Kortisool (uriinis). Kortisooli igapäevane uriinianalüüs - Kortisooli taseme parandamine veres ja uriinis\nKortisooli taseme parandamine veres ja uriinis, Hormoonitaseme muutmise põhjused\nIga stressihormoon käivitab oma toimemehhanismi, mis mõjutab teatud sümptomite ilmnemist. Eelista madala glükeemilise indeksiga süsivesikuid, mis on enamasti kiudainerikkad. Magneesiumi lisamise mõju eakate primaarsele unetusele: topeltpime platseebokontrolliga kliiniline uuring.\nSellised muutused annavad tõuke selliste haiguste tekkele nagu südameatakk, insult, diabeet. Seetõttu viidatakse mõnes allikas kortisoolile kui surmahormoonile. Sellesse neerupealiste hormoonide rühma kuulub aldosteroon, mis vastutab reabsorptsiooni protsessi - vedelike vastupidise imendumise - eest. Kui aldosterooni tase tõuseb, hakkab kehas vedelik varitsema ja moodustub turse.\nSuguhormoonid androgeenid, östrogeenid. Kui veres on kõrge östrogeeni tase, tõuseb valulävi, see tähendab, et inimene talub valu kergemini. Katehholomiinid - norepinefriin, adrenaliin, dopamiin. Neid eritavad neerupealised ja neid peetakse bioloogiliselt aktiivseteks aineteks.\nAdrenaliin on tähelepanuväärne oma tugeva intensiivsuse efekti poolest, kuid see mõju, võrreldes kortisooliga, lõpeb üsna kiiresti. Seetõttu osaleb adrenaliin peamiselt lühiajalise ärevuse ja paanika tekkes. Adrenaliini taseme tõusu veres täheldatakse juba stressi tekitaja esimestel minutitel ja sekunditel.\nMõne teadlase sõnul võib adrenaliini sagedane vabanemine põhjustada vähki. Mitte ainult neerupealised ei tooda stressihormoone. Hormoon, mis osaleb metaboolsetes reaktsioonides, kiirendades biokeemilisi reaktsioone ja suurendades tähelepanu, toodetakse kilpnäärme ja hüpofüüsi poolt.\nTüroksiin ja trijodotüroniin moodustuvad kilpnäärmes, hüpofüüsi eesmises osas - kasvuhormoon, prolaktiin, folliikuleid stimuleerivad ja luteiniseerivad hormoonid, AKTH. Stresshormoonid, eriti adrenaliin, prolaktiin ja kortisool, valmistavad inimkeha ette teatud mehhanismide lisamisega ebaharilike, keerukate seisundite tekkeks. Stressi ajal tõuseb veresuhkur ja vererõhk, et tagada aju ja lihaste vajalik toitumine. Sellised muutused põhjustavad hirmu ja paanikat ning valmistavad samal ajal inimese ohtudele vastu astuma.\nKuidas stresshormoonid mõjutavad keha, nende funktsioone Stressi tekitav olukord põhjustab alguses segadust ja ärevust. Neid tingimusi peetakse keha ettevalmistamiseks selgemateks muutusteks. Teave ohu või mittestandardse olukorra kohta siseneb ajju, seal töödeldakse ja närvilõpmete kaudu siseneb see elutähtsatesse organitesse.\nSee viib asjaolu, et stressihormoonid suures koguses hakkavad vereringesse voolama. Kui inimene kogeb füüsilist stressi, eritub noradrenaliin rohkem.\nKortisooli uriinianalüüs: miks seda tehakse ja kuidas seda õigesti võtta - Neerupealised\nVeel üks tõhus viis kortisooli taseme alandamiseks on spetsiaalsete toidulisandite võtmine.\nKortisool (uriinis). Kortisooli igapäevane uriinianalüüs - Tsüst June\nVaimne stress tekitab adrenaliini. Iga stressihormoon käivitab oma toimemehhanismi, mis mõjutab teatud sümptomite ilmnemist. Kortisool Kortisooli hakatakse aktiivselt tootma hädaolukordades, kehas on toitainete puudus, suurenenud füüsiline aktiivsus.\nSuurenenud kortisool on keha kaitsev reaktsioon, mis võimaldab stressiolukorras oleval inimesel kiiremini teha õigeid otsuseid.\nSelle saavutamiseks on vaja täiendavat energiat. Seetõttu põhjustab kõrge kortisooli tase järgmisi muutusi: Lihaskoe aminohapete muundamiseks glükoosiks, mis on vajalik energia vabastamiseks ja stressi leevendamiseks. Insuliini metabolismiks. Põletikuvastaste reaktsioonide tekkeks, mis tuleneb asjaolust, et veresoonte seinte läbilaskvus väheneb ja põletikuliste vahendajate tootmine on pärsitud.\nImmuunreguleeriva toime saavutamiseks kehal. Kortisool vähendab allergeenide ja lümfotsüütide aktiivsust.\nSuurenenud tootmisega kortisool hävitab hipokampuse neuroneid, mis mõjutab negatiivselt kogu aju toimimist. Prolaktiin Prolaktiinil on anaboolne ja metaboolne toime organismile.\nSelle hormooni mõjul muutuvad metaboolsed protsessid ja kiireneb valkude süntees. Samuti on prolaktiinil immunoregulatoorne toime, see reguleerib vee-soola metabolismi, keha vaimseid funktsioone ja käitumisreaktsioone. Adrenalin Nagu juba mainitud, hakkab adrenaliin silma paistma suure ärevuse hetkel koos hirmu, raevu, paanikaga.\nTänapäeval on sellised olukorrad äärmiselt haruldased, kuid meie keha struktuur on jäänud samaks ja nüüd reageerime sarnaselt vähem eluohtlikele olukordadele nagu haigused, krooniline unepuudus, rasked dieedid, allasurutud emotsioonid, keskkonnareostus jne.\nAdrenaliini peamine toime on bronhodilataator ja spasmolüütikum, lisaks on see hormoon ka antidiureetikum. Laieneva õpilase poolt on võimalik kindlaks teha adrenaliini suurtes kogustes eraldamise hetk. Adrenaliini mõjul väheneb hingamise sagedus ja sügavus, siseorganite seinad lõdvestuvad, mao motoorsed funktsioonid on pärsitud ning vähem seedeensüüme ja -mahlasid.\nJaminet, Paul. Tsirkadiaanlikud rütmid: nende olulisus inimeste tervises ja neid mõjutavad peamised tegurid. Esivanemate tervise sümpoosion Kuo, L. New Yorgi Teaduste Akadeemia ajakirjad. Metaboolse koodi lõhenemine. California: Basic Health Publications. Stubbs, R. Süsivesikud, söögiisu ja toitumisharjumused inimestel. Ajakiri Toitumine.\nMessaoudi, M. Probiootilise preparaadi Lactobacillus Helveticus R ja Bifidobacterium longum R psühhotroopsete omaduste hindamine rottidel ja inimestel. British Journal of Nutrition. Hyyppa, M. Prolaktiini ja kortisooli vastused alaseljavalu kogemustele. Davison, G. Kahenädalase C-vitamiini lisamise mõju immuunendokriinsetele reaktsioonidele 2,5-tunnisele jalgrattasõidu treenimisele inimesel.\nEuroopa Rakendusfüsioloogia Ajakiri. Suh, S. Intravenoosne C-vitamiini manustamine vähendab kontoritöötajate väsimust. Faggiano, A. Väävelaminohapped Cushingi tõvest: ülevaade homotsüsteiini ja tauriini sisaldusest aktiivse ja ravitud haigusega patsientidel. Journal of Clinical Endokrinology and Metabolism. Abbasi, B. Magneesiumi lisamise mõju eakate primaarsele unetusele: topeltpime platseebokontrolliga kliiniline uuring. Meditsiiniteaduste uuringute ajakiri.\nSuurenenud kortisool naistel: põhjused ja tagajärjed, norm, kuidas vähendada Peaaegu iga naise moodne igapäevaelu ei saa ilma stressita hakkama. Pidevad probleemid, tähtajad, lapsed, pikad tööpäevad jne Teate, kuidas see juhtub, ja teate, kuidas tunnete end stressiolukorras, kuid kas teadsite, mis juhtub teie kehas, kui teid tabavad ebasoodsad tegurid?\nKui olete stressis, annab teie hüpotalamus, mis on teie kesknärvisüsteemi aluses väike piirkond, häiresüsteemi, põhjustades ülemiste endokriinsete näärmete närvisüsteemi ja hormonaalse süsteemi vabastamist adrenaliini ja kortisooli hormoonide hulgast. Kortisooli bioloogiliselt aktiivset glükokortikoidi nimetatakse stressihormooniks. Mis on kortisool ja miks seda vaja on??\nKortisool on steroidhormoon, täpsemalt glükokortikoid, mida vabastab neerupealised hormoon on adrenokortikotroopse hormoonina ACTH tuntud kemikaal, mida toodetakse ühes kehaosas, kuid see kandub ringlevasse vereringesse ja avaldab mõju teistele organitele. Mõlema neeru kohal asuvad kaks väikest neerupealist. Bioloogiliselt aktiivne steroidne glükokortikoidhormoon on peamine hormoon, mis on seotud stressi ja reageerimisega.\nSee on loomulik ja kaitsev reageering tajutavale ohule või ohule, olgu see siis teie vastu haukuv suur koer või ülemuse rahulolematus. Kortisooli sisalduse suurendamine toob kaasa uue energia ja jõu.\nVastustena surub kortisool kõik ebavajalikud või kahjulikud funktsioonid. Kortisoolile määratakse järgmised ülesanded: suurendada stressiresistentsust, osaleda vererõhu reguleerimisel, avaldada positiivset mõju ainevahetusele. Põhifunktsioonide hulka kuuluvad: Pidevalt kehas ringlev kortisool osaleb ainevahetusprotsessides.\nSelleks on olemas kandevalkud. Nad hoiavad osa kortisoolist seotud. Keha tervislik seisund hinnatakse selle vabastamise hulga järgi. Lisaks keha kaitsmisele stressiolukordades ja vererõhu reguleerimisele aitab kortisool mõjutada vere glükoosisisaldust ning kaltsiumi ja naatriumi taset. Hormoon osaleb rasvade lagundamises.\nSellise osalemise tulemusena on kolesterool siiski võimeline kogunema.\nSamuti on tõestatud kortisooli põletikuvastane toime. Selle põhjuseks on võime tugevdada lüsosomaalseid membraane ja muuta lümfotsüütide lagunemine intensiivsemaks. Kui kortisooli taset pikemat aega suurendatakse, siis negatiivne mõju kehale pikeneb, võib esineda märke aju struktuuride aktiivsuse vähenemisest, kilpnäärme halvast toimimisest, luustruktuuride hapruse suurenemisest, vererõhu taseme tõusust. Mida näitab vähene uriinisisaldus?\nKui kortisooli tase uriinis on alla normaalse, inimene kaotab kehakaalu, tunneb loidust ja väsimust, tal on madal vererõhk, ta kaebab kõhuvalu. Kui kortisooli kontsentratsioon uriinis on ebapiisav näiteks märgitakse seda stressi taustalvõib tekkida eluohtlik seisund - neerupealiste kriis.\nSellises olukorras on hädavajalik kiire arstiabi. Lisaks täheldatakse kortisooli taseme langust, kui: neerupealiste funktsiooni puudulikkus, näiteks hüpofüüsi ja või hüpotalamuse patoloogiaga; Addisoni tõbi; krooniline hepatiit ja nende tagajärjed; neerupealiste hüperplaasia eriti areneb adrenogenitaalsest sündroomist ; hüpotüreoidism vähenenud kilpnäärme funktsioon ; glükokortikoidravi. Mida näitab suurenenud sisaldus uriinis? Hormooni kontsentratsioon, mis ületab keskmisi normväärtusi, kutsub esile kehakaalu tõusu kuni rasvumiseni.\nSageli areneb suhkurtõbi. Vererõhk tõuseb. Tundub, et nahk on venitatud - see muutub õhukeseks ja kahvatuks. Üks klassikalisi sümptomeid on venitusarmid kõhul, samuti muutused naha pigmentatsioonis.\nDiagnoosid, mille puhul uriini kortisooli suurenemine on kinnitav kriteerium, on: kortikotropinoom - hüpofüüsi adenoom; pahaloomulised kasvajad kopsudes, pankreas, neerupealised, harknääre; hüpoglükeemiline sündroom näiteks suhkurtõve korral. Loetletud tingimused on näidud kortisooli analüüsi määramiseks uriinis.\nLisaks sellele kinnitatakse selle kriteeriumi kasutamisel temaenko-Cushingi haigused, Addisoni haigused ja muud hormonaalsed patoloogiad. Lastel põhjustavad kortisooli moodustumise defektid kasvu pidurdumist ja naistel menstruaaltsükli käigus esinevaid ebakorrapärasusi.\nMõned lihaskoe düstroofia ja atroofia üle kurtvad patsiendid märgivad pidevat väsimussündroomi ja hüperglükeemiat kõrge veresuhkur.\nKui sellised sümptomid ühinevad, kahtlustab arst kortisooli taseme muutusi kehas. Tõusu füsioloogilised põhjused Õigesti kogutud ja õigeaegselt esitatud kortisooli uriinianalüüs on usaldusväärse tulemuse tagatis. Kuid üksikute struktuuride toimimist võivad muuta mitmed tegurid.\nNii võib hormooni suurenenud tase olla operatsioonil käinud isikute rasedus oluliste vigastuste korral. Ka stressitingimused ei jää kõrvale. Pideva stressi all kannatavatel inimestel, kes reageerivad psühho-emotsionaalsele erutusele, võib kortisooli tase olla kõrgem.\nSamuti tuleks tähelepanu pöörata asjaolule, et hormoonide tase tõuseb ravi ajal paljude ravimitega, näiteks reserpiin, verospiroon, morfiin, danasool. Sama pilt on täheldatud hormonaalse rasestumisvastase meetodi korral. Enne selliste sihtotstarbeliste testide tegemist peaksite vältima provotseerivaid tegureid.\nKuidas õigesti testida Kortisooli päevase uriini kogumine nõuab järgmisi reegleid: teatud ettevalmistus analüüsi edastamiseks; väliste suguelundite põhjalik hügieeniline töötlemine; uriini eraldi portsjonite korduv kogumine; Valmistamisprotsessi ajal on vaja mitte võtta diureetikume mitu päeva, mitte ravida hormonaalsete ravimitega ja mitte juua kaks päeva suukaudseid rasestumisvastaseid vahendeid.\nVälistatud on vürtsikad, happelised ja soolased toidud, samuti komponendid, mis mõjutavad uriini värvimist.\nKortisooli roll inimkehas\nEnne igapäevase uriini kogumist on hädavajalik loobuda alkoholi joomisest ja suitsetamisest. Vaimset ja füüsilist tegevust tasub piirata, eriti testi eelõhtul ja vahetult sel päeval. Tarnekorra enda kohta Enne uriini kogumise alustamist laboris on vaja hankida spetsiaalne säilitusaine, mis välistab selles sisalduva patogeense mikrofloora arengu ja tagab saadud tulemuse usaldusväärsuse. Kuidas uurimistööks materjali õigesti koguda?\nIgapäevase uriini kogumine toimub mitmel etapil. See kogub 24 tunni jooksul umbes 2 liitrit uriini. Kortisooli taseme tõus võib esineda naistel raseduse ajal, inimestel, kes pidevalt kogevad stressiolukordi.\nOperatsioonijärgset perioodi või hiljutist traumat peetakse üheks teguriks. On ka ravimeid, mis võivad suurendada uriini kortisooli. Nende hulka kuuluvad Veroshpiron, Morfiin, Reserpine, Danazol ja suukaudsed rasestumisvastased vahendid.\nRavimid võivad vähendada kortisooli kogust. Alkohoolsed joogid ja tubakatooted võivad näitajaid moonutada. Ketokonasool, prednisool, deksametanoos on võimelised kortisooli näitu muutma. Lisaks võib kõrvalekaldumise üheks põhjuseks olla seotud elundi neerude rike. Samuti on patsient võimeline uurimistöö materjale kahjustama, kui ta ei järgi uriini kogumise ja säilitamise reegleid. Kortisooli taseme reguleerimine? Kui saate testitulemusi, mis ei sobi tavapärasesse vahemikku, peate otsima abi terapeudilt või endokrinoloogilt.\nTe ei saa probleemiga ise hakkama.\nEnne ravi alustamist on oluline välja selgitada tasakaaluhäire tegelik põhjus. See toimub sageli eksogeensete tegurite mõjul. Neerupealiste funktsiooni korrigeerimiseks määrab spetsialist režiimi ja dieedi.\nPatsiendil ei soovitata kokku puutuda stressiga ja teha tugevat füüsilist tööd. Vastupidi, vähenenud hormoonitasemega inimestel soovitatakse tuju tõsta ja aktiivsust suurendada. Toitumiskorrektsioonita ei saa. Mõlemal juhul on vaja eelistada tervislikku toitu ja täielikult loobuda alkoholi kasutamisest. Kõrge skooriga patsientidel soovitatakse vältida kohvi, šokolaadi, kanget teed ja muid ergutavaid toite.\nStatistika näitab, et umbes kolmandik ebastabiilse kusekortisooliga inimestest suutis dieediteraapia, psühho-emotsionaalse ja füüsilise stressi abil oma heaolu normaliseerida. Nad pöörduvad uimastiravi poole, kui elustiili korrigeerimine ei anna positiivseid tulemusi.\nPrognoos määratakse uuesti uurides nädala jooksul.\nParanduse puudumine annab alust oletada patoloogiat. Selle kinnitamiseks viiakse läbi täiendavad laboratoorsed, instrumentaalsed ja instrumentaalsed uuringud. Ravi meetod valitakse saadud tulemuste põhjal. Naiste madalam kortisool näitab, et kehal puudub see ja tulevikus võib see põhjustada erinevaid probleeme.


eelmine leht Nr. 2 (55) veebruar 2002 järgmine leht\nEesti Vabariik tänab omariikluse kindlustajaid\nPresidendilt said Valgetähe V klassi teenetemärgi Ivar Tedrema ja Madis Linnamägi\nHaridusfoorum 2001 osavõtja pilguga\nKaks Kambja valla koolimeest käisid Viljandis eesti haridust edendamas\nLasteaednikele erandkorras palgatõus kuni 10%\nValla pearaamatupidaja Raili Kruuse: "Head eelarveaastat kõigile!"\n"Lapsepõlv kujundab sinus mõiste aususest, õiglusest, kodu- ja isamaa armastusest."\nKas priitahtlikud pritsimehed? Ei, üldsegi mitte…\nKambja valla päästekorraldaja Jüri Toomiste püüab hästi lühidalt tutvustada päästeteenistuste tööd ja probleeme nii linnas, maakonnas kui vallas.\nPensioni taotlemise võimalused\nSotsiaalnõunik: Hea lugeja, mõtle, äkki leidub Sul võimalus varem pensionile saada\nAstroloogilises ajaarvamises algas hobuseaasta\n"Meie perel ei ole olnud kunagi hobust, kuid ma väga tahaksin."\nEesti iseseisvuspäeva pidulik tähistamine toimub laupäeval, 23. veebruaril kell 12 Kambja vallamaja saalis.\n* Valla teenetemärgi laureaadi Karl Timmuski austamine\n* Kogumiku "Nimekaid kambjalasi II" esitlus\n* Medalite "Wastne Testament 1686" kätteandmine\nIseseisvuspäeval, 24. veebruaril kell 10 mälestushetk Kambjas Ausambamäel.\nVabariigi president Arnold Rüütel andis 4. veebruaril 2002 seoses iseseisvuspäevaga ning riigile ja rahvale osutatud teenete tunnustamiseks Valgetähe V klassi teenetemärgi Kambja vallavanem Ivar Tedremale kui omavalitsustegelasele.\nRiikliku autasu sai tänavu 400 inimest nii kodu- kui välismaalt. Teadaolevalt on Ivar Tedrema kaasaegsetest kambjalastest esimene, kes pälvis teenetemärgi kui väga kõrge riikliku tunnustuse.\nValgetähe V klassi teenetemärgi sai ka kunagine Kambja kooli direktor, Forseliuse Seltsi tegevesimees Madis Linnamägi kui hariduselu edendaja.\n"Valgetähe teenetemärk on asutatud 1936. aastal Eesti rahva vabadusvõitluse mälestamiseks. Valgetähe teenetemärk antakse Eesti kodanikule riigiteenistuse või kohaliku omavalitsuse alal osutatud teenete tunnustamiseks ja välismaalasele Eesti riigile osutatud teenete eest," sätestatakse Riigikogu poolt 11. detsembril 1996 vastu võetud Teenetemärkide seaduses.\nEsimesed 7 Valgetähe teenetemärki anti Eesti kodanikele 1937. aasta võidupühal. Nendega autasustati politseiametnikke, kes olid 8.detsembril 1935 paistnud silma vabadussõjalaste vandenõu mahasurumisel. 1937.-1940. aastani anti välja 2378 Valgetähe teenetemärki.\nValgetähe teenetemärk taastati 5. mai 1994.aasta teenetemärkide seadusega. Esimesed taastatud Valgetähe teenetemärgid anti 1995.aasta 16.mail 80le Soome kodanikule seoses president Meri riigivisiidiga Soome. Eesti kodanikud said esimesed taastatud Valgetähe teenetemärgid 1997.aasta veebruaris iseseisvuspäeva puhul.\nValgetähe teenetemärgil on seitse klassi: üks eriklass – Valgetähe teenetemärgi kett; viis põhiklassi – I, II, III, IV ja V klass; üks medaliklass.\nValgetähe teenetemärgi idee tuleneb lumehelbest kui põhjamaise puhtuse ja ilu sümbolist.\nHaridusfoorum 2001 tööst võtsid toimkonna liikmetena osa Kambja põhikooli direktor Enn Liba ja Unipiha algkooli õpetaja Lembit Jakobson.\n7.-8.detsembril Viljandis kokku tulnud Haridusfoorum 2001 delegaadid tõdesid, et eesti ühiskonnas on hakanud levima Õpi-Eesti ideed. Selle projekti tegusaks käivitamiseks aga napib nii seadusandlust, raha kui ühtseid arusaamu.\nKolm aastat tagasi alanud Õpi-Eesti ühiskonnamudel on tänaseks levinud küll poliitikute ja haridusametnike, edukate suurfirmade seas, kuid pole muutunud üldrahvalikuks väärtushoiakuks.\nNovembris valitsuse poolt heaks kiidetud ja Riigikokku saadetud Õpi-Eesti strateegiaga on Haridusfoorum tegelenud juba kolm aastat.\nMiks on saanud selline ühiskonnamudel, mille Haridusfoorum koos Haridusministeeriumiga välja töötas, endale nimeks mitte Heaolu-, vaid Õpi-Eesti?\nJärjest kiiremas ja muutusterohkemas maailmas on nii üksikinimesel kui tervel ühiskonnal võimalik jääda ellu ning olla jätkusuutlik ainult siis, kui üksikinimene ja ühiskond on orienteeritud eluaegsele õppimisele. Erinevalt sotsialismist on turumajandus selline majandusvorm, mis ei garanteeri automaatselt kindlustunnet aastakümneteks ette. Tänased edukad firmad võivad homme olla pankrotis, tooted kaduda turult.\nAinult pidev õppimine ja valmisolek etteennustamatuteks muutusteks aitavad nii üksikinimest kui ühiskonda jääda ellu, kohaneda tulevikuga.\nTööhõive osas sarnaneb Eesti üha rohkem Euroopa teistele riikidele. Kuni 25- aastastest noortest on nii üle lahe kui meil veerand töötud. Hirm tuleviku ees kummitab suurt osa gümnaasiumi lõpuklassi õpilastest. Selle ületamiseks aitab kaasa teadmine, et üksnes hea haridus ja pidev õppimine annavad eelduse elus eetiliselt toime tulla.\nSuur kool kui konveier\nViis aastat tagasi õpetajate kongressil Viljandis kõlanud üleskutse laste arvukuse vähendamiseks linnakooli klassides on tänaseni jäänud hüüdjaks hääleks kõrbes.\nFoorumi lõppdokumendis juhiti järjekordselt Haridusministeeriumi ja Riigikogu tähelepanu sellele, et 36 õpilasega klassid on ebanormaalne nähtus Euroopa haridusruumis.\nEriti sobimatud on nad algklassides, kus laps oma esimestel kooliaastatel vajab eriliselt õpetaja hoolt ja tähelepanu. 36 õpilase puhul klassis jätkub õpetajal ka kõige parema tahtmise korral iga õpilase jaoks aega igas tunnis keskmiselt alla ühe minuti. Koolipäeva jooksul seega maksimaalselt 5-6 minutit.\nMissugusest individuaalsest lähenemisest lapsele saame sel puhul rääkida, kui õpetaja kogu aur kulub miinimumteadmiste äraõpetamisele ja distsipliini hoidmisele tunnis? Ometi on selline ilus mõte kirjutatud Riikliku Õppekava üldossa sisse.\nIlus ja hea idee, mis on aastaid jäänud ja jääb ilmselt ka lähitulevikus tegelikkuses realiseerimata.\nNelja lapse isa ja Foorumi toimkonna liige Jüri Ginter on Õpetajate Lehes ja oma arvukates avalikes esinemistes pidevalt muretsenud selle üle, et just suurtes klassides kaob laste loomulik uudishimu ümbritseva maailma vastu. Algkooli lõppedes ei oska ega taha lapsed esitada enam küsimusi, väljendada end suuliselt. Kool töötab konveierina nagu saapavabrik.\nTargemad ja aktiivsemad lapsed rabelevad sellisest koolisituatsioonist välja, tagasihoidlikumate vaimsete võimetega lapsed kipuvad jääma aga koolielu hammasrataste vahele. Suuresti just seepärast jätabki igal aastal Eestis üle 1400 lapse põhikooli pooleli.\nKa Kristiine Teeninduskooli direktor Jüri Kaljuvee kinnitas foorumil noorte inimeste eneseväljendusoskuse vähest võimet. „Meil kulub kaks-kolm kuud selleks, et õpetada äsja gümnaasiumi lõpetanud noori inimesi suhtlema. Nad ei oska end suuliselt korralikult väljendada, siduda lauseiks oma mõtteid. Tulevasele teenindustöötajale on aga viimane hädavajalik.“\nSedasama leidis Tartu Decartes`i Lütseumi direktor Jaan Reinson. „Aeg on sealmaal, et ka linnakoolid peavad muutuma väiksemateks. Üle tuhande õpilasega koolides tekib anonüümsus ja väheneb vastutus- ja turvatunne.“\nSenine arusaam, et ainult suur kool on hea, on hakanud murenema. Foorumi kuluaarides tõdeti korduvalt, et seniste mammutkoolide asemel peavad ka linnades olema lapsesõbralikumad ja väiksema klassitäituvusega koolid. Jää on hakanud liikuma.\nKoolides toimiv õppekava on kõikide tänapäeva ühiskondade vundament. Temast sõltub see, missugust inimest ühiskond tahab kasvatada, näha homme „elu teatrilaval“ tegutsemas.\nUsuõpetuse pealetung islamimaailmas on oluliselt muutnud koolide õppekava Araabiamaades. Vähenenud on teadusainete osakaal tunniplaanis, suurenenud usuõpetuse tundide arv.\nMillises suunas liiguvad läänemaailma koolid?\nUSA leiab, et juba algklassidest alates tuleb senisest enam panna rõhku lugemis- ja arvutioskustele. Just viimased annavad ameeriklaste arvates võimaluse edukaks toimetulekuks edaspidises elus.\nEesti tööandjad heidavad tihti koolidele ette seda, et nad ei valmista ette noori inimesi, kes tunnevad kella, oskavad teha meeskonnatööd, kes on ausad, leidlikud, täpsed.\nUus riiklik õppekava, mis peab rakenduma 2007. aastal, püüab ühitada nii tööandjate, lastevanemate, õppurite kui ühiskonna ootusi ja huve.\nHaridusfoorum 2002 toimkond koos Haridusministeeriumi ja Riigikogu Kultuurikomisjoniga püüavad jälgida seda, et uus õppekava vastaks tuleviku väljakutsetele. Et noored inimesed, kes selle järgi õppima hakkavad, oleksid jätkusuutlikud ja eetilised.\nIgal aastal katkestab ligi 1400 noort inimest põhikooli, samapalju on äratulijaid ametikoolidest ja gümnaasiumidest. Üle 3000 noore inimese langeb igal aastal välja oma eale loomulikust keskkonnast-õpikeskkonnast.\nHaridusfoorum 2002 toimkond hakkabki uurima põhjusi, miks see niimoodi toimub ja mida annab teha, et selliste väljalangejate arvu viia miinimumini.\nIga lapsevanem ja õppur peab endale teadvustama, et helget tulevikku ei tuua talle kätte kandikul, vaid selle saavutamiseks tuleb näha vaeva ning valu.\nÜhinemine Euroopa Liidu ja NATO-ga, juhul muidugi kui rahvahääletus otsustab liitumise kasuks, muudavad meie maailmapilti senisest veelgi enam. Ka selleks tuleb olla valmis.\nHF 2002 toimkonna liige\nKambja vallavolikogu istung toimus sõbrapäeval, 14. veebruaril 2002.\n1. Kambja valla 2002.aasta eelarve teine lugemine.\n2. Kambja katlamaja soojusenergia hinna kinnitamine.\n3. Kuuste Põhikooli põhimääruse muutmine.\nVallakassas 19 miljonit krooni\nVolikogu arutas teist korda tänavuse vallaeelarve tulusid ja kulusid. Pearaamatupidaja Raili Kruuse andis ülevaate tähtsamatest muudatustest, mis on tehtud eelarve eelnõus pärast esimest arutelu. Näiteks vähendati vallavalitsuse sõidukite ülalpidamiskulusid 18000 kr. Päästekomandole anti 12000 kr voolikute ostmiseks jms.\nEhkki käesoleval aastal vallakassast palka saavate töövõtjate palgad ei suurene, leidis vallavalitsus erandliku võimaluse suurendada lasteaia palgafondi 10%. "Vallavalitsus ei näinud ette, kelle palka ja millises ulatuses tõstetakse, see jääb mõistagi lasteaia hoolekogu ja juhataja otsustada," selgitas pearaamatupidaja Raili Kruuse.\nEelarve tulupool on kosunud riigieelarvest saadavate toetuste ja sihtotstarbeliste eraldiste võrra (näiteks toimetulekutoetuseks 320000 kr). Aasta jooksul peaks vallakassast läbi käima 19,03 miljonit krooni (sealhulgas Kambja uue koolihoone ehitusraha: riigieelarvest eraldatud 5 miljonit kr + 1 miljon kr pangalaenu).\nTulumaks füüsilistelt isikutelt ehk kõigilt töövõtjatelt toob vallakassasse 3,55 miljonit kr, maamaks 0,8 miljonit kr, reklaami- ja kuulutusemaks 12800 kr. Riigilõivuna kogutakse 1300 kr, kantseleiteenuste tasult 6120 kr. Tulu toovad ka vee erikasutus - 11000 kr, maavarad - 4000 kr, jahirent - 2000 kr, varade rentimine - 26000 kr. Pangakonto intresse loodetakse koguda 4747 kr. Riigieelarve toetusfondist saab Kambja vald 4,34 miljonit kr. Riik eraldab hariduskuludeks 2,69 miljonit kr, õppelaenude kustutamiseks 30330 kr, sõjaväeliseks arvestuseks 16800 kr… Eelarve kulude katteks suunati ka eelmise rahandusaasta jääk 0,58 miljonit kr.\nEt vallaeelarve tulupoolel on 19,03 miljonit kr, saab ka kulutusi täpselt samas summas planeerida.\nVallavolikogu tegevus nõuab 170600 kr, oktoobris toimuvate vallavolikogu valimiste korralduskuludeks eraldati 44820 kr. Vallavalitsuse tegevuseks on eelarves 1,39 miljonit kr. Tartumaa Omavalitsuste Liidu liikmemaksuks kulub 59000 kr. Politsei tegevuse toetamiseks annab vald 18650 kr, päästeteenistusele kulub 85900 kr.\nKambja valla hariduskulud on 13,59 miljonit kr. Lastepäevakodu vajab 1,65 miljonit krooni. Kolme kooli tegevuseks kulub 5,34 miljonit kr: Kambja põhikool saab eelarvest 2,87 miljonit kr, Kuuste põhikool 2,14 miljonit kr ja Unipiha algkool 326700 kr.\nÕpilasveo korraldamiseks läheb 590000 kr, sellest 140000 kr sõidusoodustusteks. Kambja uue koolihoone ehituseks on 6 miljonit kr (sellest 1 kr miljon pangalaenu).\nVallaarhiiv saab eelarvest 13400 kr.\nRaamatukogude tegevust toetatakse 246710 krooniga, sellest 130650 kr Kambja raamatukogule ja 116060 kr Kuuste raamatukogule.\nNn rahva- ja kultuurimaja (valla kultuuritöötaja jm) kuludeks annab eelarve 193640 kr. Muudeks kultuurikuludeks on ette nähtud 222470 kr: Internet - 88670 kr, vallaleht 78600 kr, Laulu- ja Mänguselts 15000 kr, Kuuste naiskoor 10000 kr, pensionäride klubi Tammeke 6000 kr, Kuuste kohvikklubi 22200 kr, valla teenetemärk 22200 kr.\nSpordihoone ja kehakultuuri kuludeks on vallaeelarves 603190 kr.\nTervishoidu toetatakse 50060 krooniga: sihtotstarbeline ülekanne ambulatooriumile 25000 kr, vallaarsti tegevuskulud 15060 kr, ravikindlustuseta elanike ravikulud 10000 kr.\nSotsiaalhoolekandele läheb eelarvest 1,28 miljonit kr: halduskuludeks (töötasud, maksud, sõidukid, inventar, kantseleikulud) 145200 kr, kodu-teenusteks 158900 kr, üldhooldekodudele 350000 kr, toimetulekutoetuseks 320000 kr, Tsernobõli toetuseks 7200 kr, sotsiaalabiks 300000 kr.\nHeakorra loomiseks on võimalik kulutada 234700 kr (tänavavalgustus 70000 kr, haljastus 54700 kr, kalmistu 77000 kr, prügivedu 33000 kr). Vallateede korrashoiuks läheb 260000 kr. Maakorraldusega seotud kuludeks on eelarves 233940 kr. Metsamajanduse sõidukite ülalpidamiseks antakse 1500 kr. Loodus- ja keskkonnahoiuks eraldati eelarvest 67460 kr.\nPikaajaliste laenude tagastamiseks ja intresside tasumiseks kulub aastas 27600 kr. Sihtotstarbelisteks ülekanneteks teistele omavalitsustele annab eelarve 70000 kr.\nVallakassa reservfondi (määratlemata kulud) jättis eelarve 160000 kr.\nKulude katteks suunamata aasta alguse jääk on 20320 kr.\nValla pearaamatupidaja lausus oma vallavolikogus peetud sõnavõtu lõpetuseks: "Head eelarveaastat kõigile, kui muidugi eelarve vastu võtate!". Volinikud olid heatahtlikud ning andsid eelarvele nobedasti oma poolthääle.\nSoojusenergia ja vesi kallineb\nVallavolikogu võttis vastu määruse nr 39, millega kinnitati Kambja katlamajast väljastatava soojusenergia ja sooja vee hinnakaks 3.15 krooni 1m3 köetava ruumi eest. Määrus jõustub 1.augustil 2002.a.\n"Kui tahame Kambja katlamajast sooja saada ka kahe aasta pärast, peab nüüd kõrgema hinna kehtestama," selgitas valla majandusnõunik Enno Soodla. "Igasuguseid hinnatõuse on tulemas: kevadel tõuseb elektrihind, sügisel kallineb puiduhakke hind."\nEnno Soodla pidas oluliseks rõhutada, et uus hind aitab katlamajal küll ots- otsaga kokku tulla, kuid tuleviku jaoks selle arvelt raha korjata pole võimalik. Tema sõnul on soojusenergia Kambjas praegu ja ka pärast hinnatõusu odavam kui linnas, kus tarbijate suurema arvu tõttu võiks hind olla madalam.\nKütte hinnas on suur osa soojal veel, tõdes Enno Soodla.\nEelmine soojahind kehtestati Kambjas 25. juulil 2000.\nIluravi Kuuste kooli põhimäärusele\nTartu maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna inspektorite ettepanekul muutis volikogu Kuuste kooli põhimäärust. Et kooliraamatukogu ühines külaraamatukoguga, kaotati põhimääruse tekstist kooliraamatukogu olemasolu. Veel täpsustati põhimääruse vastuvõtmise ja muutmise korda; ka kinnitati mustvalgel, et koolil on oma eelarve (mitte "alaeelarve", nagu oli varem kirjas). Täpsustatud põhimääruses on fikseeritud, et Kuuste kooli õppekava väliseks tegevuseks on kooli saali-aula, ruumide ja spordiväljakute üürimine.\nKauaaegne Kambja raamatukogu- ja vaimsusehoidja Vaiki Agarmaa kirjutas kogumiku "Nimekaid kambjalasi II" koostajate palvel ülevaate "Minu eluloost".\nNimekate kambjalaste raamatukeses oli trükipinna nappuse tõttu võimalik avaldada paraku vaid osake huvitavaid ajaloolisi detaile ja siiraid emotsioone talletavatest meenutustest. Et Vaiki Agarmaa elu lugu väärib kindlasti trükis jäädvustamist ning on temast noorematele põlvkondadele õpetlik ja aateid vormiv lugemisvara, ilmutab vallaleht Koduvald kõnealused mälestused järjeloona.\nKõik algab lapsepõlvest. Lapsepõlv on aeg, mis annab sulle eluks põhimõtted, kujundab sinus mõiste aususest, õiglusest, kodu- ja isamaa – armastusest. Seda kõike võimaldas mulle lapsepõlvekodu – isatalu, mis asus Virumaal, Vao vallas, Avispea - Võnnusvere külas. Kodu, see oli isa August Saage, ema Elisabeth Saage ja nende kuus last: neli õde ja kaks venda, kelle nimed vanuse järjekorras olid Endel, Laine, Vello, Valve, Leia ja Vaiki (mina sündisin 1929.a.)\nTaluelu – see oli elamislaad, mis perele ei toonud sisse erilist rikkust. Siin hariti põldu, kasvatati loomi ja koolitati lapsi. Et talu püsiks kindlatel jalgadel, selleks ehitati juurde hooneid ja osteti põllutööriistu. Isa ei tahtnud midagi laenata, ta tahtis, et kõik oleks talul olemas. Mõnegi masina (traktor, viljapeksumasin) ostmiseks tehti pangalaenu ja hakati seda kohe tasuma.\nLapsepõlv – see oli kooliskäimine talvel ja töötegemine suvel isatalus. Talulastele ei olnud vaja välja mõelda mingit töökasvatust. Kõigile jätkus tööd vastavalt vanusele, sest meie talus ei peetud ei teenijaid ega sulaseid. Minule ja õde Leiale jätkus karjapõlve kõige pikemaks ajaks, sest olime kõige nooremad.\nKäisime karjaga riigimetsas. Karjamaad oli palju, kuus lanki. Seda territooriumi oli vaja tundma õppida, et mitte metsa ära eksida. Võibolla sellest ongi minus suur metsa- ja üldse loodusearmastus. Loomadel oli vaja kõndida üle 5 km päevas – see oli neile kõva sporditegemine, seejuures pidid nad veel piima ka andma. Praegu hakkab silma suur rohumaade küllus, mis loomadest puutumatuna lume alla jääb ja kevadel tuleroaks langeb.\nMäletan aega, kui meil suurendati marja- ja puuvilja-aeda. Piirdeaed tõsteti kaugemale ja istutati päris palju noori õunapuid. Mõne aasta pärast (1939.-40. talv) külmusid kõik puud, nii vanad kui noored. See oleks olnud nagu suure hävingu alguseks, mis ootas tulevikus meie talusid.\nMeie, lapsed, oleme käinud kõik Avispea 6-klassilises algkoolis, kus juhatajaks oli 40 aastat August Lepik, kes oli õpetajaks ka minu emale. Isa õpetajaks oli Jakob Liiv. Avispea 6-kl. algkoolis oli alati kolm õpetajat. Peale August Lepikut sai koolijuhatajaks Endel Vaiksalu, kellest sai minu õemees ja kellel tuli läbi teha vangilaagri elu Siberis. Talle määrati 17 aastat. Mina käisin Avispea algkoolis kolme valitsuse ajal, need olid eesti, vene ja saksa valitsus.\nMinu kodus armastati väga laulda. Minu emal ja ema õel, tädi Annil, olid väga head lauluhääled. Ema oli alt ja tädi Anni väga ilus sopran. Oma musikaalsuse pärandasid nad mõlemad oma lastele. Laululusti jätkus meile kõigile. Laulsime metsas karjas käies, pidupäevadel ja kohe niisama, ilma põhjuseta. Kõige kaunimad laulud kõlasid meil jõulude ajal. Olime õppinud neid laule koolis mitmehäälselt, nii me neid ka esitasime endi ja vanemate rõõmuks. Meie isale meeldis laulu kuulata, aga ise ta ei pidanud viisi.\nJõulud olid meil väga armastatud pühad. Jõulude eel tehti üks suur kraamimine, kõik nurgad niiöelda käidi üle. Tore oli metsas jõulupuu otsimine, kojutoomine ja ehtimine. Jõululaulude laulmine andis jõuludele erilise sära. Kui laulud said lauldud, siis tundsid, et selleks aastaks on midagi kordumatut möödas. Meil ei tehtud kodus kunagi jõulukingitusi. Jõulupuu, jõulutoidud ja see, et pere sai koos olla, oli üsnagi suur kingitus. Sõja ajal ja peale sõda, kui küünlaid ei olnud saada poest, valmistasime neid ise lambarasvast. Meie majas näärisid ei tunnistatud, oli vana-aasta õhtu ja uusaasta, mis olid omaette pühad.\nÜlestõusmisepühad olid ka pikad pühad, neid oli tervelt kolm päeva (saksa valitsus näpistas ühe päeva vähemaks, vene valitsus keelas päris ära). Ülestõusmispüha laupäeval ehk vaiksel laupäeval ütles ema, et homme hommikul päike mängib, aga millegipärast ei näinud me kunagi seda mängu.\nRiigilipp (sinimustvalge) heisati meil kaks korda aastas: 24. veebruaril ja 23. juunil. Oma kodu ja isamaa-armastus tulid sinu sisse iseenesest. Seda polnud vaja kellelgi sinu sisse taguda. Koolis peeti aktus Eesti Vabariigi aastapäeva auks. Koolijuhataja pidas kõne ja me langesime Vabadussõjas langenute auks laulu “Puhake paremad pojad”.\n“Suure kodumaa” armastust ei suudetud sinusse taguda ei punase värvi ega vägivallaga. Kohe kui vene valitsus sisse tuli, hakkasid levima pilkelaulud ja vemmalvärsid. Seda vene värki võeti naljana. Ka uusmaasaajaid arvestati nagu ajutist nähtust, mida see ka oli.\nVäike-Maarja Keskkooli (või gümnaasiumi, mis nime all ta kunagi oli) lõpetasime Saage lastest neljakesi: Endel, Vello, Leia ja mina. Laine ja Valve õppisid kodumajandust. Valvest pidi saama meie Liiva talu pärija. Valve suri poja sünnitamisel 1957. aasta lõpul Väike-Maarja haiglas. See oli juba peale Siberist tagasisaamist.\n1946. a. veebruaris tabas minu peret ränk katsumus, arreteeriti minu vanem vend Endel, kes oli peale keskkooli lõpetanud ka sõjakooli ja politseikooli ja kes oli sõdinud valitseva korra arvates valel poolel. Endlile määrati kümme aastat vangilaagrit. Endel oli füüsiliselt ja vaimselt tugev mees, ta tuli sealt eluga tagasi ja on jäänud kindlaks oma põhimõtetele tänapäevani.\nTulekustutus- ja päästetööd - mis tööd need on?\nTulekustutus- ja päästetööd on inimeste ja vara päästmiseks ning keskkonna kaitsmiseks tulekahjude kustutamisel, avariide, loodusõnnetuste, katastroofide, plahvatuste, liiklus- ja muude õnnetuste korral ning nendega kaasnevate ohtude ja tagajärgede likvideerimisel tehtavad tööd.\n*Läksite postkastist posti tooma ja tagasi tulles avastasite, et snepperlukk on kinni klõpsatanud, kuid Te elate kõrgemal kui esimesel korrusel. Kui te ise ei saa hakkama ukse avamisega, tuleks lihtsalt üles otsida lukksepp või mõni muu tuttav asjamees.\n*Läksite posti tooma, kuid snepperlukk sulges ukse. Enne väljumist olite pannud supi pliidile soojenema ja jätnud pesutriikimise korraks pooleli, mistõttu hakkab peagi korterist immitsema kanget kärsahaisu. Kui te korterisse ei saa või saate, aga ei tule toime sealse kriisiolukorraga, helistage igal juhul telefonil 112.\n*Juhtub nii, et tee on libe ja sõidate autoga teelt välja - põmdi kraavi! Kui keegi ei saanud viga, Teie auto ei ohusta teisi liiklejaid, autost ei voola välja kütust jms, siis sellisel juhul helistage politseikorrapidajale (110) ja täitke nendepoolset korraldust.\n*Juhtub aga nii, et auto uksed on kinni kiilunud, kellelgi on vigastusi, teie või keegi kaasreisijaist on ohus, siis helistage telefonil 112. Päästeauto tuleb igal juhul kohale. Tegelikult võite te õnnetuste korral alati helistada häirekeskusesse: kui olukord on meie poolt lahendatav, on meie mehed kohal, Info, kuidas toimida, saate 112lt.\n*Laps ronis nii kõrgele puu otsa, et ei saa või ei julge alla tulla… Sõidame kohale, toome alla.\n*Kass on puu otsas… Noh, toome ka alla, kuigi …!?\nVeelkord, kõike saaks ja võiks teha, aga igal tegemisel on hind. Kõiki tegemisi ei suuda meie ametkond kinni maksta.\nTulekustutus- ja päästetööd Tartu linnas ja maakonnas\nLinna teenindab keskkomando, nimetatakse ka A-komandoks. Maakonda teenindavad tugikomandod, meie vald asub Tõrvandi tugikomando väljasõidupiirkonnas.\nLinnal on neli põhiautot ja seega ka neli mehitatud meeskonda. Ühe põhiauto täiskoosseisulises meeskonnas on kuus meest.\nTõrvandi tugikomandol on kolm põhiautot, samuti ka kolm meeskonda. Keskkomando peab olema väljasõiduks valmis kuni ühe minuti jooksul, tugikomando kuni viie minuti jooksul.\nTulekustutus- ja päästetöödele suunab autod häirekeskus (112) vastavalt vajadusele ja olukorra raskusastmele, olenemata sellest, kas tegemist on kesk-, tugi- või abikomandoga või kelle väljasõidupiirkonnas õnnetus juhtus. Õnnetuskohale suunatakse objektile lähemal asuv tulekustutus- ja päästemeeskond + alati ka julgestus - ja varumeeskond.\nTuletõrje abikomando vaid kuuel Tartumaa vallal\nKambja Vallavalitsus omab ühte tulekustutus- ja päästeautot, mille meeskonna põhikoosseisu kuulub neli tõrjujat-päästjat.\nValdade komandosid nimetatakse abikomandodeks, ehk lühidalt B-komandodeks (väljasõiduvalmidus kuni kümme minutit). Meeskonna pealiku töö tasustatakse Tartumaa Päästeteenistuse poolt vastavalt pooltevahelisele kokkuleppele.\nMeeskonna teised liikmed tasustatakse väljakutsete neil kordadel, kui nende kohaletulek mahub väljasõiduaja piiridesse. Neil ei ole kohustust kohale tulle häirekeskuse väljakorralduse korral sel lihtsal ja ainumal põhjusel – ei ole raha!\nKas Kambja komando on jätnud seepärast ka väljakutsele sõitmata?\nVastan – ei ole!\nMis vägi või hirm sunnib neid mehi kohale tulema? Olge head, küsige neilt endilt!\nÜhe auto, inventari, meeskonna ülalpidamiskulud ei ole vallal kerge kanda ja seepärast on Tartumaal veel ainult kuus valda, kes püüavad ja tahavad komandosid tegevuses hoida, nendeks valdadeks on: Rõngu, Rannu, Nõo, Laeva, Konguta ja Kambja vald.\nKes sobib tõrjujaks- päästjaks?\nKes võiksid olla tõrjujad-päästjad, millised on eeldused ja tingimused?\n*Sul peab olema vähemalt keskharidus.\n*Sa pead olema EV kodanik, mitte alla 18 eluaasta.\n*Sa pead läbima tervisekomisjoni.\n*Sa pead sooritama füüsilised katsed (need on natuke raskemad, kui noorsõduritel).\n*Sa pead läbima ja edukalt lõpetama tõrjuja-päästja lühiajalised kursused (100 tundi) Tõrvandi õppekeskuses.\n*Sul peab olema tahtmist seda tööd teha.\n*Sa pead tahtma töötada tagasihoidliku tasu eest.\nKuidas siis ikkagi Kambjas jätkata?\nValla komando väljasõiduvalmiduse parandamiseks tuleks leida täiendavaid summasid isikkoosseisu valvekordade korraldamiseks ja üle vaadata materiaal-tehniline baas.\nVõiks lõpetada lepingu Tartumaa Päästeteenistusega: jääks järele selle teenistuse ülalpidamiskulud.\nTööd samamoodi edasi teha ja leppida sellega, et selle raha eest kahjuks rohkem ei saagi.\nLõppkokkuvõttes on ka tuletõrje- ja päästeteenus kaup, mille kvaliteedi väärtus sõltub sinna investeeritud raha hulgast!\nKümme minutit määrab materiaalse kahju suuruse\nTulekahju avastamisel algstaadiumis on kõige määravamaks ajaks esimesed kümme minutit. Teie tegevusest või tegevusetusest sõltub objekti kahjustuse suurusjärk. Mida rohkem aega kulub ja mida hiljem tuletõrjujad kohale jõuavad, seda suuremad on materiaalsed kahjud. Siis ei aita enam oleksid, tuleksid!\nKäige rahulikult oma valdused läbi, hinnake kriitiliselt olukorda, usaldage julgesti oma sisetunnet ja tehke õige otsus. See tähendab, et otsustage, kui palju raha oleks vaja välja käia selleks, et oleks tagatud minimaalne tuleohutus- turvalisus.\nParimaks individuaalseks tulekustutus- vahendiks on kindlasti pulberkustuti. Tulekustuti toimib vahemikes –30 C kuni + 60 C. Kui te ei võta näppu päästikult ära, siis 12 – 15 sekundiga saab 6 kg kustuti tühjaks. Maksumus 580 –750 krooni.\nHead käesolevat aastat teile kõigile, parimate soovidega valla päästekorraldaja\nJärjest kasvavate hindade pinge alla jääb üha enam inimesi, kellel vanust 50....60 aastat. Suurem enamik tööandjaid peavad isegi 40-aastast inimest vanaks, mis siis rääkida veel vanematest, kelledel pealegi pole nõutavat eriharidust.\nTööhõiveamet korvab tööta jäänutele üheksa kuu jooksul mõningal määral (400 krooniga kuus) osakese nende muredest, edaspidine tööhõiveametit enam ei huvita. Valitsus eeldab, et rahva olukord on iga aastaga paranenud, toimetulekutoetuse summad vähenevad pidevalt ning arvatakse et iga omavalitsus peab oma hädalistega ise toime tulema.\nViimasel aastal on ilmnenud mitu juhtu, kus pensionieelses eas inimesed ei tea kõiki võimalusi pensionile pääsemiseks ning seetõttu on olnud oma toimetulekumuredega kimpus kauem kui see just möödapääsmatu oleks olnud. Seetõttu püüan lühidalt ja ülevaatlikult selgitada ja kommenteerida neid võimalusi.\nEesti Vabariigis neli riikliku pensioni liiki\nRiikliku pensionikindlustuse seaduse viimane redaktsioon võeti vastu 5. detsembril 2001.a ja kinnitati Vabariigi Presidendi poolt 20. detsembril 2001. Lisaks eelpoolnimetatule kehtib meie vabariigis veel Soodustingimustel vanaduspensionide seadus, mis nägi ilmavalgust 1993. aastal ning on teinud nende aastate jooksul läbi 13 redaktsiooni.\nRiikliku pensionikindlustuse seaduse järgi on Eesti Vabariigis neli riikliku pensioni liiki: vanaduspension, töövõimetuspension, toitjakaotuspension ja rahvapension. Seaduse järgi on inimesel võimalik mitme riikliku pensioni saamise õiguse korral valida neist endale sobivaim.\nTöövõimetus- ja toitjakaotuspensioni puhul mitmeti mõtlemist ei ole – töövõimetuspensioni hakkab inimene saama ainult läbi arstliku komisjoni, toitjakaotuspensioni aga siis, kui perekonna toitja on jäädavalt lahkunud.\nVanaduspension on mitmeharulisem:\n2002. aastal saavad vanaduspensionile mehed, kes on saanud 63-aastaseks ja naised, kes on sündinud 1944. aastal ning kelle vanus on 58 aastat ja 6 kuud (1943. aastal sündinud naised peaksid juunikuuks kõik pensionil olema). Meeste pensionilemineku iga enam ei muudeta, naistel aga pikendatakse poole aasta kaupa kuni 2014. aastani, see tähendab, et 2003. aastal saavad pensionile naised, kes on sündinud 1944. aasta teisel poolel, 2004. aastal need, kes on sündinud 1945. aastal ja nõnda edasi kuni 63. eluaastani välja. See, kes tahab kätte saada kogu oma elu jooksul teenitud pensioni, peab omama vähemalt 15 aastat Eestis saadud tööstaazi ja ettenähtud vanuseni vastu pidama.\nKui majandustingimused on väga rasked ja keerulised, on võimalik minna ennetähtaegsele vanaduspensionile. Selline võimalus on kolm aastat enne vanaduspensioni ikka jõudmist (see tähendab, et kui 1946. aastal sündinud naised saavad seaduse järgi pensionile 59 aasta ja 6 kuu vanuselt ehk 2005 või 2006. aastal, on neil ennetähtaegsele pensionile võimalik minna kõige varemalt 2002.a. juulikuus). Pensioni taotleja peab arvestama, et tema eeldatavat vanaduspensioni (tsitaat seadusest) "vähendatakse 0,4 % võrra iga kuu ja sellest lühema perioodi eest, mis on jäänud isiku vanaduspensioniikka jõudmiseni". Seda klauslit rakendatakse ka sel juhul, kui vanaduspensionini on jäänud vähem kui üks kalendrikuu. Niisiis vähendatakse kolm aastat varem pensionile minejal vanaduspensioni (0,4 % x 36 kuud) 14,4 % võrra.\nEnnetähtaegne vanaduspension määratakse eluajaks ning vähemalt praegu kehtiva seaduse järgi ei arvutata seda hiljem ümber ei vanaduspensioniks ega ka soodustingimusel vanaduspensioniks. Seepärast soovitan pensioniootel inimestele enne ennetähtaegse pensioni taotlemist uurida võimalusi soodustingimustel vanaduspensioni taotlemiseks.\nSoodustingimustel vanaduspensioni on võimalik taotleda mitmel juhul (kui on olemas vanaduspensioni määramiseks nõutav pensionistaaz):\n1) emal, isal, võõrasvanemal, eestkostjal või hooldajal, kes on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat alla 18-aastast keskmise, raske või sügava puudega last või viit või enamat last – viis aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist\n2) emal, isal, võõrasvanemal, eestkostjal või hooldajal, kes on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat nelja last – kolm aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist\n3) emal, isal, võõrasvanemal, eestkostjal või hooldajal, kes on kasvatanud vähemalt kaheksa aastat kolme last – üks aasta enne vanaduspensioniikka jõudmist\n4) isikul, kes võttis osa Tsernobõli aatomielektrijaama avarii tagajärgede likvideerimisest – viis aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist\n5) rehabiliteeritud isikul, kes õigusvastaselt represseerituna on viibinud kinnipidamiskohas või asumisel – üks aasta enne vanaduspensioniikka jõudmist iga kinnipidamiskohas viibitud täisaasta kohta, ent mitte rohkem, kui viis aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist\n6) hüpofüsaarse kääbuskasvuga isikul – 45-aastaselt\nTuleb meeles pidada, et mõlemad ühe pere vanematest ei saa suure laste arvu tõttu soodustingimustel vanaduspensionile minna. Erandi võib teha juhul, kui vanemad lepivad omavahel kokku ja tõendavad kirjalikult, mitme lapse arvelt saadavad pensioniaastad kummalegi vanemale kuuluvad (näiteks kui peres on üles kasvatatud kümme last, on soodustingimustel viis aastat varem vanaduspensionile minemise võimalus mõlemal vanemal).\nSoodustingimustel vanaduspensionide seadusest\nRiiklikus pensionikindlustuse seaduses esitatud soodustuse võimalused on sellega ammendatud. Küll aga on olemas veel eelpoolnimetatud Soodustingimustel vanaduspensionide seadus, mille järgi on soodustingimustel vanaduspensioni õigus saada:\n*1. isikutel, kes on töötanud tervist eriti kahjustavatel ja eriti raskete töötingimustega töödel Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatava tootmisalade, tööde, kutsealade ja ametikohtade nimekirja nr. 1 järgi:\n1) meestel, kellel on vähemalt 20-aastane pensionistaaz ja vähemalt 10 aastat on töötatud nendel töödel\n2) naistel, kellel on vähemalt 15-aastane pensionistaaz ja vähemalt 7 aastat ja kuus kuud on töötatud nendel töödel\nNendel inimestel on õigus minna pensionile 10 aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist.\n*2. isikutel, kes on töötanud muudel tervistkahjustavatel ja raskete töötingimustega töödel Eesti Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatava tootmisalade, tööde, kutsealade ja ametikohtade nimekirja nr. 2 järgi:\n1) meestel, kellel on vähemalt 25-aastane pensionistaaz, millest vähemalt 12 aastat ja 6 kuud on töötatud nendel töödel\n2) naistel, kellel on vähemalt 20-aastane pensionistaaz, millest vähemalt 10 aastat on töötatud nendel töödel\nNendel inimestel on õigus minna pensionile 5 aastat enne vanaduspensioniikka jõudmist.\nMõlemates seadustes on veel täiendavaid klausleid, neid on võimalik uurida siis, kui asute kontrollima pensionilesaamise võimalust.\nTervistkahjustavate tööde nimekiri on pikk ja seda ma siinkohal tooma ei hakka, kuid kui kellelgi siinsetest lugejatest tekib huvi, kas tema kunagistest töödest mõni võib kuuluda sellesse nimekirja, on seda võimalik pensioniameti kaudu kontrollida. Kui tööraamatusse on märgitud konkreetne tegevus (mürgiste ainetega töötamine, metsaraietööd eritingimustes vms) on uurimine lihtsam, kui nii täpset kirjeldust ei ole, on inimesel võimalik taotleda sellekohast tõendit tollasest töökohast.\nRahvapensioni on õigus saada sellel 63- aastasel inimesel, kes ühel või teisel põhjusel (peamine on puuduv tööstaaz) teist liiki pensioni ei saa. Vanusenõue kehtib nii meeste kui ka naiste kohta. Rahvapensioni määramisel on kõige olulisem see, et inimene oleks elanud Eestis (või omanud tähtajalist elamisluba) vähemalt viis aastat enne pensionile minekut. Rahvapensioni ennetähtaegselt võimalik taotleda ei ole, seepärast on inimestel, kelle tööraamat on hävinud või mõnel muul moel kadunud, õige käia läbi endised töökohad või arhiivid, et ennistada tööstaaz ja taotleda siis vanaduspensioni.\nPensioni määramise alused (baasosa, aastahinne ja rahvapensioni määr) on igal aastal mõnel määral erinevad ja kehtivad 1. aprillist kuni järgmise aasta 31. märtsini. Need määratakse vabariigi valitsuse poolt. Näiteks 2002. aasta 31. märtsini on pensioni baasosa suurus 410 krooni, aastahinne 27.85 krooni ja rahvapensioni määr 800 krooni.\nPensionäridel, kes töötavad, ei ole enam vaja töökohast pensionistaazi lisamiseks tõendit tuua vaja, need andmed saab pensioniamet iga aasta 1. aprillil otse maksuameti kaudu.\nHea lugeja, kui oled eelpoolkirjutatuga tutvunud, mõtle hoolega järele, äkki leidub Sul võimalus varem pensionile saada.\nNoored ja haigekassakaardid\nTähelepanu, noored, kes te olete saanud või saate 18-aastaseks!!!\nPalun teid veelkord, kui te õpite, viige või saatke postiga oma õppeasutusest võetud tõend Tartumaa Haigekassale, et teie haigekassakaart kehtivust ei kaotaks. Kambja vallavalitsus ei ole kohustatud tasuma teie raviarveid.\n"Tähed muusikas" - viimane võimalus uudistada\nEsmaspäeval, 18. märtsil salvestatakse Eesti Televisioonis selle hooaja viimased saated sarjast "Tähed muusikas".\nKambja kool ja OÜ Noobel Reis korraldab sel puhul ekskursiooni Tallinnasse (päevakavas kahe saate salvestused - kell 14 ja 17, tutvumine telemajaga, ringkäik vanalinnas, kuulsa WC uudistamine jms, teel Tallinnasse põigatakse Põltsamaa lossi varemetesse ja veinikeldrisse).\nVäljasõit kell 8 Kambjast, tagasi kell 18.30 Tallinnast. Sõidu maksumus 100 krooni.\nOsalema oodatakse eelkõige täiskasvanuid (see on televisiooni soov!) kui tulla võivad ka lapsed!\nInfo ja registreerimine tel 055 696719, Toivo Ärtis või 416 457, Tiiu Laane.\n02.03 Salme Voore Vana - Kuuste 96.\n16.03 Darja Pisukova Aarike HK 90.\n25.03 Alfred Laurits Raanitsa 90.\n03.03 Armin Rebane Suure - Kambja 89.\n27.03 Marie Sirge Aakaru 89.\n07.03 Hugo Saar Kullaga 87.\n11.03 Maria Suurkütt Kodijärve HK 86.\n05.03 Anna Võsu Kambja 84.\n12.03 Maria Kruus Pangodi 81.\n22.03 Linda Sildre Kõrkküla 81.\n24.03 Zinaida Kusma Vana - Kuuste 80.\n18.03 Eduard Kuldkepp Vana - Kuuste 70.\n24.03 Helga Hummal Rebase 70.\n02.03 Oskar Jürgenson Kambja 65.\n06.03 Kalju Mikk Kodijärve 65.\n28.03 Ants Zeigo Sulu 65.\n07.03 Luule Vaher Kambja 60.\n11.03 Tiiu Õunapuu Rebase 60.\n18.03 Heino Suits Kammeri 60.\n21.03 Voldemar Erstu Riiviku 60.\nLõpuks lumetu talve tolmust\npeseb märtsikelluke pead.\nmõtleb mõnuga meelespea:\nkõik kusagil kunagi kordub -\nkogub eideke vahtrate vett,\nkasevarbaile päkapikk pillab\nsinilillede sinist mett.\nPäikeselist kevadet soovivad kõigile märtsikuu sünnipäevalastele\nVallaleht saadetud trükikotta 18.veebruaril 2002. Toimetus ootab järgmise lehe kaastöid 15.märtsini 2002.\nHobusel on armsad kurvad silmad\nMulle meeldivad väga hobused. Nad on ilusad suured loomad. Hobustel on ilus pikk lakk ja pikk saba. Veel on neil armsad kurvad silmad. Eriti ilusad on tumepruunid hobud, kellel on helepruun lakk.\nMinu vanaisal ja vanaemal oli ka hobune. Ta oli pruun ja tal olid nagu valged sokid jalas. Mulle meeldis teda sööta ja paitada. Ratsutada temaga ei saanud, sest ta oli tööhobune. Kahjuks müüsid mu vanavanemad hobuse maha, kuna nad ei jõudnud teda enam kasvatada. Mul oli väga kahju, sest ta oli hea hobu.\nMa olen saanud mitu korda hobusega sõita. Natuke hirmus oli, hobune oli kõrge ja õõtsutas palju. Poniga oli julgem sõita, kuna see ei õõtsuta nii palju. Muidu on hobusega tore sõita - mulle igatahes meeldib.\nMulle meeldivad igasugused hobused\nMulle meeldivad väga hobused. Minu unistuste hobune oleks lumivalge ja süsimusta lakaga, aga sellist hobust, ma arvan, ei ole olemas.\nMina olen ise hobuse aastal sündinud ja olen selle üle väga uhke.\nHobusega pole ma küll ratsutada saanud. Mul on olnud selleks küll mitu võimalust, aga ma ei ole neid kasutanud. Ma ei tea, miks see nii on läinud.\nMina olen ainult niimoodi sõitnud, et hobune ees ja käru või saan taga.\nMeie perel ei ole olnud kunagi hobust, kuid ma väga tahaksin. Veel enam meeldiks, et mul oleks päris oma hobune, ja muidugi valget värvi. Tegelikult meeldivad mulle igasugused hobused - ükskõik, mis värvi või sorti.\nHobused on targad loomad\nMinul on hobusega seoses palju kogemusi, sest mu paps ostis hobuse Luude. Olen hobusega sõita saanud nii reel, vankris kui ratsa ja see oli meeldiv.\nHobused on targad loomad, sest nad oskavad oma peremeest kiusata joostes ta eest ära. Oli äge vaadata, kui mu isa kruusateed pidi Luudet taga aias.\nHobuste hooldamine on päris raske, sest nad saavad mustaks. Meie hobune kadus vist ära või midagi sellist.\nHobused on inimestega ammustest aegadest koos elanud. Inimesed hakkasid hobuseid kodustama, et hõlbustada oma tööd põllul. Hobustel on peatud sõdasid ja võistlusi. Aga kui leiutati masinad, siis hobuste väärtus kadus.\nTulevikus näeb vist hobuseid ainult loomaaias.\nVanaema hobune joob õlut ja sööb peaaegu kõike\nVäiksena ma kartsin hobuseid, sest nad olid minu jaoks nii suured. Isegi praegu on nad minu jaoks väga suured.\nMinu vanaemal on hobune, aga tema on tööhobune. See hobune, kes minu vanaemal on, see joob õlut ja sööb peaaegu kõike. Tal on pruun karv ja tume pruun lakk. Mulle hobused meeldivad.\nÜhel suvel käisin ma koos oma sõbrannaga Saaremaal ja seal oli ka hobusefarm. Seal sai hobustega ringi sõita ja mina ka sõitsin. Alguses hoiti nöörist kinni, aga pärast sõitsin üksi. See oli päris äge, mulle meeldis.\nEnam ma eriti hobustega ei tegele. Kunagi ma tahtsin endale koju hobust, sest hobused meeldisid mulle väga.\nMa olen oma sugulasega ka ratsatrennis käinud. Me pidime terve päeva hobustega tegelema, sest ühtegi vanemat inimest ei olnud. Õhtul pidime hobused talli ka ajama ja üks hobune pidi ääre pealt mu alla ajama. Mul siiski vedas! Koju minnes mõtlesin ainult hobustele.\nPost: 62001 Kambja sjk., nõudmiseni või\nTrükk: BürooDisain, tiraaz 900 eksemplari.


Registreeritud töötute arv mõnevõrra suurenes, töötavate inimeste huvi koolitustel osalemise vastu on kasvanud - Lõunaeestlane\nTeises kvartalis oli töötuna registreeritud keskmiselt 30 754 inimest, mis moodustab 16-aastasest kuni pensioniealisest tööjõust 4,7 protsenti. Võrreldes esimese kvartaliga registreeritud töötute arv vähenes, kuid võrreldes 2018. aasta teise kvartaliga on registreeritud töötute arv suurenenud 1 protsendi võrra.\nRegistreeritud töötuse määr oli teises kvartalis kõrgeim Ida-Virumaal (8,8 protsenti) ning madalaim Hiiumaal (2,8 protsenti). Uusi töötuid registreeriti teise kvartali jooksul 15 160. Töötukassa abiga asus teises kvartalis tööle või alustas ettevõtlusega 12 681 inimest (sealhulgas ligi 3 000 vähenenud töövõimega inimest).\nTeises kvartalis oli töötukassal iga päev vahendada keskmiselt üle 5 400 töökoha. Nende arv vähenes 2018. aasta teise kvartaliga võrreldes 10 protsenti, sealjuures Eestis asuvate töökohtade arv 8 protsenti võrra. Kõige enam töökohti oli töötukassal teises kvartalis pakkuda teenindus- ja müügitöötajatele ning lihttöölistele.\nMai alguses täitus kaks aastat ajast, mil töötukassa hakkas pakkuma koolitusi ka töötavatele inimestele. „Tööta ja õpi!“ programmi võimaluste kasutamine on järk-järgult kasvanud. Kahe aasta jooksul on koolitusi alustatud enam kui 4 500 korral, suurem osa koolitusele läinutest olid pärit Ida-Virumaalt ja Harjumaalt (vastavalt 56 protsenti ja 23 protsenti). Valdav enamus olid naised (84 protsenti). Vanuseliselt oli koolitust alustanutest enim 25-49 aastaseid (59 protsenti), üle 50-aastaseid oli 38 protsenti. Koolitustest suurima osa moodustasid eesti keele koolitused (68 protsenti). Järgnesid ametialased koolitused, millest populaarsemad erialad olid sotsiaaltöö valdkonnast (hooldustöötajad, tugiisikud) ning metsanduse ja puidutööstuse valdkonnast (veoautojuhtide, harvesteri juhi koolitused).\nTasemeõppetoetuse abil on õpinguid alustatud kahe aasta jooksul ligi 1 200 korral, kellest veidi üle poole (53 protsenti) otsisid samal ajal töötukassa kaudu uut tööd ja veidi alla poole (47 protsenti) asusid õppima töötamise kõrvalt. Suurem osa õppima asunutest olid Ida-Virumaalt (35 protsenti), järgnesid Harjumaa (17 protsenti) ja Tartumaa (11 protsenti) inimesed. Valdav enamus alustas õppetööd kutsekoolides (82 protsenti), 13 protsenti asus omandama rakenduskõrgharidust ning 5 protsenti bakalaureusekraadi. Populaarsemad on hooldustöötaja, IT-valdkonna, elektriku ning õe õppekavadel õppima asumine. Õppimisvõimaluste kaalumisel ning sobiva eriala valikul toetasid õppima asujaid töötukassa karjäärinõustajad.


Mulgi rattamaraton kolis taas kevadesse – Estonian Cup\nAastase pausi järel avab Eesti rattamaratonide sarja taas Viljandi järve ääres startiv ja finišeeriv Mulgi rattamaraton, mis on jällegi kolinud sügisest kevadesse.\nSamsung Estonian Cupi peakorraldaja Allar Tõnissaare sõnul on 12 aasta jooksul olnud maratonisarjal kokku kümneid tuhandeid osalejaid. Praeguse eelregistreerimise põhjal võib Tõnissaare meelest järeldada, et neid rattureid, kes tänavu paneb end kirja kogu sarjaks, ehk korraga kaheksaks maratoniks, on rohkem kui kunagi varem. Senine rekord küündib pisut üle 900 inimese.\nTeise olulisema uuenduse nimi on «Everesti kilomeeter». See on võistlus, mis peetakse maha maratoni käigus ja mille paremad saavad finišis auhinna. Lahtiseletatult mõõdetakse maratoni trassile maha täpselt kilomeetri pikkune distants ja seal fikseeritakse igale osalejale aeg, mis tal selle läbimiseks kulub. Nii võib mõni tagumise poole sõitja seada endale eesmärgi olla just sellel kilomeetril maksimaalselt kiire ja üritada võimalikult kiiret aega ja kõrget kohta. Kuhu see kilomeeter maha mõõdetakse, pole praegu veel selge.\nAnd just put accessories\nsnooki weight loss Adidas CLIMACOOL WOVEN PLEATED SKORT\nwithout getting too easy\nsnooki weight lossRole of Information Technology in Retail Management


Rootsi parempoolne erakond Alternativ för Sverige pidas Kopenhagenis oma Euroopa Parlamendi valimiste avaürituse - Uudis.eu\nJaak Madisoni kõne eesti keeles oli selline (jättes välja alguses oleva tervituse): Mis on nende valimiste põhiline küsimus? Euroopa tulevik! Just see on põhiküsimus! Mis saab Euroopa Liidust, kui palju annavad riigid edasi oma suveräänsust vabatahtlikult ära ning kas seda on võimalik tagasi pöörata? Euroopa Komisjoni ametnikud on pidevalt väitnud, et riigid ise annavad oma suveräänsust ära, sest föderaalsel tasemel on palju efektiivsem ja parem probleeme lahendada. Neil on isegi õigus. Just sellel põhjusel ongi nõus enamus riike kinkima oma iseseisvust Euroopa Komisjonile, kuna nad ei taha tegeleda ka probleemidega. Kuid kui kingid suveräänsuse ära probleemide lahendamise eest jooksmiseks, siis kaovad õigused ka muudes valdkondades.\n17.03.2019 14:52 3 0\nJaak Madisoni kõne eesti keeles oli selline (jättes välja alguses oleva tervituse):\nMis on nende valimiste põhiline küsimus? Euroopa tulevik! Just see on põhiküsimus! Mis saab Euroopa Liidust, kui palju annavad riigid edasi oma suveräänsust vabatahtlikult ära ning kas seda on võimalik tagasi pöörata?\nEuroopa Komisjoni ametnikud on pidevalt väitnud, et riigid ise annavad oma suveräänsust ära, sest föderaalsel tasemel on palju efektiivsem ja parem probleeme lahendada. Neil on isegi õigus. Just sellel põhjusel ongi nõus enamus riike kinkima oma iseseisvust Euroopa Komisjonile, kuna nad ei taha tegeleda ka probleemidega. Kuid kui kingid suveräänsuse ära probleemide lahendamise eest jooksmiseks, siis kaovad õigused ka muudes valdkondades.\nTuletame meelde näiteks finantskriisi kümme aastat tagasi. Põhjusel, et enamus riike polnud valmis maksma kinni pankade kahjusid või laskma neil pankrotti minna, tulid Euroopa Liidu tasandil välja plaaniga luua Euroopa Stabiilsusmehhanism. Sellega andis iga Euroopa Liidu eurotsooni liige garantii, millega võeti kolossaalsed kohustused. See aga tähendas järsult suuremat föderaliseerumist fiskaalpoliitikas. Tänaseks oleme jõudnud punkti, kus Prantsusmaa president nõuab, et Euroopa Liidus oleks üks rahandusminister, kellele alluvad riikide rahandusministrid. Saksamaa on sellele ideele vaikides andnud heakskiidu ning on vaid aja küsimus, millal seda ideed agressiivsemalt suruma hakatakse.\nKevadel toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste põhiline küsimus on see, et kui suure poliitilise jõu saavad parempoolsed erakonnad, kes ei aktsepteeri Euroopa Liidu föderaliseerumist, mille tõttu lahkub Suurbritannia. See määrab kogu Euroopa tuleviku ning see on põhjus, miks iga valija peab tulema välja ja oma arvamust näitama! Selle nimel peame ka meie töötama, et oma kampaaniates rõhutada, kui oluline on igaühel tulla valima ja olla otsustaja Euroopa ja oma kodumaa tuleviku üle. Kui valima ei lähe, et siis pole mõtet pärast ka kiruda, kui migratsioonikvoodid on kehtestatud või maksame Saksamaa pankadele Kreeka võlgu.\nMa olen täiesti kindel, et Alternatiiv Rootsile jätkab kasvu ja teeb hea tulemuse Euroopa Parlamendi valimistel. See on nõudnud palju tööd ja pingutamist, kuid see on olnud põhjusega, sest Rootsi vajab uusi poliitilisi jõude, kes seavad esikohale rootslased ja Rootsi.\nLisaks oleks see Euroopa Komisjoni ja Junckeri õudusunenägu ja tal kaoks pikaks ajaks uni.\nLoodetavasti saame me hakata koostööd tegema Euroopa Parlamendis, sest ka mina kandideerin ning loodetavasti Eesti inimesed mind toetavad.\nMa luban, et hakkan töötama üheskoos rootslastega suveräänsete rahvusriikide nimel ning föderalistid veel nutavad selle pärast.\n8 kuud tagasi Lugeja 0 75 Link\n6 kuud tagasi Sisuturundus 0 155 Link\n5 kuud tagasi Sisuturundus 0 78 Link


Tsirguliina – Vikipeedia\nTsirguliina on alevik Valga maakonnas Valga vallas, ajalooliselt Tartumaa Sangaste kihelkonnas.\n57° 52′ N, 26° 12′ E\nAastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus alevik Tõlliste vallas.\nTsirguliinas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 434 elanikku, 2000. aasta rahvaloenduse järgi 522.\nAlevikus on Tsirguliina Kool, lasteaed, rahvamaja, Tsirguliina Raamatukogu, sidejaoskond ja perearstikeskus; eraettevõtetest kaks kauplust, autoremonditöökoda ja saekaater. Aastani 1993 töötas seal Tõlliste vallavalitsus, mis kolis Laatresse.\nTsirguliina alevik tekkis 19. sajandi teisel poolel pärast Tartu–Valga raudteelõigu valmimist Sangaste raudteejaama juurde Laatre ja Tõlliste mõisa piirimaile.\n20. sajandi algusest kuni 1970. aastateni andis aleviku elus tooni tellisetööstus, mille rajasid 1909. aastal vennad Kahrod. 1922 asutas konkureeriva vabriku Bruno Gross. Pärast teist maailmasõda jätkasid natsionaliseeritud ja ühendatud tehased tööd Tartu ehitusmaterjalide tehase Sangaste tsehhi nime all, tellisetootmine lõppes 1974 kvaliteetse kohaliku tooraine ammendumise tõttu. Kuni 1980. aastate lõpuni toodeti vabrikus klaasist ravimiampulle, lühikest aega ka vahtplastist detaile.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tsirguliina&oldid=5632709"\nLehekülje viimane muutmine: 16. mai 2020, 15:48\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:48, 16. mai 2020.


Kuidas tuvastada äriühingu maksejõuetust? | FORT legal\nSeega omandab vaieldamatult keskse tähenduse küsimus, kuidas teha kindlaks, kas juriidiline isik on muutunud püsivalt maksejõuetuks. Riigikohtu kriminaalkolleegium selgitas hiljutises lahendis nr 3-1-1-49-11 äriühingu maksejõuetuse tuvastamist.\nMajanduslikku olukorda mõjutavaid asjaolusid tuleb hinnata kogumis\nPankrotiseaduse kohaselt on juriidilisest isikust võlgnik maksejõuetu, kui:\n– juriidiline isik ei suuda rahuldada võlausaldajate nõudeid ja selline seisund ei ole tema majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine;\n– juriidilise isiku vara ei kata tema kohustusi ja selline seisund ei ole tema majanduslikust olukorrast tulenevalt ajutine.\nRiigikohus selgitas ülalviidatud lahendis, et üldjuhul ei ole võimalik äriühingu püsivat maksejõuetust tuvastada üksnes mõne raamatupidamisliku näitaja (netovara seisund, kahjumi suurus vms) alusel. Näiteks annab äriühingu netovara negatiivsus (s.o bilansi aktiva üldsumma miinus passivas näidatud kohustuste üldsumma) küll aluse kahelda ühingu maksejõulisuses, kuid ainuüksi selle pinnalt ei saa veel teha järeldust ühingu püsiva maksejõuetuse kohta.\nSelleks, et teha kindlaks, kas äriühing on teatud hetkel muutunud objektiivselt püsivalt maksejõuetuks, tuleb anda terviklik hinnang tema varalisele seisundile (hinnates nii netovara kui teisi raamatupidamisandmeid) ja majandustegevuse tõenäolisele tulevikuperspektiivile (äriplaani perspektiivikus).\nSeega võib praktikas esineda juhtumeid, kus äriühingu finantsnäitajad viitavad küll maksejõuetusele, kuid positiivsele tulevikuootusele tuginedes (nt äriplaani peatne realiseerumine, sõlmimisel olevad lepingud, millega kaasneb ühingu jaoks oluline tulu vms) on võimalik ühingu püsivat maksejõuetust eitada. Püsiva maksejõuetuse eitamise aluseks ei saa siiski olla igasugune optimism tuleviku suhtes, vaid esinema peavad konkreetsed asjaolud, mis annavad alust pidada äriühingu finantsseisundit normaliseeriva tulevikustsenaariumi realiseerumist tõenäoliseks.\nObjektiivse ja asjatundliku kõrvalseisja arusaam\nTuvastamaks seda, millisest hetkest on äriühing püsivalt maksejõuetu – ja kust hakkab seega juhatuse liikme jaoks kulgema seaduses sätestatud pankrotiavalduse esitamise tähtaeg – tuleb Riigikohtu kohaselt lähtuda objektiivse ja asjatundliku kõrvalseisja arusaamast. Äriühingu püsiv maksejõuetus on ilmne, kui tema majanduslikku olukorda iseloomustavad andmed (mida tuleb hinnata tervikuna) on sellised, mis annavad objektiivsele ja asjatundlikule kõrvalseisjale alust pidada ühingut püsivalt maksejõuetuks.\nSellise hüpoteetilise konstruktsiooni loomisel lähtutakse informatsioonist, mis oli kättesaadav maksejõuetuse väidetava ilmnemise ajal. Näiteks ei saa Riigikohtu seisukoha järgi äriühingu maksevõimet tagantjärgi hinnates võtta arvesse selliseid tehnoloogia arengus või tooraine hinnas toimunud olulisi muudatusi, mis mõjutasid äriühingu äriplaani realiseerumist, kuid mis hinnataval ajahetkel ei olnud mõistlikult ettenähtavad.


Purjuspäi sõitnud mehelt konfiskeeriti aasta jooksul juba teine auto - DELFI\nPurjuspäi sõitnud mehelt konfiskeeriti aasta jooksul juba teine auto\nRapla kohtumajas määrati mõned päevad tagasi Raplamaal purjuspäi autoroolist tabatud juhtimisõigust mitteomavale mehele karistuseks üldkasulik töö ja tema sõiduvahend konfiskeeriti. Mehe eelmine auto konfiskeeriti selle aasta kevadel.\n8. oktoobril kell 20.25 tabas politsei Raplamaal Kohila vallas Aespa külas autot juhtimas 34-aastase mehe, kellel tuvastati joove ning selgus, et mees ei oma juhtimisõigust. Politsei kõrvaldas mehe juhtimiselt, alustas kriminaalmenetlust ja pidas mehe kahtlustatavana kinni. Politsei taotles kohtult ka kuriteo toimepanemise vahendi, sõiduauto, riigituludesse konfiskeerimist.\nSama mees juhtis autot, olles alkoholijoobes, selle aasta 14. märtsil. Mõned päevad hiljem määras kohus talle karistuse ja lisaks konfiskeeriti tema sõiduauto.\nKuna mehele selle aasta aprillikuus määratud karistuseks oli osa kandmata, siis kujunes kokkuleppemenetluse tulemusena tema lõplikuks karistuseks 11 kuud ja 7 päeva vangistust, kuid vangistus otsustati asendada 337 tunni üldkasuliku tööga, mille tegemise tähtajaks määrati üks aasta. Lisaks otsustati konfiskeerida ka tema sõiduauto, sel aastal juba teine.\nRapla politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juht Jaan Aas leiab, et korduvalt purjuspäi autot juhtinud inimeste puhul tuleb kindlasti kaaluda võimalust, et taotleda ka teo toimepanemise vahendi, auto, konfiskeerimist.\nPOLITSEIBLOGI: tänavu oli joobes juhte mullusest vähem (20) 25.06.2014\nPuhumisreidil avastas politsei autoroolist 37 joobes juhti (26) 03.06.2014\n"Kui inimene ei mõista, et purjuspäi autojuhtimine on lubamatu, siis tuleb ta vähemalt mõneks ajaks jalameheks jätta. Nagu näha, on seda mõnikord vaja teha ka korduvalt," ütles Aas.\n"Loodetavasti on mõjusam ja kogukonnale kasulikum ka see, kui inimene oma süüteo heastamiseks teeb tööd oma kogukonna heaks, mitte ei veeda päevi arestikambris," lisas Aas.\nKohus võttis kolmelt joobes juhilt auto ära\nKohus mõistis Põltsamaal veoautot juhtinud roolijoodiku enam kui aastaks vangi\nDELFI VIDEO JA FOTOD: Politsei paneb täna kõik juhid puhuma


Markku Arantila näitus „Teekond“ Kondase Keskuses — Sirp\nTeisipäeval, 18. juunil, kell 17 avatakse Kondase Keskuses Soome kunstniku MARKKU ARANTILA näitus „Teekond“\nArantila maalib väljamõeldud maailma, mis oleks justkui pärit lastemuinasjuttudest. Kunstnik ei kavanda oma maale ette, tema pintsel pühib ära kattekihi, mis peidab pinna all olevat maailma. Kui ta ei maaliks, siis ei teaks sellest maailmast mitte keegi, isegi mitte tema ise.\nMaalidel olevad inimesed on kunstniku fantaasiasõbrad, peiarid, keda ei piira reaalse maailma reeglid. Peiarid on psühholoogiline varuventiil ja seepärast on neid alati maalitud. Need kujutavad igapäevastest labasustest lahti riietatud minategelast.\nÖeldakse küll, et täiskasvanutel ei ole kujuteldavaid sõpru, kuid neid on siiski. Suured inimesed sageli lihtsalt kaotavad oma kujutlusvõime ja oma siira sisemise mänguri ning asendavad selle reaalse elu grotesksete tegelastega, sealjuures nende seoseid adumata. Fantaasiasõbrana on peiar suurepärane sisemine juht, seevastu aga reaalse maailma mängurite pöidla ulatusse ei tohiks tuumanuppu anda.\nArantila arvates on kunstniku ülesanne meelde tuletada, et inimene ei peaks loobuma oma kujutlusvõimest ja jääma ühiskondlikele saavutustele orienteeritud argimina vangiks.\nNäitus jääb avatuks kuni 15. septembrini 2019.\nKondase Keskus on Viljandi munitsipaalasutus, mille näitusetegevust toetab ka Eesti Kultuurkapital.\nPikk 8, Viljandi; +37253601768


Elukindlustus vaja sageli kui mõelda sellele, et ootamatuid asju juhtuda - asjad äkiline elu toitja. The primary value of any life insurance policy is that it provides financial protection for your family if you happen to pass on, ja see on peamine põhjus, siis peab kaaluma väljaviimine elukindlustust kuid jäi see võib olla raske mööda teed.\nSa pead aru saama, et sa pead elukindlustust, kui:\nSul on ülalpeetavaid; aga kui sul pole ülalpeetavaid, siis ilmselt ei pea elukindlustust.\nOlete toitja oma pere; aga kui sul on pere, kuid ei tekita tulu, mida pere, siis te ei pea elukindlustust.\nSinu äkksurma põhjustavad raskusi mõnede inimeste jaoks; aga kui mitte, te ei pea elukindlustust, kui sa seda vajad, et katta teile matused.\nKui palju raha elu poliitika sa vajad? Järgmisi tegureid võib kindlaks määrata summa elukindlustuse raha, mida vajate:\nTeie allikad muid sissetulekuid\nÜlalpeetavate arv teil on\nSumma võlgu olete tõenäoliselt selle tõttu, teised\nSelline elustiil sa elad (riskid sa nägu) tervise seisukohast, töö, sõidu, elamurajooni, etc.\nKõik ameeriklased, on suures osas kahte liiki elukindlustuse poliitika ulatust osta, kuigi on olemas erinevused nende kahe elukindlustus rühmitused: kogu elukindlustuse, ja perspektiivis elukindlustus.\nVäga lihtne kirjeldus, perspektiivis elukindlustus pakub matusetoetust, kui sa sured, kuid mitte raha väärtus. See tähendab, et teie ülalpeetavate makstakse ühekordse või muutuva igakuine summa teie surma, kuid nad ei saa mingit muud kasu investeeringutest kindlustusselts oma preemiad. Kuigi see on vaieldav, Mõned kindlustusseltsid ekspertide nõu, et võid minna perspektiivis elukindlustus, kui sa oled alla 40 aastat ja kannatavad ei ähvardav haigus.\nKogu elu on kallim kui term life, ja preemiad tavaliselt ei muutu kestel poliitika; aga, kindlustusselts investeerib oma raha väärtust, mis ehitab kassareservi teile - ja saate ammutada raha väärtust isegi oma elu.\nNeed on muutujate kaks esimest tüüpi elukindlustus. Muutuv elukindlustuse aitab teil luua rahavaru, mis kindlustusselts aitab teil investeerida oma varude ja investeeringute programmid. Need kassareservi täidab nagu posisioonide, mis tähendab väärtust oma raha reservi koguneb kiiresti kui aktsiaturg on hea, kuid te kaotate raha, kui turg ei halvasti.\nUniversal elu teiselt poolt on kombinatsioon perspektiivis ja kogu oma elu ja funktsioonid omadusi nii. Sul on vabadus muuta oma surma saada, ja isegi erineda osa oma kogutud summa, et katta osa oma hinnalisa. Sellisel juhul, premium on palju väiksem kui kogu elu, kuid suurem termin elu.\nKaitske oma Interneti Business Cyber Vastutuskindlustus


Kuidas planeerida veebilehte? - Sekretar\nKuidas planeerida veebilehte?\nKui eesmärgiks on saada kodulehele tasemel lahendust, ärge valige veebilehe tegijat hinna järgi.\nKui tahate saada kodulehele tasemel lahenduse ning koostööpartneri ka edaspidiseks, siis kindlasti ei tohiks valida koostööpartnerit vaid hinnast lähtudes, hoiatas OKIA loovjuht Kaupo Kalda.\n“Tüüpveaks võib pidada seda, et tegija valitakse hinna järgi. Kas auto ostul on ka see kõige olulisem parameeter? Või juuksuris käies? Levinud on ka see, et valitakse tarkvaralahendus, mille on arendanud mõni kohalik väike arendusfirma. Sellega saadakse mitte kõige parem lahendus ning ühtlasi laulatatakse end arendajaga – keegi teine seda üle võtta ei taha. Praegu peaks kindlasti võimalusel\neelistama vabavaralist platvormi või peab olema väga veenev põhjus, miks teha erilahendus,” soovitas Kalda.\nKa veebilahendusi pakkuva ettevõtte Veebidisain juhi Andrus Roosaare sõnul peaks klient valima usaldusväärse ja kompetentse koostööpartneri, paraku astutakse sellega tihti ämbrisse. “Meie soovitame kliendil kõigepealt enda jaoks välja mõelda lehe eesmärk ja mida soovitakse lehega saavutada.\nVastavalt sellele saame meie vaadata, mismoodi peaks lehe üles ehitama,” märkis Roosaare, kelle hinnangul on kliente seinast seina. Mõned on enda\njaoks selgeks mõelnud, mida soovitakse, kuid teistel tuleb kõik nullist üles ehitada.\nKodulehe hind oleneb lahendusest. “See on selline küsimus, et palju maksab üks punane auto. Meie kõige kallim veebileht jäi kuskil 14 000 euro kanti, odavamad on 190 eurost alates. See kõik sõltub sellest, mida klient soovib, kui palju on valmislahendusi jms,” märkis Roosaare.\nKalda sõnul sõltub kõik eesmärkidest, siin ühtset mõõdupuud ei ole. “Kindlasti pole väikesele hambaravikabinetile vaja teha hullult detailset lehte, vaid tuleb keskenduda lihtsusele ja eriti usaldusväärsusele ning info heale leitavusele. Hea, kui oskad seejuures ka veidi erineda kümnetest teistest lehtedest. Samas, kui lood suuremat brändi või oled suurettevõte, millel on väga lai jaeturg ning veebil tohutu külastatavus, tuleb kõik tahud, kõik käitumismallid läbi mõelda. Kui tegu on aga näiteks sporditarvete või joogibrändiga, võid panustada juba oluliselt rohkem emotsioonile – kelladele- viledele – ning püüda rohkem raamidest välja murda,” soovitas Kalda.\nTema sõnul oli nende ettevõtte mahukaima veebilehe maksumus suurusjärgus\n100 000 eurot, kuid lisas, et suuremal turul on sel summal tihti veel null lõpuski.\n“Tihti on pealtnäha tavalisel kodulehel taga tavakülastajale hoomamatult suur infosüsteem, mille arendamine võib tähendada aastaid tööd. Tavaline nn klassikaline kodulehevahemik on aga reeglina 4000–8000 eurot, suuremat arendust vajavad tööd vastavalt sealt ülespoole, lõppedes üldjuhul paarikümne tuhande kandis,” märkis Kalda.\nLoe pikemalt tänasest Äripävast, vajadusel osta päevapilet või telli leht.


Tillige liigeste tootlemisel -\nTillige liigeste tootlemisel, Kasulikud ja kahjulikud toidud. Kasulik toit ja toit\nMaksimaalne ööpäevane annus - 30 grammi - kalorite pähklid! Kartulid tegid ka teise leiva pikka aega, ilma milleta kulud harva daily Menüü iga inimene. Parim rohelised tervisele Bright Roheline salat, tilli, petersell ja nende rohelised kaaslased mitte ainult ei kaunistanud ühtegi tassi, vaid ka palju paranevaid aineid.\nImmuunsüsteemi tugevdamiseks Dill sisaldab palju C-vitamiini, mis on vastutav keha kaitse eest infektsioonide eest. Tänu tervendavatele õlidele, mis on rohelised oksad, aitavad need organismil hakkama saada juba haigusega. Dilli antiseptilised omadused eriliste ainete eeterlike õlide - fütontsiidide - sisalduse tõttu.\nNeed on looduslikud võitlejad haigustekitajate vastu. Phytoncidid aitavad ARVI-ga, mitmesugused põletikud, seenhaigused. Parim arst mao jaoks Toidust võime aidata seedimist kuulda paljud inimesed, kes oma tervist jälgivad. Ravilised keetmisjäägid ja tinktuurid on võetud koos suurenenud gaaside moodustumise, puhitus, kõhupuhitus. Tillige liigeste tootlemisel ravimid aitavad mao ja soolestiku häirete puhul: kõhukinnisus ja kõhulahtisus, koliidid ja krambid.\nInfusioon on kasulik seedetrakti kroonilistele probleemidele. Selle valmistamiseks kuivatatud tilliga supilusikatäis valatakse ml keeva veega, jäetakse üks tund. Seejärel pingutage läbi kolbi, valage puhta purki ja külmkapis.\nIga päev 15 minutit enne sööki joo pool klaasi sellest infusioonist. Nagu kõik ravimid, on ka tilli infusioonil kasutamise vastunäidustused. Abi imikute koikidega Ja kuidas õnnelik tilli noorememees! Antikolikovye omadused taim on neile tuttav esiteks. Lõppkokkuvõttes aitab ka tilli vesi täiuslikult vastsündinuid koolikutest.\nTervendava infusiooni ettevalmistamiseks peate varustama apteegi apteegitilli seemneid. Võtke selle toote supilusikatäis, katke ühe liitri vett ja keetke kastmes veel keskmiselt kuumal veel 10 minutit. Jahutage see alla. Anna lapsele topsi vahel teelusikatäis.\nHoidke külmkapis tilli vett. Saate osta apteegist valmis kuivatatud apteegitisi kotid ja valmistada iga päev värsket ravimit. Dill suurendab rinnapiima, mida imetavad emad väga rahul.\nKui peate imetamist suurendama, küpseta taime. Kasulikke omadusi peetakse topsi tees ja samas sambasvees. Laktogoonilised jookid on vastunäidustatud. Parem on neid keelduda, kui imetav emal on vähendatud rõhk. Silmade tervise kasulikkus Aedapeedimahl on suurepärane vahend nägemispuudega inimestele. Sega topsi mahl supilusikatäis 5 supilusikatäit porgandit ja jooma 15 minutit enne hommikusööki.\nSelle retsepti efektiivsus on märgitud rohkem keskaegsetele arstidele! Dilli desinfitseerivad omadused võimaldavad kasutada seda ravimtaimede vett, mis on ette nähtud konjunktiviidi raviks kuiva taime pool-liitrist vett supilusikatäis. Et väsinud silmad õhtul puhata, võite neile panna tampooni. Infusioonis olev puuvillane ketas või marli langeb õrnalt pigistada. Seejärel loputage iga silm omakorda. Pange mõne minutiga silmadele tervendav kompress. Aidake kardiovaskulaarset süsteemi Selle taimse rohi sisalduvad kasulikud ained tugevdavad ja muudavad veresoonte seinad elastsemaks.\nVerejooks laieneb, vähendades vererõhku.\nParim rohelised tervisele\nPaksu peavalu regulaarsel kasutamisel kaovad vaskulaarsed spasmid. Madal vererõhk on selle rohelise sagedase tarbimise vastunäidustuseks. Närvilise ülepinge eelised Dilli lõõgastavaid omadusi tunnustavad isegi psühhoterapeudid.\nSelle ravimtaime seemned aitavad stressi leevendada, tuua Tillige liigeste tootlemisel tuju.\nRühma B vitamiinid ja rohelised vitamiinid ja magneesium on eriti kasulikud ilusale inimesele. Tänu neile ainetele normaliseerub menstruaaltsükkel, kadudus ja kuum tuju kaovad. Eeterlik õli, mis on saadud tilli seemnetest, mida mõnikord arstid määravad kui kerge rahusti.\nKasutamise vastunäidustused Nii nagu mõni muu vürts, on tammel ka vastunäidustused.\nSellel taimel põhinevaid ravimeid ei tohi kasutada raseduse ajal ja alandatud rõhu all. Dillil on vastunäidustused naistele huvitavas positsioonis, sest see võib põhjustada emaka toonust ja põhjustada abordi või enneaegset sünnitust. Rasedatel naistel on parem keelduda ravist selle taimega. Kuna tampoonil põhinevad määrded ja infusioonid vähendavad survet, on hüpotensioon ka vastunäidustuseks nende kasutamisele.\nSiiski ei ole vaja selle aedrimassi kasutamist täielikult loobuda. Plaadile lisatud värskete maitsetaimede või tšilli kuivatatud tilli kohta ei ole vastunäidustusi ning antakse lemmiktoitude maitse ja lõhn.\nDill pole mitte ainult suurepärane maitse salatite, suppide ja peamist toitude jaoks, vaid ka paljude ravimite oluline komponent. Las see kasulik, aromaatne muru muutub tavaliseks külaliseks laual! Kasutatavad ja ravimtaimed krahv Mõlemat maapinda ja metallset osa tilli kasutatakse edukalt toidu valmistamisel, kosmeetikas, traditsioonilises meditsiinis. Peamine asi on valida ainult õige annus ja mõnel juhul ka muud umbrohud, mis aitavad suurendada tilli mõju.\nMillised on tilleri kasulikud ja ravivad omadused, kuidas ja kus seda kasutatakse, räägime täna. Maitset, tilli, näiteks köömneid ei pea toiduvalmistamisel öelma, ja mõnikord kasutatakse selle seemneid köögiviljaäristamiseks talvel ja küpsetamiseks. Näiteks, tilli läheb hästi lihaga. See suurendab liha maitset, andes talle meeldiva kibeduse. Kosmeetikas aitab täitekreem kaasaegselt peeneks hakitud peterselli lisamisega tavapärasel kasutamisel vabaneda viburite ja vanusepikkustest.\nVärskelt kuivatatud tillukese lehed vesinikperoksiidi lisamisega säästavad akne läbimata. Dilli keetmine on kasulik pesta juukseid, et kõõmast lahti saada. Pelleti pesta pead 1 korda päevas.\nNädalal kaob tavaliselt kõige tugevam kõõm. Dill on madala kalorsusega taim, mis aitab puhastada soole seinu, seega on soovitatav seda kasutada nende jaoks, kes hoolitsevad oma tervise eest.\nNii kasulik? Üheks kõige väärtuslikuks taimeks peetakse vitamiinide, hapete ja mineraalide tohutut sisaldust, nimelt askorbiinhapet, palmitiinhapet, foolset, petroseliinilist, oleiinist, linoolhappest, C-vitamiini, B, P, karoteeni, fosforit, kaltsiumi, riboflaviini ja kaaliumi. See on kasulik seedetrakti haiguste, unetuse ja närvisüsteemi häirete korral.\nTa annab imetavatele emadele ja vastsündinutele hindamatu abi. Efektiivne tillikas ja allergiate kõrvaldamine. Kuiv köha võib kaduda tavapärase tarbijäägiga. Silma turse uhiste haigustega, punetus, turse Tillige liigeste tootlemisel eemaldada tilli keedisega. Üks tilli põhiomadusi - vere võime. Tänu foolhappe ja näärmetele tillikas on vererakud küllastunud hapnikuga, levitades seda kogu kehas.\nKohtleb või kibetab? Dill, kui seda õigesti rakendada, suudab rõhku vähendada, tänu sellele varale, näidatakse seda kasu inimestele, kes ei tunne kõrvapõletikku. Söögiisu puudumine, seedetrakti haigused võivad ka kõrvaldada tammi nuumamisega.


Analysis Archives - Page 2 of 2 - Eesti Arengufond\nEesti Fookuses 9/2012 “Stsenaariumid 2018: neli lugu Eesti majanduse võimalikust tulevikust”\nRaport sisaldab üksikasjalikku ülevaadet kasvuvisiooni raames välja töötatud arengustsenaariumidest: Lõuna-Soome, Hansa Liit II, Skype-saar ja Riigi tagasitulek.\nEesti fookuses 8/2012 “IT+Finants: EST_IT@2018 raport infotehnoloogia kasutamisest finantsteenustes”\nFinants ja infotehnoloogia valdkondade ekspertide ühise mõttetöö tulemusel jõutakse raportis rõhuasetusteni, mis lubavad IT rakendamisest finantssektoris Eesti lähtekohti ja potentsiaali arvestades maksimaalselt kasu saada.\nCase study / juhend “Consumer-centred research of Bottom of the Pyramid emerging markets for entrepreneurs”\nKultuuriliselt ja geograafiliselt kaugetele turgudele sisenemine on väga ebamäärane ja riskantne, eriti juhul, kui turud asuvad teistsuguses küpsusfaasis.\nSildid: Ettevõtlus, Uuring\nMõttealgatus 2/2012 “Eksperimenteeriv majanduspoliitika”\nMajanduspoliitika käsitlemisest avastus- või aredusprotsessina, mis toetab ettevõtlust võimaluste avastamisel ja ärakasutamisel, mitte ei keskendu ressursside jaotamisele.\n“Edasi!” – Raport Riigikogule 2010/2011\nArengufondi arvult neljas raport Riigikogule. Otsustajate tähelepanuks on tõstetud maailmamajanduse tulevikuarengutest ja kriisis tugevnenud megatrendidest tulenevad võimalused ja väljakutsed Eestile.\nMõttealgatus 1/2012 “Turud ja innovatsioon sissetulekute püramiidi põhjas”\nSeni tähelepanuta olnud püramiidi põhja (base of the pyramid) turu püüdmiseks vajalik innovatsioon võib viia toodete ja ärimudeliteni, millel on konkurentsieelist ka tärkavate majanduste sissetulekute püramiidi jõukamates osades ja Lääne turgudelgi.\nSpikker 7/2011 “Eesti-India majanduskoostöö tulevik”\nEesti-India seire raporti järeldused ja esmatähtsate tegevussammude ettepapanekud Eesti vaatenurgast.\nSildid: Ajakirjandus, Investeerimine\nEesti fookuses 7/2011 “IT+Tervishoid: EST_IT@2018 raport infotehnoloogia kasutamisest tervishoius”\nRaport käsitleb, kuidas IT võiks tervise ja meditsiini teenriks olla, samal ajal ka tervishoiusüsteemi mõjutades. Tuuakse välja neli Eestit arvestavat soovitust: muudatusvajaduste tõukejõudu tuleb rakendada innovatsiooniks;\nSpikker 6/2011 “Eesti kasvuvisioon 2018: siht ja sammud järgmiseks kümnendiks”\nSpikker võtab kokku aasta väldanud ja tuhandet mõtteerksat eestimaalast Eesti tuleviku teemalisse strateegilisse arutelusse tõmmanud protsessi Eesti kasvuvisioon 2018 tulemused.\nSpikker 5/2011 “Stsenaariumid 2018: neli lugu Eesti majanduse võimalikust tulevikust”\nSpikker sisaldab kokkuvõtet Eesti majanduse neljast erinevast võimalikust arengustsenaariumist: Lõuna-Soome, Hansa Liit II, Skype-saar ja Riigi tagasitulek.\n“Edasi!” Raport Riigikogule 2009/2010\nArvult kolmas aruanne, mis kajastab Arengufondi tegevusi 2009 sügisest 2010 sügiseni. Raporti kaanel on Eesti Kasvuvisioon 2018 käigus kogutud eesti inimeste tulevikutunnetus – unistuste Eesti.\nEesti fookuses 6/2010 “Kõrgkool 2018: rahvusvahelistumise trendid ja praktika maailmas”\nKõrgkoolide rahvusvahelistumise alast teadmist koondav raport selgitab, millest sõltub ülikoolide rahvusvaheline konkurentsivõime ning kuidas see saavutatakse.\nEesti fookuses 5/2010 “Tervishoiuteenused 2018: Eesti tervise- ja heaoluteenuste ekspordivõimalused”\nRaport selgitab tervishoiuteenuste ekspordi lähtekohti, avab kasvu tagant tõukavaid trende, analüüsib Eesti konkurentsieeliseid ning pakub välja strateegiavalikud võimaluste ärakasutamiseks.\nSpikker 4/2010 “Finantsteenused 2018: ekspordivõimalused ja poliitikavalikud”\nPõhiraportile järgnev “Spikker” koondab Arengufondi seiretööst „Finantsteenused 2018“ järeldunud tegevussoovitusi finantsteenuste ekspordi suurendamiseks.\nEesti fookuses 4/2010 “IT+Haridus: EST_IT@2018 raport infotehnoloogia kasutamisest hariduses”\nMääratles, millistele Eesti hariduse võtmeprobleemidele ja tulevikuväljakutsetele on võimalik leida IKT abil lahendusi. Pakkus välja teekaardi, kuidas soovitud tulevikuni jõuda ning loetleb möödapääsmatud sammud, mida vaja teha:\n“Edasi!” Raport Riigikogule 2008/2009: Arengufondi teine aruanne Riigikogule\nRaport koondab Eesti majanduse tulevikuvaated, riskikapitalituru arengud ja teeb üleskutse Eesti Kasvuvisioon 2018 tegemiseks. Pika raporti lõpus on Arengufondi 2008. aasta majandusaasta aruanne.\nEesti Fookuses 2/2009 IT arenguseire EST_IT@2018 täisraport\nRaport toob välja kolm konkreetset soovitust, mida teha, et Eesti info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatest enim kasu suudaks lõigata.\nSpikker 3/2009 Tööstusvedurid 2018: Eesti tööstuse kasvuvõimalused järgmiseks kümnendiks\nLühikokkuvõte töötleva tööstuse seireprojektist, mis otsis homseid tööstusvedureid: suurt lisandväärtust loovaid tööstusettevõtteid, mis moodustaksid töötleva tööstuse rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise teraviku ning veaksid kogu majanduse kasvu ja arengut.\nEesti fookuses 3/2009 „Finantsteenused 2018: Eesti ekspordivõimalused ja poliitikavalikud”\nRaport uuris finantsteenuste seire raames Eesti väljavaateid finantsteenuste ekspordi suurendamiseks.\nSpikker 2/2009 Valge paber Riigikogule\nArengufondi juures töötanud ekspertide nägemus vajalikest sammudest, millega Eesti majanduskriisist välja tuua ning uuele kasvule alus panna. Riigikogule antakse üle 19.06.2009 kohtumisel spiiker Ene Ergmaga.\nSpikker 1/2009 Lühiversioon IT arenguseire EST_IT@2018 raportist koos järelduste- ja poliitikasoovitustega\nMantraks on kõrhariduse rahvusvahelisele tasemele viimine, IT rõhuasetusega tehnoloogia ja ärijuhtimise magistriprogrammid ning fookusvaldkondade teekaardid.


Infokillud sõjateatrist 22. juunil | Kolonel Hans\nSõjaga seonduv informatsioon peamiselt Ukraina- ja sotsiaalmeediast. Tavaliselt täiendan päeva jooksul aga jaanipäeva paiku … on ka õhtuti muid tegevusi.\nMa teen märkmeid kahel teemal. UA ametlik info ja siis see siin, kuhu ma korjan infi muudest allikatest. Reeglina on need ühte või teist pidi eel-ametlikud mis ilmuvad lõpuks ka avalikus meedias. Mõne allika puhul aga ilmuvad kinnitused mõne päeva möödudes. Näiteks tänane UA PS ei räägi eriti Severodonetski ja Lõsõtchanski ümbruses toimuvast suurt midagi. Kuid olukord seal on ikkagi viimaste UA üksuste ümberpiiramiseni jõudmas. Erinevalt UA Peastaabist loovad nii ISW (USA analüütikud), War Mapper (Euroopa analüütikud) ja Military Land pildi, et UA kaitse Lõsõtchanskist lõunas ja kagus pudiseb. Nii eile kui ka üleeile on agressor seal võtnud mitmeid asulaid. USA Marylandi militaristid (Jomini of the West) on vist käega löönud. Viimane op pildi teemaline postitus oli 11 juunil. Varem andsid nad iga nädal uuenduse.\nUkraina kutsus ÜRO Julgeolekunõukogu üles lõpetama Venemaa fašismi. Seda väitis Ukraina esindaja ÜRO-s Serhi Kyslitsa. Tema sõnul on Venemaa muutumine agressiivseks fašistlikuks režiimiks. “Kui lubame Putinil või tema järglasel Kremli troonil kasvatada tagasi ukrainlaste verest läbi imbunud küünised, on järgmine sõda vältimatu ja tsiviliseeritud maailm maksab kolm korda rohkem kui täna,” lisas Kislytsia.\nBoris Johnson – Järeleandmised Putinile Ukraina küsimuses toovad kaasa katastroofi. “Me ei tohi lubada kellelgi arvata, et Putinile tehtud järeleandmised toovad kaasa midagi peale katastroofi. Sest seda võib vaadelda kui tasu põhjendamatu agressiooni eest ja see julgustab mitte ainult Venemaa Föderatsiooni, vaid ka tema liitlasi, mis avaldab mõju Ühendkuningriigi ja meie majanduse julgeolekule.\nJohn Kirby, USA strateegilise kommunikatsiooni koordinaator: Hiina Venemaa naftaimpordi kasv on Venemaa vaikiv toetus. “Ma arvan, et see on vaid osa Hiina valmisolekust jätkata Venemaaga koos kõndimist. Kutsusime Hiinat olema vastutustundlik jõud ja ühinema ülejäänud maailmaga Venemaa tegevuse hukkamõistmisel Ukrainas ja selle vastu sanktsioonide kehtestamisel,” ütles Kirby. Samuti ostis Hiina mais rekordilise koguse Venemaa naftat ja suurendas oste 7,47 miljardi dollarini.\nUuups! Venemaa volitatud Apple’i teeninduskeskustes napib iPhone’i remondiks vajalikke osi, kirjutab Izvestia. Esiteks napib ekraane ja akusid, mistõttu võib remont, mis tavaliselt toimus samal päeval, kesta viis päeva või rohkemgi. Nii saadetakse näiteks NB Service’is remondiks saadud vidin Apple’i esindusse, kus aku vahetatakse ja seejärel SC-sse tagasi.\nPoola meedia teatas, et Poola kaitseministeeriumi relvastusagentuur sõlmis Daglezja-P programmi raames raamlepingu Prantsuse ettevõttega Constructions Industrielles de la Méditerranée (CNIM), et tarnida 2026. aasta lõpuks uue põlvkonna pontoonsillad PFM NG Poola insenerivägedele. Raamlepingu väärtus on umbes 1,5 miljardit Poola zlotti (umbes 320 miljonit eurot).Need pontoonsillad (PMP) peaksid Poola armees asendama PP-64 Wstęga sildu, mida on tarnitud alates 1970. aastast, mis on Nõukogude PMP Poola versioon. Poola ostetud uute PFM NG sildade täpset arvu ei avaldata, kuid Poola ressursside järgi on ühe PFM NG komplekti maksumus umbes 115 miljonit Poola zlotti, seega räägime 12 või 13 komplekti ostmisest. Poola kaitseminister Mariusz Blaszczak ütles lepingust aru andes, et soetatavad sillad suudavad tagada ülesõidu, sealhulgas Poola ostetud tankidele M1A2 SEP v.3 Abrams.PMP PFM NG (varem PFM F3) on PMP PFM (Рont Flottant Motorisé) uus versioon, mida CNIM arendas ja toodab alates 1985. aastast ning mis varustab Prantsusmaa maavägesid (kus seda on alates 2018. aastast moderniseeritud, saades nimetus PFM F2), Itaalia, Šveits ja Malaisia. Ettevõte teatas PFM NG (PFM F3) uue versiooni väljatöötamisest 2018. aastal, andes teada oma valmisolekust alustada tarneid 2020. aasta lõpust. Poolast sai tegelikult PFM NG käivitusklient, kuigi seda PMP-d peetakse ka kõige tõenäolisemaks kandidaadiks tulevikus, kui Prantsuse armee ostab sularaha PFM F2 2021. aastal käivitatud programmi SYFRALL raames.\nArestovich otsustas jutustada täna õhtul Latõninaga. Feigin on tõenäoliselt kurb.\nUkrainas on Dnepri jõel ja selle lisajõgedel moodustatud jõepaatide divisjon. Sellest rääkis laevastiku ülem viitseadmiral Aleksei Neižpapa portaalile Army Inform. “Maavägede initsiatiivil ja toel moodustasime ühiselt jõelaevade diviisi Dnepri põhjaosas – Ukraina peamises logistilises arteris, mille kaotamist me endale lubada ei saa,” ütles ta. “Tegelikult pandi jõelaevadele relvad ja nüüd kuuluvad need Ukraina mereväele. Nagu madrused selgitavad, siis kuigi need alused pole uued, näitavad nad end jõgedel väga hästi,” rääkis Neižpapa.”Sõjaväe jõelaevastiku tähtsusest räägib lähedus Valgevenele, millel on jõedivisjon Pinskis ja baas Loevis, just piiril. Tegemist on sõjaväe jõelaevastiku 19 laevaga. Seetõttu tugevdatakse Ukraina põhjaosas sobivate jõududega jõgedel on oluline samm,” lisas ta. Ps! Russistid tõid ka sisemaale kaatreid opereerimaks jõgedel.\nVenemaa sõjalaevadel Mustal merel – 44 tiibraketti. Mustal merel on 44 tiibraketti viiel raketilaeval, kolmel suurel dessantlaeval ja ühel Vene Föderatsiooni allveelaeval. Vladislav Nazarovi sõnul ei aita tormine ilm Mustal merel kaasa Vene vägede dessandile. 21. juuni päeva jooksul täitsid Ukraina sõjaväelased lõunas 150 tulemissiooni, lennundus andis viis rünnakut Vene sõjaväe positsioonidele.\nZSU kindralleitnant kinnitas Venemaa järjekordse rünnaku Kiievile suurt tõenäosust. Oleksandr Pavljuk usub, et okupandid plaanivad luua Kiievi ja Tšernigovi oblastis löögirühmi. Ta rõhutas, et pealinn on vaenlase peamine eesmärk.\nPutin on 2022. aasta kõige ebapopulaarsem poliitik maailmas. Ameerika Pew Research Centeri sotsiaaluuringu tulemuste kohaselt toetab tema tegevust vaid 9% vastanutest 18 riigis, kus uuring toimus. 90% mõistis tema poliitika hukka – see on kõige negatiivsem arv selliste küsitluste 20 aasta jooksul.\nUkraina peab enne 24. veebruari talle kuulunud territooriumid oma kontrolli alla andma, Briti peaminister Boris Johnson. «Oleme veendunud, et peame aitama ukrainlastel osutada strateegilist vastupanu. Kuid me ei saa olla rohkem ukrainlased kui ukrainlased ise. See on nende kriis ja nad peavad otsustama, mida teha. Nad ei loobu territooriumist vastutasuks rahu eest, ei nõustu halva lepinguga… Ukraina territoorium tuleb 24. veebruariks taastada vähemalt piirideni. Riigi suveräänsust ja julgeolekut tuleb kaitsta,” ütles Johnson.\nKiievi ümber loodud kihiline õhutõrjesüsteem. Sellest teatas pealinna vägede ja kaitsevahendite rühma ülem Aleksander Pavljuk. “Kiievi ümber on loodud küllaltki tõhus ja kihiline õhutõrjesüsteem, mis üldjoontes on võimeline linna kaitsma õhuründerelvade eest ja mida pidevalt täiustatakse. Küll aga on tõenäosus, et sel juhul õhutõrjetsoonist läbi murda. massiline raketirünnak on endiselt olemas,” ütles Pavljuk Ukraina meediale antud intervjuus.\nMees, kes kandis Putini tuumakohvrit, üritas sooritada enesetappu – Mirror. 53. sünnipäeva eel leiti Moskva oblastis Krasnogorski linnarajoonis oma korterist haavatuna pensionil FSO kolonel Vadim Zimin. Teatavasti on Zimin üks FSB ohvitseridest, kes kandis Jeltsini ja seejärel Putini tuumakohvrit. Vene meedia ütleb, et enesetapukatse põhjuseks on Zimini süüdistused oma töö juures tolliteenistuses altkäemaksu võtmises.


Maksu- ja tolliameti peadirektori ülesandeid täidab Rainer Osanik - Äripäev\nMaksu- ja tolliameti peadirektori ülesandeid täidab Rainer Osanik\n06. jaanuar 2006, 12:02\nKuni uue juhi ametisse määramiseni täidab maksu- ja tolliameti peadirektori ülesandeid Rainer Osanik, teatas rahandusministeerium.\nAlates Aivar Rehe lahkumisest 13. jaanuaril kuni uue juhi ametisse määramiseni täidab maksu- ja tolliameti peadirektori ülesandeid Rainer Osanik. Rainer Osanik on maksu- ja tolliameti peadirektori asetäitja siseteenuste alal.\nOsaniku määrab peadirektori ülesannete täijaks rahandusminister Aivar Sõerd, ettepaneku kandidaatide osas esitas ministrile Aivar Rehe.\nRainer Osanik on maksuametis peajuristi ja siseauditi osakonna juhatajana töötanud alates 1998. aastast. Veebruarist 2004 juhtis Osanik Ida Maksukeskuse tööd. Maksu- ja tolliameti peadirektori asetäitjana siseteenuste alal töötab ta alates 3. jaanuarist 2005.\nOsanikul on õigusteaduste bakalaureuse ja magistrikraad Akadeemiast Nord ning hetkel jätkab Osanik õpinguid doktorantuuris.\nMaksu- ja tolliameti uue juhi valiku protseduur on täna veel lahtine.


Kanname kunsti! | Veebiajakiri Femme\nEesti Vabariigi aastapäeva eel on sündinud kunstiplatvormi Wear-Arts ja moebrändi Tallinn Dolls koostööna üks eriline kollektsioon. Eesti kunstile pühendatud limiteeritud koguses erikollektsiooni tutvustavad mitmed armastatud kunsti- ja kultuuriinimesed.\n„Mulle kui kunstnikule see projekt väga meeldib. Olin isegi alguses kade, kui tutvusin kontseptsiooni ja ideega,” tunnistab üks kunstiprojekti patroonidest Signe Kivi, kelle elus on kunst ja mood lahutamatuks osaks. „Arvasin, et see projekt ei ole alguse saanud üldse mitte Eestist. Seda toredam, et Eesti moekunstnikud on nii keerulise asja ette võtnud.”\n„Wear-Arts loob silla kunstniku ja moedisaineri vahel, mille tulemusena sünnib ühislooming. Meie eesmärgiks on toetada autoriõiguste kasutust läbi kunsti, tuues kunstilooming inimeste riidekappi. Armastusest kodumaa vastu on tähelepanu all just Eesti kunst,” märgib Wear-Artsi idee algataja ja eestvedaja Mari Martin.\n„Eelkõige meeldib mulle muidugi Eesti kunstnike propageerimine. Ma usun, et sellest võidavad mõlemad pooled, nii moekunst kui ka kunstnik, keda moedisainer kasutab. Ma ennustan sellele väga suurt tulevikku,” lisab Kivi, keda näeme pildil südamelähedase kunstniku Jüri Arraku teosega „Viimane lumi”, mis on vabariigi sünnipäeva eel Eesti rahva jaoks märgilise tähendusega.\nWear-Artsi tooteid iseloomustab lihtsus, mugavus ja praktilisus või õigemini multifunktsionaalsus tänu riietel vahetatavatele kunstitöödele. See annab võimaluse kanda näiteks iga päev erinevaid kunstiteoseid vastavalt tujule,” kommenteerib kollektsiooni looja Mari Martin.\nSelleks, et Eesti kunst jõuaks ka Sinu garderoobi, tutvu limiteeritud kollektsiooniga.\nKanna ja toeta kunsti! Vaata, mida arvavad Wear-Artsi missiooniprojektist tuntud naiskarakterid\nKunst Sinu garderoobi\n← Ilusat pidupäeva! TFW toimub kevadel →