Paul Varul: kui lihtsalt saab seadust kirjutada? Kas kõik peavad aru saama? – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nPaul Varul 26. veebr. 2019 Õigus\nEi saa tahta, et ilma juriidiliste teadmisteta saaksid kõik õigusnormid arusaadavad olla. | Foto: pxhere.com\nKuna seadused sisaldavad üldkehtivaid reegleid, mis on kohustuslikud kõigile, keda need puudutavad, siis on päris iseenesestmõistetav, et igal inimesel peab olema võimalus nendest reeglitest aru saada. Küll on aga küsimuseks, kui iseseisvalt seda tavaelus teha on võimalik.\nSeaduse mittetundmine teatavasti ei ole vastutusest vabastamise aluseks – juhul, kui seadust on rikutud. Nii on populaarseks saanud väide, et seadusi tuleks kirjutada nii, et nende sisu oleks igale kirja- ja keeleoskajale lihtsasti arusaadav. Paljudel juhtudel see siiski nii ei ole ja õigusnormide sisust on raske aru saada. Seetõttu on levinud arusaam, et seadusi kirjutatakse halvasti ning tehakse lihtsustatud järeldus, et seadusest arusaamiseks piisabki vaid, kui see on keeleliselt selgelt kirjutatud. Siit tulenevalt tuleb küsida – kas on võimalik seadusi koostada nii, et kõik kõigest iseseisvalt aru saavad ning kui ei, siis mis on siin põhjuseks? Sellel, et seaduse tekstist ei ole võimalik selgelt aru saada, võivad olla nii subjektiivsed kui objektiivsed põhjused.\nTuleb tunnistada seda, et mitmetel juhtudel on tõepoolest seaduse tekst halvasti kirjutatud, normid on pikad ja lohisevad või ei ole üheselt mõistetavad. See on õigusloome kvaliteedi küsimus ning siin on parandamisruumi küllaga. Tulebki kirjutada selgelt, arusaadavalt ja üheselt mõistetavalt.\nSee on elementaarse juriidilise kirjaoskuse probleem, mida aitaks leevendada see, kui õigusloomesse oleks kaasatud rohkem eksperte ega jäetaks normide kirjutamist pelgalt ministeeriumide ametnike õlgadele.\nOmaette probleemiks on tõlketekstid, seda eelkõige EL direktiivide puhul, mis tuleb üle võtta ja meie seadusesse nö ümber kirjutada. Kahjuks on paljude direktiivide puhul nende endi tekst raskepärane ja detailiderohke. Kui neid lihtsalt tõlgituna seadusesse tuua, saamegi raskepärase ja lohiseva seaduse teksti. Siin on vaja suuremat professionaalsust, kuna ei tohiks piirduda vaid direktiivi teksti täpse tõlkimisega – see tuleb ka eesti keeles nii ümber sõnastada, et see oleks Eesti lugejale selgemini arusaadav. Tegemist on omaette paradoksiga – kuidas suuta teha nii, et raskepärasest tõlgitavast tekstist saaks hästi arusaadav eestikeelne tõlge. Seni ei ole selle ülesandega piisavalt hästi hakkama saadud. Ometi peaks see olema võimalik, piisav ei ole pelgalt täpne tõlkimine, vaid tõlgitava teksti julgem ümbersõnastamine, pidades silmas seda, et sisu oleks küll adekvaatsena edasi antud, aga mitte adekvaatses sõnastuses.\nKui subjektiivsed takistused ületada – kirjutada hästi ja selgelt ning teha tõlketekstid eesti keeles paremini arusaadavaks, on sellega oluline edu saavutatud. Kuid ikkagi ei saa tahta, et ilma juriidiliste teadmisteta saaksid kõik õigusnormid arusaadavad olla.\nSiin on omad objektiivsed põhjused – seaduse tekst võib keeleliselt olla selge, kuid sisu ei ole paljudel juhtudel võimalik siiski mõista ilma õiguslike eelteadmisteta. Üheks objektiivseks põhjuseks on asjaolu, et Eestis on suuremad õigusharud kodifitseeritud, nii on meil seadustikena (koodeksitena) karistusseadustik ning viiest osaseadusest koosnev tsiviilseadustik. Seadustikele on iseloomulik üldosa olemasolu, üldosas on nn sulgude ette toodud üldisema sisuga normid, mida kohaldatakse erinevate eriosa normidega koos. See on õigustehniline võte, mis võimaldab seaduste ratsionaalse ülesehituse, nii et samu reegleid ei pea erinevate seaduse osade puhul enam kordama. Samas on aga üldosa reeglid tavapäraselt üldistavamalt ja abstraktsemalt sõnastatud. Selliste abstraktsete ja üldiste normide sisu mõistmiseks ei piisa vaid keeleoskusest.\nÜldosas sisalduvad ka sellised üldised kategooriad, nagu näiteks „hea usu põhimõte“, „mõistlikkuse põhimõte“ jms, mille sisu on võimalik mõista vaid õigusteooriat ja kohtupraktikat tundes. Sama kehtib ka üldise iseloomuga reeglite sisu kohta.\nVõtame näiteks tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 6 lg 4: käsutustehingu kehtivus ei sõltu õiguse ja kohustuse üleandmiseks kohustava tehingu kehtivusest (ühe tehingu kehtetus ei too automaatselt endaga kaasa teise kehtetust – toim.). Siin on sõnastatud meie eraõiguse üks olulisemaid põhimõtteid ‑ abstraktsiooniprintsiip. Ei saa küll soovida, et õigusteadmisteta lugeja sellest aru peaks saama.\nÕiguse tõlgendamisel on enamkasutatav tõlgendamismeetod süstemaatiline tõlgendamine, mis tähendab õigusnormide sisu lahtimõtestamist ja kohaldamist erinevate normide koostoimes.\nKeerulisem ongi küsimus üld- ja erinormide koostoimest seadustike puhul. Nii näiteks on tsiviilseadustiku eraldi osaks tsiviilseadustiku üldosa seadus, mille normid kehtivad ülejäänud tsiviilseadustiku osade ‑ asjaõigusseadus, võlaõigusseadus, perekonnaseadus ja pärimisseadus – suhtes. Samas on võlaõigusseadusel veel omakorda üldosa, mis kehtib võlaõiguse eriosa suhtes.\nSeega, kui võtame võlaõigusseaduse eriosast ühe peatüki, näiteks müügilepingu, siis siin kehtivad nii tsiviilseadustiku üldosa seadusest ja võlaõigusseaduse üldosast tulenevad õigusnormid ja müügilepingu enda regulatsiooni kohta käivad normid. Seega tähendab normide süstemaatiline tõlgendamine antud juhul kolme tasandi normide omavahelist võrdlust, et selgitada välja millistest reeglitest mingi konkreetse kaasuse juures lähtuda. Siit jõuame tõdemuseni, et isegi siis, kui seaduse tekst on perfektne, võib juhtuda, et ei ole võimalik ilma eriteadmisteta aru saada, kuidas vastavat normi mõista ja kohaldada. Küll peab see olema arusaadav ja üheselt mõistetav juristidele.\nSeadusi tuleb võimalikult selgelt ja arusaadavalt kirjutada, et inimesed lugedes aru saaksid, mis on seaduse sisu. Võib olla võimalik, et konkreetsele probleemile vastuse saamiseks piisab ühe või mõne õigusnormi läbilugemisest. Samas ei ole võimalik, et õigushariduseta lugeja suudaks iseseisvalt mõista kõiki kirja pandud reegleid ning enamikel juhtudel ei piisa pelgalt mõne normi läbilugemisest, vaid norme tuleb süstemaatiliselt tõlgendada ning kohaldamisele tulevad mitmed erinevad normid, sh mitmete erinevate seaduste normid. Paratamatult jääb sel juhul seaduse lahtimõtestamine juristide pärusmaaks.\nSuvi algas uudisega, et Euroopa Liit keelab ühekordsed plastesemed: plastist vatitikud, joogitopsid, söögiriistad, taldrikud, kõrred,…\nPosted in Õigus and tagged direktiiv, Edasi, Euroopa Liit, kirjandus, õigusloome, seadus. Bookmark the permalink.


Soovita hotelli Türgis, kust reisikindlustus võtta aka olen vabatahtlik reisikonsultant – @marimell.eu\n22. juuni 2022 21. juuni 2022 by marimell\nHooaeg on jälle alanud, mu postkasti tuleb päevas vähemalt üks kiri: kuule, mis hotelli sa Türgis soovitad ja me mõtlesime Bulgaariasse minna.. Te reisite nii palju, sa raudselt tead, mis reisikindlustust võtta ja kust seda osta jne. Ma olen nagu vabatahtlik reisikonsultant, aga samas nii äge, et te meid usaldate ja tõesti, võite kindlad olla, et jama ma ei soovita teile.\nMina pean jälle Liisi kiitma. Mina ei tea midagi. Ma olen kõik oma reisialased teadmised viimastel aastatel teda usaldades saanud. Ma olen läinud mugavaks ja usaldavaks. Kui mul varem oli “mingi suvaline panga kindlustus, mis krediitkaardiga kaasnes”, siis kui see aastane läbi sai, tuli Covid ja uut ma ei teinud.\nNagu meie reisidel kombeks, tulevad nad üsna tihti viimasel minutil (viimase Türgi reisi ostsin teisipäeval, et reedel lennata.. Igal sajal juhul, läksime me eelmise aasta kevadel Egiptusesse ja Liis küsis – kas sul reisikindlustus on? Ja ma pidin tõdema, et ups, ei ole. Tema siis soovitas mulle Salva Kindlustust, kes toona ainsana pakkus Covid-kaitsega kindlustust. Mõeldud-tehtud. Tegime esialgu selle reisi jaoks, aga kuna me reisi pikendasime, kirjutasin neile, et oleks vaja ka kindlustust pikendada ja kuna siis juba tundus see summa selline, et maksa jälle 90€, selle asemel, et maksta 400€ ja saada terve aasta, ütlesingi, et teeme aastaks. Kui see nüüd kevadel läbi sai, pikendasin uuesti aastaks.\nSel aastal Tais käies ma vaatasin, palju meie perele maksaks reisikindlustus (samad tingimused, et covid kaitse, tervisekahjud (miljonile kusjuures!), reisitõrked (palaviku pärast reisi katkestamine käib ka muuseas siia alla!) ja pagas) maksab sama palju kui meie aastane! Nii, et.. totaalne win meile! Ma soovitan alati reisides kindlustus teha (ka siis kui reisid kasvõi Lätti või Leetu), never know mis juhtuda võib. Lisame siia juurde, et olen selle aastasega reisinud juba veel Türgis, Tenerifel, Itaalias.. Totaalne rahasääst ja ma ütleks isegi hea investeering. On see mugavus või laiskus, aga nii hea on kui see reisikindlustus olemas on. Saad kasvõi homme päev lennata, ilma et peaksid muretsema, mis saab siis kui öösel tuleb palavik või lend ära peaks jääma.\nMa pean tunnistama, et need teie kirjad on ajanud mulle KOHUTAVA reisiisu jälle peale. Mõtlen õudusega, et tulevikus saab reisida ainult koolivaheaegadel kui hinnad on laes ja enne kooli võiks ju kuskil ära käia. Ma muidugi ei saa lubada, et me jälle Türki ei lähe, kuigi tahaks Kreekasse.. Käisime just Go Traveli peol ja Liisiga suheldes sain aru, et hinnad on ka koolivaheajavälisel ajal nii lakke lennanud, et.. “Ma müün šampanjat, mitte saia” ütles ta tabavalt.\nÖelge teie, kuhu me võiksime augustis minna enne kooli, et Hedon saaks veel mõnusa boosti, et koolile mõnuga vastu minna!\nMa loosin kõikide kommenteerijate vahel välja ühe üllatuspaki, sest äkki saamegi siit mingi megahea idee! :)\nalva kindlustus, go travel, kuhu minna, läti, leedu, marimell soovitab, mis hotell valida, reisikindlustus, türgi\n53 thoughts on “Soovita hotelli Türgis, kust reisikindlustus võtta aka olen vabatahtlik reisikonsultant”\n22. juuni 2022, 09:10\nJaa Kreeka on lahe! Oleme käinud Korful ja Kreetal.. Toidud maitsvad ja inimesed toredad. Meie oleme rentinud auto ja pmst saared läbi sõitnud, leiab ägedaid külakesi ja randasid.\n22. juuni 2022, 09:13\nLaske Hedonil valida nt piltide järgi :D\nMa kiidan ka aastast reisikindlustust. Koguaeg olemas, ka siis kui tekib mõte nädalavahetuseks Soome minna ja seal telefon ära kaob. Muidu ei hakkaks elu sees mingi Soome-Läti-Leedu pärast eraldi kindlustust tegema.\nKati M ütleb:\n2. juuli 2022, 17:30\nMa soovitan Horvaatiat ja Zadari piirkonda.\n22. juuni 2022, 09:32\nMa soovitaks (kas või vahelduse mõttes) Kreetat. Söök on kindlasti parem kui Türgist, loodus ütleks, et kehvem, aga väga mõnusalt soe õhk ja meri, turist on alati oodatud ja müüjad pole ka pealetükkivad.\n22. juuni 2022, 09:34\nHetkel oleme Kemeri Hiltonis. Ainult tõesti kiidusõnad. Rixosega muidugi võrrelda ei saa :D ja Alanya meeldib rohkem, kui Kemer.\nAlanya külje all on meeletud hotellid suurte veeparkidega.\nSügisel lähen Bodrumi Rixosesse. Bodrumis käinud 15a tagasi, seega jälle omamoodi huvitav kogemus. Aga Bodrumi vist saab alles septembrist.\nJa enam ma pole iial nõus Smartlynxiga lendama. :D Turkishi äriklass on omaette kogemus ja muidugi mugavus.\nKreetal korduvalt käinud. Ei ole enam see, mis oli vanasti. Rhodos on omaette kogemus. Ühel pool saart megatuuline, teine pool tuulevaikne. Aga tuule tõttu oli tihti meri väga must kahjuks.\nMa vist eelmises elus olin türklane. Kuidagi väga südames on see riik.\n22. juuni 2022, 09:42\nMiks mitte käia ära Disneylandis? :) Pole kursis kas te olete käinud seal aga igaks juhuks pakun\n22. juuni 2022, 09:47\nMina läheks Kreetale või Küprosele. Kunagi ammu ise lapsena olen käinud ja tahaks nüüd uuesti minna, mõlemale saarele.\n22. juuni 2022, 09:49\nAugustis ma läheks Kreekasse või Itaaliasse\n22. juuni 2022, 10:09\nViimasel ajal päris paljud tuttavad on käinud Montenegros ja väga kiitnud reisi. Ma ei kujuta ette kas teil seal midagi teha oleks, aga äkki on äge\nMeie ise läheme augusti lõpus Kreekasse, pole seal veel mitte kunagi käinud.\n22. juuni 2022, 10:17\nKüpros, Malta, Kreeka, Lõuna-Itaalia?\nJa edaspidi annab pisut enne koolivaheaega tihti ka näpistada mõned päevad. ;)\n22. juuni 2022, 10:21\nMalta, Mallorca, Itaalia? :)\nTäpselt need kohad on meil hetkel valikus. Ja raudselt tuleb valikuid veel juurde, sest me alles otsime.\nMalta tundub selline mõnus pisike saareke. Samas kreeka on ideaalne ALATI. Ma Kreetal ja Corful käinud ja järgmisena tahaks mõnda muud Kreeka saart külastada. Aga Corfu oli küll MEGA. Terve saar ongi hästi mägine ja roheline ja kui ilusad rannad ja ohh.. nüüd tahaks hoopis sinna minna. See arutlemine on veidi riskantne sest ma teise silmaga hakkan kohe lennupileteid otsima :D\nIgatahes, kui Kreeka meeldib, siis Corfu oleks tõesti äge.\n22. juuni 2022, 10:29\nAugustis kindlasti Bulgaaria. Lühike lend, mõnus kliima, inimesed sõbralikud, hinnad mõistlikud, ilus liivarand, liinibussiga saab kuurordist linna olematu raha eest sõita, hea toit ja neid plusse on veel\n22. juuni 2022, 10:38\nLiisi pildid Bodrumist olid ilusad ;) ehk näiteks sinna :P\n22. juuni 2022, 11:13\nMina läheks legolandi või siis valiks 2 nädalt kas türgis, kreekas või hispaanias ja lihtsalt peesitaks, ujuks, puhkaks ja väikse shoping oleks ka vahva\n22. juuni 2022, 11:45\nMina soovitan Rhodost! Käisin eelmisel suvel ja väga meeldis: loodus, rannad, toit, väike jalutuskäik vanalinnas. Rendiauto paariks-kolmeks päevaks täitsa piisab. Mõnus! :)\n22. juuni 2022, 11:55\nMulle tunduvad Bulgaaria ja Montenegro praegu huvitavad kohad. Olen ka Kreeka fänn olnud, aga need hinnad on ikka nii ulmelised, et pigem läheks praegu nt. Montenegrosse. Seal on ilus loodus ja kaunid vaated :)\nAnu H ütleb:\n22. juuni 2022, 13:09\nKreeka terve saar on mega ilus ja muidugi lummav Santorini ❤\nTriinu L ütleb:\n22. juuni 2022, 13:39\nHorvaatia – mega\n22. juuni 2022, 14:38\nHispaania rannikud Barcelona ümbruses Just tulime ja megamõnus oli\n22. juuni 2022, 15:05\nMina soovitan külastada Horvaatiat. Seal on nii ilus loodus ja meri.\n22. juuni 2022, 17:15\nSoovitaks Kreetat augustiks\n22. juuni 2022, 19:49\nMulle meeldis Küprosel AyaNapa piirkonnas. Sinna läheks tagasi. Sardiinia kõlaks ka huvitavalt.\n22. juuni 2022, 22:47\nMalaga. Otselend, liivarand. Ise käisime Torremolinoses mis on veidike eemal, kuid lapsega ideaalne.\n23. juuni 2022, 01:11\nPlaan Juuli lõpp Augusti algul puhata Rhodosel. Usun täitsa mõnus vaheldus\n23. juuni 2022, 10:12\nGruusia, odav, lähedal ja super toit. Endal plaan sügisel minna\n23. juuni 2022, 12:36\nTansaanias Sansibari saar oli soodne kohapeal, eksootiline ja sõbralik. Oivalised võimalused snorgeldada. Tuur vürtsikasvandusse, mangroovisalu, hiidkilpkonnad, liblikate aed…\n23. juuni 2022, 18:14\nreisikindlustusel on siiski mõtet vaid juhul, kui oled tõesti reisihull. inimesel, kes haruharva reisib, lihtsalt niisama lambist 400€ aastast aastasse maksta on sulaselge rumalus. Ise viibisin viimati välismaal 6a tagasi ja sedagi naaberriikides (soome ja baltimaad). lõunamaades pole iial käinud ega lähe ka (ei meeldi kuumus). viimase viie aasta “reisid” on olnud vaid eesti sisesed ühe-kahepäevased komandeeringud, kus reisikindlustusel pole mingit mõtet.\n24. juuni 2022, 22:54\nVõib-olla need ei ole päris teie moodi reisid, aga ma arvan, et suvel oleks põnev ka hoopis põhjapoole minna. Olen jaanipäeva paiku käinud Põhja-Norras, mis oli väga põnev elamus. Island oli imeilus ja väga eriline koht, käisin seal aastaid tagasi juulikuus. Fääri saartel on veel käimata, aga kunagi kindlasti võtan plaani.\n26. juuni 2022, 11:11\n2. juuli 2022, 17:28\nMontenegro oleks see koht, kuhu võiks minna. Uus ja huvitav\nHolland, pole veel ise jõudnud aga loodan samuti enne sügist minna veel\n2. juuli 2022, 17:32\nTaani ja Holland kõlab põnevalt, aga Küprosele läheks iga kell tagasi :)\n2. juuli 2022, 17:34\nKui mōelda seda, et lapsel oleks lōbus, siis Legolandi. Tegelikult on seal ka täiskasvanutel tore.\n2. juuli 2022, 17:37\nIse valiks Prantsusmaa (&Disneyland) või Itaalia. Või Kreeka. Taani lähme ise augustis lõpus, seal Legoland kindlasti vinge. Ise eelistan ikka parem midagi uut kui sama korrata. Eesti siseselt saab niigi asju korratud\n2. juuli 2022, 17:39\nMa paneks pimedat. Aga kui teadlikult valida, siis valiksin Hispaania.\n2. juuli 2022, 17:50\nNorra, väga ilus igal aastaajal :)\n2. juuli 2022, 17:51\nOlen alati tahtnud käia Itaalias, tundub ilus koht. Seega olen Itaalia poolt. :)\n2. juuli 2022, 17:56\nMina valiksin Küprose :)\n2. juuli 2022, 17:57\nRomantik nagu ma olen, mina läheksin Itaaliasse.\n2. juuli 2022, 18:01\nMa valiksin Hispaania, Küprose või Itaalia.\nKüpros ning ise olen ka vaadanud Kreekat\nJaana Ka ütleb:\n2. juuli 2022, 18:11\n2. juuli 2022, 18:47\nItaaliasse tõmbab tagasi. Kuid Türgi peale võiks ka mõelda. Lastele vaja enne lubatud jõulumehereis ära teha\n2. juuli 2022, 18:54\nSigrid V ütleb:\n2. juuli 2022, 19:39\nMina läheksin Taani. Pole küll populaarne soovitus, aga olekski midagi teistsugust ja Teid teades, siis suudate skoorida ägedaid elamusi igalpool. Olekski ehk ka väljakutse Teie jaoks ☺ Ootan huviga lõpptulemust ja kui Taani saab valituks, siis ka soovitusi ja ülevaadet Teie reisist.\nItaalia, Hispaania, Portugal minu lemmikud mida soovitaksin\n2. juuli 2022, 20:22\nAga miks mitte Prantsusmaa. Vahelduseks üli mõnus ju.☺\nSoovitan seda, sest nii sooviks ise sinna minna, augustis, esimesel pulmaaastapäeval, kahekesi, nagu hiline pulmareis. Aga noh, kaks pisikest last, niiet lükkame edasi. Küll kunagi jõuame. Aga teistele võib ikka soovitada ja pärast ilusaid pilte nautida.\n2. juuli 2022, 21:19\nMa läheksin hispaaniasse!\n2. juuli 2022, 21:49\n2. juuli 2022, 23:03\nPrantsusmaa – romantika, ilu ja lihtsalt äge kogemus kindlasti! Ma valiks selle :)


Kuidas: draivereid eksportida Windows 10 PowerShelli abil - Appuals.com - Kuidas On\nKuidas: draivereid eksportida PowerShelli abil Windows 10-s\nWindows 10 tarnitakse versiooniga 5 PowerShell - käsurea tööriist ja skriptikeel, mis põhineb Microsoft .NET Frameworkil ja on mõeldud süsteemi haldamiseks IT-spetsialistide, arendajate ja keskmiste Joe jaoks. PowerShell saab kasutada päris hämmastavate asjade tegemiseks - alates kõigi kõvakettaseadme partitsioonide loetlemisest kuni süsteemipiltide loomiseni ja isegi Windows Defenderi definitsioonide värskendamiseni! Teine päris muljetavaldav asi, mis PowerShell saab kasutada kõigi oma arvutisse installitud draiverite eksportimiseks valitud kohta, et saaksite need varundada sündmuse ootuses, kus peate taastama kõik installitud draiverid.\nPowerShell muudab kõigi teie arvutisse installitud draiverite eksportimise ja seejärel varundamise tükkideks. Kui soovite kasutada PowerShell Kõigi arvutisse installitud draiverite eksportimiseks turvalisse kohta, et saaksite neid varundada, peate tegema järgmist.\nkuidas keelata viimaste failide aknad 10\nHoidke Windowsi võti ja Vajutage X . Valige Käsuviip (administraator). Tippige musta käsuviiba aknasse võimukest ja vajutage SISENEMA .\nSee käivitab PowerShell millel on teie arvuti jaoks administraatoriõigused.\nSisestage järgmine käsurida kõrgemale PowerShell ja vajutage Sisenema :\nExport-WindowsDriver -Online -Sihtkoht C: draiverid\nMärge: Selles käsureas C: Draiverid on sihtkataloog, kuhu eksporditakse kõik teie arvuti kolmanda osapoole draiverid. Võite valida mis tahes sihtkoha kausta, mis teile meeldib - lihtsalt asendage see C: Draiverid selles käsureas valitud sihtkoha kausta kataloogiga.\nkuidas teredot lubada\nPowerShell hakkab eksportima kõiki teie arvutis olevaid kolmanda osapoole draivereid teie määratud asukohta. Lubama PowerShell Protsessi lõpuleviimiseks leiate sihtkaustana määratud asukohast kõik oma arvuti kolmanda osapoole draiverid.\nEespool kirjeldatud käsurida eksportib kõik installitud kolmanda osapoole draiverid Windowsi veebipildilt sihtkausta. Draivereid saate eksportida ka Windowsi võrguühenduseta pildilt, kasutades selle asemel järgmist käsurida:\nExport-WindowsDriver -Path c: offline-image -Sihtkoht D: DriverBackup\nMärge: Selles käsureas c: offline-pilt on kataloog, kus saab asuda Windowsi võrguühenduseta pilt, kust soovite draiverid eksportida. Selle käsurea kasutamisel asendage see kataloog selle Windowsi võrguühenduseta pildi tegeliku kataloogiga, millest soovite draiverid eksportida.


Keskmine Ameerika kasvav laiem, kuid mitte kõrgem - TERVISLIKUD ELUVIISID> UUDISED\ntervislikud eluviisid> uudised\nKeskmine Ameerika kasvav laiem, kuid mitte kõrgem\nSelles pole kahtlust: ameeriklased muutuvad üha raskemaks. Kuid uued USA hinnangud võivad siiski osutuda šokina - alates 1980ndate lõpust ja 1990ndate algusest on keskmine ameeriklane pannud alla 15 või enam naela, ilma et nad kõrgemaks läheksid.\nIsegi 11-aastased lapsed pole selle kaalulanguse suhtes immuunsed, leidis uuring. Tüdrukud on üle seitsme naela raskemad, kuigi nende pikkus on sama. Poisid said tolli kõrguse, kuid pakkisid ka kahe kümnendi taguse ajaga võrreldes lisaks veel 13,5 naela.\nVõistlussõidul vaadates saavutasid mustad keskmiselt kõige rohkem. Mustad naised lisasid 22 naela, hoolimata sellest, et püsisid samal keskmisel pikkusel. Mustad mehed kasvatasid umbes viiendiku tolli, kuid lisasid 18 naela, selgus uuringust.\n"Me ei tee rasvumiseepideemia kontrollimiseks ja tagasipööramiseks peaaegu piisavalt ning teeme selle levitamiseks liiga palju. See on veel üks teade sellest kurvast tõsiasjast," ütles dr David Katz. Ta juhib Yale'i ülikooli ennetamise uurimiskeskust ja on Ameerika elustiilimeditsiini kolledži president.\nUus statistika avaldati 3. augustil USA haiguste tõrje ja ennetamise keskuse riikliku tervishoiustatistika keskuse aruandes. 2011. – 2014. Aasta statistika põhineb 19 151 inimese tervisekontrolli läbinud ja kodus küsitletud isiku valimi analüüsil.\nAruande kohaselt tõusis meeste keskmine kaal aastatel 1988-1994 kuni 2011-2014 181 naelalt 196 naelani. Nende keskmine kõrgus jäi samaks umbes 5 jalga, 9 tolli.\nKeskmine naine kasvas vahepeal 152-lt naelalt 169-le naelale, samal ajal kui tema pikkus püsis ühtlaselt veidi alla 5 jala, 4 tolli.\nKui suur on see kaalutõus?\n"Kaalutõus 15–16 naela on üsna märkimisväärne ja tavaliselt vastaks see kehamassiindeksi mõne punkti tõusule,“ ütles Anthony Comuzzie. Ta on ülekaalulisuse uurija ja teadlane San Antonio Texase biomeditsiini uuringute instituudi geneetika osakonnas.\nKehamassiindeks ehk KMI on inimese keharasva ligikaudne hinnang, kasutades pikkuse ja kaalu mõõtmist. KMI liigitab inimesed mitmesse kategooriasse, näiteks normaalsed, ülekaalulised ja rasvunud.\n"Praktiliselt" tähendab Comuzzie, et keskmine kaalutõus tähendab seda, et keegi, kes oli normaalkaalus kõrgel kohal, oleks tõenäoliselt liikunud ülekaalu kategooriasse ja need, kes on ülekaalu kategooria kõrgeimas otsas, oleksid tõenäoliselt liikunud rasvunud kategooriasse. "\nSee on oluline, sest "me teame, et KMI suurendamine on hea näitaja mitmesuguste haiguste, sealhulgas südamehaiguste ja diabeedi üldise riski kohta", ütles ta.\nComuzzie sõnul on kaalu suurenemise põhjused keerukad. Osaliselt soovitas ta, et see on seotud trendidega vähem liikuda ja saada rohkem kaloreid sisaldavat toitu.\nKuid "päeva lõpuks on see ikkagi üsna põhifüüsika: kui tarbitav energia on suurem kui kulutatud energia, siis kasvab ka kaal," ütles ta.\nKas USA elanikkond võib muutuda rasvamaks, kuna see vananeb üldiselt ja areneb madalamad metabolismid?\nNii Comuzzie kui ka Katz lükkasid selle seletuse tagasi, kuna uus aruanne vastab vanuserühmadele kahel ajaperioodil.\nComuzzie ütles, et leiud näitavad, et USA elanikkond võtab kaalus juurde ikka veel üsna kiiresti ja selline kasv ei avalda rahva tervisele head mõju. Leiude kohaselt võib tõenäoliselt kaasneda selliste krooniliste haiguste nagu nt. II tüüpi diabeet ja südamehaigused lähiaastatel, "märkis ta.\nJärgmiste sammude kohta ütles Katz, et teha on veel palju. Kas see juhtub, on juba teine küsimus.\n"Ülekaalulisuse vastu võitlemiseks on tehtud palju aktiivseid jõupingutusi, kuid meie kultuur tervikuna seisneb selle levitamises kasumi saamiseks, alates suurtest toitudest kuni suurte meediumiteni kuni suurte farmaatsiateni. See on nii lihtne. Me teeme oma kultuuri laiemas valdkonnas palju rohkem. , rasvumise soodustamiseks kui selle vastu kaitsmiseks, "sõnas Katz.\nAvaldatud: augustis 2016\nHardo Pajula intervjuu Rupert Sheldrake'iga (Oktoober 2020).\nEelmine Artikkel Mõned dokumendid võivad aidata opioidide kuritarvitamise epideemiat\nJärgmine Artikkel Apenditsiidi nähud, mida ei tohiks kunagi ignoreerida\nKas paleo dieet on kaalulangus kasulik?\nKuidas ei ütlemine võib teie tervisele kasulik olla\nKas kuuma pipra söömine võiks saata teid ER-i?\nKuidas määrata teile parim treeningu intensiivsus\nMärgid, et olete laktoositalumatu\nKohv ei aita Parkinsoni motoorseid häireid\ntervislik eluviis> stress\nAju skaneerib kohapeal, kus elavad hirm ja ärevus\nHarvey viha kujutab lastele endiselt ohtusid\nAmeerika pediaatriaakadeemia andmetel peavad Houstoni naasvate laste ja teiste orkaan Harvey üleujutustest mõjutatud kogukondade jaoks ohutusmeetmed olema esmatähtsad. Alustuseks kujutavad...\nMärgid, et tarbite liiga palju kofeiini\nKui olete nagu enamik täiskasvanuid, on kofeiin osa teie igapäevasest rutiinist. Miljonid inimesed tarbivad seda stimulanti iga päev sellistes vormides nagu kohv või tee. Nad vajavad seda, et neid...


Mälu tummfilm — Sirp\nTranströmer oleks nagu leiutanud igiliikuri, kus kõik on paigas, pole takistusi, kuluvaid osi, kuluvaid kujundeid. Tomas Tranströmer, Suur on mõistatus. Mälestused seiravad mind. Tõlkinud Tõnis Arnover ja Lennart-Hans Jürgenson. Loomingu Raamatukogu 2007, nr 27. 68 lk.\nJulgen öelda, et Tomas Tranströmer on üks mu lemmikluuletajaid. Ja see, et ta kaasmaalased pole oma valehäbist talle seni raatsinud määrata üht teatud kirjandusauhinda, on sigadus. Sellised on emotsioonid, ning mõistagi on hea meel võimaluse üle teda jälle eesti keeles lugeda. Seekordne tõlge koosneb kahest osast: autori seni viimasest luulekogust ja mälestusteraamatust.\nTranströmer on tuntud oma hoolega vaetud napisõnalise luulelaadi ja vähese tootlikkuse poolest ning see hakkab ka siin kohe esimestest lehekülgedest peale silma. Seda muljet rõhutab ka vormildasa nappide haikude suur osakaal. Selline äärmuseni viidud sõnade valimine viitab sisetsensorile luuletajas, nagu seda kirjeldab Juhan Viiding: „kirjutan vähe / hiljem valin ma välja / mida ma näitan”. Jättes alles ainult olulise, on Tranströmer ilmselt üks minimalismi poole püüdleva luulemodernismi esindaja parimaid näiteid. Samas on tema looming ka parim sellekohane näide, et see meetod võib edukalt töötada, ja ilma kulumiseta. Ta oleks nagu leiutanud igiliikuri, kus kõik on paigas, pole takistusi, kuluvaid osi, kuluvaid kujundeid. Paljud teised väheste sõnadega läbi ajavad tekstid võivad kergesti jääda väheütlevaks. Aga mitte Tranströmeri omad.\nKummatigi annab tema haikudes end tunda mingi väsimus, ja kuigi leidub ilusaid ja tabavaid tõlkevasteid, mis need pildid kirkaina silme ette aitavad tuua, jäävad need tihti tummaks, justkui muuseumieksponaadid klaasi taga. Meil jääb üle kogeda ainult valguse ja varju mänge. Siinkohal on oluline meenutada, et Tranströmeri pöördumise haikuvormi poole eelmisel kümnendil tingis suuresti teda 1990. aastal tabanud ning kõnevõime võtnud halvatus, mille järel see osutus esialgu ainsaks viisiks luuletamist jätkata, kuna pikemate tekstide kirjutamiseks jõudu ning keskendumist enam ei jätkunud.\nSeda tummuse uut kogemust, mis jälgib maailma justkui läbi klaasi, suutmata temaga suhelda, aimub ka avaluuletuses „Kotkakalju”, mis annab kätte nii mõnedki kaardid raamatu mõistmiseks. „Roomajad terraariumi / klaasi taga / ei liiguta oimugi. // Naine riputab hääletult / pesu nöörile. / Tuulevaikne on surm. // Tasa komeedina / hõljub mu hing / sügaval maa sees.” (lk 7). Siin luuletuses ei kuule me mitte kui midagi: loodus on paigale tardunud, inimhääli ei kosta, surm on mõistagi vait. Me näeme seda pilti, aga ei kuule.\nHiljem ärkab haikudes loodus ellu, kuid endiselt ei kosta artikuleeritud kõnet. Seal on hoopis koputused (lk 9), ümin (lk 15), tuvi huu (lk 18), sägade naer, mänd lööb kaksteist (lk 22), konnad krooksuvad (lk 22), lehesosin, Kremli kell (lk 22), vihmasabin ja pomin (lk 26), kajakakisa (lk 27). Korraks siiski sekkub inimhääl: „Tüli perroonil.” Kuid kohe sealt edasi: „Mis imelik rahu – / sisehäält kuulan.” (lk 26). Luule laululisusest (Georg Riedel: „Tranströmeri tekst on väga musikaalne. Tema teksti lugedes on kuulda tema keele meloodiat” lk. 64) on haikudena alles jäänud akordid, mitte enam terviklik teos.\n„Tasa komeedina / hõljub mu hing / sügaval maa sees.” See on maa sisemusse tummaks aheldatud luuletaja-tuletooja, Kotkakalju Prometheus, kelle parem külg halvatud. Komeedi-kujundit on Tranströmer muide varemgi kasutanud: „Oli kord vapustus, / millest jäi järgi pikk, kahvatu, sädelev komeedisaba. / Tema varjab meid.” („Pärast kellegi surma”. Tomas Tranströmer, Luulet. Tõlkinud Jaan Kaplinski. Eesti Raamat, 1989, lk 54.) Ning vaevalt juhuslikult algab ka mälestusteraamat samaga: „„Minu elu.” Neile sõnadele mõeldes näen enda ees valgusvihku. Lähemal uurimisel omandab see pea ja sabaga komeedi kuju. Kirkam ots, pea, on lapsepõlv ja noorusaeg.” (lk 31)\nTranströmer ongi seekord kirjapanemiseks valinud ainult kirkama osa: tegemist on lapse- ja noorukipõlvemälestustega. Vaevalt lugemisest mõnu tundma hakanule lõpeb raamat ootamatult vara, jäädes pidama aega, mil algselt hoopis geograafia vastu huvi tundnud koolipoiss Tomas hakkab oma esimesi luuletusi kirjutama. Ilmselt eeldab Tranströmer, et kõige järgnenu eest võiksid sama hästi rääkida ka tema ilmunud luuletused.\nNagu öeldud, vaatab autor oma elule tagasi teatud distantsilt, võõra pilguga. Pealkirjale „Mälestused seiravad mind” toetudes võiks öelda ka lausa vastupidist: hoopis mälestused ise on tulnud vaatama, mis meist on saanud. Mälu on see, mis tagab meie identiteedi jätkuvuse, kuid samal ajal on selles ka midagi ühest teisest ajast ja ilmast. Pildid klaasi taga, mida me ei suuda enam kõnetada. Tranströmer tunnistabki oma varaseimast lapsepõlvest rääkides, et see meenutab talle rohkem mõnda 30-40ndate filmi (lk 33).\nKirkamast kirkaimana jäävad mälestustest meelde ellujäämise õppetunnid: nii „enda elutuks kaltsuks muutmise meetod” (lk 40) lahendusena koolivägivallale kui ka lugu sellest, kuidas ta õige väikese poisina Stockholmis ära eksis, kuid suutis mingi müstilise kompassi järgi ise leida tee tagasi koju. Sellises kohalejõudmises, läbi ränga katsumuse millegi taipamises, on oma toonilt midagi väga lähedast ta parimatele luuletekstidele. Ikka kerkib mälestusteproosast esile vapustavalt poeetilisi metafoore, mis ei jäta kahtlust, et tegemist on luuletajaga: „Kannan endas oma varasemaid nägusid nagu puu aastarõngaid” (lk 49).\nTeise allhoovusena esineb poisi tärkav uudishimu senitundmatu maailma vastu, mis annab endast järjepanu märku. Alguses on need hääled – naerupahvakud ja korkide paugatused – seina tagant, naaberkorterist. Hiljem juba klaasitagused esemed teisest ajast ja ilmast muuseumi vitriinides, loomade topised ja skeletid, raamatud ekspeditsioonidest Aafrikasse.\nViimaks pakub Tranströmer oma edasise elu ja valikute seisukohalt määrava teetähisena välja teda 15aastaselt tabanud haigushoo, mis sai alguse ühest depressiivsest filmist. Teda tabavad ängistus ja krambid. „Mõni aasta varem olin tahtnud saada maadeuurijaks. Nüüd olin tunginud tundmatule maale, kuhu ma kunagi polnud tahtnud jõuda.” (lk 54). Pärast kriisist väljatulekut hakkabki Tranströmer tundma huvi hoopis intiimsemate, sisemiste maastike vastu. Maadeavastajast kasvab tulevane psühholoog ja luuletaja.\nPärast käesoleva raamatu lugemist tasub kindlasti ette võtta ka tee tema varasemate tekstide juurde. Seal käinuna mõjub see raamat nagu mälestused tihti: juba aimatut uue nurga alt paista laskva kommentaarina. Täie võimsuse saavutab Tranströmer ikkagi oma veidi pikemates tekstides, kus kujunditel on ruumi ka kasvada ja kõnetada, mitte ainult tummalt helendada.


Apple'i investorid ootavad dividendiplahvatust - ITuudised\nApple'i investorid ootavad dividendiplahvatust\nEnamiku silmad Wall Streetil on pööratud Apple'i suunas, kes vihjas firma metsiku rahahulga kasutamisplaanide üle, mis võib investoritele priskelt dividende tuua.\nApple'i finantsjuht Peter Oppenheimer ütles 24. jaanuaril pärast tulemuste avalikustamist, et firma "arutab aktiivselt" vaba raha kasutamisvõimaluste üle, sealhulgas dividendide maksmist, aktsiate tagasiostmist ja tarneahela investeeringuid.\nInvestorid tervitasid seda sõnumit rõõmuga, sest dividend on juba ammu firma investorite seas jututeemaks olnud. Apple'i 97,6 miljardi dollariline raha ja investeeringute hulk on suurem kui 474 Standard & Poor's 500 indeksisse kuuluva ettevõtte turuväärtus.\nWedgewood Partnersi investeerimisjuhi David Rolfe'i sõnul võib see summa kasvada 150 miljardi dollarini aasta lõpuks, kui firma ei kavatse aktsionäridega raha jagada.\n"Nad on muutunud Cupertino (linn Kalifornias, kus Apple'i peakontor on - toim.) rahvuslikuks pangaks," ütles Apple'i aktsiaid omav Rolfe. "Kaine mõistus ütleb, et neil ei ole vaja 150 miljardit dollarit."\nRolfe sõnul aitaks juba ainuüksi 3% dividendiväljamakse tõsta Apple'i aktsia 550 dollarini. Finantsjuht eeldab, et Apple teeb dividendi väljamakse ettepaneku selle aasta teises pooles.\nKuid teiste analüütikute hinnangul ei oleks uudis dividendist läbinisti positiivne. Seni on firmal võimalus dividendi maksmist vältida, sest aktsia on kallinenud ja see on investorid rahul hoidnud.\nKui Apple peaks teatama dividendi väljamaksest, oleks see paljudele investoritele signaal, et firma enam ei oota jõulist kasvu ja investoreid tuleb hakata omanikutuluga meelitama. "Minule oleks see märk, et aeg on aktsiad maha müüa," ütles Redwood City analüütik Trip Chowdhry.\nOppenheimer ei täpsustanud, kas või millal Apple raha kasutamise küsimuses otsusele võib jõuda.


Venemaa sõnul toodab India igal aastal 300 miljonit Sputnik V annust - Detonic\nVenemaa sõnul toodab India igal aastal 300 miljonit Sputnik V annust\nVenemaa koroonaviiruse Sputnik V vaktsiini väljatöötajad ütlesid teisipäeval, et India vaktsiinitootjaga Seerumi Instituut on sõlminud lepingu 300 miljoni doosi tootmiseks aastas.\n"Pooled kavatsevad Indias toota üle 300 miljoni vaktsiiniannuse aastas, esimene partii peaks toimuma 2021. aasta septembris," öeldi Venemaa otseinvesteeringute fondi (RDIF) avalduses.\nVenemaa registreeris Sputnik V eelmise aasta augustis - esimene neljast riigis välja töötatud vaktsiinist - ja RDIF-i sõnul on see lubatud kasutamiseks 67 riigis.\nSelle kiirustatud arendamine ja levitamine kasutamiseks enne hilise etapi katseid tähendas, et algul tervitati jaku skeptiliselt.\nSputnik V on pärast seda võitnud eksperte teaduslikult ja geopoliitiliselt võitnud president Vladimir Putinilt, kes teatas eelmise kuu lõpus, et talle on antud vaktsiin.\nRDIF-i tegevjuht Kirill Dmitriev kirjeldas tehingut seerumiga kui "suurt sammu", mis suurendaks Sputnik V tootmisvõimalusi ja lõpuks "päästaks inimelusid nii Indias kui kogu maailmas".\nTa ütles, et tehnosiire on alanud ja ühistootmine peaks algama lähikuudel.\nSeerumi instituudi tegevjuht Adar Poonawalla ütles oma avalduses, et kuna see on näidanud "suurt efektiivsust ja head ohutusprofiili, on ülioluline, et Sputniku vaktsiin oleks täiel määral kättesaadav kogu India ja kogu maailma inimestele".\nJaanuaris teatas Sputnik V-d rahastada aidanud RDIF, et taotles vaktsiini registreerimist Euroopa Liidus.\nVenemaa Sputnik V koroonaviiruse vaktsiini arendajad ütlesid teisipäeval, et tehing sõlmiti


Marise blogi: If evolution is fact, why do mothers only have two hands?\nIf evolution is fact, why do mothers only have two hands?\nMu vend on täielik džentelmen viimasel ajal. Kõik algas sellest, kui ta tahtis minu eest miskit ära teha stiilis "ähh sa nagunii ei oska". Mina vastasin, et olen piisavalt miss independent ning saan ilma tema abitagi suurepäraselt hakkama. Ja nüüd ta üritabki kõigest väest mulle tõestada, et ilma mehe abita olen täielik äpu. Ja tuleb tunnistada, et ta pole kunagi veel nii abivalmis olnud. Tassib minu eest kotte ja ämbreid, avab uksi, ostab mulle ENDA raha eest poest kommi... kõik oleks roosiline, kui ma sellele kõigele vastu ei sõdiks. Aga asi on põhimõttes ning seega teen kõike ise. Armas on vaadata tema püüdlusi. :)\nNagu öeldud, käisin Tõrva loitsul laupäeval. Igati vinge üritus, millega võib väga rahule jääda. Hea show, valgusemäng, trummide tagumine, etendus ja tulevärk, ei saa kurta ka kvaliteetaja üle vennaga limonaadi juues ning kommi nosides. Sain endale uue sõbranna, kelleks osutus 10-aastane Ida. Peamisteks jututeemadeks olid tema iuuu-kui-rõvedad-klassivennad ja minu koolielu. :) Väga õnnestunud pisikeste plikade chat ühesõnaga!\nEile ärkasin selle peale, kui Marii mulle läpakaga vastu pead virutas. Istusime mitu tundi Lauraga Anne kanali ääres kivide peal ning käitusime nagu viieaastased. Kõigepealt üritasime ümmarguste kividega lutsu ning seejärel kaugust visata. Siis pritsisime üksteist. Otsisime kriidikive ja joonistasime suurtele kividele rõõmsad näod ja kraapisime kõrvale enda nimed. Viskasin talle märja vetika näkku!! Peksime üksteist veetaimedega ja kallasime end leitud võikarbist veega üle. Aaaa, kriidikividega joonistasime enda säärtele ka, kuidas oleksin saanud unustada... oli väga märg ja lõbus! Ja ma sain veel päikest ka näkku, jess!\nMinu ja Laura fotomõte (pildil venna käed):\nNB! Ärge muretsege, me ei käinud linnupesasid rüüstamas, ma lihtsalt tassisin endale heina koju ning ostsin poest vutimunad sisse.\nRummikooke tegin ka õhtupoolikul, mis tulid oiiii-kui-head. Linnuga üritasime jooksma minna, mis lõppes sellega, et sooritasime hädaga kaks ringi Tähtveres ning seejärel ronisime selle punase vinge nööridest püramiidi otsa. Põgenesime kassi eest. Veeretasime end mäest alla. Läksime linnu poole. Tegime ta ilusas majas tuuri. Jalutasime ta koeraga. Tulime minu poole. Andsin talle rummikooki. Väga õnnestunud trenn! :)\nPosted by Maris at 00:26\nLabels: eluolu, fotograafia\nKristiina August 14, 2012 at 4:48 PM\nHmm.Esimest lõiku lugedes tuli pähe selline mõte: oleks minu vend ka selline.Mul kaksikvend on sinu nooremast vennast (kui vana su vend ongi?;D Mingi 13?14?)kindlasti palju vanem.Kuid sinu vend on ikkagi tuhat korda rohkem džentelmen kui minu vend.Ja täitsa päriselt.Me muud ei teegi kui nääkleme teineteise kallal päevast päeva. :) Kaksikute värk vist ka.Haha.:D\nOkei, nüüd ma vähemalt tean ka,mis see Tõrva loits endast enam-vähem kujutab. ;)\nJa kui ma eelviimast pilti nägin,kus sinu vend hoiab n-ö. linnupesa kujutist käes, mulle tuli seoses sellega kohe pähe üks teine asi - Videviku raamatu kaas. xD Punane õun vaid sinnu ise juurde mõelda ja läheb. :)\nAga jaa,väga loomingulised pildid on!:)\nMaris August 14, 2012 at 5:36 PM\nMu vend on 13 jah, aga usu mind: temaga elamine võib siiski paras piin olla. :) Tuleb tõdeda, et väiksemana ma ainult kisklesime, kaklesime, küünistasime, nääklesime, kriimustasime, kisasime, nutsime, karjusime ja nüüd oleme maha rahunenud. Aga tüütus on ta mul sellegipoolest. :)\nHahhaaa, see on tõesti "Videviku" moodi... teen sellest enda raamatule kaane ja panen pealkirjaks "Koit".\nSuur-suur aitäh sulle!\nKristiina August 14, 2012 at 6:31 PM\nOh siis on hästi,kui olete nüüd maha rahunenud.Minul seda niipea vist ei juhtu,kunas mu vend on tõsiselt lapsik.Aga okei.:P\nHeh,mõte on tõesti hea! :)\nJohanna August 15, 2012 at 8:24 PM\nOiiii ma käitun pidevalt nagu viieaastane ja kõik inimesed panevad seda miskipärast pahaks, eriti need kellel oleks õigust käituda nagu viieaastane :D:D:D\naga poh yolo\nhead picid kaaaa\nMaris August 15, 2012 at 8:32 PM\nKristiina: Küll ta kunagi viiekümnendates maha rahuneb, ära põe. :)\nJohanna: Olen kergelt märganud jah, aga peaasi, et endal lõbus oleks!!


FOTOD | Savisaare kohtuprotsess: Alexander Kofkin tasus hotellitoa eest, kus Savisaar kohtus salapärase Nataljaga\nFOTOD | Savisaare kohtuprotsess: Alexander Kofkin tasus hotellitoa eest, kus Savisaar kohtus salapärase Nataljaga (75)\nMaarit Stepanov, Kristjan Väli, 29. august 2017 18:33\nAmetist kõrvaldatud Tallinna Linnapea Edgar Savisaare üle käiva kohtuprotsessi raames kutsutakse täna tunnistajapinki Alexander Kofkiniga seotud isikud.\nEsimene päeva pool on planeeritud, et uurida ärimehe Alexander Kofkini ja Edgar Savisaare episoodiga seotud kirjalikke tõendeid. Päeva teises pooles oodatakse tunnistajaid ütlusi andma.\nSavisaare protsess jätkub: Savisaare kodust leiti hulgaliselt sularaha (189)\nSAVISAARE PROTSESSI UUS ISTUNG: milliseid hüvesid pakkus Alexander Kofkin tollasele linnapeale? (11)\nGALERII | Savisaare protsess: noor neiu purskus tunnistajapingis nutma (168)\nNoored Eesti poliitikast: ainult teatrit osatakse teha (5)\nRiigiprokurör Steven-Hristo Evestus selgitas, et süüdituse kohaselt tegi Kofkin Edgar Savisaarile kaks ettepanekut: organiseerida toitlustusettevõtte Estkompexim Toitlustus OÜ äriruumide rendile andmine kümneks aastaks ning korraldada INTA 38. kongress Meritoni hotellis Tallinnas. Süüdistuse kohaselt nõustus Edgar Savisaar Kofkini poolt tehtud ettepanekuga minna reisile Hispaaniasse, mille käigus tasus Kofkin ööbimiskulud, maksis kinni terviseprotseduure ja andis Savisaare käsutusse autojuhi. Ühtlasi tasus Kofkin ka toa eest Tallinnas asuvas Meritoni hotellis, kus Savisaar kohtus Natalja-nimelise naisega.\nSuur hulk käistletavatest tõenditest puudutas Estkompeximi käsutusse antud äriruume Raekoja platsi ääres, milles hakkas allüürnikuna söögikohta pidama hoopiski Amintor OÜ, nõustudes lisaks üüri maksmisele tegema seal suures ulatuses remonti.\nLäbiotsimise käigus leitud dokumentidest esitleti aga ka kümne aasta taguseid kioskite püstitamisi puudutanud dokumente ning lisaks veel tõendeid, et Kofkin andis Edgar Savisaarele 2009. aasta sügisel 500 000 krooni ulatuses laenu.\nRiigiprokurör esitles ka Hispaania, Šveitsi, Soome ja Läti õigusorganisatsioonide kaudu saadud teavet, mis puudutasid Edgar Savisaare ja Siret Kotka reisi Hispaaniasse 2014. aasta sügisel. Selgus, et reisi tellimuse kinnitus saadeti Alexander Kofkinile. Reisijatena olid välja toodud aga Edgar Savisaare ja Siret Kotka nimed. Hispaanias viibinud poliitikuid jälgiti igal sammul: sealjuures on kellaajaliselt teada, kus nad parasjagu viibisid.\nEnne lõunapausi väljakuulutamist tuli juttu ka homsest istungist, millele tulev tunnistaja on seotud mitme episoodiga ning seetõttu oleks vajalik mitme süüdistatava kohalolu. See viitas istungi alguses tekkinud vaidlusele, kus süüdistavate kaistjad kurtsid, et istungid on etteaimamatud. Alexander Kofkinit kaitsva Aivar Pilve sõnul pole tervitatav olukord, kus käsitletavatest teemadest ja kohalekutsutavatest tunnistajatest saadakse teada paar päeva enne istungit.\nRiigiprokurör vaidles kaitsjatele vastu, sest tema sõnul on neil olnud võimalus materjalidega juba varasemalt tutvuda. Kohtunik jäi samale seisukohale.\nPärast lõunapausi jätkus kohtuistung ja sõna said mitmed Alexander Kofkini alluvad.\nAleksandr Burõhh: Kofkin kutsus mind tööle, et keegi perekonnaliikmetest kontrolliks rahavoogude liikumist ja jälgiks kulusid\nKOHTUPROTSESS JÄTKUB: Edgar Savisaart ja Siret Kotkat kuulati isegi Hispaanias pealt! (27)\nEstkompexim Toitlustus OÜ juhatuse liige Kristjan Kasak hoidis tunnistusi andes käsi kramplikult rusikas. Mehe sõnul üüris Estkompexim Tallinnalt Raekoja platsil ruume, ent säärane korraldus on olnud juba aastakümneid. Kasak tunnistab, et viimane leping sai linnaga sõlmitud 2014. aastal ja see toimus tema enda initsiatiivil, sest just tema vastutab ettevõtte kinnisvara eest. Oma tegevusest teavitas ta ka Alexander Kofkinit.\nKasak soovis ruumidele sõlmida 10. aastase lepingu, mille Tallinn ka rahuldas. Riigiprokurör Evestus uurib, kas Estkompexim kasutas üüritud ruume ise, kuid Kasaku jutust tuleb välja, et ruumides tegutses allüürnikuna hoopis osaühing Amintor.\nPäras Kasakit kutsuti kohtusaali Aleksandr Burõhh, Estkompexim Toitlustus OÜ juhatuse liige, kellele Kofkin on onuks. Kofkin võttis mehe tööle mitmesse enda ettevõttesse juba 1990ndate alguses. Burõhhi sõnul võttis onu ta tööle selleks, et keegi perekonnaliikmetest kontrolliks rahavoogude liikumist ja jälgiks kulusid. Ta ütleb, et rendilepingute pikendamine ei ole tema rida, kuid juhatuse liikmena allkirjastas 2013. aastal kaks rendilepingutega seotud dokumenti, mille andis talle Kristjan Kasak.\nBurõhh ütles, et Kofkin ei ole palunud tal makseid Edgar Savisaarele tema nime alt teha. Küll aga lisas ta: "Nüüd Härra Pilve advokaadiarvetest osa maksis Kofkin, osa maksis Savisaar."\nSamuti Estkompeximi juhatuse liikmeks olnud Peedu Zeiger vihjab samuti, et üürilepingu pikendamisega tegeles Kasak. Tema ülesandeks oli pigem uurida, kas allüürnikuna tegutsev ettevõte jätkab ruumides siis, kui lepingut pikendatakse. Zeigeri sõnul oli Tallinna linn allüürimisest teadlik ning linnapoolne lepingu pikendamine ootuspärane, sest Estkompexim oli varasemalt olnud kohusetundlik üürnik.\nKui jutujärg jõudis INTA 38. kongressini Meritonis, selgitas ta, et isiklikult ta sellega ei tegelenud. Kofkin oli tema sõnul aga konverentsist teadlik: "Ta oli ilmselt teadlik, sest ühel hetkel ta helistas ja küsis, et kuidas siis sellega on," ütles ta lisades, et helistas talle hiljem tagasi, sest kõne hetkel ei osanudki ta Kofkinile midagi vastata.\nJüri Lump: ettevõte on linna ees oma kohustused täitnud\nKesklinna linnaosavanema asetäitja Jüri Lumpi sõnul on ta Kofkiniga kohtunud vaid ametlikel üritustel. Ärimehe ettevõttele, mis linna käest ruume üüris, tal midagi ette heita pole. Ka allüürimisega on ta kursis, kuid lisas siis, et sellist ettevõtluse vormi tuleb tema praktikas siiski harva ette. Ta lisas aga, et üürimaksed, mida Amintor kasutatavate ruumide eest Estkompeximile maksis, tundisid talle ebatavliselt kõrged.\nLumpi järel kutsuti saali Tallinna avalike suhete teenistuse ning välissuhete ja protokolli osakonna juhataja Heili Luik. Talle üürilepinguid puudutavaid küsimusi ei esitatud, kuis see-eest on ta seotud 2015. aastal Tallinnas korraldatud INTA kongressiga. Nimelt oli ta Taavi Aasa poolt juhitud töögrupis kongressi korrladusliku poole eest vastutav.\nTema juhatusel toimus kongress just Meritoni hotellis. Ta selgitas, et kongressiks sobivate kohtade otsimine oli tema alluva ülesandeks ning hinnapakkumiste järel jäid kaalukausile Viru hotell ja Meritoni hotell. Kuigi esmalt otsustati Viru hotelli kasuks, siis pärast hotellide külastusi selgus, et Meriton on konverentsiks sobilikum. Pärimise peale lisas Luik, et temaga koostöös poldud Meritonis varasemalt konverentse korraldatud, küll aga majutatud mõnikord inimesi.\nKantselei töötaja kartis valet valikut?\nRiigiprokurör ei jäänud aga Luige vastusega rahule, tuues välja, et see on vastuolus naise varasemate ütlustega. "Minul oli eetiline tõrge korraldada seda üritust Meritonis," tsiteeris Evestus varasemat ütlust. Luik selgitas, et töötajad teadsid linnapea ja Meritoni omaniku Kofkini omavahelistest suhetest, lisades, et paljud Keskerakonna üritused toimusid just seal. Luik põhjendas, et see oli vaid tema subjektiivne arvamus ning seepärast jäi Meriton ikkagi valituks. Ta kinnitas, et Meritoni kasuks otsustamiseks keegi teda ei survestanud.\nÜtluste käigus annab Luik mõista, et tundis muret olukorra ees, kus peab linnapeale selgitama, et konverentsi toimumispaigaks on valitud mõnevõrra rohkem küsinud Viru hotell. Seda olukorda tema sõnul siiski ei tekkinud, sest nii hinna, sisekujunduse kui ka hotellis toimuvate ürituste kava poolest sobis paremini just Meriton.\nKolm minutit enne kella viit õhtul on veel kaks tunnistajat ukse taga. Kuna kohtuistung on määratud kestma vaid kella viieni, küsib kohtunik, kas kohalolijatel on jaksu jätkata. Savisaare poolt kostub, et jaksu enam pole. "Jätkame homme," teavitab kohtunik, ning kohalviibijad kiirustasid lahkuma.\nSavisaare protsess jätkub: Savisaare kodust leiti hulgaliselt sularaha\nSAVISAARE PROTSESSI UUS ISTUNG: milliseid hüvesid pakkus Alexander Kofkin tollasele linnapeale?\nGALERII | Savisaare protsess: noor neiu purskus tunnistajapingis nutma\nNoored Eesti poliitikast: ainult teatrit osatakse teha


Eesti U16 jalgpallikoondis oli lähedal Poola alistamisele - Jalgpall\nEesti U16 jalgpallikoondis oli lähedal Poola alistamisele\n15.mai 2018 22:20\nEesti U16 jalgpallikoondis\nEesti U16 jalgpallikoondis viigistas täna EJLi TNTK staadionil toimunud maavõistluses Poolaga 2:2.\nEesti läks küll kahel korral Aleksandr Šapovalovi väravatest juhtima, kuid Poolal oli mõlemal korral vastus olemas.\nMängu avavärav sündis vastaste eksimusest juba viiendal minutil. Poola kaitsja proovis palli tagasi väravavahile suunata, kuid tema nõrgaks jäänud puute kasutas ära Šapovalov, kes mängis väravavahi üle ja lükkas mänguvahendi kindlalt võrku, teatasb Eesti Jalgpalli Liit.\nSeejärel pidi meie puurilukk Kaur Kivila mõnel korral mängu sekkuma, kuid vastase viigivärav sündis penaltist. Erko Jonne Tõugjas takistas määrustevastaselt Kacper Smorgoli ning Hubert Turski suutis 15. minutil penaltikindlalt realiseerida.\nMÄRKSÕNAD Eesti U16 jalgpallikoondis Norbert Hurt Oliver Jürgens\nU16 koondis võõrustab sel nädalal kahel korral Poolat 14.05.2018


Arsenal Sam7 Jaga valik Tehingud. Jose Antonio Reyes: elulugu\nLondonlaste peatreener Arsene Vergen ei tahtnud hispaanlast pikka aega lahti lasta, kuid kannatlikkus sai otsa. Clevelandil on mõned korralikud sugavused - ta lisas odava uheaastase lepinguga vabas agentuuris endise Atlanta Falconi Takk McKinley ja Porter Gustin on seal -, kuid võiks kindlasti kasutada veel uhte keha.\nClevelandil on mõned korralikud sugavused - ta lisas odava uheaastase lepinguga vabas agentuuris endise Atlanta Falconi Takk McKinley ja Porter Gustin on seal - kuid võiks kindlasti kasutada veel uhte keha.\nJalgpalliturg pööratakse pea peale. Kas tõesti tuleb eeskuju võtta NBA-st? - Delfi Sport\nÜleminekuakna viimane päev\nOweni, Heskey, Hargreavesi kohta kah mingit infot on?\nLeht: Rosimannus sai varjatud osaluse Arsenali Keskuses | Majandus | ERR\nJa täpsemalt - keha kõrgemal kui see, mis neil praegu on. Erinev on see, et tegelikult pole sisemist võimalust minna, kui Clowney't ei lisata. Eelmisel aastal oli Olivier Vernon endiselt nimekirjas ja lõpetas tõeliselt produktiivse hooaja, kogudes 14 mängu jooksul uheksa kotti ja mängides vaieldamatult oma parimat jalgpalli, kuna Garrett jäi COVID kõrvale.\nKuid Vernon sai otsaoma hooajal Achilleuse rebenemise tõttu ja tundub ebatõenäoline, et ta järgmisel aastal mõju avaldaks, kuigi ta on hea tervisega. Gunnerid võtsid vastu külalisi Middlesbrough'st klubi samanimeline nimi. Kohtumine lõppes võõrustajate kasuks ning Jose Antonio Reyes foto allpool suutis mängu Inglise meistriliigas mängis Hispaania ääremängija peaaegu kolm hooaega 23 matši kohtumises.\nTähelepanuväärne on seegi, et Hispaania ründaja on korduvalt teatanud, et soovib kodumaale naasta ja kolib hea meelega Madridi klubisse. Inglise ja Hispaania meedia jätkas Reyesi võimaliku ülemineku kirjutamist. Ja ometi see juhtus.\nLiverpool kulutab saadava summa Clint Dempsey peale. Pakun, et ta sõlmib lähiajal siiski CSKA'ga uue lepingu. Praegune diil lõpeb vist järgmisel suvel.\nMängija esindaja on kinnitanud, et läbirääkimised alles kestavad. Täna pidi tulema ametlik kinnitus.\nLeht: Rosimannus sai varjatud osaluse Arsenali Keskuses\nNuggetid peavad lojaalsust ja puhendumust kahesuunalisteks tänavateks ning ukski mängija ei väärinud rohkem kui Harris. Lisaks kannatlikkuse mantra "Me ei jäta samme vahele" ja selle kasulik mõju loendi ja järjepidevuse järjepidevuseleMängijate arendamine on olnud võib-olla kõige olulisem põhimõte, mis on juhtinud Connellyt meeskonna loomisel.\nSee filosoofia koos nii lojaalsustundega mängijate vastu, et teha neile sobivat, kui ka sooviga anda mängijate arenguprotsessis piisavalt mänguruumi, et nende kasvukultuuri täielikult optimeerida, sundis Denverit vastumeelselt sellist liiki tegema suurte panustega menukaid tehinguid, mis saadavad rohujuuretasandi mängijaid katsetele maandada suuremaid tähti. Nuggets algasid kuue jala kolmega Jamal Murray, kuue jala nelja Gary Harrise ja kuue jala kuuega Will Barton tähendasid qNad loobuksid suurusest, eriti väikesest rundajast, kuid mõnikord ka kaitselöögist, paljudele vastasvõistkondadele ja see olukord halvenes ainult pöörlemise ajal kuue jala kahe pingi kaitses.\nTolline Monte Morris ja viis - uheteistkumne jalaga Facundo Campazzo. Luhidalt sõnamäng mõeldudDenver oli aastaid puudnud varjata väikese juhtme sugavuse ja suuruse puudumist, libistades ule valvurite kõige sagedamini Bartoniet seal positsioonist välja mängida.\nArsenali keskus Rosimannuse sõnul hetkel müügis pole ja ta nimetas jutte võimalikust müügist [Äripäeva ajakirjaniku] Koit Brinkmanni valeks. Rosimannuse sõnul tema omal ajal Riigi Kinnisvara AS-ilt Arsenali keskuse kinnistute omandamisega ei tegelnud ja eeldab, et müügiprotsess oli tavapärane.\nArsenali keskuse ümberehitustööd algasid


Lastehoiuteenus kergendaks oluliselt puuetega laste vanemate elusid - Lastefond\nLastefond > Uudised > Lastehoiuteenus kergendaks oluliselt puuetega laste vanemate elusid\nMerle Must, Eesti Päevaleht, 06.08.2012\nRaske puudega lapsi hooldavad ööpäev läbi nende viimse piirini kurnatud vanemad, sest lastehoiuteenus on kättesaamatu. Olukorda toob ajutiselt leevendust TÜK Lastefond, kes hakkab järgmisest aastast puudega laste hoiuteenuse jaoks toetusi koguma.\n„Ma ei saa enam ise hakkama,” tunnistab ööpäev läbi oma sügava puudega poega hooldav Anne Saar. „Mul pole viimased 15 aastat oma elu olnud.” Lapsehoiuteenus jääb talle – nagu ka mitmetele teistele vanematele – kättesaamatuks.\nJärgmisest aastast alustab aga Tartu ülikooli kliinikumi (TÜK) Lastefond SA spetsiaalset kampaaniat sügava ja raske puudega laste hoiu toetamiseks, mis peaks puudega laste vanemate ellu oluliselt kergendust tooma.\n„Teeme koostööd sotsiaalministeeriumiga, et leida üles suurimad abivajajad ning neid kõiki toetada, sest lastehoiuteenuse vajadus järjest suureneb,” rääkis TÜK Lastefondi tegevjuht Agnes Männik. Sügava ja puudega laste vanematel on võimalik saada Lastefondist toetust oma lapsele koduse hoidja palkamiseks, spetsiaalsesse lastehoiuasutusse viimiseks või ka haiglasisese järelevalve korraldamiseks.\nPoja külge aheldatud\nSotsiaalministeeriumi hoolekande osakonna peaspetsialisti Pille Vaiksaare sõnul on Eestis aasta alguse seisuga 5800 raske ja sügava puudega last, kellest kaudsel hinnangul umbes 300–600 ei saa ühel või teisel põhjusel käia lasteaias või pikapäevarühmaga koolis. „Nende vanemate hoolduskoormuse leevendamiseks ongi lapsehoiuteenus hädavajalik,” selgitas Vaiksaar.\nPraegu eraldab riik omavalitsusele lastehoiuks iga raske või sügava puudega lapse kohta 371 eurot aastas. Kui iga pere toetust ei vaja, on omavalitsusel võimalus selle rahaga toetada peresid, kes seda rahalist abi rohkem vajavad.\n„Lisaks saab omavalitsus juhul, kui riigi rahastusest ei piisa, kasutada ka oma vahendeid. Ja paljud seda ka teevad,” ütles Vaiksaar ja lisas, et Lastefondi kampaania raske ja sügava puudega laste toetamiseks on väga teretulnud ja tänuväärne. „Riik võiks lastehoidu hiljem täies mahus kompenseerida, kuid siiski sõltub kõik riigi majanduslikest võimalustest ja prioriteetidest.”\nEesti Päevaleht uuris lähemalt, kuidas raske ja sügava puudega laste vanemad nende hooldamisega toime tulevad.\nAnne Saar ei lahku oma poja Peetri kõrvalt hetkekski, kuigi pojal täitub sügisel 15. eluaasta. Peeter viibib oma maailmas – ta on ratastoolis või voodis, ei räägi ega liiguta ning reageerib välisele vaid krambihoogudega –, kuid ka Anne on aheldatud.\nPraegu julgeb ta kodust lahkuda vaid tunniseks poeskäiguks, sest lisaks oma perele ning paarile heale tuttavale tal abistajaid rohkem pole. Väikeses maakohas erivajadustega lastele hoiuvõimalust lihtsalt ei leidu. Kodu lähedal asuv toimetulekukool nii sügava puudega noormeest vastu võtta ei saa.\n„Pidev hooldajatöö on nüristanud mind nii füüsiliselt kui ka vaimselt,” tunnistab Anne. Kõrgharidusega küberneetikust on saanud end muserdatud naine, kes veedab päevi kitsastes ruumides last ravitsedes, süüa tehes ning oma hobidega tegeledes. Õnneks on abiks ka kaks vanemat tütart ja laste isa.\nAnne töö kestab terve ööpäeva, sest tugeva ja süveneva puudega Peetrit on vaja sööta maokaudse sondiga, vaigistada tema krampe ja anda talle ravimeid. Kui poeg oli noorem ja ka tervem, suutis sammuda ning välismaailmale reageerida, proovis Anne teda kolme aasta jooksul viia Viljandi lasteabi- ja sotsiaalkeskusesse, kuid seal jäi poiss kiiresti haigeks ning lõppkokkuvõttes pidid vanemad ta sealt peagi tagasi koju tooma.\nPraegu oleks Peetri kuhugi asutusse hoida viimine keeruline, kuna teda tuleb transportida lamavas asendis. Samuti kutsuvad kõik tegevused ja keskkonna muutused, kas või päikesevalgus, esile krampe. Samal põhjusel ei käi Peeter juba aastaid taastusravis.\nAnne on pidevast hooldamisest väsinud, kuid ei näe enda jaoks ka mingit lahendust, sest koduse hoidja palkamine on nii kallis, et riigi makstava aastase 371 euro suurusest lapsehoiutoetusest jätkuks vaid neljaks-viieks päevaks. Ammugi pole leida FIE-na tegutsevat või vastava haridusega inimest, kes oleks nõus Peetri eest hoolitsema.\n„Hooldajaks õppivad inimesed on küll vaatamas käinud, kuid nad ei kujuta ette, et saavad hoida nii raske lapse ja loobuvad,” selgitas Anne. „Samuti ei oleks meil võimalik suurt palka maksta.”\nKui inimesed on Anne käest küsinud, miks ta last hooldekodusse ei pane, siis tunnistab ta, et see oleks Peetri jaoks sama hea kui surmasüst. Pideva hoolduseta laps hakkama ei saa.\nLastehoid laseb töötada\nSigrid Nigol on üks neist vanematest, kel on õnnestunud oma sügava puudega lapsele hoiukoht leida. Kolme ja poole aastane Nele veedab pühapäeva õhtust reedeni aega Tallinna lastekodu Lasnamäe keskuses Euroopa Sotsiaalfondi toetusel rajatud ööpäevaringses hoius. Enneaegsena sündinud ajukahjustusega tüdruk on pidevalt ühendatud hapnikuaparaadi ning hapnikusisaldust ja pulssi mõõtva seadme külge. Ta vajab pidevalt ravimeid ning maokaudse sondiga toitmist – seega vajab ööpäevaringset hooldamist.\nTänu lastehoiule oli Sigridil aga võimalus pärast kolme aastat lapse eest hoolitsemist ka tööle minna. „Nüüd olen vähemalt vabaduse maitset tunda saanud. Enne elasin pidevalt sõna otseses mõttes juhtmega seina küljes, sest ka Nelega õueminek on tõsine ettevõtmine, kuna kardame haiguseid ja tal on kogu aeg kaasas palju aparaate,” selgitas Sigrid.\nJaanuaris, kui Sigrid tütart hoiuga harjutama hakkas, veetis ta seal ka ise palju aega, õpetades kõiki hoidjaid, kuidas täpselt Nele eest hoolitsemisega hakkama saada. Nüüd käib ta vahel lihtsalt kohal, et lapsega mängida.\nKui Nele kodus on, käib ema elu ikka tema kella järgi: viis korda päevas tuleb tüdrukut sööta ja kolm-neli korda tuleb teha hingamisteede puhastamiseks inhalatsiooniaure. Seega on lapse hoiusoleku ajal Sigridil kergem, sest ta saab ise kauem magada. „Vahel läheb Nelel näiteks öösel kella nelja paiku uni ära. Ja mis siis enam minulgi teha on. Olen koos temaga üleval.”\nEnne lastehoidu on Sigridil abiks käinud üks lastehaigla õde. „See oli põhimõtteliselt esimene kord, kui ma pärast Nele sündi paariks tunniks kodust välja sain,” rääkis ta. Praegu aga ei kujuta Sigrid ettegi, kuidas hoidja oleks tema tööajal lapsega kodus ning ta peaks öösel ikka tütre eest hoolitsema. „Tööandja poleks ka ju rahul, kui tulen kohale, surmväsinuna, endal mõtted mujal,” selgitas ta.\nLastefond: riik võiks toetada\nSügava ja raske puuetega laste vanematel on praegu väga suur hoolduskoormus, neil puudub elu väljaspool hooldustegevust ja nad on suures stressis või depressioonis. Ka on nende peresuhted ohus, sest partnerid lahkuvad sellises olukorras üsna sageli. Tahame fondi tegevusega toetada seda, et erivajadustega laste vanemad jääksid täieõiguslikeks ühiskonna liikmeteks, kel on võimalus tööl käia ja ka puhata.\nIdeaalne oleks see, kui järgmise aasta kampaania raames toetaks ka riik mingis ulatuses lastehoidu ja meie saaksime ülejäänu kompenseerida täies mahus kõigile abivajajatele. Kuid täpne plaan selgub siis, kui oleme näinud, kui palju soovijaid lõpuks koguneb. Meie alustaksime ja seejärel võtaks sotsiaalministeerium toetamissüsteemi täies mahus endale alates 2014. aastast.\nEuroopa Sotsiaalfondi rahastatud\nlastehoiu kohad ei ole täidetud\nTallinna lastekodu juhataja Leena Masingu sõnul tegutseb Euroopa Sotsiaalfondi rahastusel alates eelmise aasta novembrist erivajadustega laste ööpäevaringne hoid, mis võimaldab vanematel tööl käia. Lisaks sellele saavad emad-isad oma järeltulijaid tuua samasse hoonesse ka päevasesse hoidu.\nProjekti haldaja Leena Auväärt rääkis, et lapsehoid on mõeldud just neile vanematele, kes on oma raske või sügava puudega poja või tütre hooldajad ning ei saa seega endale tööd leida. „Tegemist on tasuta programmiga. Tingimuseks on see, et meie juurde võib oma lapse hoida tuua inimene, kes plaanib minna tööle ja seega ka hooldajatoetusest loobuda, mis on Tallinnas praegu 19 eurot kuus.”\nMasingu sõnul on ööpäevaringne hoid töötanud siiani alakoormusega. „Kõik seitse kohta võiksid olla ikkagi täidetud. Praegu on kohal näiteks kolm last. Kui 2013. aasta lõpuks on hoid endiselt pooltühi, siis pole ka väga palju lootust enam mingist programmist järgmist rahastust leida.”\nAuväärt julgustas vanemaid oma järeltulijaid hoidu tooma, kuna seni on vanemad teenusega rahule jäänud. „Lapse ja vanema suhe paraneb, vanem saab kodust välja ja hakkab ka enda peale mõtlema.”


Euroopa ravimiamet kiitis heaks Moderna tõhustusdoosi täiskasvanutele - eestinen\nEuroopa ravimiamet EMA kiitis täna esmaspäeval, 25. oktoobril heaks Moderna koroonavaktsiini tõhustusdoosi täiskasvanutele.\nEMA soovitus puudutab kolmandaid vaktsiinidoose 18-aastastele ja vanematele. Enne seda sai vastava heakskiidu Pfizeri ja BioNTechi koroonavaktsiin.\nEMA väitel näitavad uuringud, et kolmas doos Moderna Spikevaxi koroonavaktsiini tõstab 6-8 kuud pärast teist doosi antikehade taset neil, kellele antav kaitse on vähenemas. Vaktsiinide kaitse võib kiiremini väheneda neil, kel on nõrgenenud immuunsüsteem.\nModerna vaktsiini on antud ka Soomes, aga Põhjamaades ei soovitata seda alla 30-aastastele meestele seoses südamelihase põletiku ohuga.\nIsland peatas Moderna vaktsiini kasutamise täielikult, kuna riigil on piisavalt Pfizeri ja BioNTechi vaktsiini.\nEMA teatas, et kolmanda doosi kõrvaltoimed on samasugused kui teisel doosil. Südamelihase põletikke ja muid juhtumeid jälgitakse tähelepanelikult.


Ööl vastu pühapäeva läheb Eesti üle talveajale | Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi\nAvaleht Uudised Ööl vastu pühapäeva läheb Eesti üle talveajale...\nPühapäeval, 27. oktoobril kell 4 tuleb kellaosutid nihutada ühe tunni võrra tagasi.\nKella keeramisega ja talveajale üleminekuga jõuab Eesti tagasi vööndiaega. Talveajale lähevad üle kõik Euroopa Liidu liikmesriigid, kuna siseturu ühtse toimimise huvides kehtib kogu Euroopa Liidus ühine kuupäev ja kellaaeg suveaja alguse ja lõpu kohta.\nSuveaeg algab taas märtsikuu viimasel pühapäeval kell 3 ning siis nihutatakse kellaosutid ühe tunni võrra edasi.\n12.12.2019|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nTöörühm tegi ettepanekud e-hääletamise süsteemi täiendamiseks ning edasiseks arendamiseks\nEelmise väliskaubandus- ja infotehnoloogiaministri poolt selle aasta suvel ellu kutsutud e-valimiste töörühm edastas täna aruande 25 ettepanekuga e-valimiste süsteemi täiendamiseks, usaldusväärsuse tõstmiseks ja riskide haldamiseks.\n25.11.2019|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nMKM uurib võimalusi ametite funktsioonide liitmiseks\nJärgmise aasta märtsiks viib majandus- ja kommunikatsiooniministeerium koostöös ministeeriumi haldusalas oleva nelja ametiga läbi analüüsi, et selgitada välja millist kasu tooks ametite funktsioonide ühendamine.


Tara ülestõusmine, peaosas asuv maja koos tuulega - Ajaloolised kodud ja palju muud - 2021\nFoto viisakalt Peter Bonnerilt, tellitud hiliste ürdisildade kollektsioonist\nPeaaegu iga laupäeva hommikul kõnnib Peter Bonner Gruusias Crawford-Talmadge maja taga asuvasse piimalauta. Seal juhib ta koguni 16 vabatahtlikust koosnevat rotatsiooni meeskonda, kes kõik tegelevad juba ammu lammutatud konstruktsiooni raskete, tolmuste tükkide kokku panemisega. Kolonnid ja talad, aknaluugid ja seinapaneelid - need on vaid mõned komponendid, mis kunagi koos seisid, moodustades Tara, mõisa Tuulest viidud.\nFilmifännid võivad juba teada, et Tara oli kunagi ainult fassaad, mitte kunagi heausksed kodud selles mõttes, et tal olid toad ja katus (või pühkitav esiku trepp). "Ainus, mis oli reaalne, oli tellistest esik ja neli telliskolonni," ütleb Bonner. "Ülejäänud on kõik kaks-neli sekundit ja vineerispoon."\n1939. aasta filmist möödunud aastakümnete jooksul on paljud komplekteeritud materjalid halvenenud - ja mitte ainult vanusega. Selgub, et Tara on üsna palju ringi liikunud. Ta istus Hollywoodi platsil kuni 50ndate lõpuni, kui fassaad osteti ja Gruusiasse toimetati. Siis oli kavas muuta Tara turismimagnetiks. Kuid kui need plaanid kõrvale jäid, võttis valduse Gruusia endise kuberneri Herman Talmadge endine naine Betty Talmadge. Mis edasi? Ideed tulid ja läksid, kuid miski ei takerdunud. Talmadge viis Tara lõpuks lattu ja ta jäi lattu kuni Talmadge suri 2005. aastal.\nFoto viisakalt Peter Bonner\nBonner kohtus Talmdagega oma raamatu jaoks Kadunud eile, veetis ta aega filmist inspireeritud romaani taga oleva tõe uurimiseks. Täna töötab ta pr Talmadge järeltulijate loal, et hoolikalt järele uurida, mis alles jääb. Kuigi perekond säilitab omandiõiguse, on Bonner tundide kaupa Tarasse valanud. Ta on oma äranägemise järgi mees, kelle ajalooarmastus ja jutuvestmine - ta omab ja haldab Peter Bonneri ajaloolisi ja hüsteerilisi tuure - viisid ja aitasid selgitada oma jätkuvat pühendumist projektile.\nMida ta siis kavatseb teha? Bonner ütleb: “Minu plaan on säilitada ja taastada algupäraseid teoseid, et neist õppida, eksponeerides neid samasuguste kunstiteostena nagu nad on. Peaksime neid säilitama originaalsete värvidega ja stabiliseerima need kogu aeg. ”Projekti toetamine - suur osa sellest, mis tuleb läbi Facebooki - on pikk tee tema innukuse tule kustutamiseni. Nii teevad ka iganädalased vabatahtlikud, kes jagavad tema vaimustust Tara struktuuri looga.\nPraegu rahastab Bonner projekti otse omast taskust, korraldades osaliselt küünide ringreise GWTW fännid. Senise teekonna kohta kirjutatud raamatu ostmiseks külastage tema veebisaiti, et näha palju fotosid Tarast nüüd ja tema tähtpäeval.\nCopyright 2021 \_ Tara ülestõusmine, peaosas asuv maja koos tuulega...


Saaremaa pritsumeeste tehnika täieneb aastal 2008\nPäästeameti päästetööde planeerimise ja analüüsi talituse juhataja Tarmo Terepi sõnul on ühe põhiauto maksumus 4,144 miljonit krooni.\nTa lisas, et esimese 2008. aastal saabuva põhiauto ehitamine on juba alanud, alusauto on Scania (Rootsi) ja pealisehitus Wawrzazek BAS3 (Poola-Rootsi). „Teise riigihanke pakkumismenetlus on käimas ja pakkumiste avamine on aprilli lõpus,” märkis Terep.\nSaaremaa päästeosakonna juhataja Margus Lindmäe sõnul teeb uus tehnika talle kahtlemata rõõmu, kuid laskmata karu nahka ei soovinud ta veel jagada. „Kui masinad käes, eks siis näe,” nentis Lindmäe, kelle sõnul on ennegi juhtunud, et pealinnast lubatu miskipärast saar-lasteni ei jõua. „Praegu teeb mulle rõõmu, et ükski meie autodest ei ole enam minust vanem – see tähendab väljalaske-aastat 1965,” ütles ta.\nKoos põhiautodega on päästeametil kavas soetada Saaremaa päästekomandodele 2007.–2008. aastal ka tulekustutustööde varustust (tuletõrjearmatuur, voolikud ja joatorud ning maastiku- ja metsapõlengute kustutamise ATV koos kustutussüsteemiga), suitsusukeldumisvarustust (suruõhu hingamisaparaate, suruõhukompressorseadmeid), liiklusavariide likvideerimise vahendeid (hüdraulilised ja pneumaatilised päästevahendid) ja veepäästevarustust (päästetöödepaat, sukeldumisülikonnad ja päästevahendid). Peatselt Saaremaale jõudva ATV kohta ütles Lindmäe, et tegemist on pärnakate vana masinaga, mis täiesti töökorras ning kulub kindlasti marjaks ära väiksemate kulupõlengute korral.\nPäästjad hakkavad kolima\nEhkki Margus Lindmäe eile veel ei teadnud, millal hakatakse Kuressaare päästeosakonna praegust maja lammutama, ütles ta, et kolimisega oma ajutistesse, Kommunaali ruumidesse tahetakse ühele poole saada 15. aprilliks. „Seda muidugi juhul, kui varakevadised kulupõlengud meile liiga palju lisatööd kaela ei too,” lisas ta. „Eks me teeme seal ka väikestviisi remonti enne – krohvi- ja värvitöid,” märkis Lindmäe.\nLisatud: 15.03.2007 / 21:33\nhuvitav pidi tulema 2007 ju kui lugeda saarlast. Lääne-Eesti päästekeskuse koordinatsiooniteenistuse juhataja Priit Laos ütles, et Saaremaale oleks vaja teisetüübilist autot, Kärmas Katariina III oli tema sõnul siinsetesse tingimustesse ebasobiv. “Me ei ole nii heal tasemel, et saaksime lubada sellistele kallitele autodele sellist koormust nagu ta (Kärmas Katariina) täna teise autona sai.”\nTa toonitas, et tegemist ei ole olukorraga, kus Kuressaarest võetakse midagi ära ja pannakse see mandrile. “Meil on väga kindel soov Saaremaale vähemalt üks auto panna nendest uutest, 2007. aastal tulevatest autodest, mis on väiksemad, parema läbitavusega ja sobivad maale,” märkis Laos.\nLisatud: 16.03.2007 / 21:57\nEga täna laos ei oska asjast midagi rääkida, seda võiks ju ajakirjanikud uurida.\nTõesta, et sa pole robot 9 × = 54


Kus saab õppida sotsiaaltööd esocietyplatform.nl\nsõiduki eestis arvele võtmine\nkus kasutatakse liivakivi\nkuidas kirjutada vene tähtedegatõde ja õigus blurayaustraalia koeratõudsoiduplaan uus aastanõmme uusarenduskuidas teha ilusat soengutpõltsamaa silla remonthundijalg võruoverwatch estoniauss security jõhvi\nSotsiaaltöö õppekavad ja vastuvõtt 2017. aastal\nRE: kas õppida sotsiaaltööd või riigikaitset? Noo riigikaitse puhul peab päevade ja nädalate kaupa metsas olemine 🙂 Pesemata, vähese söögiga, külmas jne. Sotsiaaltööst pole kuulnud, et sellist omadust vaja oleks. Ehk siis kas isik talub kenasti mitte tavapärast eluolu ja pimedas tunneb end turvaliselt.\nKus saab õppida maamõõtjaks? - Naistekas\nPeeter Simm. filmirežii külalisprofessor. Režii eriala meister: külalisprofessor Peeter Simm on Eesti filmi elav klassik, kelle käe alt on tulnud meie filmiajaloo märgilise tähtsusega teosed, s.h ”Ideaalmaastik” ja ”Arabella, mereröövli tütar”. Lõpetas cum laude Moskva Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi (VGIK) mängufilmide režissööri eriala 1976. aastal.\nNarvas tunnid toimuvad VitaTiim’is ja OBJEKT’is. Kohtla-Järvel asume Slaavi Põhikoolis. Me korraldame tunde hubastes ja eredates klassiruumides, kus meil on olemas kõik vajalikud õppematerjalid ja arvutitehnika– te ei pea midagi kaasa võtma. Lähiajal avaneme ka teistes linnades. Lisaks saab õppida mentoritega arvuti vahendusel.\nKehtna Kunstide Kool – ELU TÄIS ILU\nEriliseks teeb seltsi see, et kaasatakse üliõpilasi kõikidest kõrgkoolidest, kus sotsiaaltööd õppida saab. Seega toimib selts tänu kolmele esindusele, mis asuvad Tallinna ülikooli, Tartu ülikooli ja Tartu ülikooli Pärnu kolledži juures. Igas esinduses on koordinaator, kes juhib vastava piirkonna tööd.\nKui erialaseltsi pole, tuleb see ise luua | OLE ROHKEM.\nsaab seda teha ka teiselt erialalt üle tulles .” Algul, kuni 1995 . aastani, toimis hoole- kandesüsteem seadusteta . „Ja ilma sotsiaaltööd õppinud inimesteta . Tegime nii hästi kui oskasime, aga äärmiselt suure entusiasmiga . Hingasime ühes rütmis . Koos otsisime maa - …\nkas õppida sotsiaaltööd või riigikaitset? - Perekooli Foorum\nKehtna valla huvikool, kus saab õppida muusikat ja kunsti aastast 1991. Püüame pakkuda koduvalla lastele ja noortele muusika- ja kunstialast õpetust, Õpetada lapsi nägema, kuulma, mõistma ning nautima kaunist enda ümber, Anda huvilistele võimalus tegeleda meelepärase huvialaga, Luua soodne keskkond õppuritele loominguliseks arenguks.\nSelts toetab tulevaste sotsiaaltöötajate arengut | ajakiri\nKus on see võimalik ja soovitavalt Tallinnas. Tänan. Kõrvalproduktina põhieriala kõrval saab seda õppida TTÜ ehitusteaduskonnas või TÜ geograafia osakonnas. Aga nagu ehh ütles-kõik\nMiks õppida Tartu Ülikoolis sotsiaaltööd ja sotsiaalpoliitikat? Õppekava koolitab väärtuste kujundajaid ja kinnistajaid, Rajaleidja.ee > Korgkoolid > Kus õppida sotsiaaltöö tartu ülikool. kus saab õppida kokku üheksal õppekaval.\nTallinnas tasuta sotsioloogia õpingud? - Perekooli Foorum\nKumba sa siis õppida tahad, sotsioloogiat või sotsiaaltööd, need on ju täiesti erinevad erialad? Sotsioloogiat saab õppida Tallinna ülikoolis või Tartu ülikoolis. Tallinna pedagoogiline seminar ühines Tallinna ülikooliga, aga neid erialasid pole seal kunagi õpetatud.\nSotsiaaltöö tartu ülikool. Hyundai esindus tallinn\nÕpirände kaudu saab unistuse ellu viia 23. okt. 2020 Annika Poldre toimetaja - Õpirände kaudu saab unistuse ellu viia kommenteerimine on välja lülitatud Äsja kuulutati välja aasta õpiränduri tiitli saajad. Õppijatest osutus üheks laureaadiks Carlo Antonio Fogelberg, …\nKuna sotsiaaltööd saab õppida ka Lääne-Viru rakenduskõrgkoolis, siis tulevikus lisandub ka neljas esindus ja koordinaator, kes hakkab liikmete tööd seal juhtima. Üldplaanis korraldab selts nii üleriigilisi kui ka piirkondlikke sündmusi.\nLapsehoidjaks saab õppida riikliku õppekava järgi kutsehariduse tasemel. Lapsehoidjana võivad töötada ka pedagoogikat või sotsiaaltööd õppinud inimesed.Otsi sobivat kooli kutsehariduse andmebaasist või kõrgkoolide õppekavade andmebaasist.. Lapsehoidmist on võimalik õppida ka koolitustel või erialakursustel.. Koolis tasub tulevasel lapsehoidjal tähelepanu pöörata muusikale\nkuidas kirjutada vene tähtedega\ntõde ja õigus bluray\nsoiduplaan uus aasta\nkuidas teha ilusat soengut\nuss security jõhvi


Hind: 1 449.00 €\n14x suurendusega kaasaskantav pildistabilisaatoriga Canoni binokkel sobib suurepäraselt linnuvaatluseks, reisimiseks või spordisündmuste jaoks.\n• Kaugelasuvatele subjektidele on võimalik minna 14x lähemale\nKaugelasuvatele subjektidele on võimalik minna 14x lähemale\nKompaktne ja praktiline binokkel, millega saate kaugelasuvatele objektidele intensiivselt ja selgelt 14x lähemale liikuda. Seade on igale poole lihtne kaasa võtta ning sobib suurepäraselt reisimiseks, linnuvaatluseks ja mitmete spordialade vaatamiseks.\nVõimas optiline pildistabilisaator korrigeerib kiiresti ja täpselt pilti seadme värisemise või liigutamise korral. Pildistabilisaator suudab toime tulla isegi sõiduki liikumisest tekkiva värinaga. Tänu väikesele voolutarbele, peab täis laetud aku vastu ligikaudu 10 tundi\nTäpne Canoni optika suurepäraseks suure eraldusvõimega vaatamiseks\nNautige suurepärast kvaliteeti suure eraldusvõime ja väheste moonutustega tänu Canoni täpsele optikale. Optika hõlmab Super Spectra vääristust, mis on Canoni uuendatud EF-objektiivide valikule omane. Samuti saavutate elava ja kontrastse vaate täpse värvide renderdusega. Puuduvad sisemised peegeldused, mis võivad põhjustada pettekujutusi ja helke.\nDisainitud lihtsust, vastupidavust ja mugavust silmas pidades\nBinokkel on disainitud nii, et seda oleks hea käes hoida, ning sellel on suured kummist okulaarivarjukid, et vaatamine oleks mugav ja hästi tasakaalustatud. Samuti on sellel mugavas kohas asetsev pildistabilisaatori nupp ja sujuv teravustamise. Tänu vähepeegelduvale välispinnale ja väheläikivale eesmisele pinnale ei sega te linde ega loomi.


PÕRANDARIIUL MALCOLM, PRUUN HIND | kaup24.ee\nPõrandariiul Malcolm, pruun\n0€ transport mööblile 2p. 18t\nToote kirjeldus: Põrandariiul Malcolm, pruun\nMõõdud: laius - 50 cm, kõrgus - 205,5 cm, sügavus - 40 cm;\n4 riiulit ja 2 sahtlit;\nKorpus ja fassaad on valmistatud puitlaastplaadist ja viimistlus fooliumist;\nRiiuli pinda tuleb puhastada niiske lapiga või paberrätikuga. Ärge kasutage keemilisi puhastusvahendeid. Kasutage ainult neid, mis on spetsiaalselt ettenähtud mööbli hoolduseks.\nKollektsioon Malcom Collection inspireerib laste ja noorukite kujutlust ja loob suurepärase ruumi lõõgastumiseks ja teadmiste ammutamiseks.\n*Toodet näitdatakse esimesel 3 pildil. Teised pildid on informatiivsed.\nPlaadi pealmine kiht kaetakse tihtipeale spetsiaalse kilega, mis tagab mööbli tugevuse. Uusimate tootmistehnoloogiate abil võivad need plaadid olla niiskuskindlad, mistõttu erinevad need materjalid oma universaalsuse poolest ja sobivad igasse tuppa. Põrandariiul Malcolm, pruun leiab kindlasti koha teie kodus!\nÜldine informatsioon tootest: Põrandariiul Malcolm, pruun\nSoovitame osta koos: Põrandariiul Malcolm, pruun\nKüsimused ja vastused toote kohta: Põrandariiul Malcolm, pruun


KetyShine profiil | allacams.com\nHeledanahalised (246 Live)\nVanemad naised (94 Live)\nVäikesed tissid (122 Live)\n43, Lõvi, Colombia\nViimase sisselogimise aeg: 26.08.19 15:38:41\nKlõpsates nupul, tõstad KetyShine esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. KetyShine hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nketyshine 4 fotot 4 photos\nOluline info kasutaja KetyShine kohta\nKasutaja KetyShine tööaeg\nLaupäev 2:00 – 22:00\nKasutaja KetyShine amatöörvideod


Triin Hünninen - Eesti podcastid\nOtsi märksõna Triin Hünninen\nVestleme joogaõpetaja Triin Hünnineniga\nVestleme joogaõpetaja Triin Hünnineniga by Herbazen Podcast • A podcast on Anchor\nSeitsmeteistkümnes imeline külaline on Triin Hünninen, kes kirjeldab end järgnevalt:\nOlen joogaga tegelenud vahelduva eduga ca 18 aastat, osalenud erinevatel koolitustel jne.\nAlustasin Kundalini joogaga, õnneliku juhuse läbi (Facebooki jagamismäng!) leidsin tee Ashtanga jooga juurde ja sealt edasi liikusin Vinyasa stiili juurde, et suure ringiga tagasi Ashtanga juurde jõuda.\nTõsisemalt alustasin joogaõpingud 2016 aastal, kui aastase lapsega kodus olin. Kuigi see ei olnud õppima minnes üldse minu eesmärk, siis esimese joogatunni andsin juba 2016 aasta lõpus. Olen Yoga Alliance rahvusvaheliselt sertifitseeritud Vinyasa 200h joogaõpetaja (Infra jooga kool) ja 25h rasedate jooga juhendaja ning õppinud ka 50 h Yin jooga juhendajaks (Pille Eikner).\nLäbi aja olen juhendanud vinyasa ja rasedate jooga tunde, 2019 aasta lõpus, peale 2 aastast “seedimispausi” alustasin ka yin jooga tundidega.\nJoogatunde andes on minu suureks sooviks jagada seda miskit, mis mind ennast jooga juures köidab ja võlub ning mis ikka ja jälle matile tagasi toob. Mulle väga meeldib, et joogaga tegelemiseks ei ole vaja palju ruumi ja tegelikult sa ei pea kuhugi minema, et seda teha Joogas ei ole kohta võistlemiseks ega võitmiseks. Jooga õpetab kuulama iseennast, – mitte ainult oma keha, aga ka oma mõtteid, märkama erinevaid meeleolusid ja vastavalt sellele tegutsema – nii matil, kui elus üldse.\nUsun, et jooga on kõigi jaoks, kui vaid sina ise soovid jooga jaoks olemas olla! Puhanud meele, selgemad mõtted, säravad silmad ja rahulolu iseendaga saab pealekauba!\nPODCAST: HerbazenMÄRKSÕNAD: jooga kundalini jooga Pille Eikner Triin Hünninen Yoga Alliance


Meie küla eit Ave Nahkur | Kodus.ee\nKliimapagulast Ave Nahkurit linn ahistab, maa inspireerib. | Kaspar Saaremets\nKliimapagulane Ave Nahkur naerab, et tõi Kanaaridelt päikese ära, sest siin on olnud nüüd suve nii et küll kohe ja lõõmav päike paitab põski nagu lõunamaal, samas kodusaarel läks pärast Ave Eestimaale tulekut külmaks ja tuuliseks.\nKuigi kunstnikul on plaanis oma Eestimaa pikaaegne kodu, Raudoja kõrts, maha müüa, ta päris igaveseks kodumaa tolmu jalgelt ei pühi. Eestimaa suved on kaunid ja siinsed seene- ja marjametsad tõmbavad teda ikka ja jälle tagasi ning lõunamaa liigkõrvetav suvepäike talle ka ei sobi. Sõbradki ootavad külla. Nii et kui küsida, kus on naise kodu, vastab ta, et seal, kus ta parajasti on. "Tunnen end seal kodus, kus on tore olla. Seal ongi mu kodu. Ei pea olema geograafiline punkt, vaid koht, kus on äge, kus sel hetkel meeldib olla," selgitab ta.\nAve ei ole sellist tüüpi, kes tugevasti maasse juurdunud ja esivanemate jälgedes astub. Kunstniku vaba hing ihkab avarust ja vabadust. "Olen rändhing, kes tuleb sinna, kus on tore olla, tekitab ägeda koha ja hakkab teisi ägedaid hingesid siis enda ümber kokku tooma." Ta on kindel, et igast majast saab teha kodu ja igas paigas on võimalik enda ümber mõnus olemine luua.\nLinn ahistab, maa inspireerib\nAve tekitab endale ägeda ümbruse kunsti ja oma loomingu kaudu. Ka tema puutöömees Imre ehk Imps on suureks abiks Ave loometuhinaid puusse raiuma. Kunstniku kodu ongi kaunistamas tema eitede temaatikaga naivistlikud maalid, millele on lisandunud ka Hispaania kodusaare loodust kujutavad pildid. Pintsli puudutust näeb nii trepil, kaminal kui ka kappidel ja seintel-lagedel.\n"Maalimise abiga saan koha toredaks. Inspiratsioon tuleb mul taevast, loodusest, maast, metsast, puudest ja ikkagi inimestelt ka," räägib Ave, kellele meeldib reisida, koguda ja talletada endasse ehedaid emotsioone ja kauneid vaateid ning neid siis edasi anda. Ave naasiski äsja Lõuna-Eesti tuurilt. "Sai kõik näod üle vaadatud," muigab ta.\nNaine ei kujutaks ette end suurlinnas elamas, sest tema õnn ja heaolu tuleb just maalähedusest. Ka tervis. "Minu jaoks see maalähedus on nii tähtis – lähed hommikul paljajalu õue, tunned maad läbi taldade, tõmbad universumit läbi pealae endasse, saad head energiat hingates värsket õhku. Linn ahistab mind."\nTema ilu ja tervise pant on liikumine. Raudoja kodu lähedal on tal metsarajad ja Soodla veehoidla, kus end kastmas käia; Hispaania kodu ukse alt algavad mägised matkarajad, mis viivad alla ookeani äärde. "Liikumine, ujumine, värske õhk... Kere vajab liigutamist," ütleb naine.\nTa liigutab end teadlikult, aga on õppinud ka oma keha kuulama ja tõuseb laua tagant püsti just siis, kui keha talle seda ütleb. "Tunnen, et jube kange on olla, siis tean, et kere ütleb: kao metsa! Või mägedesse. Loodusstiihia on mu ravim."\nSmuutidega sai võnke tagasi\nMets ja maa annavad Avele toidu ja eluks vajaliku olemisrõõmu. Metsa läheb ta alati seene- või marjakorviga ja tühja käega tagasi kunagi ei tule, toob kasvõi kaseviha kaasa või pundi ravimtaimi tee tegemiseks. "Olen selles mõttes materialist, nagu vana eestlane. Ikka võtan mingi ravimtaime oksa või kuskilt mingi ussinaha kaasa maast. Panin kasvuhoonesse ka kohe rukola, koriandri ja salati maha, kui tulin siia. Koriander on supertoit ja hea maksapuhastaja. Võilill ka muidugi," teab Ave.\nNaat ja nõges kasvab ise ning on naise sõnul sama tervislik kui spinat. Kuusevõrsed nopib ta kevadsuvel ja mikserdab koos banaani, pirni ja tipsukese ingveriga smuutiks. "Naati viskasin lihtsalt sekka, erilist maitset see ei anna, aga on hästi hea C-vitamiini allikas."\nAve tunnistab, et Hispaania komme pidevalt veini juua ei mõjunud talle hästi. Kodumaale tulles tegi ta veinitamise järel ühe smuutikuuri ja sai end korda. "Sain oma nii-öelda võimsuse või võnke tagasi. Kui tulin, olin omadega nii kutu ja väsinud. Juustud ja veinid ei sobi mulle üldse, tundsin end halvasti."\nStressi aitavadki Avel vältida päike ja D-vitamiin, loominguline tegevus ning kehaline koormus. Vahel võtab ta toidulisandina magneesiumi juurde, aga muid rohtusid naine ei tunnista.\nLiha söömises ei peitu tervis\nMingit dieeti pole Ave ilu või kaalu pärast kunagi pidanud, aga aeg-ajalt teeb tervistavaid paastukuure just enesetunde ja energia tõstmise eesmärgil. Ta ütleb, et väldib suitsutatud tooteid, näiteks suitsuvorsti ja suitsusinki, samuti koogikesi ja muid rasva- ning suhkrurikkaid küpsetisi. Vahel ikka lubab ka mõne koogikese, kuid siis kummutab kõvasti vett peale, et organismi puhastada. Päris paduvegan Ave pole, aga üldiselt liha ta väldib, sest see ei seedu kergelt. Kõige rohkem armastab ta puuvilju.\n"Liha söömises ei peitu tervis ega õnn. Üritan võimalikult palju süüa puuvilja – liha asemel võtan alati banaani, kui saan. Olen enam-vähem taimetoitlane, aga eks ma siis söön liha ka, kui kõht on jube tühi ja kere nõuab süüa. Ei hakka mulda ega turvast närima, pigem siis söön liha. Aga ise ei osta kunagi koju liha.\nInimene on loodud segatoiduliseks. Mul ei ole sellest probleemi, aga ma olen ikkagi loomasõber, ei söö sõpra," räägib Ave oma toitumisfilosoofiast. Ta kuulab ka toidu puhul oma keha, ja kui tunneb, et õhtul liha söönuna on väga kehv magada ja muidu sant olla, siis ta seda väldib. Kuid kõik äärmused on ta sõnul jube jamad.\nParadiis hotellipõrgu kõrval\n"Hispaanias on meil rutiin, kui mõni turist on külas: lähme hommikul matkale, jõuame mere äärde välja, lähme päikest võtma, ujuma, siis kuhugi mõnusasse kohta sööma. Värske salat, kala, midagi mõnusat. Õhtul tuleme bussiga koju, teeme õhtusöögi ja räägime oma lugusid söögi kõrvale. Mõnus ja tšill olek, ei mingit stressi."\nPole siis ime, et saarel, kus Ave elab, on väga kõrge eluiga. Surnuaial jalutades võib arvutada keskmist eluiga ja see on naise sõnul kuskil 103. "Hauaplaadile on kirjutatud, et suri 103-aastaselt ja oli kogu elu kena jumalateener," muigab Ave. Kõik tema külas on katoliiklased peale Ave pere ja naabritädi Angelita. Angelita on nagu Avegi emakese maa usku naine ehk hispaania keeli mama tierra.\nÕnneks ei saa Ave Hispaanias üksindust tunda, sest seal käib tal palju külalisi kodumaalt ning turiste satub ka mujalt maadest. "Mul on väga tore, käivad sellised inimesed, keda ma tahan sinna. See on äge, et inimestele meeldib tulla erinevaid kohti vaatama. Oleme teistest Kanaari saartest väga erinevad. Kui meile tuled, siis juba tajud midagi täiesti erinevat Tenerifest." Naise sõnutsi on Tenerife turismikombinaat ja hotellipõrgu, La Gomera aga lausa paradiis.\nHelde hellituste, lahke kallistustega\nKui La Gomeral on vaid mõned eestlased, siis kõrval Tenerifel ligemale 1000 eestlast talvel päikest nautimas. Eesti 100. sünnipäeva pidu peeti vähemalt 300 eestlase seltsis suures kõrtsis, lauad olid lookas, inimesed ei mahtunud ära. "Väga äge pidu oli. Kui eestlased on kuskil välismaal koos, on nad minu meelest ägedad. Eestis on nii, et kõik kiruvad, aga välismaal hoiavad ikka kokku ja igaüks annab endast parima."\nKaks talve Hispaania päikese all elanud naine on lõunamaalt kallistuskombe külge saanud. "Eestis kipun ka võõraid inimesi kallistama," räägib Ave, naljatledes, et mõnele võib see tunduda ehk ahistamisena. "Alati karjun esimesena tere, lähen hoovi peale ja kiidan kõva häälega, et oi kui tore teil siin on! Varem ma ei teinud sellist asja kunagi. Aga see hispaanlaste avatus hakkab külge," naerab Ave.\nTänu oma naabrinaisele Angelitale, kes on eestlase jaoks võib-olla kohati liigagi avatud – musitab ja kallistab kõik Ave külalised läbi enne, kui need Ave uksenigi jõuavad –, on naine õppinud olema heldem ka hellitustega.\nKohalike tohutu lahkus üllatas\nKõige suurem üllatus Hispaanias oli tohutu sõbralikkus, Ave ei olnud selleks valmis. Alguses oli jube imelik, et kui ta ust lahti ei teinud või teda kodus ei olnud, pani naaber ukse taha hunnikusse talle kapsad ja lilled ja salatid ja kõik muu. Iga päev tõi hunniku lilli oma aiamaalt. "Kui mul olid seal eestlased, kellel sattus vahepeal sünnipäev olema – Angelita jaoks täiesti võhivõõrad inimesed –, tõi ta alati pealinnast tordi neile. Suure tordi!" seletab Ave ehthispaanlaslikult kätega vehkides. "Hispaanias oli mul esialgu raske vastu võtta seda tohutut lahkust," tunnistab ta.\n"Samas, kui mõni ontlik eestlane satuks Angelita majja, saaks ta jubeda kultuurišoki. Tema maja on nagu ilgelt suur prügimägi, seal on kõik läbisegi. Täielik kaos. Korralikumad inimesed minestavad ära juba ukselävel." Avet see siiski ei häiri, sest head asjad kaaluvad üles kõik vähe negatiivse.\n"Angelita üritab mind metsikult õpetada ja harida ka hispaania keelega," kiidab Ave ja naljatleb, et ega talle külge ei jää. "Ta on nii palju mulle öelnud, et ei ütelda mitte "kollane mägi", vaid "mägi kollane". Järgmine kord näeme, ütlen jälle valesti. Tuleb jätta meelde, et seal on ema vana ja mägi kollane, poeg loll. Me oleme teistpidi harjunud, jube raske on ümber õppida."\nÕiges kohas uueks inimeseks\nAve ütleb, et pole kordagi oma minekut Hispaaniasse kahetsenud, kuigi see oli tema jaoks suur eneseületamine, sai siit ju end lahti rebitud. "Aga tulemus on... Ma olen täitsa vaba inimene! Ei ole enam hirmusid, mis mul enne olid. Kui satud kohta, kus sinu õige koht, siis sünnid uuesti, saad uueks inimeseks. Täielikult. Koht toetab. Kogu see saar tundus mulle nagu suur küla ja hipide joogalaager. Ja muidugi loodus, mis on nii hästi säilinud. Maanteid on vähe, autosid vähe, ei reosta meil miski tehas ka seal õhku."\nJa muidugi päike! "Eestis on see pimedus, mis mulle tekitab masendust ja masendus omakorda tekitab haigusi – nii ma arvan, kuna olen nüüd palju tervem," räägib Ave. Ta ütleb, et iga sügis hiilis talle peale kohutav masendus ja ta lausa suri siin. "Ikka täitsa surnud olin talvel, tuju ega midagi ei olnud. Nii kui päike ära kaob, sant on olla kogu aeg, ei taha midagi teha ega kedagi näha... Teotahe kaob täielikult ära. Nüüd olen täitsa uus inimene. Minust on saanud lõunamaainimene."\nKõike eelnevat võiks seostada D-vitamiini puudusega, kuid tablettide krõbistamine ei olnud Ave jaoks lahendus. Ta valis lõunamaa päikese alla minemise ja arvab, et teine lahendus oleks olnud mingisugune haigus, nagu vähk, või enesetapp. "Mõtled, et vindun siin ja ootan, millal tuleb mingi jube haigus. Aga ma mõtlesin, et ma tahan edasi elada."\nNüüd on Ave küll väga terve olnud. "See talv mul polnud isegi nohu. Täiesti unustatud asi. Pole varem elu sees olnud sellist asja, et kordagi talve jooksul nohu või köha või muud sellist pole," meenutab Ave.\nKas lund ei igatse? "Mine kuradile, hehehee! Viska ise lund siin talvel, kui tahad, tule vabatahtlikuks lund lükkama! Ei-ei. Olen 55 aastat elanud Eestis, see on ikka liig mis liig."\nHõreda asustusega minimaailm\nAve on alati otsinud külaelu, nii ka Hispaanias. Eestis olles alustas ta oma külaeitede maalidega Saaremaal olles, kus ta otsis samuti tahtlikult sellise koha, kus on hästi väike küla ja kogukond.\n"Hästi hõre peab olema minu jaoks, tüüpiline Eesti küla. Igas metsanurgas elab keegi. Mitte nii nagu Setu küla, kus on kõik ühe tee ääres koos. Linnas oled hoopis anonüümne, see mulle ka ei meeldi," teatab Ave. Tema meelest on külaelu võlu just selles, et sul on nagu oma väike maailm. Tema toetab siin naabri-Triinut, Triinu toob talle kooki ja kurki ning õmbleb tekikoti, kui vaja. Ave toob külaellu maailma hõngu, sest tema on just see, kelle juurde tullakse turistina.\nTa tunnistab, et on elanud ka selliste inimestega naabritena, kes lasid ta koera pihta püssist, kui koer sattus valesse hoovi minema. "Kõik on olnud. Mina olen olnud nii, et kui mul on ikka rõve naaber... Ma lihtsalt lähen ära... Maakera on ägedaid kohti täis, miks ma peaksin hakkama kannatama, kohtusse minema, politsei kutsuma, miks seda vaja on? See on lihtsalt üks koht. Sa peadki suhtuma kogu elu sellesse sedasi. Nii palju toredaid inimesi on igal pool, miks ma pean ühe nõmeda naabri pärast jääma kuhugi, kus mulle tegelikult üldse ei meeldigi. Lähen otsin parem uue koha, kus on palju ägedam.\nMaailm pakub palju võimalusi. Kõigil on võimalus minna kuhugi edasi. Või tagasi. Kui ei lähe edasi, siis lähed tagasi. Kui eelmises kohas meeldis rohkem, mine sinna tagasi."


Võrdse kohtlemise võrgustik kohtus Tarmo Jüristoga – Eesti Inimõiguste Keskus\nEsileht / Uudised / Võrdse kohtlemise võrgustik kohtus Tarmo Jüristoga\nVõrdse kohtlemise võrgustik kohtus Tarmo Jüristoga\n2. oktoobril kogunes Eesti Inimõiguste Keskuses võrdse kohtlemise võrgustik, mis koondab vabaühendusi, kelle tegevuse eesmärgiks on oma sihtgrupi võrdsete õiguste tagamise eest seista. Kohtumisel andis keskuse juhataja Kari Käsper ülevaate võrdse kohtlemise seaduse muutmise seaduse eelnõu arengute kohta ning Eesti Puuetega Inimeste Koda ja Eesti LGBT Ühing selgitasid oma seisukohti eelnõu teemal. Võrdse kohtlemise võrgustik on korduvalt juhtinud tähelepanu põhiseadusega vastuolus olevale olukorrale, millega on võrdse kohtlemise seaduses seatud erinevad diskrimineerimise alused omavahel hierarhiasse, kitsendades teatud aluste puhul oma õiguste kaitsmise võimalusi väljaspool töövaldkonda. Võrgustiku seisukoht on jätkuvalt, et diskrimineerimise kaitse peab olema võrdne kõikide tunnuste alusel, seega põhiseadusega vastuolus olev hierarhia tuleb kaotada, mida ka nimetatud seaduseelnõu ette näeb. Hetkel pole veel teada, millal eelnõu jõuab valitsusse.\nNagu tavaks saanud, kutsub võrdse kohtlemise võrgustik oma kohtumisele ka ühe külalise väljapool liikmeskonda. Seekordseks külaliseks oli Poliitikauuringute Keskus Praxise juht Tarmo Jüristo, kes on vastloodud Võrdsete võimaluste nõukoja juht. Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ettepanekul ellu kutsutud Eesti sotsiaalteadlaste nõukoda hakkab analüüsima erinevate reformide ja poliitikate mõju ühiskondlikule ebavõrdsusele. Nõukotta kuuluvad lisaks Tarmo Jüristole professor Tiit Tammaru (Tartu Ülikool, Eesti inimarengu aruande peatoimetaja), professor Rainer Kattel (Tallinna Tehnikaülikool, soolise võrdõiguslikkuse nõukogu esimees), Kristina Kallas (TÜ Narva kolledži rektor, Eesti inimarengu aruande kaastoimetaja), professor Anu Realo (Tartu Ülikool), Andres Võrk (Tartu Ülikool) ja Anu Kasmel (Maailma Tervisedenduse Assotsiatsiooni asepresident).\nJüristo selgitas, et tegu on ministeeriumile ekspertiisi jagava nõukojaga, mis ei allu samas otseselt ministeeriumile, kuid nõustab ministeeriumi vastavalt ühiskonnas ja valdkonnas tekkinud vajadustele. Nõukoja fookuses on eelkõige sotsiaal-majanduslik ebavõrdsus, kuid samas võetakse arvesse ka erinevate haavatavate gruppide situatsiooni ja vajadusi. Näiteks on arutatud pensionireformi mõju ebavõrdsusele, vanemapalga ja tööturu teemasid ning tuleviku teema on Jüristo sõnul kohalike omavalitsuste finantsautonoomia reform. Lisaks hakkab nõukoda välja andma iga-aastast raportit, mis on kompaktne ning konkreetse teemafookusega, sel korral võetakse luubi alla varanduslik ebavõrdusus ja raport ilmub 2018. aasta kevadel.\nVõrdse kohtlemise võrgustiku järgmine kohtumine leiab aset 18. detsembril, lisainfot võrgustiku kohta leiab EIK kodulehelt.


Kas Sina tead, mis liiklusmärgid on pildil? - Meeldib.com\nTerviseamet ja Eesti Loto ühinevad\nMiks sa uksele nii tegid?!\nKas Sina tead, mis liiklusmärgid on pildil?\nlisas Jupats 2 nädalat tagasi 2 nädalat tagasi\nLiiklusmärk nr 184 „Liiklusummik“ on vast paljudele tuttav. Kuidas on lood liiklusmärk nr 598-ga? „Sõiduradade liitumiskoht” osutab sõiduradade liitumiskohale, kus liikluse sujuvuse eesmärgil soovitatakse liikuda jätkuvale sõidurajale kordamööda.\nKuidas asi Eestis reaalselt välja näeb? „Tublid autojuhid“ reastuvad sellistes kohtades varakult paremasse ritta, hoiavad võimalikult väikest pikivahet, et keegi ei saaks vahele reastuda ja kiruvad „tujurikkujaid“, kes kõigist mööda sõidavad ja alles lõpus reavahetuse teevad.\n„Tublile autojuhile“ infoks: kui mõlemat sõidurada kasutataks võrdselt ja „kaduval“ sõidurajal liikujad teeksid reavahetuse alles raja lõpus ning paremal rajal liikujad hoiaksid mõistlikku pikivahet, oleks sellise üle ühe reavahetuste puhul „pudelikaelas“ tekkivad ummikud 40-50% lühemad. Kuna „tõmbluku“ puhul on mõlemal sõidurajal liikuvate sõidukite liikumiskiirus ühtlasem, siis on ka tõenäosus liiklusõnnetuse tekkimiseks oluliselt väiksem.\nMiks tekivad sellistes kohtades ummikud? Liikumiskiiruste erinevus, väike pikivahe, soov ümberreastujat mitte vahele lasta jne. Kui siis keegi laseb reastuja vahele, eeldab see väikese pikivahe tõttu pidurdamist. Kui esimene pidurdab, teeb seda ka järgmine ja rivis 5.-6. auto võib sellise pidurduse tõttu juba peaaegu seisma jääda ning ongi alus ummikuks olemas.\nSõida sõiduraja lõpuni/takistuseni ja reastu alles siis.\nLiigu kõrvalrajal liikujaga sarnase kiirusega. Nii on Sinul lihtsam reastuda ja temal kergem seda Sulle võimaldada.\nOle viisakas Suunatuli on elementaarne ja sujuva reastumisega austad teist liiklejat.\nHoia pikivahet Nii piisab reavahetuse võimaldamiseks vaid väikesest liigutusest gaasipedaalil ja kõik Sinu taga liikujad ei peagi piduripedaali otsima.\nVõmalusel hoia ka ridade ühinemiskohas liikumiskiirus sama. Teadmata põhjusel võetakse seal hoogu maha ka siis, kui selleks põhjust ei ole. Nii peavad hoogu maha võtma ka järgmised liiklejad ja ummik on kerge tekkima.\nLiiklusmärgi 598 põhimõte kehtib ka seal, kus märki ei ole. Nii kohtades, kus kiirendusrada ära lõppeb, ühel sõidurajal on takistus, teetöödel jne.\nOle viisakas, hoia pikivahet ja mõtle ka teistele Nii on liiklus oluliselt ohutum, sujuvam ja „ummikuvabam“.\nNaljapiltkaasaegne, Lõõgastumiskomplekt, meeldib.com, naine, sõltumatu\nMuusikavideojackpot, kristo koik, meeldib.com\nKristo Koik – Jackpot\nNaljapiltjää, kukkuma, libe, meeldib.com, vanduma\nJuba õige peatselt!\nNaljapiltarstid, eestlane, meeldib.com, praekartul\nAforism, tsitaat, mõtteteraaksent, jooma, meeldib.com, õhtu, piraat, rumm\nEile õhtul sai nii palju rummi joodud\nAnekdoot, Muu melulaud, meeldib.com, õlled, õnn, poritiib, töölt\nVaat see on õnn


4 TOOLI KOMPLEKT MARCUS, PUNANE HIND | kaup24.ee\n4 tooli komplekt Marcus, punane\nToote kirjeldus: 4 tooli komplekt Marcus, punane\nTooli jalad on polsterdatud plastikuga, et kaitsta põrandat kriimustuste eest;\nValmistanud: spoonist, metallist;\nTooli mõõdud: kõrgus - 87 cm, laius - 49 cm, sügavus - 53 cm;\nSeljatoe kõrgus - 44 cm, istumisosa laius - 43,5 cm, istumisosa sügavus - 39 cm;\nJalgade kõrgus - 45 cm;\nTool tarnitakse kokkupandud kujul.\n*Tooli värv on näidatud esimesel pildil. Ülejäänud fotod on informatiivsed.\nMarcus toolil on peen minimalistlik disain. Tooli peened jooned annavad kergust ja metallist jalad sobituvad ideaalselt Teie kodu kaasaegse interjööriga!\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. 4 tooli komplekt Marcus, punane meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nÜldine informatsioon tootest: 4 tooli komplekt Marcus, punane\nSoovitame osta koos: 4 tooli komplekt Marcus, punane\nSoovitame osta koos 4 tooli komplekt Marcus, punane\nKüsimused ja vastused toote kohta: 4 tooli komplekt Marcus, punane