiruseks on ca 3-4 m3/h. Olulisel kohal on tööturvalisust. Kõigil protsessis osalejatel tuleb kasutada kaitseprille ning tolmumaske. Puistajal või pööningul oleval töötajal on soovituslik kasutada kiivrit võimalike väljaulatuvate naelte jms poolt tekitada võivate vigastuste eest.\nPalun hoolitsege, et pööningul oleks piisavalt valgust paigaldustööde teostamiseks. Masinaga töötamist alustatakse vooliku lahti kerimisest paigalduskohani ja seejärel viiakse paigalduskohani juhtpuldi kaabel. Alles seejärel ühendatakse masin vooluvõrku. Peale seadme käivitamist täidetakse ST-40 kolu kuni ¼ ulatuses puistevillaga. ISOVER InsulSafe pakki on soovitatav avada osade kaupa. Näiteks jaotatakse pakk pikuti mõtteliselt viieks osaks ja lõigatakse masinal paikneval töölaval lahti alles siis, kui on vajadus kolu täita.\nSuurema koguse materjali kolusse panemine ja surve avaldamine kolus olevale puistevillale on keelatud! Agregaat võtab kolust puistevilla alles siis, kui see on kolus piisavalt lahti hakitud. Puistevilla puistamist tuleb alustada kõige kaugemast kohast väljapääsu suhtes. ISOVER InsulSafe tuleb paigaldada järk – järgult kuni saavutatakse vajalik kihi paksus/kõrgus. Puistevilla paigaldamise lõppedes lastakse masina kolu ja voolik tühjaks, ühendadakse lahti vooluvõrgust ja alles siis keritakse kokku juhtpuldi kaabel ja voolik.\nAvarii korral, kui masina kolusse tekib ummistus või satub võõrkeha, seisake masin koheselt kasutades hädaseis lülitit! Agregaat seiskub. Ärge üritage eemaldada agregaadi kolust midagi enne, kui olete voolujuhtme lahti ühendanud!\nISOVER pakub pööningu ja katuslagede soojustamiseks parima soojapidavusega puistevilla Eesti turul. ISOVER InsulSafe puistevill on sideaineteta liinitootena toodetav puistevill, mis on mõeldud spetsiaalselt puhuriga paigaldamiseks. Tooraineks on enam kui 95% ulatuses looduslikud mineraalsed toorained, millest omakorda enam kui 85% moodustab taaskasutatud klaas.\nISOVER InsulSafe on puhas naturaalne puistevill, mille valmistamisel on kasutatud ainult taastuveneriat: biogaasi ja keskonnasõbralikult märgistatud hüdroenergiat. Kuna Isover InsulSafe puistevill surutakse pakendamisel kokku, siis seeläbi väheneb vastavalt ka peale- ja mahalaadimiste arv transpordivahendiltele. Keskkonnasäästu aspektist tähendab see, et vähendatakse energiakasutust ning CO2 paiskamist keskkonda. ISOVER InsulSafe on mittepõlev ning on liigitatud kõrgeimasse tuleohutuse klassi A1.\nToode ei ima niiskust, on keemiliselt neutraalsest materjalist ning ei sisalda korrosiooni tekitavaid komponente. Tänu ISOVER InsulSafe väikesele kaalule on võimalik paigaldada seda kõikide teiste mineraalvillast soojustusmaterjalide peale lisasoojustusena. Soojustuse omakaal on tähtis ka renoveeritava objekti korral, kus puistevill avaldab omakaaluna survet aurutõkkekihile ning ka juba paigaldatud isolatsoonile. Näiteks InsulSafe puistevilla omakaal, soovitud lõpliku kihipaksuse 400mm juures on kõigest 6,3 kg ühe ruutmeetri kohta. Sama kihipaksuse korral võib teiste analoogsete materjalide kaal olla ühele ruutmeetrile 16kg ja rohkemgi.\nSuuremahuliste puistevilla objektide korral saab abi meie koostööpartneritelt, kes omavad spetsiaalset tehnikat ja väljaõpet. ISOVER volitatud puistevillapaigaldajad on läbinud kolmanda osapoole koolituse ning väljaõppe puistevillaga paigaldamise, ehitusfüüsika ja tööturvalisuse osas. Vastava koolituse läbinud koostööpartneritele on väljastatud sertifikaat.\nTellides puistevilla paigaldamise teenuse ISOVER volitatud ja koolitatud koostööpartnerite käest, saab kindluse et toode paigaldatakse vastavalt tootjatehase poolt ettenähtud kulu normidele, mis tagab selle, et paigaldatud isolatsioon omab ettenähtud soojapidavust ning täidab oma eesmärki ja säästab soojakadusid kogu hoone eluaja vältel. Soojustustööde planeerimisel on abiks www.isover.ee kodulehel olevad erinevad abimaterjalid (näidis üleandmise akt, puistevilla paigaldamise juhend jne).\nKorralik soojustus tagab väiksemad kulutused hoone kütmiseks


Tegijad | Generaadio\nSaatejuhina alustanud Mari-Liis kasvas kiiresti üheks Generaadio eestvedajaks. Viimased kolm aastat on ta visa vedurina vedanud Generaadiot uute eesmärkide poole: rohkem inimesi, mahukam programm. Sama…\nLaekur, IT-juht umar.zarip[ät]generaadio.ee\nOlen leidnud tee Generaadiosse mööda eriliselt kirevat rada pidi. Saatuste ja mõtete kokkulangevuste tõttu olen nüüd olnud Generaadio liige mõnda aega ning edukalt saanud ka…\nVäidetavalt on ta üks suur kõrv ning tema peedipeenarde (Beets by Myrone) vahelt võib leida mitmeid muusikatahke. Iga lõikusperioodi ajal tuleb Myrone kuulajate ette just…\nSaatejuht Anna on kõike muud kui saatejuht. Peale selle on ta ka saatejuht muidugi. Lihtne, aga samas väga kompleksne. Väga huvitav kuulata ja täiesti vastuvõetamatu….\nDefineeri mõiste “Anu Sildnik.” Tal on blondid juuksed, sinised silmad. Keskmist kasvu. Reageerib nimele Anu. Teatriringkondades tuntakse ka ühe teise nimega, aga seda ei tohi…\nSõnaseadmise meister, kelle naljad on filigraanselt töödeldud briljandid. Ardo võlu koomikuna ei seisne ainult tema ilusas näolapis, vaid ikkagi oskuses näidata asjade naljakat külge igas…\nJaniš on imelik. Nimi on imelik. Tegelikult täiesti tavaline Eesti mees, kes ei ole eriti jutukas, hindab vaikust ja noogutab alati sõbralikult. Metsikult vaimukas oma…\nKarli on kirjeldatud kui “Moodsa aja Läti Henrik, kes pajatab raskest elust jumala poolt hüljatud tsiviliseerimata perifeerias – Lasnamäel.” Ta räägib palju, kuid kuulab rohkem…\nMargus Parts on ajakirjanik, lindistaja, DJ ja heliarheoloog.\nMa olen oma raske iseloomu ja halva kasvatuse tõttu alati nõrgemate poolel. Sest tugevamate poolel olemine on põhjendamatu vägivald. Ma arvan, et Generaadio huvitab mind…\nSõbrad ütlevad, et tal ei ole ühtegi töökohta, kuid see on pelgalt illusioon. Lisaks raadiosaate juhtimisele kujutab endale ette, et on tarbekunstnik ja seelikukütt, kuigi…\nUurin märke, märgisüsteeme ja hipstereid. Hämarail õhtupoolikuil vaatan häid (või halvemaid) linateoseid ning kuulan vanakooli diskomuusikat.\nNeljas Dimensioon on väljaanne kuhu kirjutavad ajakirjandustudengid kirest oma eriala vastu ja soovist teha midagi omanäolist. Värskelt. Rikkumata. Otse. http://4dimensioon.org/\nParas melomaan, kes huvitub muusikast seinast seina.\nPatrick McGinley on Ameerikas sündinud heli-, performance- ja raadiokunstnik. Tema looming (nime all murmer) põhineb väikestel avastustel ja kontsentreeritud tähelepanul, keskendudes leitud helidele, heli välisalvestistele…\nRahvusvaheliste Suhete Ring, RSR, on Tartu Ülikoolis tegutsev pika ajalooga organisatsioon, mis ühendab rahvusvaheliste suhete vastu huvi tundvaid tudengeid. RSR korraldab igal nädalal loenguid ja…\nRobert Mattias Liiv\nEsimese plaadi – Metallica “Kill ‘Em All” – sain 10-aastaselt. Sellest ajast edasi on melomaaniapisik ainult kasvanud. Olen peamiselt traadisema ja alternatiivse muusikastiili sõber, aga…\nSõbrad ütlevad, et tal on vähemalt kuus töökohta, kuigi tegelikult pole ükski neist päris. Lisaks raadiosaate juhtimisele kujutab endale ette, et on igavene tudeng, spordi-…\nSven Erik Raudnõmm\nmüra ja kära ja müra ja…\nSven on rändpoeet ja vabakutseline alkeemik. Kutsumuselt on tegu ka vabamõtlejast näitlejaga, keda võlub teater siin ja sealpool lavapiiret. Ja kõigele lisaks armastab uudishimulik Sven…\nÜhiskonnateaduste Üliõpilaste Ühing koondab Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste instituudis õppivaid aktiivseid tudengeid, kes tahavad ühiskonnateadusi arendada. Ühingu eesmärkideks on erinevate erialade üliõpilaste koondamine ning ühiskonnateaduste populariseerimine…\nUku on Tartust pärit DJ ja produtsent, kes on plaatide mängimisega tegelenud umbes 5 aastat. Tema muusikavalikus on eelkõige trumm ja bass.


Tiffany Reisz. Viskivaras (Ersen, 2017) – Triinu raamatublogi\nTõlkinud Mikk Pajuste\nÜks väga ilusa kaanepildiga raamat. See on ka praktiliselt ainus asi, mis selle loo juures ilusat on. Alguses, kui seda lugema hakkasin, ei tõmmanud lugu mind üldse kaasa, nii et võtsin teise raamatu ka lugemiseks.\nMa ei saanud üldse aru, miks on vaja kahte võõrast inimest seksima ja Parist seda lugu jutustama, kui raamat võikski koosneda ainult sellest loost. Lõpus muidugi ma sain aru, miks seda vaja oli, aga alguses tundus see täiesti mõttetu. Siis hakkas jutustus ennast lahti kerima ja läks põnevaks. Mängu tuleb mõrv, saladused ja seks. Seksikirjeldusi on ikka väga palju ja detailseid.\nSisukirjeldusest siis niipalju, et Paris ja Cooper veedavad koos ühe öö. Hommikul ärgates avastab Cooper, et naine on temalt röövinud miljon dollarit maksva Red Threadi viskipudeli. Naine ei saanud sellega küll majast välja, aga Cooper ei kutsu ka politseid. Paris väidab, et see pudel peaks seaduslikult kuuluma hoopis talle ja jutustab talle loo, mis viis Read Threadi hävinguni ning mis juhtus pärast seda.\nMõtlesin, et on ilus armastuslugu ja tõesti see Paris ja Cooper tundusid mõttetud tegelased. Nautisin mõnda aega seda armastuslugu, kui tuli ilmsiks üks saladus, mis tegi kogu loo rõvedaks. Siis ma lasin tekstist juba silmadega üle, ei tahtnudki enam lugeda seda. Kõige hullem on see, et peategelased jätkasid ikka samamoodi peale saladuse ilmsikstulekut.\nMa ei oskagi seda raamatut kellelegi soovitada ja ei julge ka. Ma olen muidu üsna vabameelne inimene, aga “Viskivaras” oli isegi minule liiast.\n#ameerika, #ersen, #harlequin, #ilukirjandus, #mõrvad, #mikkpajuste, #perekond, #perekonnaromaan, #saladused, #tiffanyreisz, #viskivaras\nKate Kessler. Küll hunt hunti tunneb (Päikese Kirjastus, 2017)\nOne thought on “Tiffany Reisz. Viskivaras (Ersen, 2017)”


Kuidas kõlab summutiga kuuliprits, ehk nelja uksega Mercedes-AMG GT 63 4MATIC+ - Forte\nMercedes-AMG GT 63 4MATIC+foto - Siim Vahur\nKui teil on vaja neljakohalist luukpära, mis saavutab koos talvekartuliga kiiruse 100 km/h sekundi jagu kiiremini kui nelikveoline Porsche 911 Carrera 4, siis olete õiges kohas ja Mercedes-AMG GT 63 4MATIC+ on üks vastuolulisemaid liikureid, mis viimaste aastate sees minu näppu puutunud.\nÜhelt poolt saavad selles müristajas kokku kõik turundusklišeed, mis otsemaid padruneid otsima panevad – „Nelja uksega sportauto“, „Nelja uksega kupee“ jne – ent teisalt on tegu NII lihtsalt hallatava, NII ootuspäraselt käituva ja NII nauditava leluga, et kõik pastakast välja imetud loosungid on kohe andeks antud kui neljaliitrine V8 käima kõmatab. Tänu sellele autole sain ma ilmutuse osaliseks – seletuse leiate loo edenedes – ja sõidurõõmu osas seljatab see edevasse ülikonda rüütatud elajas isegi Porsche Panamera, mida saatev menu oli selle mudeli sünni peapõhjuseks.\nMercedes-AMG GT 63 4MATIC+\tFoto: tootja\nMercedes-AMG CLA 45 Shooting Brake: sport seljatas praktika seisuga 75:25 (1) 12.05.2017\nMotorsi proovisõit: Mercedese AMG CLA 45 Shooting Brake sobib jahil käiguks küll (10) 28.02.2017\nAntud auto näol on tegu esimese nullist projekteeritud neljakohalise AMG-ga ja ehkki erinevalt varasematest kahekohalistest pole selle bassihäälse mürakaru alus mudelipõhine – nelja uksega GT on loodud Mercedese MRA-platvormi najal, mille komponente kasutavad veel C-klass, E-klass ja viimane CLS – on tegu väga kiire luukpäraga.\nSelle tippkiiruseks on kõige ägedamal juhul 315 km/h ja oktoobri lõpus läbis Mercedes-AMG GT 63 S 4MATIC+ Nürburgringi ajaga 7:25:41, mis teeb sellest masinast „Rohelises põrgus“ kiireima neljakohalise seeriaautode arvestuses.\nPanamera on küll seest nägusam ja universaalkere korral ka väljast maskuliinsem, ent Mercedes mõjub rooli taga istudes tunduvalt kompaktsema autona, selle V8 hääl teeb korrapealt lapseks ja mitte ühegi auto korral pole mulle veel NII PALJU võhivõõraid ligi astunud, et öelda „teil on ilus auto“.\nEsmase komplimendi teenib auto esiosa eest, sest lisaks julgusele „hainina“ tagasi tuua väärib kiitust ka õnnestunud üldmulje. V8 mootorite korral on autode eritunnuseks esimese põrkeraua nurkades asuvad suuremad õhuvõtuavad, mida täiendavad difuusor-elemendiga tagumine põrkeraud ja neli rööpküliku kujulist summutitoru, millest esimene puudub kuuesilindrilistel versioonidel sootuks ja viimaste korral on ka summutitorud ümmargused.\nMercedes-Benz G-klass läbib põhjaliku uuenduse\nMercedes-Benz avaldas kupee S63 AMG\nMercedes-Benz sooviks omandada Aston Martini\nMercedes-Benz avaldas esimesed fotod uuest S-klassist\nMercedes-Benz G-klass – muutuv ja muutumatu


Päike, meretuul ja rannaliiv – Eesti suveidüll Noarootsis — Elamusretked\n455 osalejast 139 läbis 10 km, 80 42 km raja ning vaieldamatult kõige populaarsema 21 km raja läbis kokku 239 elamuste otsijat. Kokku koguti elamuskilomeetrite hooaja tabelisse 10564 kilomeetrit.Milliseks kujunes seis Elamuspunktide tabelis saad järgi vaadata kodulehelt. Viska pilk peale Noarootsi maratonist valminud videokokkuvõttele!\nRaja lõpuosas oli maasikaks Lemeks Grupp elamuskilomeeter – kus seekord kauni männimetsa all üllatas neoonroheline mustikataimede vaip – sellist rohelust näeb vaid suve alguspäevadel, kahjuks peale seda see juba tuhmub.\nOtsi ennastki üles Noarootsi radadel tehtud piltidelt kodulehelt. Ärge unustage ka oma pilte jagada teistega, lisades neile #elamusmaraton.


Täna hommikul ärkasin halva tujuga. Lihtsalt oli tuju sant ja maailma kõige suurem laiskuseuss oli minu sisse pugenud. Mõtlesin, et tõmban teki üle pea ja ei tee mitte kui midagi. Passisingi teki all aga kuidagi jube hale oli olla. Ma isegi ei tea miks mul selline haledus peale tuli. Põhjust nagu pole. Nüüd peaks edasi tulema vallavanema naise jutt, et kõik on ju hästi aga no maailma valu on nii suur 😉. Aga ei tule.\nSinine esmaspäev vist. Kuigi miks sinine peaks paha olema? Sinine on muidu väga ilus värv ja milles esmaspäev süüdi on?\nLõpuks ronisin siiski välja ning vedasin ennast trenni. Ma lihtsalt pidin kuskile minema. Issand kui raske see oli! Vägisi , millimeetri haaval lükkad ennast uksest välja.\nLoomulikult läks trennis tuju heaks, laiskuseuss pani plehku ning haledus oli ka kadunud. Läksin koju ja vorpisin selle referaadi, mille viimne tähtaeg on täna, ühe soojaga valmis ning saatsin ära. Tehtud.\nLühikese jutu lühike kokkuvõte- kui sa ei taha mitte kui midagi teha, kõik on paha ning maailmavalu on nii suur, siis võta endal tukast kinni ja tee midagi, kohe hakkab parem.


Maiustused Archives - Toidufotograaf Liisi Laanemäe\nŠokolaadiga kaetud kõrsikud on laste seas iga peo hitt, oleme neid pakkunud laste sünnipäeval, viinud lasteaeda ja täna krõbistame kõrsikuid esimese septembri tähistamiseks. Šokolaadikõrsikute valmistamine on ääretult lihtne. Lapsevanema abi võib vaja minna vaid šokolaadi sulatamisel, ülejäänud tegevustega, sealhulgas suure segaduse tekitamisega 😉 , saavad …\nVahva maius, mis on eriti popp laste hulgas, kuid ka täiskasvanud ei ütle magusast suutäiest ära. Iirisepallikeste valmistamiseks olen kasutanud nii Kiss-Kiss komme kui ka tahvlina müüdavat iirist. Viimane töötab väga hästi ja jääb tüütu kommipaberite harutamine ära. Maiust saab teha tavasuurusega muffinivormi või kasutades …\nŠokolaadi-kookosemaius maitseb nagu Bounty šokolaad ja mille tegemine kodus on äärmiselt lihtne, ainult veidi aeganõudev, sest maius vajab aega külmkapis tahenemiseks. Selles retseptis on glasuurimiseks kasutatud piimašokolaadi, aga ka tumeda šokolaadiga saab väga hea, mitte nii magus. Mina säilitasin osa maiuseid külmkapis ja ülejäänud sügavkülmas. …\nHead vana-aasta lõppu ja magusat uue algust! Kirsitäidisega nougat-trühvlid 50 g kuivatatud kirsseleotamiseks veidi Amarettot või vett100 g Odense nougat-pähklikreemi150 g tumedat šokolaadi Pane kuivatatud kirsid ööseks Amaretto või vee sisse ligunema.Lõika nougat-batoon tükkideks, vormi ümber kirsi palliks. Aseta pallid 30 minutiks külmikusse tahenema. Sulata …\nUsinamad juba valmistavad jõulupakkidesse isetehtud maiuseid. Postitan ühe retsepti, mille järgi valmistatud komme võis leida eelmisel aastal meie jõuluvana kotist. Neid komme olla juba vanasti tehtud, “Mosaiik” nime all, kahjuks mina seda maitset ei mäleta, kuid need isetehtud kommid said küll väga head ja väärivad …


Mul on 15 cm liige. Mis on suurus - Teaduslikule saab suurendada liige\nSiinkohal tuleb arvestada, et kleebisel peab olema selgelt arusaadav, et soovid reklaamist loobuda ning mis ei sea piiranguid reklaami sisule. Kui soovid, et reklaampakkumised taas Sinuni jõuaksid, siis eemalda reklaamist loobumise kleebis postkastilt. Kõikidest aadressita reklaamidest.\nKuidas saaks aadressita reklaamist loobuda? Omniva klienditeenindusse helistades ei Mul on 15 cm liige.\nMis on suurus reklaamist loobuda ega tellida uut kleebist. Seadusest tulenevalt ei saa korteriühistu võtta postkastiomanike ehk korteriomanike eest vastu otsuseid, mis puudutavad eraomandi kasutamist, st mida nende postkasti pannakse ja mida mitte. Me võtame vastu ainult postkastide kasutajate avaldusi. Avaldus peab olema vormistatud iga postkasti kohta eraldi. Ärimajade puhul ei Video Kuidas suurendada liikme mehi samuti võimalik teha ühisavaldust, ehk siis aadressipõhist.\nTegemist on arvatavasti eksitusega ja palun saata aadressile info omniva. Soovite aadressita reklaamist loobuda vaid kindlaks ajaperioodiks. Kindlaks ajaperioodiks reklaamist loobuda ei ole võimalik. Sellisel juhul palun teha avaldus reklaamist loobumise kohta meie kodulehel Suitsetamine mojutab liiget lähimas postkontoris ning hetkest, millal soovite reklaami uuesti saada, eemaldate postkastilt kleebise ning palun anda sellest teada kodulehel reklaamist loobumise avalduse vormil või annate teada Omniva klienditeenindusele info omniva.\nPeate enda postkastilt eemaldama reklaamist loobumise kleebise ja andma oma soovist teada Omniva kodulehel oleva vormi kaudu, märkides välja "Soovin reklaami saada" või teavitage oma soovist koos enda aadressiga Omniva klienditeenindust telefone-post info omniva. Muudatuse aluseks on Konkurentsiameti seisukoht, et korteriühistu ei saa postkasti kasutajate eest otsustada, mida pannakse korteriomaniku postkasti ja mida mitte. Iga postkasti kasutaja väljendab ise oma soovi.\nTeavituses oli selgitus, miks me enam alustele ei postita ning palusime kõikidele KÜ liikmetele vastav info edastada. Samal ajal saadeti ka teistele vastav info, et järk-järgult läheme kogu Eestis sellele süsteemile üle. Kas Omniva kleebis vabastab ka teiste reklaamikandjate reklaamist? Jah, reklaamist loobumise kleebisega peavad arvestama Mul on 15 cm liige. Mis on suurus reklaamikandjad ning aadressita reklaame postkasti postitada ei tohi. Postitatakse ainult tellitud post k.


Harry Hein, Eduard Herne, Raul Jaanson, Lembit Juhari, Hans Kalm, Aivo Kapten, Jaanus Karm, Kajari Klettenberg, Arno Kodu, Donald Koppel, Igor Kopõtin\nJulius Ernst Meigas\nMaie Mägi (filoloog)\nHarry Hein on endine päästeameti ja Eesti Piirivalve peadirektor. Ta lõpetas aastal 1967 Leningradi Kõrgema Sõjakooli üldvägede ohvitserina. Aastal 1982 lõpetas ta Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia, kus ta õppis üldvägede ja staapide operatiiv- ta ...\nEduard Herne oli eesti sõjamees ja põllumees. Ta õppis Jaanimõisa algkoolis. 1915. aastal kutsuti ta Vene tsaariarmeesse ja võttis osa I maailmasõjast. Hiljem võttis osa Vabadussõjast, oli auastmelt kapral. Lahinguliste teenete eest autasustati t ...\nMuusiku kohta vaata artiklit Raul Jaanson. Raul Jaanson sündinud 1. oktoobril 1976 Tartus on arvutiõpetaja, kaitseliitlane ja satanistliku organisatsiooni asutaja. Ta õppis Tartu 2. Keskkoolis. Veel põhikoolipoisina 1991 liitus Kaitseliidu Tartu ...\nLembit Juhari oli Eesti ja Saksa sõjaväelane, leitnant. Juhari lõpetas 1938. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi reaalharu ning peale seda Eesti Sõjakooli. Lembit Juhari osales 1943. aasta sügisel 3. Eesti SS-vabatahtlike brigaadi võitlus ...\nHans Kalm VR I/1, VR II/3 1889 Taarasaare talu, Kotsama küla, Kõo vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa Liivimaa kubermang – 1. veebruar 1981 Jyväskylä, Soome) oli Eesti ja Soome sõjaväelane, üks Soome kodusõja ja Eesti Vabadussõja väejuhte.\nAivo Kapten on Eesti kaitseväelane ja kaitseliitlane, endine Kaitseliidu Tartu maleva pealik. 1996. aasta 27. mail hõivasid Kaitseliidu Tartu maleva liikmed Aivo Kapteni juhtimisel peaaegu seitsmeks tunniks Eesti Põllumajandusülikooli peahoone ni ...\nJaanus Karm on Eesti kaitseväelane. 11. septembril 1997 üritas ta Balti rahuvalvepataljoni luurerühma eesotsas jalgsi Kurkse väina ületada, mille juures enamik tema alluvaid ära uppus Kurkse suurõnnetus. Selle eest määras Harju Maakohus Jaanus Ka ...\nKajari Klettenberg on Eesti sõjaväelane. Lõpetas 1984. aastal Johan Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. Alates 1992. aastast on ta Eesti Kaitseväe tegevteenistuses. Ta on teeninud Kupejanovi Üksik-jalaväepataljoni pioneerirühma ülemana, Kaitse ...\nKodu on sündinud 1956. aastal Võrumaal. Ta on lõpetanud Tihemetsa Põllumajandustehnikumi, töötanud erinevatel ametikohtadel põllumajanduses, kutsekoolis ja Antsla Tarbijate Ühistus. Arno Kodu alustas teenistust Eesti kaitseväes 1992. aastal Kuper ...\nDonald Koppel oli eesti rindefotograaf, kes jäädvustas Eesti Leegioni sõjateed Eestis ja tagalaelu mujal Euroopas.\nIgor Kopõtin on Eesti sõjaajaloolane ja õppejõud. Tema tuntumad ajalooteosed on "185 päeva Helmandis", "Pioneeripataljon" ja "Venelased Eesti Vabadussõjas". Ta on NATO Afganistani missiooni veteran.\nEugen Krooni oli Eesti arst ja sõjaväelane. Ta õppis 1907–1915 Riia Vaimulikus Seminaris lõpetas ja astus 1917 Tartu Ülikooli arstiteadust õppima. Pärast Vabadussõjas osalemist jätkas õpinguid samal erialal, lõpetas ülikooli 1924. Akadeemiliselt ...\nLeo Kunnas on eesti kirjanik ja reservsõjaväelane, XIV Riigikogu liige. Leo Kunnas lõpetas põhikooli Vastseliina Keskkoolis. Aastal 1984 püüdis ta Nõukogude Liidust põgeneda, aga jäi piiril vahele ja mõisteti vangi. Pärast vabanemist läks ta vaba ...\nTamur Kusnets on Eesti sõjaväelane ja kirjanik. Tamur Kusnets lõpetas 1993. aastal Kunda 1. keskkooli, mille järel läbis ajateenistuse ja valis elukutselise sõjaväelase tee. 2000. aastal lõpetas Tamur Kusnets Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Kõrg ...\nGustav Kutsar on eesti vaimulik ja sõjaväelane. Ta alustas õpinguid 1989. aastal Usuteaduse Instituudis ja ordineeriti 5. detsembril 1989 diakoniks ning 16. jaanuaril 1991 õpetajaks, teenides samal ajal Saaremaa Jaani, Karja ja Valjala kogudusi n ...\nMargus Kuul on Eesti kaitseväelane, alates 2019. aastast erioperatsioonide väejuhatuse ülem. Ta on teeninud Scoutspataljoni C-jalaväekompanii 1. jalaväerühma rühmaülemana, Rahuoperatsioonide keskuse ESTPLA-12 rühmaülemana Iraagis. Kaitseväe juhat ...\nMati Kuusvere on Eesti sõjaväelane, Kaitseliidu Alutaguse maleva pealik. Kuusvere oli alates 2011. aasta 1. juunist Kaitseliidu Jõgeva maleva pealiku kohusetäitja. Maleva senine pealik Janno Rosenberg andis maleva lipu 2011. aasta 27. mail üle Ma ...\n1997 Danish Defence Forces Taani - Baltic Platoon Commanders Course 2005 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused - Inglise keele II taseme intensiivkursus; 2010 NATO School Saksamaa - Training Analysis, Design and Development Course 2008 Õppekeskus Tõru ...\nTa õppis Nõmmel 27. mittetäielikus keskkoolis ja lõpetas 1957. aastal Tallinna Polütehnikumi. Ta töötas metallitöölisena ja tööõpetuse õpetajana. Töö kõrvalt luges ta teoloogilist ja filosoofilist kirjandust. Aastal 1965 astus ta õppima EELK Usut ...\nUrmas Leppmets oli eesti sõjaväelane. Ta määrati 18. novembril 2002 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Kõrgema Sõjakooli ülemaks. 2002. aastal oli tema sõjaväeline auaste major. Leitnandi auastme sai ta 1999. aastal. Alpinistina on ta osa võtnud Ba ...\nJuhan Lindström Vanari ; 17. märts 1903 Tartu – 1966 Port Arthur Kanada) oli eesti sõjaväelane Ta teenis Eesti kaitseväes üleajateenija-allohvitserina. Juunis 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse. Detsembris 1942 läks ta laskurkorpuse mehena Alekse ...\n1997 Eesti Kaitsevägi, Lahingukool, vanemallohvitseride baaskursus 1993–1994 Kärdla Keskkool 1992 Tartu 17. kutsekeskkool 2015 Eesti Jalgpalli Liit, jalgpallitreeneri D-kategooria koolitus 2017/18 Eesti Jalgpalli Liit, jalgpallitreeneri C-kategoo ...\nTeenis aastail 2005–2011 Kaitseliidu Valgamaa maleva pealikuna ja teenib alates 2011. aasta 1. septembrist Kaitseliidu Viru maleva pealikuna. Rein Luhaväli on varem teeninud Viru Üksik-Jalaväepataljonis, Suurtükiväegrupi ülemana ja maaväe staabis ...\nRisto Lumi on Eesti sõjaväelane. Aastail 2006–2008 teenis kolonel Lumi kaitsejõudude peastaabi luureosakonna J2 ülemana ja 2008. aastast 31. juulini 2011 Eesti kaitseatašeena Gruusias. Risto Lumi on õppinud Soome Riigikaitsekõrgkoolis jalaväeohvi ...\nEinar Paul Albert Muni Lundborg VR II/3 oli Rootsi sõjaväelane ja lendur. Ta osales Soome Vabadussõjas, Eesti Vabadussõjas soomusauto Kalevipoeg ülemana ning pälvis rahvusvahelise tuntuse Itaalia kindrali Umberto Nobile päästmisega Põhja-Jäämerel ...\nVoldemar Madisso oli Eesti sõjaväelane, insener ja eesti aktivist Kanadas ning oli Eesti iseseisvuse taastamise järel tegev Kaitseväe loomisel ja väljaõppel. Ta lõpetas aastal 1938 Tõrva Gümnaasiumi. Seejärel oli ta ajateenistuses, ta õppis Sõjak ...\nOleg Peeter Valdek Marnot oli Eesti sõjaväelane. leitnant Marnot organiseeris sõjasuvel 1941 Tartumaal metsavendade salga ja osales lahingutes Tartu all. Sakslased viisid ta üle Riia lennukiga Helsingisse ja sealt Eestisse tagasi, et tugevdada Er ...\nAino Mälkönen VR II/3 oli Soome kodusõja ja Eesti Vabadussõja ajal halastajaõde ning sõjaväelane. Mälkönen liitus Soome valgete vägedega 1917. aasta lõpul. Ta teenis halastajaõena ja kuulipildujalintide laadijana Karjala rindel sõja lõpuni mais 1 ...\nAugust Konstantin Nieländer Vana-Kuuste, Kambja kihelkond – 30. jaanuar 1986 Bowie, Maryland, USA) oli Eesti muusikapedagoog, dirigent, sõjaväelane. Ta sündis Vana-Kuuste mõisa metsavahi pojana. 1890. aastal kolis pere Tartusse. Isa Gustav Nielän ...\nVoldemārs Ozols – 12. juuli 1949 Riia) oli Venemaa keisririigi, Eesti, Läti ja Leedu sõjaväelane ning nõukogude sõjaväeluuraja. Voldemārs Ozols omandas üldhariduse Riia linnakoolis, sõjalise hariduse aga Vilno sõjakoolis, mille lõpetas 1907. Kõrg ...\nRaigo Paimla on Eesti sõjaväelane. Ta on Kalevi jalaväepataljoni staabiülem. Ta on olnud õppejõud Kõrgemas Sõjakoolis. 2004. aastal lõpetas ta KVÜÕA Kõrgema Sõjakooli põhikursuse. 2007. aastal kaitses ta magistritöö "Jalaväetaktika terminite ühtl ...\nAadu Pirk oli Eesti ja Saksamaa sõjaväelane. Ta lõpetas aastal 1937 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1938–1940 õppis ta Tartu Ülikoolis õigusteadust, aastatel 1940–1942 kehalist kasvatust, kumbagi stuudiumi ta ei lõpetanud. Ta oli EÜS Põhjal ...\nHarri Rent kuulus noorkotkana-noorhaukana Tallinna maleva Lõuna malevkonna "Side" rühma I peresse. 1935. a novembris teenis noorhaukana ja signalistina välja peavanema hoolsuspaela. 1937. aasta lõpul määrati noorkotkaste maleva Tallinna divisjoni ...\n2012 − Õhuväe Staabi operatiiv-, planeerimis- ja väljaõppeosakonna ülem ning õhuväe ülema asetäitja operatiivalal 1999 − Õhuseiredivisjoni õhusuveräänsuskeskuse ülem 2019 − Kaitseväe Akadeemia ülema administratsiooni ülem ülema asetäitja 1998 − Õ ...\nTa õppis aastatel 1903–1909 Tallinna Keisrinna Katariina II linnakoolis ja lõpetas eksternina 1915. aastal I Petrogradi kadetikorpuse. 1916. aasta algul saadeti ta õppima Vladimiri sõjakooli. Suurte rindekaotuste tõttu valmistati ohvitsere ette k ...\nIgor Schvede on Eesti sõjaväelane, auastmelt kontradmiral. 9. augustist 2007 kuni 23. juulini 2012 oli ta mereväe ülem. Pärast mereväe ülema kohalt lahkumist sai kapten Schvedest Kaitseväe peastaabi ülema asetäitja. Aastatel 2013–2016 oli Schvede ...\n2006 NATO Õhuoperatsioonide Analüüsi- ja Imitatsioonikeskus, õhulahingu planeerimise ja juhtimise kursus 1999 USA õhujõudude sõjategevuse piirkonna õhuoperatsioonide kursus 1999 USA õhujõudude rahvusvaheline sihitajate kursus IAWCC 1993 Johann Kö ...\nMeelis Säre oli Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant, ajaloo taaskehastaja, sepp, noameister ja ehtekunstnik. Ta kuulus Kaitseliidu taastamise eestvedajate hulka Tartus ning temast sai taastatud Kaitseliidu Tartu maleva esimene pealik.\nTiit Tammela on Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant reservis. On teeninud Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealiku ja Eesti kaitseatašeena Ameerika Ühendriikides. Tammela lõpetas 1974. aastal Pärnu 1. Keskkooli.\nSuune Tihane oli kaitseliitlane, kunagine Kaitseliidu Tartu maleva pealik. Ta sai Tartu maleva pealikuks 1996. aasta juulis endise pealiku Aivo Kapteni järel. Tihane oli enne Põhja-Tartumaa malevkonna juht. Sama aasta 20. juunil sai ta leitnandi ...\nAllain Tikko oli Eesti sõjaväelane. Tikko hukkus 15. juunil 2009 Afganistanis NATO rahuoperatsioonil, olles seal Estcoy-8 jaoülem.\nHannes Toomsalu on Eesti sõjaväelane. Ta on olnud Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik, Kuperjanovi pataljoni Pärnu õppekompaniii ülem ja Kalevi pataljoni ülem. 5. septembril 1991 andis peaminister vabariigi presidendi ülesandeis Heinrich Mark oma ...\nRein Vaabel on Eesti reservsõjaväelane. Kolonelleitnant Rein Vaabel oli Eesti Vabariigi Presidendi vanemkäsundusohvitser aastatel 2012-2019.\nAleksei Valujev oli Eesti kaitseväelane ja Keskvangla ülem 1920–1923. Ta sai alghariduse Tallinna Peetri Reaalkoolis 4 klassi, astus vabatahtlikuna sõjaväkke 24.07.1914, misjärel asus õppima lipnike kooli. Oli Venemaa teenistuses sõjas Saksamaa v ...\nNikolai Viitak VR I/3 oli Eesti poliitik ja sõjaväelane. Õppis Peterburi Ülikoolis ja Riia Polütehnikumis, osalev ohvitserina I maailmasõjas ja Vabadussõjas kapteni auastmes 1. diviisi sideülem. 1925. aastal lõpetas Darmstadti tehnikaülikooli, tö ...\nÜlar Vomm on Eesti sõjaväelane, major. Ülar Vomm on olnud piirivalve tegevteenistuses alates 1992. aastast: aastatel 1992–1999 oli ta Narva-Jõesuu Piirivalve Õppekeskuses rühmaülem, kompaniiülem ja õppejaoskonna ülem, 2003–2005 Peipsi Piirivalvep ...\nEndel Loide oli eesti kirjanik ja ajakirjanik. 1915. aastal arreteeris tsaarivõim ta Riias osavõtu tõttu noorte salaorganisatsiooni tööst, mis taotles Eesti iseseisvust koos Juhan Jaigi ja Rudolf Kuusega ning ta saadeti asumisele Venemaale. Ta os ...\nAddold Adolf Mossin on taarausu vaimulik, kes on tegutsenud paguluses Rootsis ja pärast Eesti taasiseseisvumist ka Eestis. Mossin kuulus vabatahtlikuna Soome armee jalaväerügementi JR 200. Osalenud Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koja asuta ...\nPriit Eelmäe on eesti tervishoiujuht. Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu 5. keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli liikumis- ja sporditeaduste erialal ning kaitsnud 1997. aastal samas teadusmagistri kraadi füsioteraapia valdkonnas. Eelmäe on tö ...\nAnnika Laats on eesti vaimulik ja hingehoidja. 1988. aastal lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga. Aastatel 1988–1990 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas pediaatria erialal. Õpingute kõrval töötas ta aastatel 1986–1988 Tall ...


Araabia riigid valmistuvad Jeemeni sõja suurimaks lahinguks, mis võib ÜRO sõnul nõuda veerandi miljoni inimese elu - DELFI\nAraabia riigid valmistuvad Jeemeni sõja suurimaks lahinguks, mis võib ÜRO sõnul nõuda veerandi miljoni inimese elu\nSudaani võitlejad JeemenisFoto: AFP\nJeemenis šiiitide vastu võitlevate sunniidi riikide koalitsiooni üks juhtliikmeid Araabia Ühendemiraadid esitas ultimaatumi, et vastaspoole võitlejad lahkuksid täna Hodeidah´ sadamalinnast.\nVastasel korral lubab koalitsioon alustada pealetungi. Saudi Araabia ja Ühendemiraatide juhitud koalitsiooni kuuluvad ka Bahrein, Kuveit, Egiptus, Jordaania, Maroko, Senegal ja Sudaan, samuti toetavad seda USA, Suurbritannia, Türgi, Austraalia ja mitmed teised lääneriigid.\nHodeidah´s asub Jeemeni suurim sadam. Ühtlasi on see ainus šiitide Houthi liikumise käes olev sadam ja peamine juurdepääsukanal näljahädas vaevleva riigi toiduga varustamiseks. Iraani toetatud Houthi liikumise liider Abdul Malik al-Houthi on lubanud, et pealetungi korral ründavad tema võitlejad Punases meres liikuvaid naftatankereid.\nÜRO on hoiatanud, et võimaliku lahingutegevuse piirkonnas elab umbes 600 000 inimest ja halvemal juhul võib lahing tuua kaasa kuni veerand miljonit hukkunut. Eile alustas ÜRO linnast oma töötajate evakueerimist, Punane Rist/Punane Poolkuu tõmbas eelmisel nädalal välja 71 töötajat.\nJeemenis sai õhurünnakus surma umbes 20 ja viga 40 pulmalist\nJeemeni mässulised lasid Saudi Araabia pealinna suunas ballistilise raketi\nUNICEF: laste vastaste rünnakute ulatus konfliktides on šokeeriv\nSaudi Araabia vahetas üleöö välja sõjaväe juhtkonna\nÜRO: blokaadirõngas Jeemenis võib nälga surra miljoneid inimesi\nJeemeni ranniku lähedal kukkus alla USA Black Hawk helikopter\nPunane Rist: Jeemenis said rünnakus bussile surma ja viga kümned lapsed


Eesti 200 kannab nimeta annetajale raha tagasi - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nEesti 200 kannab nimeta annetajale raha tagasi\nUuele erakonnale andis raha ka Urmas Sõõrumaa\nHomme sündiva Eesti 200 tulevane juht Kristina Kallas kinnitas saates «Otse Postimehest», et kui poliitliikumisele annetanu oma nime avaldamisega nõus ei ole, saab ta oma raha tagasi. Erakonda on peale Priit Alamäe ja Indrek Nuume toetanud ka Urmas Sõõrumaa.\nHomme algab uus elu. Mis teie perekond sellest arvab?\nMu mees toetab seda, sest ta on poliitiliselt aktiivselt mõtlev inimene. Vaated meil tihti ei kattu, sest tema on äärmuslik libertaar. Lastega rääkisin eelmisel reedel, nad saavad aru. Väiksem laps on veel liiga väike, tema seda kõike veel ei mõista. Aga suuremad, kes koolis käivad, on väga elevil.\nNad näevad teid järjest vähem, kuidas nad lepivad sellega?\nSee ei pruugi nii olla. Kui töötasin Narvas, nägid nad mind vähem, sest Narva on Tartust kaugemal – mitte geofraagiliselt, aga raskem liikuda. Tallinna ja Tartu vahet on lihtne liikuda. Mul on võimalus õhtujutu lugemiseks sagedamini kodus olla.\nTeie toetus on viie protsendi peal, aga teie tahate valitsusse. Kuidas see võimalik on?\nMeil on neli kuud aega kõva tööd teha. Ma saan aru, et me alustasime hilja. Augusti lõpus saime aru, et muud varianti ei ole kui teha ise erakond. Meil on ikkagi olemas kõik võimalused Eesti inimesi veenda selles, et meie näol on olemasolevatele erakondadele olemas alternatiiv.\nAga alles see ju oli, kui oli kaalumisel liitumine mõne teise erakonnaga.\nEi ole kaalunud.\nTeised parteid võtsid seda nii.\nNad lootsid, jah.\nKas Kaja Kallas on teid Reformierakonda kutsunud?\nMind isiklikult küll mitte. Oleme küll suhelnud ja saame väga hästi läbi.\nKaja Kallaselt võtate kõige enam hääli ära, oli see ka jutuks?\nKui me kohtusime, siis ei olnud ma üldse poliitikas ja tema oli Euroopa parlamendis. Me rääkisime Eesti venelaste teemadel. Ma ei tea, kas ma võtan temalt hääli ära või tema minult – arvan, et Eesti inimene ei vali alati persoone, kuigi persoonid on poliitikas väga olulised. Aga võib-olla õnnestub seekordsetel valimistel rohkem ideedega lennata kui persoonidega.\nTeid ühendab peale ühise perekonnanime palju enamat – ole mõlemad liberaalid. Mida liberaalsus teile tähendab?\nSee tähendab vabaduse väärtustamist üle kõige – inimese vabadust otsustada oma elu ja oma lähedaste elu üle. Vabadusel on loomulikult piirid ees, vabadus on piiratud teiste inimeste vabadustega. Riigi ülesanne ongi panna paika vabaduse piirid – mitte nii, et kõik võivad teha kõike. Aga liberaalide jaoks on need piirid võimalikult kaugel.\nAga te teate ju, et Eesti valija on konservatiivne: hulk parteisid rüseleb paremkonservatiives nurgas ning konservatiivset valijat kõnetavad ka Kesk- ja Reformierakond.\nEesti valija ei ole konservatiivne, ta on alalhoidlik. Konservatiivsus tähendab minu jaoks institutsionaalsetest traditsioonidest kinnihoidmist. Eesti ühiskonnas ja kultuuris on institutsionaalseid traditsioone väga vähe. Oleme pikalt olnud talupoegade ühiskond, meil pole ei kirikut ega aadelkonda, võimuklassi kunagi olnud, mis oleks traditsiooniliselt konservatiivne. Aga alalhoidlikkus on meil geneetilises koodis sees, sest me oleme väikesed. Ka geograafiline positsioon teeb meid alalhoidlikuks. Aga eestlased on vägagi vabadusearmastajad.\nMida te mõtlete väitega, et rahvus on ajas muutuv mõiste?\nRahvus ei ole iseenesest muutuv, tema tähendus muutub. Rahvus jääb alles – inimese soov kuuluda mingisse gruppi on alati olemas olnud. Lihtsalt eri aegadel ja ajastutel on need näitajad erinevad: mõnikord identifitseeritakse end usu, teinekord geograafilise piirkonna põhjal; mõnikord on see keel ja kultuur, mida kantakse – tähendused ja sümbolid on need, mis inimesi ühendavad. See viimane on väga suur osa meie kokkukuuluvusest ja ei kao kuskile.\nOlete öelnud, et maailm, mida esindab EKRE, on õudne. Mida pidasite silmas?\nEKRE läheb selle vabaduse vastu, mida mina väga väärtustan. Selle vastu, et inimene ise otsustab, keda ta armastab, kui palju tal lapsi on, milline on tema peremudel, kuidas teiste inimestega suhestuda: kas tohib olla sõber venelasega või ei tohi.\nOlete öelnud, et tahate jääda päris inimeseks, kuidas on see poliitikas võimalik?\nTahaksin Eesti poliitikas ja riigikogu töös teha muudatusi, mis võimaldavad poliitikutel jääda päris inimesteks ja et neil säiliks kokkupuude päris eluga. Näiteks see, et riigikogu liige ei pea tingimata hakkama elukutseliseks poliitikuks, et tal oleks võimalik jätkata oma erialast tööd – selle kaudu püsib tal kontakt inimestega, keda ta on tulnud esindama. Arvan, et poliitikas ei tohi ka olla liiga kaua.\nMitmeks aastaks plaanite ise jääda?\nRaske öelda, ma ei tahaks pärast oma sõnu süüa. Aga riigireformijate ettepanek piiri seadmise asjus on väga mõistlik.\nKui Vabaerakond tuli, siis vaatasid etableerunud poliitikud, et need ei oska ei istuda, astuda ega riides käia. Kuidas kavatsete vältida professionaalsete poliitikute kõõrdpilke?\nNo see on selline poliitikute ringkaitse nende suhtes, kes tahavad poliitikasse tulla. Jürgen ligi teatas ühel konverentsil viimati teadlastele ka, et ega te ikka poliitikasse ei sobi. Et poliitik peab olema laia silmaringiga, teadma kõigest kõike – teie, teadlased, olete kitsa valdkonna spetsialistid ja ei sobi poliitikasse. See ehmatas mind väga. Meile tahetakse öelda, et poliitikat võivad teha ainult inimesed, kes on poliitikuks sündinud, teised ärgu sinna trügigu. Kui me seda juttu usume, siis kannatab demokraatia.\nProfessionaalse poliitika juurde kuulub siiski suur annus poliittehnoloogiat. Olete juba palganud stilisti, kõne- ja kehakeelekoolitaja?\nEi ole mõelnudki selle peale. Arvan, et see ei ole üldse poliitikas oluline.\nOmeti on teil kaasatud edukas PR-agentuur Meta Advisory. Ott Lumi mäletatavasti on ise IRLi, täpsemalt Res Publica taustaga, ja teab hästi, mis poliittehnoloogia on. Mida ta teie heaks teeb?\nKui Ott Lumil oleks ainult poliittehnoloogilised teadmised, siis oleks meie koostöö keeruline. Tal on tugevad sotsiaalteaduslikud teadmised ja ta on ka analüütik. Meil on väga huvitavad vestlused – selle üle, missugustele teemadele peaks rohkem tähelepanu pöörama ja mis teemades peaks konflikte vältima. See on mulle sotsiaalteadlasena uus: kui teema on mulle oluline, tulen ma sellega välja niikuinii.\nSee varivalitsuse asi ja ajakirjanikele korraldatud kool olid puhtalt poliittehnoloogilised sammud.\nMa ei ole nõus. Kool sündis soovist koos ajakirjanikega läbi närida need teemad, miks Eesti 200 on üldse tulnud poliitikasse.\nKuidas te saite varivalitsuse asjus kokkuleppe Delfi ja Päevalehega?\nSee oli nende pakkumine meile. Ma saan aru, et see pakkumine tehti ka teistele opositsioonierakondadele. Me olime ainukesed, kes olid nõus selle vastu võtma. Delfi on pakkunud meile platvormi tulla välja pikkade analüütiliste tekstidega selle kohta, mis on vaja teha selleks, et muutused toimuksid.\nMe peame rääkima rahast. Umbes 18 000 eurot on koos. Lubate, et avalikustate toetajate nimed, kui nad on nõus, ja tänate neid Facebookis. Millel te neid tänama hakkate?\nSiis, kui me raha kätte saame, ja siis me avalikustame nad.\nAga kui nad ei ole nõus?\nSiis me anname selle raha tagasi. Kui nad ei ole avalikustamisega nõus, siis kanname raha neile tagasi.\nTundmatut päritolu raha teie kontole ei jää?\nPalju teil praegu raha on?\nMa ei tea, mis meil praegu konto seis on.\nTe saate erakonna juhiks!\nJaa, siis ma hakkan rahaasjadega tegelema. Pean tegevjuhi käest küsima konto seisu.\nPriit Alamäe panus?\nKui ma ei eksi, siis tema andis 10 000 eurot. Aga meile on andnud ka paljud teised ettevõtjad: Urmas Sõõrumaa, Indrek Nuume.\nTeile on ette heidetud, et teie seisukohad on hägused. Mõni koht programmis on siiski konkreetne. Riigivõlakirjade emiteerimiseks peate olema peaministripartei, kuidas kavatsete seda lubadust täita?\nKas meist saab peaministripartei, seda otsustab valija.\nKõrvalepõike korras: kas te usute päriselt, et Jüri Ratase positsiooni on võimalik kõigutada?\nJüri Ratasel on väga tugev positsioon, ta on valitsusjuhina head tööd teinud ja tal on kõik šansid peaministrina jätkamiseks. Aga meie läheme valitsusse oma programmi teoks tegema. Tahame valitsusse kuuluvate erakondade mõttepiire natukenegi nihutada, et nad mõtleksid kaugemale kui neli aastat. Meil on mõned kindlad asjad, mida tahame valitsuskoalitsiooni leppesse saada: hariduse ja teaduse investeeringud, ühtne Eesti kool, Eesti majandusele ambitsiooni seadmine, riigireform.\nTuleme tagasi riigivõlakirjade juurde. Mis on mahud, mis ajal, kuidas raha kasutatakse?\nMe hakkame valimisprogrammi tegema pärast seda, kui asutamiskoosolek on peetud. Siis hakkavad tööle toimkonnad, ja siis peame ülikiires tempos läbi tegema arvutused. Meil on praegu visioon.\nSilma jäi konkreetne asi: sotsiaalmaksulagi kolmekordse keskmise palga peale. See on üüratult kallis. Mille arvelt tuleb raha?\nJaa, on. Meie tunnetus on see, meil on kulusid, mida ei peaks tegema – kasutame raha ebamõistlikult. Teeks õige korra riigieelarve revisjoni, vaataks üle kulud. Isegi haridusminister Mailis Reps tunnistas mulle eravestluses, et tegelikult on hariduses raha üle ja õpetajate palkadeks saaks raha sealt ka.\nKohe tekib küsimus, kust tahate ära võtta.\nAga miks me arutame tagumisest otsast peale – vaatame parem, mille peale me kulutame.\nSee on see nullbaasieelarve jutt. Aga riigieelarve on üles ehitatud nii, et palju kulusid on seadustega paika pannud. Selle lahtivõtmine on väga keeruline.\nSee saab olema valus, ja ma julgen seda ka valijatele välja öelda. Aga kui me seda ära ei tee, siis me veeretame mittetoimivat süsteemi edasi. Meil on majanduskriis tulemas – kaks-kolm aastat enne seda on mõistlik üle vaadata, kas meie kulud on mõistlikud.\nOlete valmis minema sotsiaalsüsteemi kallale?\nMuidugi. Inimesed on rahulolematud, et meil on suur seaduste ja teenuste pundar, aga kui neid teenuseid vaja on, siis neid ei saa.\nTahate sisejulgeoleku ja kaitsejõud ühendada, mida see tähendab?\nSee tähendab minekut ühtse poliitilise juhtimise alla. Me ei saa lahutada sise- ja välisjulgeolekut. Praegu on meil ministeeriumite ja nende allasutuste koostöö probleem.\nKõlab nagu sise- ja välisministeeriumi ühendamine.\nMa nii kaugele ei läheks, kuigi meile see riigireformijate ministeeriumite kaotamise mõte meeldib.\n2014 kandideerisite sotsiaaldemokraatide nimekirjas, miks te tookord erakonda ei astunud?\nMul ei olnud tookord kindlat plaani tulla poliitikasse. Tulin toetama sotsiaaldemokraatide programmi. Kandideerisin Ida-Virumaal, mind kutsus Jevgeni Ossinovski, ja lõimumise teemad olid põhjus, miks ma läksin.\nTookordses platvormis kõnelesite palgavaesuses, kuivõrd on see praegu teile oluline teema?\nSee on ka Eesti 200 jaoks väga oluline teema. Ilma korraliku pikaajalise plaanite me palgavaesusest välja ei tule. Palgavaesust ei aa kaotada olemasoleva raha ümberjagamisega.\nKuidas me siis rikkaks saame?\nAga hakkame siis investeerima sellesse, mis meid pikaajalises plaanis rikkaks teeb. See, et me investeerimine naeruväärselt vähe haridusse, ei ole targa riigi käitumine.\nSotsiaaldemokraatide ridades kandideerides defineerisite end feministina. Mida feminism teile tähendab?\nSee tähendab seda, et ma julgen olla naine. Meil on meestega bioloogilised erinevused ja emakssaamine on midagi, mis naise rolli ühiskonnas tugevalt muudab. Seda eitada on rumal. Aga see ei tähenda, et mind peaks suruma mingisse ühiskondlikku kasti selle pärast, et mul on teatud bioloogilised rollid. Feminism on naise vabaduse nõudmine.


€ 7,47 3p. 19t\n3D Pusle CubicFun Lennukialus Kiev, 103 osa\nSoovitatav vanus alates: 7+\nJuppide arv: 103\nPusled - see on midagi enamat kui huvitav mäng, sest pusletükkide õigetesse kohtadesse sättimine nõuab põhjalikku mõttetööd. Pildi koostamine aitab kaasa planeerimise, ruumilise ja visuaalsuse taju ja teadlikkuse arendamisele. Samuti nõuab see palju kannatlikkust ja tähelepanu. Selliste piltide kokkupanek on motiveeriv, sest eesmärk on ülesande täitmine ja lõpptulemuse nägemine. See on lapse arengule väga kasulik. Samuti on märgatud, et pilte kujundavad lapsed on võimelised paremini koguma teavet, hindama olukorda ja kiiremini lahendama probleeme!\nE-pood www.kaup24.ee pakub soodsat laia valikut erinevat tüüpi nuputamismänge. Meie poes leiate traditsioonilistest pusledest algajatele kuni 3D pusledeni edasijõudnutele. Nii poisid kui tüdrukud saavad ise endale sobiva mängu valida. Tüdrukute jaoks pakume pilte printsesside, Frozen tegelaste ja ponidega. Poisid valivad ilmselt autode, rongide, lennukite või loomade pildid. Samuti leiate kõigile meeldivaid universaalseid mõistatusi. Nad aitavad kaasa geomeetriliste kujundite, värvide, tähtede, numbrite tundmaõppimsele. Näiteks kaardi joonistamine aitab lapsel meeles pidada, kus asuvad linnad, piirkonnad, riigid ja nende pealinnad.\nMõistatused annavad võimaluse tutvuda maailma loomade, maailma kuulsate hoonetega. Vanematele lastele pakume kaasaegseid 3D-puslesid. Need on kolmemõõtmelised pusled, mida koostatakse suunaga üles. Neid mänge on eri tüüpi, kuid sagedamini on need tuntud hooned, nagu Taj Mahal, Big Ben, Parlamendi hoone, kõrghooned jne. Nii on lastel võimalus paremini ajalugu ja arhitektuuri õppida. Valige ja tellige oma lastele pusle internetist kohe! See on väga kasulik mäng, mis ühendab kogu pere. On hindamatu ja väärtuslik tunne pilte üheskoos koostada. Lisaks on mäng ka rahulik tegevus. Kuna lapsi pidevalt stimuleeritakse ja seda määravad elutempo, suur hulk suhtlusringe jne, on see rahulik tegevus neile väga kasulik. Me korraldame tihti kampaaniaid, nii et siin saate kaupu soodsaima hinnaga!


Osavallajuhid näevad erinevaid kitsaskohti « Hiiu Leht\nOsavallajuhid näevad erinevaid kitsaskohti\n23.jaanuar, 2018 Uudised\nViis osavallavanemat on värskelt ametisse määratud. Hiiu Leht uuris neilt, millised on saare osavaldade esmased kitsaskohad ja nende lahendused.\nKäina osavallavanem Omar Jõpiselg ütles, et väikeseid kitsaskohti lahendatakse iga päev, suuri aga, nagu näiteks töötavate elanike vähenemine, ei lahendaks kohe ka suure rahaga.\nJõpiselg sõnastas kaks suunda, milles vallavalitsus peaks neli aastat tööd tegema. “Vald peaks eeskujuna enda kinnisvaravalikud ära tegema – mida on vaja, see renoveerida ja mida pole, see lammutada või siis investeerimiskohustusega müüa,” leiab Jõpiselg, et poollagunenud hooned, teed ja tänavad võiks kaduda.\nTeise arenguvõimalusena pakkus ta kaasaaitamist erainvesteeringutele: “Olgu see siis suurim eksporttööstus Dagoplast või ühemehe-ettevõte, mis siia tulla mõtleb. See võib olla keeruline, aga lõpuks on enamasti ikkagi hea palgaga töökohad need, mille pärast inimesed kas liiguvad või paigale jäävad.”\nÜksmeel ja arengud\nEmmaste osavallavanem Hergo Tasuja ütles, et tema eesmärk on senisest suurema üheshingamise tunde tekitamine. “Uude perioodi ei tohi kaasa võtta viimases Emmaste vallavolikogus olnud erimeelsusi. Eriarvamused, kuidas midagi saavutada, on loomulikud, ent need ei tohi avalduda vastandumise kaudu,” ütles Tasuja, kes näeb ka endal endise opositsiooni esindajana olulist rolli.\nTõestada tuleb tema arvates ka osavaldade süsteemi õigsust. Ta tõi näiteks, et Emmastes ütles 2017. aasta aprillis 386st rahva-\nhääletusel osalenud vallakodanikust, et valdade liitmine ei ole õige lahendus ja vaid 106 arvas, et see on mõistlik. “Nüüd tuleb meil tegude abil näidata, et teenused ei lähe inimese jaoks kaugemale, vaid vastupidi – teenused peaks kujunema mugavamaks ja kvaliteetsemaks,” ütles Tasuja.\n“Seni olengi pigem kuulnud mõttekäiku, et kas ja mis liitumisega muutus üldse? Seega vallakodanik muudatusi väga ei taju, kuna vallamajad on osavaldades avatud, peamised teenused jätkuvalt käeulatuses,” arutles Tasuja ja nimetas seda positiivseks.\nEnt siit on tema hinnangul vaja edasi liikuda, et halduskorralduse muudatus saavutaks plussmärgiga tulemuse. Lahendusena näeb ta Emmaste kandi uusi arenguid nagu Tohvri hooldekeskuse laiendus, Sõru sadama areng, spordihalli ja -kompleksi valmimine. “Need loovad eelduse, et Emmaste kool püsiks üheksaklassilisena kauem kui lähema kümne aasta perspektiivis. See omakorda tähendab, et piirkonnas jätkub elanikke ja ka noori peresid.”\nÜhendused ja haridus\nKõrgessaare osavallavanem Üllar Laid ütles, et tema arvates on praegu peamised kitsaskohad ühenduste ja hariduse ebastabiilsus.\n“Eks me oleme saarelisusega harjunud, aga kui me igapäevaselt peame muretsema, kas lennuk, millega saabub maakonda arst või lahkub nõupidamisele minev ettevõtja, saab maanduda või mitte? Või kodu lähedasse kooli mineva lapse vanemad ei saa kindlad olla, et nende võsukesele antakse võimalus selle kooli üheksas klass lõpetada või tuleb juba mõne aasta pärast kooli vahetada?” sõnastas ta teemad, millega tegeleda.\nPositiivsena märkis ta, et lairibavõrgu arendus on juba jõudsalt käima läinud ja kiire interneti kodudesse jõudmine on vaid aja küsimus ning teedevõrku investeeritakse iga aastaga rohkem.\nOluliseks nimetas Laid ka ettevõtlust, mille tingimuste parandamisele osavald küll palju kaasa aidata ei saa, kuid saab parandada elukeskkonda ja luua paremad tingimused. “Selleks, et rohkem inimesi siin elada sooviks.”\nElu- ja ettevõtluskeskkond\nKärdla osavallavanem Lauri Preimann ütles, et küsimusele sisulisema vastuse andmiseks tuleb tal esmalt ametisse asuda, võimalikest kitsaskohtadest parem ülevaade saada, neile sügavamalt sisse vaadata, võimalusi analüüsida ning nende põhjal lahendused koostöös oma meeskonnaga ja osavallakoguga välja töötada.\nPreimann selgitas, et soovib oma töös keskenduda elukeskkonnale ja ettevõtluskeskkonnale: “Et inimesed tunneksid, et neil on Kärdlas hea elada – teenused on hästi tagatud ja igapäevaseks eluks vajalik on siinsamas olemas. Seniste teadmiste põhjal saan öelda, et suurt tähelepanu vajab avaliku ruumi olukord ja korrashoid. Kuna vajadusi on palju, kuid vahendeid napib, tuleb kõik kulud, sealhulgas uued investeeringud põhjalikult läbi kaaluda, et piiratud vahenditega saavutada parim lahendus.”\nPühalepa osavallavanem Liili Eller ütles, et tööpostil oldud aeg on liiga napp, et kivisse raiuda kaks niiöelda kõige-kõige kitsamat kohta Pühalepa osavallas.\n“Vesteldes hallatavate asutuste ja vallarahvaga on üheks murekohaks vallarahva arvu vähenemine,” rääkis Eller. Samas oli Pühalepa elanikesaldo üheksaga plussis ehk 1. jaanuaril 2017 oli vallaelanikke 1590 ja aasta lõpuks 1599.\n“Kuna peagi algab ühise Hiiumaa valla arengukava koostamine, siis saab selle protsessi käigus ka Pühalepa eesmärgid uuendatud või varasemad kinnitatud,” selgitas Eller. “See on vajalik võimalike kitsaskohtade lahendamiseks ja uute sihtmärkide seadmiseks ning ülesannete täitmiseks.”\nSildid: Jõpiselg, kinnitati, laid, Osavallavanem, preimann, Tasuja, vallavolikogu


1.12 KRISTI SÄÄSK: detsembris muutuvad kirikuõpetajad oravateks, kes hüppavad puu alt puu alla - Eesti Kirik\n1.12 KRISTI SÄÄSK: detsembris muutuvad kirikuõpetajad oravateks, kes hüppavad puu alt puu alla\nSuure-Jaani kirikuõpetaja Kristi Sääsk nendib, et talle meeldiks, kui jõulude kõrval väärtustaks ühiskond rohkem ka teisi kristlikke pühi.\nÜle kümne aasta teenis Kristi Sääsk Suure-Jaanis diakonina, ent sel suvel pühitseti ta täieõiguslikuks õpetajaks.\nKristi Sääsk, mis teie töös sellega muutus?\nVarem olid minu kohustused viia läbi jumalateenistusi ja talitusi, aga mul polnud õigust iseseisvalt otsuseid vastu võtta ja kogudust arendada. Nüüd saan luua suhteid sõpruskogudustega mujal maailmas, pidada vallaga läbirääkimisi ja kas või algatada pastoraadihoone remonti.\nHoone vajaks tõesti kõpitsemist. Millal seal remont pihta hakkab?\nSee on valus küsimus, millele ma ei oska vastust anda. Ilusaid mõtteid on palju, aga praeguste töökohustuste juures ma sellega tegelda ei jõua ning inimest, kes remondi korraldamise enda kanda võtaks, pole ma seni leidnud.\nTeiega telefonitsi kohtumist kokku leppides ohkasin kergendatult, kui pakkusite intervjuupaigaks jaheda kiriku asemel pastoraadihoone. Teie puhkesite selle peale naerma ja ütlesite, et tegelikult ei ole kirikus üldse külm. Millest teie selline optimism?\nKuigi kirikus on tavaliselt madal temperatuur, ei pruugi seal külm hakata. Mina olen kirikus käinud ja töötanud kokku 17 aastat. Selle aja jooksul olen vaid paar korda tundnud talumatut külma.\nSee, kas külma tunnetatakse, sõltub enamasti eelhoiakust. Tean inimesi, kes jätavad kirikusse külmakartuses sisse astumata ka kesksuvel, kui seal on 22 soojakraadi.\nJumalateenistuse jooksul lauldakse tavaliselt viis laulu. Sel ajal kõik lihased töötavad ning inimesel hakkab iseenesest soe.\nDetsembris ootavad teid ees kiired ajad.\nMõistagi on sel ajal palju advendi- ja jõulujutu rääkimist. 28. detsembrini pole mul ühtegi kohustustevaba päeva. Vaimulike keskel oleme naljatamisi öelnud, et detsembrikuus muutume oravateks, kes hüppavad puu alt puu alla. (Kristi Sääsk naerab südamlikult.)\nEnamasti tuleb kirikuõpetaja inimestele meelde kahel puhul: enne matuseid ja jõuluajal. Mulle meeldiks, kui jõulude kõrval väärtustataks rohkem ka teisi pühi ja näiteks ülestõusmispühadel oleks mul sama palju tööd.\nMiks te tahate vaimulikutööd teha?\nOlen jõudnud tundmusele, et just selleks on mind kutsutud. Olen proovinud ka teisi töid, aga miski muu ei ole mind õnnelikuks teinud ega sellist rahuldust pakkunud.\nKaks tundi nädalas õpetan gümnaasiumiõpilastele kultuurilugu. Mulle meeldib koolis töötada, aga mitte täiskohaga.\nKirikuõpetajad tegelevad külvamisega. Me arvestame sellega, et kõik meie seemned ei lähe kasvama. Aga on erakordselt hea tunne, kui märkad, et idanema hakanud terast on sirgunud vili.\nTeie ameti juurde kuulub pihi kuulamine, samuti pöördutakse kirikuõpetaja poole hingehädadega. Kas inimeste mured teid vaevama ei jää?\nSee on professionaalsuse küsimus. Ma ei tohi võtta kuuldud hädasid oma sisemiseks mureks, muidu põleksin kähku läbi. Minu ülesanne on pakkuda muredele praktilisi lahendusi.\nPihi puhul ei ole mul muud võimalust kui aidata inimesel Jumalat otsida ja leida. Mina ei ole see, kes patte andeks annab, ja ammugi mitte see, kes selgitab, missugune patt täpselt inimesele andeks on antud.\nKas suudate vahel kirikuõpetaja rollist väljuda ja leida aega puhkamiseks?\nPuhkust tuleb võtta — see kehtib iga ameti kohta. Miski ei kesta pinge all igavesti. Pingeid peab varieerima. Õnneks on vaimuliku töö mitmekesine ja hea stressi osa kogu aeg muutub.\nSiinkohal meenub lugu targast, kelle käest käisid inimesed teadmisi kogumas.\nÜhel päeval tuli tema juurde rändur ja nägi, et ta mängib põrandal kassiga. Rändur oli hirmus solvunud: tema tuli tarkust otsima, aga tark mees tegeleb hoopis millegi tühisega!\nSeepeale küsis tark: «Sul on vibu seljas, ent miks oled sa selle nööri lõdvaks lasknud?» Tulija selgitas, et pidevalt pingul nöör väsiks ära ja ühel hetkel, kui ta hakkaks vibu pingutama, see katkeks. Selle peale lausus tark mees ainult: «Ahah.»\nKuidas teie pingetest vabanete?\nKõige suurem lõõgastus on minule metsas käimine. Ma naudin padrikutes hulkumist ja jõudmist paikadesse, kuhu harva satutakse. Lähen oma tuttavatesse metsadesse ja jälgin, mis on seal vahepeal juhtunud. Vaatan, kus on midagi maha kukkunud, kuulan, kas laulab lind või liigutab kuskil mõni loom või putukas.\nSuure-Jaanis mul niisama jalutada tavaliselt ei õnnestu, sest tahes-tahtmata kohtun teel inimestega, kes soovivad minuga vestelda. Olen öelnud, et kui tahan kodulinnas kuhugi kähku kohale jõuda, tuleb mul autoga sõita. Teisalt on muidugi ääretult armas, et tänapäeval, mil noored ei ütle enam teregi, jäävad vanemad inimesed seisma ja pikalt juttu ajama.\nAmeti tõttu puutute sageli kokku surmaga. Kas te kardate seda?\nAlatihti surmale mõeldes ma ei karda seda. Surm on paratamatu, aga mina olen veendunud, et pole see lõpp. Usun, et inimesel on surematu hing.\nPigem tasub karta põrgut. Tasub karta Jumalast lahusolekut ehk põrgusse minekut, aga surma iseenesest küll mitte.\nNeli aastat tagasi ütlesite «Sakalale»: «Suure-Jaanist lahkudes poleks mul muud vara kaasa võtta kui minu raamaturiiulid ja raamatud, minu muusikakeskus ja muusika, minu lilled ja arvuti.» Kas teie varanduslik seis on vahepeal muutunud?\nJah, igal aastal olen mõne raamatu juurde muretsenud.\nMis on viimane raamat, mida te lugesite?\nÕhtul enne magamajäämist olen lugenud «Muumitrolli».\nMul on kalduvus lugeda raamatuid mitu korda. Mõnes mõttes pean seda ajaraiskamiseks, sest on tohutu hulk kirjandust, mida pean lugema selleks, et areneda.\nÕpin magistrantuuris ning seetõttu tuleb mul praegu lugeda virnade viisi teoloogilist kirjandust.\nHiljutises intervjuus tunnistasite, et veel kümneaastasena uskusite päkapikke ja käisite neid kuuseheki all endast väiksematele näitamas. Kas te oma kogudusele ka päkapikke näitate?\nKahtlemata advendiajal räägitakse päkapikkudest ja alati, kui lapsed tulevad pühapäevakooli, küsin, kas neil päkapikud käivad. Lastele on see teema väga huvitav ning pealegi arendab see nende religioossust.\nPäkapikulugu eirata ei saa. Samal ajal ei seostu päkapikud tegelikult meie kultuurilooga ega köida mind enam kuidagi.\nKas lapsena köitsid?\nVäga tugevasti. Maailmanägemine ja usk on voolavad asjad.\nTeie arvates siis päkapikke olemas pole.\nKui usud, siis on, kui ei usu, siis pole.\nKas te muinasjutte usute?\nMuinasjuttude põhiosa usun kindlalt. Usun õnnelikku lõppu. Usun seda, et inimene koos paljude abilistega suudab saavutada saavutamatut. Usun, et maailmas on olemas headus ja kurjus ning mõlemad näitavad end väga mitmel moel.\nKas te lapsena lugesite palju muinasjutte?\nLugesin. Et lastega töötamine on minu hobi ja huvi, püüan ka praegu suure osa laste- ja noortekirjandusest läbi lapata.\nMuinasjuttude lugemine on turvaline ja naudingut pakkuv. Nendes jõuab kangelasele kaasa elades mõnikord pärale kõigest viie minutiga. Kui ise peaks nõnda läbi raskuste tähtede poole minema nagu muinasjuttudes, võtaks see jube kaua aega. Pealegi ei tarvitse kõik head asjad kokku langeda ning me ei pruugi oma tähtede või sinilinnu juurde jõuda.\nMis on teie sinilind?\nEesti keeles on üks tore sõna: «elusamus». See on Uku Masingu sõna, mis tähendab elusolekut või ärkvelolekut.\nMa tahaksin ka 80-aastaselt olla selline inimene, kes on ärkvel ja elus. Tahan ka selles eas tajuda ja märgata, mis ümberringi toimub, ning osata sellega suhestuda. Ja kõige selle juures olla hea inimene.\nKui rääkida sellest, mida ma elus saavutada tahan, siis see on areng. Inimeseks arenemine. Ma usun, et inimeseks ei sünnita, vaid arenetakse. Loodan, et minu arenemine ei peatu.\nKas tunnete, et olete seni kogu aeg arenenud?\nOlen tabanud end mõtlemast, et aasta on läinud ja midagi pole muutunud. Siis aga olen jälle tajunud, et mõtlen ühest või teisest asjast hoopis teistmoodi kui 10-15 aastat tagasi.\nMis teid elus tagant tõukab?\nKuigi vahel tuleb teha seda, mis on vajalik, arvan, et õilsam on teha midagi selle pärast, et sa tahad seda teha. Millegi tegemiseks peaks olema sisemine sund. Ning sisemine sund ei tohiks põhineda soovil saada rikkaks.\nKristi on üks nendest inimestest, kellele mõeldes on lihtsalt hea olla. Ta on vahva naine, kes hoolib oma tööst, kirikust ja inimestest. Temas on ilusat energiat ja headust.\nVahel, kui mõtlen, et kirikuõpetaja töö pole vist ikka naiste jaoks, tuleb meelde Kristi ja hakkangi oma mõttes kahtlema. Kristi on kangesti kena kristlane ja üks õige õpetaja.\nKristi Sääsk meenutab, kuidas eelmisel nädalavahetusel küsis üks laps temalt pühapäevakoolis, kes on Jumal, ning seepeale tuli tema juurde teine laps ja sosistas talle kõrva kunagi tema enda jutustatud loo.\nSelles loos ilmus ühele naisele unes Jumal ning teatas, et ta tuleb talle päeval külla. Naine ärkas keset ööd üles ning hakkas koristama ja muid ettevalmistusi tegema. Viimaks kuulis ta koputust ja avas ukse. Ukse taga seisev naine palus luba korraks tuppa tulla, et ennast soojendada ja tualetis käia. Perenaine teatas, et praegu pole tal selleks aega. Veel mitu inimest käis päeva jooksul ukse taga ja kõigile ütles ta, et ei saa nendega tegelda, sest ta ootab tähtsat külalist.\nKätte jõudis õhtu ja Jumalat polnud käinud. Naine oli väga pahane. Unenäos ilmus Jumal talle taas ja ta küsis kurjalt, miks too ei tulnud. Jumal vastas, et ta käis palju kordi, aga naine ei lasknud teda sisse.\nSakala, 1. detsembril 2007\nEelmine: 1.12 Kas Eesti Töörahva Kommuunil on Aleksandri kiriku jaoks mingi tähendus?\nJärgmine: 1.12 Koorid laulavad kiriku akende heaks


Kiirelt valmivas vokitud roas kohtuvad mitu head maitset.\n1 tükike värsket juurt Ingver\n2 tk väike ananassikonserv omas mahlas\nKeeda riis rohkes vees pehmeks (mitte pudruks). Haki sibul, küüslauk ja ingver, pruunista kergelt vokkimispannil koor karriga ning tõsta kõrvale. Lõika porgand õhukesteks poolrõngasteks ja prae õlis poolpehmeks, eemalda pannilt. Viiluta šampinjonid ning pruunista õlis, tõsta samuti pannilt ära. Tükelda kanafileed ja pruunista ka need. Pane vokkimispannile tagasi kõik kõrvale pandud ained. Lisa keedetud riis ja nõrutatud ananassitükid, kuumuta segades veel 5 minutit. Viimaks maitsesta sojakastmega. NIPP: Suvel kasuta vokiroas värskeid metsaseeni, mida otse pannil praadida saab ja kupatamist ei vaja.\nOksana 23.veeb 2013 16:26\nMeile väga maitses see söök. Kuna külmkapis oli ka sellerit siis panin selle varre koos porgandiga praadima. ( Minul ei võtnud ka tegemine kaua aega).Ja kanale lisasin natukene kanamaitseainet. Ja kõiki asju praadisin oliivõliga. Väga maitsev ja mees ütles, et nüüd see söök on üks tema lemmikutest.(Y)\ncathy31 18.apr 2012 20:03\nJube mässamine,kõik prae eraldi ja maitse seda väärt ei olnud. Rasvane,mage ja aega läks küll kõvasti rohkem kui kirjas oli. Teist korda ei teeks.\nmm 13.veeb 2012 13:14\nMa küll aru ei saa, mis selles toidus nüüd nii väga maitsvat on, täiesti tavaline.\nPiret 10.dets 2011 16:46\nväga maitsev ja lihtne roog, soovitan!\nTriin 30.okt 2011 20:32\nVäga maitsev roog! Mina panin riisi kolm korda rohkem ehk 6 dl ja siis jagus neljale inimesele! Järgmisel korral panen ingverit veidi rohkem, see annab toidule sädet! Teen kindlasti veel ja soovitan teistelegi! (P.S. Minul ei võtnud tegemine kauem aega, kui tavaline sooja lõuna- või õhtusöögi tegemine!)\nkapsapea 20.veeb 2011 12:18\nNjämm :) Kana pruunistades lisasin tavalist broileri maitseainet ja Santa Maria cacao-chili maitseainet ka natuke - jätab väga põneva maitse. Kui kiiresti teha vaja, siis haarasin külmutatud hiinapärase woki segu kus porgandid, sibulad ja bambusevõrsed jms põnevat. Lisasin siis veel invgerit ja küüslauku nagu retseptis. Et woki-roog ikka mõnusalt mahlane ja magus-hapu jääks lisasin lõpus veel sortsu õuna-pirni mahla :) Kõik kokku tuli super hea. 5\nmari 07.veeb 2011 13:12\nma ei viitsinud eraldi praadida ja hautasin kõik asjad korraga ja tuli ikka superhea.\nr2ptor 06.veeb 2011 17:20\nsuper hea roog!\nkaleidoscope 18.sept 2010 12:41\nHea roog. Oleks nüüdseks proovinud kahte moodi: täpselt siinse retsepti järgi ning natuke koguseid muutes. Minu jaoks andsid 3 küüslauguküünt liiga domineeriva maitse ja ananassi oli liiga palju, üks väike purk sobib mulle hästi. Ainus miinus sellel roal on ehk see, et ta võtab kaua aega. Kõike tuleb hakkida ja eraldi praadida. Ent kui aega ja viitsimist on, siis miks mitte.\nTrinsu 08.juuli 2010 17:12\nVäga maitsev ja kergelt vürtsikas. Meeldis ja tõenäoliselt teen veelgi. Ma võibolla panin ainult ingverit liiga palju, kuna veidi selle maitse domineeris, kuid ingver annab tõepoolest väga palju juurde sellele söögile. Ilma selleta ei oleks õige :)\nLiisliis5 09.apr 2010 18:39\nNo supper hea oli.Sõime mehega kahekesi selle 4 inimese portsu ära ;)\napelsinike 07.apr 2010 23:36\nMinul ei olnud ka ingverit käepärast võtta, kuid minu arust ilma selletagi tuli see väga väga hea välja. Ananass andis eriti hea maiste sinna juurde :)\njahumees 23.märts 2010 13:30\nIgati söödav! lisada vvõib veidi koriandrit.\nMairi 29.jaan 2010 14:01\nSUPER retsept...mu mees ütles, et see on parim söök, mis ma eales teinud olen ;)\nkyddy 18.jaan 2010 12:44\nSupper he, kõik sõid ja kiitsid...superlux\nmiaumiau 30.aug 2009 18:50\nmul ka ingverit polnud, kuid asendasin selle sushi kõrvale käiva ingveriga, sobis hästi ja üliiihea tuli, sai oodatust palju-palju rutem otsa;)\npicapica 24.juuli 2009 17:34\nMul ingverit polnud ja poodi minna selle pärast ei viitsinud. Super hea oli ilma ka :)\nJuppstükk 16.apr 2009 13:44\nväga mõnus :) ja tõesti, ilma ingverita poleks see toit see, sest juba ainuüksi see lõhn, mida ingver annab, on lihtsalt suurepärane!\ntsikike 19.veeb 2009 14:07\nVäga hea söök, ingverit võib julgelt panna, kuna kaalu järgi kogust ei olnud öeldud, siis panin paari-kolme cm pikkuse väikese jupi, aga oleks võinud rohkemgi panna. Seened ja ananass olid ka väga maitsvad selles toidus.\nsiilimiili 24.nov 2008 20:44\nIssver, nii hea .... See ingver annab sellise vürtsise maitse(ma pole varem ingverit kasutanud). Tõesti mõnus roog.... isegi laps sõi...\nudidadi 22.nov 2008 20:31\nväga maitsev! kindlasti ärge jätke ingverit lisamata!


👨 Kas uued soome stiilis lapse kastid võivad aidata vältida SIDSi? 👩 - BEEBI-JA-VäIKELAPSE - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nKas uued soome stiilis lapse kastid võivad aidata vältida SIDSi?\nMagazine - Elu Täissuuruses BEEBI-JA-VäIKELAPSE 2020 Kas uued soome stiilis lapse kastid võivad aidata vältida SIDSi?\nHaigla katsetab uutele Soome soomlastele kinkidele, mille eesmärk on vähendada äkksurmade sündroomi (SIDS) ohtu.\nUued usud, kellel on lapsehoidja kuninganna Charlotte ja Chelsea haigla, mis kuulub Imperial College Healthcare'i NHS Trust, on esimene riik, kes saab soome stiilis Baby Boxes oma vastsündinutele magama jääma.\nSoome lapsepost kinke on vähendanud imiku suremuse määra riigis alates 1958. aastal lapse suremusest ühe 1000 sünni kohta 1938. aastal kuni 2,26-ni 1000 sünni kohta 2015. aastal.\nSuurbritannias on Euroopas kõige kõrgem imiku suremus, kellest 50. Euroopa riigis jõuab 22. kohale, kusjuures 1,4 sünnist on surma saanud 4,19.\nLahtrid, mis on valmistatud väga paksest papist, kasutatakse beebi voodina kuni esimese kaheksa kuuni.\nArvatakse, et Baby Boxi väike suurus ei lase beebidel oma tumedadesse liikuda, mis eksperdid arvavad, võib see kaasa aidata ootamatu imiku surma sündroomile.\nTrust jagab 800 Baby Boxi, mis on varustatud ka kindlate vahtkummist madratsiga, veekindlate madratsite, puuvillaste lehtedega ja haridusmaterjalidega, uutele lastele, kellel on kuninganna Charlotte'i ja Chelsea haigla lapsed.\nUuringu osana jälgivad lapsed, kes lahtrisse laekusid, kuni 8-kuulised vanused ja nende vanemad küsivad täiskasvanute kasti kasutamise kohta küsimustikku.\nLisaks Baby Boxi vastuvõtmisele pakutakse ka uutele õpilastele spetsiaalseid õppematerjale, mille aluseks on tipptasemel eksperdid selle kohta, kuidas veelgi vähendada imikute suremuse ohtu, parandada vanemate sidumist ja toetada lapsevanemaks olemist.\nJärgmine Artikkel 10 armas ja loomingulisi viise, kuidas kedagi küsida kuupäevast\nKas olete rohkem kui sõbrad või lihtsalt sõbrad?\n25 Küsimuste avastamine, et saada teada, kutt, keda sind huvitab\n20 mängijat, kes suudavad sul mängida\nGarmin Forerunner 935 ülevaade: parim jooksja saab\nTomTom Touch Review: ambitsioonikas, kuid vähene Fitness Tracker\nSport kõige kangelasemad ebaõnnestumised


Erinevus tsütoplasma ja tsütoskeleti vahel - Erinevus-Vahel\nPõhiline erinevus - tsütoplasma vs tsütoskelett\nTsütoplasma ja tsütoskelett on raku kaks struktuurset komponenti. Rakku loetakse elu kõige väiksemaks struktuuriliseks ja funktsionaalseks ühikuks. See koosneb vedelikust, mida ümbritseb selektiivne membraan ja mis peatab nii erinevad organellid kui ka molekulid. Kõik struktuuri komponendid ja molekulid on seotud raku toimimisega. The peamine erinevus tsütoplasma ja tsütoskeleti vahel on see tsütoplasmas on paks, želeesarnane vedelik, milles rakulised komponendid on sisse lülitatud, samas kui tsütoskelett on tsütoplasmas valgufilamentide ja tubulite võrgustik.. Tsütoplasmas esineb nii prokarüootides kui ka eukarüootides, samas kui tsütoskelett esineb ainult eukarüootides.\n1. Mis on tsütoplasm\n2. Mis on tsütoskelett\n3. Millised on tsütoplasma ja tsütoskeleti sarnasused\n4. Milline on tsütoplasma ja tsütoskeleti erinevus\nPeamised mõisted: väljatõrjumine, tsütoplasm, tsütoplasmaatiline voog, tsütoskelett, tsütosool, lisandid, vahefilamentid, mikrokiud, mikrotuubulid, organellid\nMis on tsütoplasma\nTsütoplasma viitab raku membraanile ja tuumale, mis sisaldab tsütosooli, organelle, tsütoskeleti ja erinevaid osakesi. Mõlemad prokarüootid ja eukarüootid sisaldavad tsütoplasma. Tsütoplasma sisemist ala nimetatakse endoplasmaks, samas kui tsütoplasma välispinda nimetatakse rakukooreks või ektoplasmiks. Endoplasm on kontsentreeritum kui ektoplasm. Tsütoplasmasse sisseehitatud rakulised komponendid on näidatud Joonis 1.\nJoonis 1: Tsütoplasma ja rakulised komponendid\nTsütoplasm on tavaliselt värvitu vedelik ja 80% sellest koosneb veest. See on ümbritsetud rakumembraaniga. Tsütosool on tsütoplasma geelitaoline komponent, milles kõik rakulised komponendid on sisse lülitatud. Organellid on raku membraaniga seotud funktsionaalsed struktuurid, mis esinevad ainult eukarüootsetes rakkudes. Tsütoplasmas sisalduvad organellid hõlmavad tuuma, mitokondrit, Golgi aparaati, endoplasmaatilist retikulumit, lüsosoome. Enamik biokeemilisi reaktsioone toimub prokarüootide tsütoplasmas, kuna neil puuduvad organellid. Mõned biokeemilised reaktsioonid toimuvad ka eukarüootide tsütoplasmas.\nTsütoplasma põhifunktsioon on organellide suspendeerimine. See annab eelistatud keemilise keskkonna biokeemiliste reaktsioonide esinemiseks, säilitades selles erinevat tüüpi makromolekule. Neid makromolekule ja teisi tsütoplasmas olevaid funktsionaalseid molekule nimetatakse kandmisteks. Makromolekulide kontsentratsioon võib tsütoplasma erinevates piirkondades erineda. Seda nimetatakse väljatõrjumiseks. Taimerakkude tsütoplasmaatilisi liigutusi nimetatakse tsütoplasmaatilisteks voogedeks.\nMis on tsütoskelett\nTsütoskelett viitab valgusfilamentide ja mikrotuubulite mikroskoopilisele võrgustikule elava raku tsütoplasmas. Tsütoskeleti komponendid on mikrotuubulid, vahefilamentid ja mikrokiud. Mikrofilament on õhemad kiud jamikrotuubulid on tsütoskeleti paksemad kiud. Tsütoplasma kolm komponenti on näidatud joonis 2.\nJoonis 2: Tsütoskeleti komponendid\n(a) Mikrotuubulid, b) mikrokiud, c) vahefilamentkiud\nMikrotuubulid hõlbustavad organellide ja vesiikulite liikumist tsütoplasmas. Samuti moodustavad nad rakkude jagunemise ajal mitootilise spindli. Nii mikrokiud kui ka vahefilament säilitavad raku kuju. Tsütoskelett koosneb kamotoorseid valke, mis aktiivselt liiguvad kiudusid tsütoskeletisse. Mootori valke toidab ATP. Tsütoskeleti kolm tüüpi mootori valke on kinesiinid, dyneiinid ja müosiinid.\nTsütoskeleti peamine ülesanne on säilitada raku kuju. Rakus olevad erinevad organellid hoitakse tsütoskeletil oma vastavatel positsioonidel tsütoplasmas. Tsütoskelett hõlbustab vakuoolide moodustumist. See on dünaamiline struktuur, mis võimaldab raku sisemist ja välist liikumist. Rakusignaalide transportimist raku sees hõlbustab ka tsütoskelett. Tsütoskelett moodustab rakulisi väljaulatuvaid osi, nagu pisarad ja lipud.\nTsütoplasma ja tsütoskeleti sarnasused\nNii tsütoplasmas kui ka tsütoskelett on raku kaks komponenti.\nEukarüootides esineb nii tsütoplasm kui ka tsütoskelett.\nTsütoplasma: Tsütoplasma viitab raku membraanile ja tuumale, mis sisaldab tsütosooli, organelle, tsütoskeleti ja erinevaid osakesi.\nTsütoskelett: Tsütoskelett viitab valgusfilamentide ja mikrotuubulite mikroskoopilisele võrgustikule elava raku tsütoplasmas.\nTsütoplasma: Tsütoplasm on vedelik, milles kõik teised rakulised komponendid on sisse lülitatud.\nTsütoskelett: Tsütoskelett koosneb valgufilamentidest ja mikrotuubulitest.\nTsütoplasma: Tsütoplasm koosneb tsütosoolist, organellidest ja suletistest.\nTsütoskelett: Tsütoskelett koosneb mikrotuubulitest, mikrofilamentidest ja vahefilamentidest.\nTsütoplasma: Tsütoplasma esineb nii prokarüootides kui ka eukarüootides.\nTsütoskelett: Tsütoskelett esineb ainult eukarüootides.\nTsütoplasma: Tsütoplasma suspendeerib organellid, tagab biokeemiliste reaktsioonide kohad ja aitab säilitada raku kuju.\nTsütoskelett: Tsütoskelett aitab kaasa organellide ja vesiikulite liikumisele ning aitab säilitada raku kuju.\nTsütoplasma ja tsütoskelett on raku kaks komponenti. Tsütoplasm on tsütosoolist, organellidest, tsütoskeletist ja kandmist koosnev vedelik. Tsütoskelett koosneb mikrotuubulitest, mikrofilamentidest ja vahefilamentidest. Tsütoplasmas annab raku biokeemiliste reaktsioonide esinemiseks kindlaksmääratud söötme. Tsütoskelett säilitab raku sees liikumise, säilitades samas raku kuju. Peamine erinevus tsütoplasma ja tsütoskeleti vahel on iga komponendi struktuur ja funktsioon rakus.\nErinevus GEDi ja keskkooli diplomi vahel\nVedela lämmastiku ja lämmastikugaasi erinevus\nErinevus püsiva ja ebakindla oleku difusiooni vahel\nErinevus Anime ja Cartoon vahel\nErinevus vana ja keskmise inglise keele vahel\nMis vahe on Quinoa ja Rice vahel\nMis on Smart Casual for Women


Viido veerg - Raudteest\nReede, 19 Mai 2017 19:03\nViido Polikarpus - Eesti Elu Nr. 20 2017\nKui poliitikud annavad loa, siis on võimalik sõita rongiga Tallinnast Peterburi ja Moskvasse. Praegu ei ole Eestil ülejäänud Euroopaga mingit rongiühendust. See oleks Rail Balticu rajamise põhiargument.\nAastaid tagasi oleks Eesti pidanud raudtee ümberkorraldamise süsteemi investeerima, nii et linna lähistel elavad ja linnas tööl käivad inimesed oleksid saanud paremini liikuda ja linnas tööl käia, selle asemel et müüa oma talusid suurmaaomanikele. Suurpõllumajandustootjad hävitavad väiketalud, nende tõttu ei tule noored enam maale tagasi. Ekspressrongid ja kohalikud rongid oleksid säästnud maaelu Eestis. Tänapäeval võetakse üha rohkem metsa maha ja talud tasandatakse, ikka raha nimel.\nRail Baltic ei lahenda neid probleeme, aga ta ühendab Eesti Kesk- ja Lääne-Euroopaga, võimaldades reisijatel ja kaupadel liikuda kiiresti ja mugavalt ka põhja-lõuna ja vastupidisel suunal. Raudtee on ka kõige turvalisem ja kindlam liiklusvahend üldse.\nTuginedes hinnatavatele kriteeriumidele on ettenähtud marsruudil kõige väiksem negatiivne mõju kõigile asjaosalistele. Raudtee ja terminalide tehnilised lahendused töötatakse välja aastail 2016–2019. Kogu Rail Balticu valmimistähtaeg on aasta 2025.\nReisijaterongi liikumiskiiruseks on ette nähtud 240 km tunnis. Nii jõuaks Tallinnast Pärnusse vähem kui tunniga ja Tallinnast Riiga umbes kahe tunniga. Kui soovitakse aga reisida Tallinnast Leetu või Poola, siis peab olema valmis neljatunniseks reisiks, nii kaua sõidab praegu buss Võrust Tallinna.\nKui te ei tea, miks olemasolev raudteetrass ei sobi Rail Balticule, siis allpool on mõned põhjused. Olemasolev raudteetrass vajab pidevaid investeeringuid, et tõsta sellel sõidukiirust, ja need oleksid suuremad, kui on uue trassi ehitamine. Muuta tuleks olemasoleva raudteeliini signalisatsioonisüsteemi, õgvendada tee sirgemaks, ümber tuleks ehitada elektrisüsteem jne. Samuti tuleb arvestada seda, et juhul kui trass läbiks Tartu ja Valga, ei oleks võimalik kasutada Euroopa Liidu rahastust samal baasil ja sama suures ulatuses kui praegu.\nKui ma loen, kui palju kruusa ja mulda vajab Rail Balticu trass ja et seda ei jätku meil Eestis, vaid me peame seda sisse vedama, siis tekib mul küsimus, kas meil oleks mõttekam ehitada Rail Baltic viaduktile. See lahendaks palju probleeme – viadukti alt läheksid läbi maanteed, aga ka loomad pääseksid läbi, ning viadukt läheks otse üle mitmete soode, mis tee peale ette jäävad.\nErilahendused on tehniliselt võimalikud, kui on olemas piisav põhjendus ja positiivne efekt, mida ei saavuta väiksemate kuludega. Viadukti ehitamine on tehniliselt märksa keerulisem ja neli-viis korda kallim. Kuigi viadukt väldiks mõnesid negatiivseid mõjusid keskkonnale, toob see endaga kaasa uusi probleeme. Näiteks täiendavad ohud hooldustöödega, mürasaaste levik, päästetööde raskendamine jms.\nMa ei tea, kas Rail Balticu mõte on hea või mitte. Vanuse kasvades hakkan kohe vastu kõigele uuele. Aga olen kindel, et meile tuleb kasuks hea raudteeühendus muu Euroopaga. Aga olen ka kindel, et eelistama peaksime kohalikku rongiliiklust, kui me soovime päästa elu maapiirkondades. Samas ei pea üks välistama teist. Mõlema rahastus on erinev. Aeg näitab, mis on õige. Argument, et raudtee jagab Eesti pooleks, kehtib rohkem sel juhul, kui raudtee läheb läbi Tartu, mitte läänekallast pidi läbi Pärnu.


Eesti Teenindus-ja Kaubandustöötajate Ametiühing » töötaja vastutus\nUus töölepingu seadus lubab tööandjal kohaldada töötaja suhtes asjaoludest sõltuvalt järgmisi vastutuse viise:\n> leppetrahv (§ 22, 26 ja 77)\n> töötasu alandamine (§ 73)\n> kahju hüvitamine (§ 74)\n> varalise vastutuse kokkulepe (§ 75)\n> vastutus kolmandate isikute ees (§ 76).\nLeppetrahvis võivad töötaja ja tööandja kokku leppida kolmeks juhtumiks:\n> koos saladuse hoidmise kohustusega — töötaja peab saladuses hoidma tööandja tootmis- ja ärisaladust nii töösuhte ajal kui pärast töösuhte lõppemist. Pärast tööuhte löppemist säilib kohustus põhjendatud ulatuses.\n> koos konkurentsipiirangu kokkuleppega — selles määratakse kohustus, mille rikkumisel leppetrahvi kohaldatakse, samuti leppetrahvi suurus.\n> tööle mitteilmumine või töölt lahkumine — leppetrahvi saab kohaldada, kui töölepingu sõlminud töötaja ei asu tööle vöi lahkub töölt löplikult, eirates etteteatamistähtaega.\nTööandja saab leppetrahvi nõuda vaid juhul, kui teavitab sellest töötajat viivitamata pärast kohustuse rikkumise avastamist. Leppetrahvi tasumise kohustus langeb ära, kui saladuse hoidmise kohustuse vöi konkurentsipiirangu kokkulepe vöi tööleping on kehtetu.\nTöötasu alandamine reguleerib töö tasustamist praagi korral (nt valesti koostatud projekt jne). Tööandja võib töötasu alandada juhul, kui:\n> töötaja rikkus tööandja selget ja õigeaegset ning mõistlikku juhist tööülesannete täitmiseks;\n> tööandja kasutab alandamise õigust viivitamata pärast mittenöuetekohase töö vastuvõtmist, teatades sellest töötajale;\n> töötaja annab nõusoleku kinnipidamiseks töötasust.\nTöötasu alandamisel ei saa töötajale maksta brutosummana vähem töötasu üleriigilisest alam-määrast. Kui töötajal on ülalpeetavaid, peab töötajale makstav töötasu suurenema 30% töötasu alammäärast iga ülalpeetava kohta. Kui töötaja rikkumise heastab, tuleb selle võrra vähendada töötasu alandamist.\nNäide: Töötaja, kelle töötasu on 10 000 kr kuus, tekitas praaki tootes kahju summas 12 000 kr. Kui töötasu üleriigiline alammäär on 5000 kr kuus, saab tööandja ilma ülalpeetavateta töötaja töötasu alandada kuni 5000 kroonini kuus, ühe ülalpeetavaga töötajal 6500 kroonini, kahe ülalpeetavaga töötajal 8000 kroonini ning kolme ülalpeetavaga töötajal 9500 kroonini.\nKahju hüvitamine. Töötaja vastutab üldjuhul ainult süü olemasolul. Kui töötaja oma süüd tunnistab ja on nõus kahju hüvitama, vöib ta anda nõusoleku kinnipidamiseks töötasust. Kui töötaja süüd ei tunnista, peab tööandja pöörduma töövaidlusorganisse.\n> tahtluse korral näeb seadus ette vastutuse kogu kahju (sh saamata jäänud tulu) eest.\n> hooletuse puhul vastutab tootaja kahju eest ulatuses, mille määramisel arvestatakse töötaja tööülesandeid, süü astet, töötajale antud juhiseid, töötingimusi, töö iseloomust tulenevat riski, töötamise kestust, senist käitumist, töötasu, tööandja võimalusi kahjude vältimiseks vöi kindlustamiseks.\n> töötaja omavolilise töölt lahkumise korral on tööandjal õigus nõuda hüvitist töötaja 1 kuu keskmise töötasu ulatuses, kui ei tehta tasaarvestust. Nöue tuleb esitada 20 tööpäeva jooksul.\nVaralise vastutuse kokkulepe kehtib juhul, kui:\n> see on sõlmitud kirjalikult;\n> see on ruumiliselt, ajaliselt ja esemeliselt mõistlikult ning töötajale äratuntavalt piiritletud;\n> töötajale usaldatud varale on ligipääs ainult töötajal vöi kindlaksmääratud töötajate ringil (ei saa kohaldada nt kaupluse müügisaalis jms);\n> on kokku lepitud vastutuse rahalises ülempiiris;\n> tööandja maksab töötajale vastutuse ülempiiri arvestades mõistlikku hüvitist.\nVaralise vastutuse kokkuleppe alusel saab tööandja nõuda kahju hüvitamist ainult töötajale makstud hüvitise ulatuses (töötaja töötasu vähendada ei tohi).\nVastutus kolmandate isikute ees. Kui töötaja on tööülesannete täitmisel tekitanud kahju kolmandale isikule:\n> peab tööandja esmalt ise kandma kahju ja kohtukulud;\n> tööandja võib töötajalt nõuda kahju hüvitamist TLS § 74 lg 2 alusel (hooletus);\n> kui tööandja kohustus kahju hüvitada on välistatud vöi piiratud, kehtib see ka töötaja suhtes (va tahtluse korral);\n> tööandja maksejöuetuse korral vöib kolmas isik esitada nõude otse töötaja vastu.\nKahjunõuded aeguvad 12 kuu jooksul arvates kahjust ja selle tekitajast teadasaamisest. Kui kahju tekitajat ei ole kolme aasta jooksul välja selgitatud, ei ole võimalik kahjunõuet esitada.\nTasaarvestamine. Tööandjal on lubatud ilma töötaja nõusolekuta töötasust kinni pidada:\n> tasu väljatöötamata puhkusepäevade eest;\n> tagastamisele kuuluva ettemakse;\n> muid seadustes ettenähtud summasid (nt elatisraha).\nMuudel juhtudel peab tööandja saama töötajalt kirjaliku nõusoleku (nt e-kiri). Üldjuhul tuleb töötaja nõusolek tasaarvestamiseks saada igaks juhtumiks eraldi. Nõusoleku mittesaamisel vöib tööandja pöörduda töövaidlusorgani poole.\nIgakordset nõusolekut ei ole vaja limiiti ületavate kütuse- vöi telefoniarvete tasaarvestamiseks. Nendel juhtudel võib võtta töötajalt ühekordse nõusoleku (nt töölepingu sõlmimisel).\nTasaarvestamisel tuleb lähtuda täitemenetluse seadustiku § 132 sätestatud piirangutest (vt selgitust töötasu alandamise kohta).\nElle Pütsepp: kriisis välja ilmunud petised on kinnituseks, et Töötukassa peab abistama ka "omal soovil"lahkunuid (24.06)\nFOTOD ⟩ Töötukassa hoiatab petukirja eest (02.06)\nCoop: nagu mitu hüpermarketit oleks juurde tulnud! (02.06)\nHelme kahtlustab maasikakasvatajaid maksukuriteos (29.05)\nPeep Peterson: alampalga langus oleks meile põnev olukord seedimiseks (28.05)


Müüa korter, 2 tuba - Ihaste põik 6-13, Annelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nVarajane jõulukingutus 2-toalistele korteritele!\nPakutav 2-toaline rõduga korter asub neljandal korrusel. Korteri aknad avanevad ida- ja põhjasuunas. Elutoast pääseb hommikupäikeselisele rõdule.\nKorteri hinna sisse kuulub esimesel korrusel paiknev panipaik pindalaga 3,2 m2.\n95 900 € 1 953 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 2 tuba - Ihaste põik 6-13, Annelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3166186 Kommentaar:


Pusiv valu uroloogia - Arst vastas:\nPusiv valu uroloogia. valulik urineerimine | Uroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - askala.ee\nKui eesnäärmevähk avastatakse õigel ajal ja alustatakse õiget ravi, siis nauditakse elu, käiakse tööl ja tehakse kõike seda, mida teevad ka ilma diagnoosita inimesed. Eesnääre on meeste näärmelis-lihaseline organ, mis asub vaagnas kusepõie ja kusiti vahel, ette jääb vaagnaluu ja taha pärasool. Mõnikord käivad vastuvõtul lausa partnerid koos ,et paremini lahti mõtestada probleem ja ravitaktika.\nUroloog: eesnäärmevähk pole loomulikult mingi kingitus, kuid sellega saab hakkama\nAndroloogi juurde aeg on pandud. Kuid sinna saan heal juhul mõne kuupärast. Perearst arvas, et Pusiv valu uroloogia ajal hoidis haigus ennast ohjes, kuid pärast ravi haigus ägenes ning perearst arvab, et põhjuse taga võib olla minu partner.\nOperatsioonid Uuringud Uroloogia on kirurgia haru, mis tegeleb kuse-suguelundite kaasasündinud defektide, omandatud haiguste, s.\nKa temal on nüüd günekoloogi juures aeg kirjas. Kuna minul olevat abakteriaalne prostatiit külv oli negatiivne siis tahaks küsida, kas on võimalik, et eesnäärme haiguse taasägenemise Pusiv valu uroloogia võib olla partneri genitaalprobleemides tupeseen vms või siis lihtsalt ravi oli liiga lühike või vale ravim.\nOsad arstid isegi ütlevad, et krooniline prostatiit ongi eluaegne haigus, kus peab teatud aja tagant ravikuure tegema. Tahtsin veel lisaks küsida, kui probleemid sagedamaks lähevad, kas enne androloogi juurde jõudmist võib manustada näiteks ibuprofeeni mget põletikku rohkem Pusiv valu uroloogia suruda.\nPrivate Equity Investment in Physician Services - Future of Health Care Conference Series\nVõi näiteks midagi apteegi käsimüügist jõhvika ekstrakti tooted vms Õnneks hetkel veel sümptomid nii hullud ei ole, urineerides valus ei ole, samuti ejakuleerides. Häirib ainult vastik valu pärast urineerimist. Vastus: Tere, krooniline eesnäärme põletik on küllatki raskesti ravitav,kuna ei allu enamast kindlatele ravi reeglitele ja põhjus, kust haigus alguse on saanud võib olla mitmeid.\nSüüdistada selles partnerit ei pea ma päris õigeks, kui partneril on kõik günekoloogil teostatud analüüsid korras, suguhaigused korras, siis kindlasti mitte. Pigem on probleem natuke teisest aspektist. Tavaliselt kipub nii olema, et mehed kellel on eesnäärme põletik ja kellede sekreet-ejakulaat viiakse partneri suguteedesse, tekitab partneril ärrituse-vooluse ja see omakorda vahekorda korrates võib küll ärritusi meespartneril esile kutsuda.\nPigem arvan, et Teie eesnäärme põletik ei ole veel välja ravitud ja seda millist ravi peaksite saama otsustab raviarst. Niipalju kui on arste, niipalju on ka erinevaid ravitaktikaid, mis on ka täiesti loomulik. Kui Teil on vaevused, siis ei peaks loomulikult valu kannatama vaid kasutada võib täiesti vabalt ibuprofeeni, mis reeglina ka kuulub eesnäärme põletiku raviskeemi, nagu soovitavalt ka eesnäärme masaazid.\nArvan, et oma probleemidele saate paremini vastused, kui otse oma raviarstile küsimused esitate, kirjutage probleemid üles ja vastuvõtul saate sellest vestelda. Mõnikord käivad vastuvõtul lausa partnerid koos ,et paremini lahti mõtestada probleem ja ravitaktika. Sellega, kas prostatiit on eluaegne haigus ei ole ma päriselt nõus ,kuid ,haiguse ravi on keeruline, vaheaegadega ja võib kesta aastaid.