25. nädala astroloogilised mõjutused (17.06 – 23.06.2019) - Astroloogiaabi.ee\n25. nädala astroloogilised mõjutused (17.06 – 23.06.2019)\nTäiskuu Amburi märgis, Saturni-Neptuuni sekstiil, Merkuuri-Marsi ühendus, Merkuuri-Pluuto vastasseis, Marsi-Pluuto vastasseis, Neptuun pöörab retrograadseks, Päike Vähi märgis, Veenuse-Jupiteri vastasseis.\nPäike liigub 25° 26′ Kaksikute märgis kuni 2° 7′ Vähi märgis\nMerkuur liigub 19° 14′ kuni 27° 16′ Vähi märgis\nVeenus liigub 9° 31′ kuni 18° 4′ Kaksikute märgis\nMarss liigub 20° 23′ kuni 24° 51′ Vähi märgis\nFull Moon -> 17.06.2019 11:30 25° 53′ Sagittarius\nTäiskuu leiab aset 25° 53′ Amburi märgis, mõjutades enim inimesi, kelle sünnikaardis asetsevad isiklikud planeedid ja punktid vahemikus 23 kuni 29 kraadi muutlikes märkides (Kaksikud, Neitsi, Ambur ja Kalad).\nSihitu kuu – 17.06.2019 11:30 kuni 17.06.2019 19:12\nMoon -> Capricorn 17.06.2019 19:12 kuni 20.06.2019 05:00\nSaturn 60° Neptune – 18.06.2019 13:30\nSaturni sekstiil Neptuuniga. Selle harmoonilise aspekti mõju võime tunda läbi terve aasta. Aspekt toob tähelepanu alla sotsiaalsed struktuurid ning süsteemid. Suur osa energiast hõlmab spirituaalsust ja idealismi. Distsiplineeriv Saturn loob meie unistustele ja ideedele struktuuri ja tähendust. Neptuuni pühendumus võib tööle ja traditsioonidele luua uue tähenduse. Selle seisuga on lihtsam mõista eesmärke. Meile võib tunduda, et meie vaimsed ja materiaalsed eesmärgid ühtlustuvad harmooniliselt. Asjaolud ja meie endi hoiakud hõlbustavad meie unistuste ja visioonide muutumist reaalsuseks.\nMercury 0° Mars – 18.06.2019 19:03\nMercury 180° Pluto – 19.06.2019 13:54\nSihitu kuu – 19.06.2019 14:18 kuni 20.06.2019 05:00\nViimane Kuu aspekt Kaljukitse märgis on vastasseis Merkuuriga.\nMoon -> Aquarius 20.06.2019 05:00 kuni 22.06.2019 17:00\nMars 180° Pluto – 20.06.2019 06:23\nMarsi vastasseis Pluutoga. Võimuvõitlused, “kõik või mitte midagi” suhtumine. Selle aspektiga või esineda kiusatust kasutada Pluuto kollektiivset jõudu Marsi egoistlike vajaduste rahuldamiseks. Äärmused tähendavad siin röövimisi ja vägivalda.\nSihitu kuu – 21.06.2019 17:01 kuni 22.06.2019 17:00\nNeptune -> Rx 21.06.2019 17:49\nNeptuun alustab seekordset retrograadset liikumist 18° 44′ Kalade märgis. Neptuuni retrograadne periood kestab veidi üle viie kuu, pöörates direktiivseks 27. novembril 15° 56′ Kalade märgis. Nüüd muutuvad meie tajud veelgi teravamaks. See tähendab, et tuleb rohkem kuulata, kuulata ka oma sisehäält. Nii saame paremini aru end ümbritsevatest olukordadest. Oluline on rääkida sellest mida me tunneme, tunnetame ja tajume, sest retrograadne Neptuun võib põhjustada psühholoogilise ülepinge kõrgendatud tundlikusega isikutel. Meeles tasub pidada, et sensitiivsus võib olla nii väärtus kui ka kohustus.\nSun -> Cancer 21.06.2019 18:54\nPäike liigub Vähi märki ja jääb sinna kuni 23. juuli varahommikuni. See transiit tähistab suvist pööripäeva ja tähenab, et kätte on jõudnud aasta kõige pikem päev. Tuttavad ja turvalised olud on märksa olulisemad kui uued inimesed, kohad või ideed. Nüüd tekib soov tugevdada sidet oma partneri, perekonna või lähedaste sõpradega. Ka kodu ja/või kodumaaga on eriline side.\nMoon -> Pisces 22.06.2019 17:00 kuni 25.06.2019 05:37\nVenus 180° Jupiter – 23.06.2019 19:44\nSildid: Marsi-Pluuto vastasseis, Merkuuri-Marsi ühendus, Merkuuri-Pluuto vastasseis, Neptuun pöörab retrograadseks, Päike Vähi märgis, Saturni-Neptuuni sekstiil, Täiskuu Amburi märgis, Veenuse-Jupiteri vastasseis


Briti autori põhjalik ülevaade: kuidas tegelikult rasvumise ajajärk alguse sai - Toit ja trenn - Tervis\nBriti autori põhjalik ülevaade: kuidas tegelikult rasvumise ajajärk alguse sai\nRasvumine on aina süvenev probleem.\nFOTO: Daniel Leal-Olivas/PA Wire/PA Images/Scanpix\nÜlekaalulisuse aruteludes leitakse, et me sööme liiga palju ja liigume see-eest vähe, kuid tegelikkuses ei pruugi ülekaalulisuse fenomen olla nii mustvalge.\nVäljaande the Guardian kolumnist George Monbiot vallandas hiljuti sotsiaalmeedias väikese tormi, avaldades foto Inglismaa Brightoni rannast 1976. aastal. Pilt äratas tähelepanu selle poolest, et erinevalt tänapäevasest rannavaatest olid sellel inimesed valdavalt saledad. Foto üle arutlejad leidsid, et kehakaalu tõusus on süüdi vähene tahtejõud ja asjaolu, et süüakse rohkem ja treenitakse vähem. Monbiot polnud nõus liigse kehakaaluga inimeste süüdistamisega ja võttis seetõttu teemat lähemalt uurida.\nSuurbritannia kohta autor 1988. aastast varasemaid andmeid ei leidnud, küll aga olid numbrid olemas USA kohta ja selgus, et pöördepunkt oli just selsamal 1976. aastal, mil tehti ülalnimetatud foto. Sellest saati hakkas rahvas paksenema ja tavaline selgitus on, et me lihtsalt sööme rohkem.\nBrightoni ranna suvitajad 1976. aastal.\nSiit tuleb esimene suur üllatus – toona me sõime rohkem kui täna. Briti valitsuse andmetel süüakse täna keskmiselt 2130 kilokalorit päevas ja selle alla kuuluvad ka alkohol ja maiustused. 1976. aastal söödi Inglismaal keskmiselt 2280 kilokalorit päevas, kusjuures see number alkoholi ja maiustusi ei sisalda. Kui ka neist lisanduvad kalorid juurde arvestada, oli tollane toiduenergia tarbimine keskmiselt 2590 kilokalorit päevas.\nMonbiot lükkas paksenemise põhjuseid otsides ümber ka teise levinud müüdi. Selgus, et just neil, kes teevad igapäevaselt lihttöid, mis nõuavad füüsilist liigutamist, on suurem tõenäosus olla eluohtlikult rasvunud võrreldes nendega, kelle amet nõuab erialast väljaõpet.\nAga kuidas on treenimisega? Siit tuleb taas üllatus, sest Plymouthi Ülikooli mahukas uuring tõestab, et laste füüsiline aktiivsus on täna täpselt samasugune nagu 50 aastat tagasi. Mitmed uuringud tõestavad, et treenimine, mis on positiivne muude terviseaspektide koha pealt, on kehakaalu reguleerimisel toitumisest hoopis vähem oluline ja mõned väidavad isegi, et sel pole mingit rolli, kuna treenides kasvab söögiisu.\nRasvumise põhjuseid otsides on viidatud ka adenoviirus-36 infektsioonile, antibiootikumide tarvitamisele lapsepõlves ja endokriinsüsteemi häirivatele kemikaalidele, kuid nende tõestatud mõju on marginaalne.\nLoe veel: Teeme selgeks: kas rasvumist soodustab vaid lodev elustiil või on mängus ka geenid?\nMis siis ikkagi juhtunud on? Selgus hakkab saabuma, kui vaadata toitumise andmeid detailsemalt. Jah, 1976. aastal söödi rohkem, aga söödi teistmoodi. Täna ostetakse Suurbritannias poole vähem värsket piima, aga samas viis korda rohkem jogurtit, kolm korda rohkem jäätist ja 39 korda rohkem piimadesserte. Täna ostetakse poole vähem mune kui toona, aga kolm korda rohkem hommikusöögihelbeid ja kaks korda rohkem teraviljasnäkke, poole vähem kartuleid, aga kolm korda rohkem kartulikrõpse. Samal ajal kui otsene suhkru ostmine on järsult vähenenud, on jookidest ja kondiitritoodetest saadava suhkru tarbimine hüppeliselt kasvanud.\nMuutus ei ole juhuslik. Toiduainetööstus on kõvasti investeerinud sellesse, et toota toitu, mis kasutab suhkrut me loomulikust isude kontrollimise mehhanismist mööda hiilimiseks, pakkides ja reklaamides neid tooteid viisil, mis muudab meie kaitsemehhanisme, kasutades ka alateadvuse mõjutamist lõhnade kaudu. Nad palkavad teadlasi ja psühholooge, et meelitada meid sööma rohkem kui vajame, samal ajal kui nende reklaamid kasutavad viimaseid avastusi neuroteaduse vallas meie vastupanu ületamiseks.\nPalgates halbu teadlasi ja nn eksperte, et juhtida meid rasvumise tõelistest põhjustest eemale, üritatakse samamoodi nagu tegid tubakatootjad suitsetajatega, reklaamida ideed kehakaalust kui isikliku vastutuse küsimusest. Kulutades miljardeid meie tahtejõu murdmiseks, süüdistavad nad samal ajal inimesi selles, et me ei suuda söödud kilokaloreid treenimisega ära kulutada.\nNagu väidab üks artikkel The Lancet'is, usub 90 protsenti poliitikutest, et isiklik motiveeritus on tugev või väga tugev mõjutaja rasvumise sagenemises. Nad ei paku mingit selgitust sellele, miks 61 protsenti Inglismaa rahvastikust, kes on ülekaalulised ja rasvunud, on kaotanud oma tahtejõu.\nEnamusel jõukatest rahvastest on rasvumisnäitajad suuremad just madalama sissetulekuga elanikkonna hulgas. Väiksemad rahalised võimalused, stress ja depressioon koos madalama sotsiaalse staatusega muudavad inimesed halbade toitumisvalikute suhtes vastuvõtlikumaks.\nMonbiot leiab, et oma tahtejõudu peaksid treenima hoopis valitsused ja personaalselt vastutama poliitikud. Ta usub ka, et kontrolli tuleb tõepoolest rakendada, aga seda nende suhtes, kes on avastanud meie nõrkused ja neid halastamatult ära kasutavad.\nTeadlased kummutasid lehmapiimaga seotud müüdid (4) Loe artiklit\nLoe, miks hõõruvad mehed peanahale tšillipipart (1) Loe artiklit\nKas kätega söömine muudab seda, kuidas aju toidule reageerib? Loe artiklit\nMilline muusika muudab trenni lihtsamaks? Loe artiklit\nKas kanaliha on tervisele kahjulik? Loe artiklit\nTeadlased leidsid mõjuva põhjuse, miks käia regulaarselt jooksmas Loe artiklit\nTeadlased hoiatavad, et kui midagi ette ei võeta, kasvab vähki haigestumiste arv järgmise 20 aasta jooksul 60 protsenti Loe artiklit\nTeadlased kinnitavad: punase ja töödeldud liha söömine suurendab südamehaiguste riski Loe artiklit\nKui tihti peaks pesema korduvkasutatavat veepudelit? Loe artiklit\nTšiili teeb laste ülekaalulisusega võitlemises suuri edusamme Loe artiklit\nMida teha, et trennis käimine ei põhjustaks aknet? Loe artiklit\nLillat värvi puu- ja juurviljad peletavad vähki ja vanadust Loe artiklit\nKuidas toituda nii, et ökoloogiline jalajälg oleks võimalikult väike Loe artiklit\n34 aastat kestnud uuringu tulemusel selgus, kuidas eluiga 10 aasta võrra pikendada Loe artiklit\nArstid ja teadlased pakkusid välja viisi, kuidas vähendada laste haigusriski Loe artiklit\nToitumisteadlane: aju vananemist saab pidurdada Loe artiklit\nLapsepõlves kogetud kiusamine avaldab negatiivset mõju ka 40 aastat hiljem (8) Loe artiklit\nSüües terveks ehk taimetoidu eksperiment emaga Loe artiklit\nKardiotrenn parandab aju võimekust Loe artiklit\nViis üllatavat põhjust, miks eelistada kaerapiima Loe artiklit\nRobert Downey jr muutis keskkonna nimel toitumist Loe artiklit


2009/2010. õppeaasta avaaktus toimub 1. septembril algusega kell 12.00 Maaülikooli endise peahoone (Kreutzwaldi 64) aulas. Peale aktust toimuvad infotunnid instituutides. Õppetöö algab statsionaarse õppe kõikidel kursustel 2. septembril.\nEesti Maaülikooli nõukogu valis 19. augusti istungil keskkonnateaduste professoriks Henri-Charles Dubourguier´ ja maastikuarhitektuuri professoriks Simon Belli. Välisprofessorite tööd maaülikoolis rahastab SA Archimedes Euroopa Sotsiaalfondi programmi DoRa raames.\nMaaülikool sai praktiliste õppekavade arendamiseks 4,5 mln krooni\nSA Archimedes struktuuritoetuste rakendusüksus tegi rahastamisotsused alameetme "Kõrgkoolide ja ettevõtete koostöö" raames laekunud eeltaotlustele, mida oli võimalik esitada 23.02.-15.04.2009 toimunud avatud taotlusvoorus.\nMaaülikoolis viimaste aastate suurim konkurss\nEesti Maaülikooli bakalaureuseõppe 472 riigieelarvelisele kohale esitati kokku 3010 avaldust, keskmine konkurss ühele kohale on 6.38. Nagu varasematelgi aastatel, on kõige populaarsem ökonoomika ja ettevõtluse eriala (13 kohale 434 avaldust, konkurss 33.38).\nKonkurss maaülikooli tõotab tulla mullusest suurem\nEesti Maaülikooli käib mullusest kõvem rebimine – neli päeva enne vastuvõtu lõppu on riigieelarvelistele kohtadele astumiseks esitatud avaldusi juba peaaegu sama palju kui mullu kokku laekus.\nEsimese eestlasest loomaarstiteaduse doktori Karl Sarali säilmed maetakse Eesti mulda\n1. juulil kell 15 sängitatakse Raadi Vana-Jaani kalmistule esimese eestlasest loomaarstiteaduse doktori Karl Sarali säilmed ja tema abikaasa, Naiskodukaitse eestvedaja Ebba-Marie Sarali võimalikust matmispaigast pärit kotitäis mulda.\nViie päevaga on maaülikooli astumiseks esitatud 1596 avaldust\n1596 avaldusest 1249 on esitatud 472 riigieelarvelisele kohale kandideerimiseks. Kõige suurem konkurss on 29. juuni seisuga ökonoomika ja ettevõtluse erialale (15,85), järgnevad maastikukaitse ja hooldus (6,44), loodusvarade kasutamine ja kaitse (6,24).\n25. juunist algab avalduste vastuvõtt Eesti Maaülikooli. Bakalaureuseõppe riiklikele õppekohtadele päevases õppes võetakse tänavu vastu 472 üliõpilast, avaldusi oodatakse 9. juulini. Tasulisse õppesse võetakse avaldusi vastu 23. juulini. Avaldust võib esitada ise kohapeal maaülikooli peahoones Kreutzwaldi 1A ruumis 104 (kella 9-15) või interneti teel www.sais.ee.\nMaaülikooli nõukogu valis üheksa professorit\nEesti Maaülikooli nõukogu valis 18. juuni istungil professoriteks Vladimir Andrianovi, Tõnu Püssa, Haldja Viinalassi, Tiit Paaveri, Andres Kiviste, Kalev Jõgiste, Kadri Karbi, Ingmar Oti ja Rando Värniku.\nMaaülikooli lõpetab tänavu 694 inimest\nReedel on maaülikoolis kaks viimast lõpuaktust. Kokku on tänavu lõpetajaid 694. Bakalaureuseastme päevases õppes on lõpetajaid 396 ja 80 kaugõppes. Magistriastme lõpetajaid on päevases õppes 187 ja kaugõppes 31. Cum laude lõpetajaid on bakalaureuseõppes neli ja magistriõppes 26.


Arto Aas: Reformierakond on avatud, kirglik, eksib ja õpib - Arvamus\nArto Aas: Reformierakond on avatud, kirglik, eksib ja õpib\n6. november 2012, 18:17\nReformierakond on alati seisnud sõnavabaduse eest Eestis. Ka debatt erakonna sees on alati olnud avatud ja kirglik. Oleme enda tegevuse suhtes tegelikult väga nõudlikud, tihtipeale oleme iseenda kõige teravamad kriitikud.\nLoomulikult oleme teinud vigu, nii sisulisi kui suhtekorralduslikke. Sama kindlalt võib väita, et vigadest on õpitud ja see teebki meid tugevaks.\nTäna pean oluliseks keskenduda tulevikule. Oleme pidamas sisukaid arutelusid, kuidas täiustada erakondade rahastamise seadusi, et asjaajamine oleks veel läbipaistvam ja avatum. Eesti riik ja poliitiline süsteem ei ole valmis, alati saab neid paremaks teha.\nMis puudutab Jürgen Ligi sõnu, siis soovitan jälgida tema mõttekäiku tervikuna, mitte tõsta üksikuid sõnu kontekstist välja.\nLoomulikult on igale valitsusele alternatiiv. Me näeme seda alternatiivi iga päev Tallinna linnas. Parlamendis väljendub see alternatiiv läbi opositsiooni ettepanekute tõsta maksu- ja laenukoormust, kehtestada uusi makse, suurendada riigi rolli ühiskonnaelu korraldamisel.\nMinu hinnangul seda Ligi silmas pidaski, et vasakpopulistlikul valitsusel oleks praegu Euroopa võlakriisi lahenduste pakkumisel moraalne jalgealune väga nõrk, sest nende poliitika on olnudki Lõuna-Euroopa kriiside põhjustaja.\nLisan siia ka väljavõtte ministri sõnadest:\nJürgen Ligi: «Ma jätkan. Valijad, loomulikult. Aga on veel midagi. On ka see, et ainult sellel saali poolel, kes praegu valitsuses, on moraalne võimalus teistelt midagi nõuda. Sest teine saalipool ei erine tegelikult Lõuna-Euroopast, ei erine. Ta esitab siiamaani eelnõusid, mis tegelikult viivad samas suunas. Mis pole ainult finantsiliselt, vaid ka puhtsotsiaalselt vastutustundetud, sest nad kulutavad ressurssi vale kohta.»\nSkulskaja vs Mäe ⟩ Seitse väidet, mille pärast käib vaidlus (21) Loe artiklit\nHelme palkas rahapesutrahve püüdma FBI endise direktori (19) Loe artiklit\nSkulskaja vs Mäe ⟩ Seitse väidet, mille pärast käib vaidlus (20) Loe artiklit


Rahvusraamatukogu nõukogu uuteks liikmeteks said Yoko Alender ja Aadu Must - Poliitika - Postimees.ee\nRahvusraamatukogu nõukogu uuteks liikmeteks said Yoko Alender ja Aadu Must\n27. september 2018, 11:37\nEesti Rahvusraamatukogu nõukogu uuteks liikmeteks nimetati parlamendisaadikud Yoko Alender (Reformierakond) ja Aadu Must (Keskerakond).\nRiigikogu tänasel istungil otsustati Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liikmeteks nimetada riigikogu liikmed Yoko Alender (Reformierakond) ja Aadu Must (Keskerakond). Rahvusooperi nõukogu liikmeks nimetati riigikogu liige Toomas Väinaste (Keskerakond).\nMuudatused Eesti Rahvusraamatukogu nõukogus tehti seetõttu, et senine nõukogu liige Igor Gräzin (Reformierakond) lahkus riigikogust Euroopa Parlamenti ja riigikogu liige Toomas Väinaste astus nõukogu liikme kohalt tagasi.\nEesti Rahvusraamatukogu nõukokku kuulub seitse liiget. Riigikogu nimetatud liikmed on peale Aadu Musta ja Yoko Alendri veel riigikogu liige Barbi Pilvre (SDE) ning Eesti Rahvusraamatukogu töövaldkondade tunnustatud asjatundjad Jüri Järs ja Priit Pirsko. Ametikoha järgi kuuluvad nõukokku Riigikogu Kantselei direktor Peep Jahilo ning kultuuriministri nimetatuna kultuuriministeeriumi kantsler Tarvi Sits.\nRahvusooperi nõukogus tehti muudatused põhjusel, et nõukogu senine liige Martin Repinski (Keskerakond) lahkus parlamendist. Tema asemel sai rahvusooperi nõukogu liikmeks Toomas Väinaste.\nRahvusooperi nõukokku kuulub 11 liiget, kellest riigikogu nimetab kolm. Peale Toomas Väinaste on Riigikogu nimetatud nõukogu liikmed veel Maire Aunaste (Isamaa) ja Urve Tiidus (Reformierakond).


Põlvevigastused ja nende ravi, Kuidas libiseda polvede umber\nValupunkt asub tavaliselt põlvekedra kõõluste kinnituskohal või otse põlve all asuval kühmul. Kui põlvede krudinaga ei kaasne valu, pole muretsemiseks põhjust.\nKäisin uuesti arsti juures ka. Seniks aga kevadet kõigile! Home Nr. Mis imeloom see põlv siis lõpuks on ja miks me seda nii tihti vigastame? Põlvevigastused on kõige sagedamini esinevad spordivigastused. Esmalt peame vaatama, millest meie põlv koosneb.\nPõlv on inimkeha suurim liiges, kus liituvad omavahel neli luud, kuid ainult kaks neist — reieluu ja sääreluu — moodustavad liigese põhiosa. Külastaja küsib: Pindluu pea tugiposti taoline luu, mis asub sääreluust väljaspool pakub natuke stabiilsust ning põlvekeder on abiks lihase Polve valus libises liigese vahelisele koostööle. Kuna liigeses saavad omavahel kokku reieluu, sääreluu ja põlvekeder, siis nende otsmised põlvekedra puhul tagumine pinnad on kaetud liigeskõhrega.\nFolk oiguskaitsevahendid sormede liigeste poletik Polve valus libises. Valupunkt asub tavaliselt põlvekedra kõõluste kinnituskohal või otse põlve all asuval kühmul. Kui põlvede krudinaga ei kaasne valu, pole muretsemiseks põhjust.\nNende ülesanne on takistada Millised on kuunarnukkide liigesed külgsuunalist liikumist põlv on hing AINULT painutus-sirutus liigutustel, kui see toimib hingena küljelt-küljele, oleks aeg rääkida spetsialistiga. Eesmine kuidas libiseda polvede umber tagumine ristatiside asuvad põlve sees, moodustades risti.\nPõlve puhul on vast kõige olulisem ära mainida nelipealihase kõõlus, mis on ühenduses põlvekederaga, mis omakorda on patellaarkõõluse kaudu ühenduses sääreluuga. Reie sidekirme pingutaja vastutab jala kehast eemale liigutamise, puusa sisemise pööramise, põlve välja sirutamise ning põlve painutamise eest teatud tingimustel. Post Stramatic Sweet Swells Ning vahest põlved kõveras istudes hakkab see sama põlv kergelt valutama. Gel Arnica liigeste jaoks Limapaunad ehk bursad: ümbritsevad põlveliigest, pakkudes sellele pehmendust liigutamise ajal.\nTraumaatiliste vigastuste tekkeks on vaja sundida põlve mingi välise jõu abiga liikuma suunda, kuhu see liikuma ei peaks tuletame meelde, et põlv on sisuliselt hing. Külgsidemete MCL ja LCL vigastused tekivad, kui sundida põlv mingi Polve valus libises jõu abil liikuma külgsuunas nt sõidab keegi pallimängus külje pealt sisse.\nValutab vasakpoolse suure sormega liigese valu põlves Füsioteraapia Arsti nõuanded Küsi nõu Eesti tipparstidelt! Samuti võivad ristatisidemete rebendeid põhjustada järsud suunamuutmised, pöördliigutused või ülesirutus põlvest. Kahjuks ei saa sportides alati vigastusi vältida. I tase: side on venitatud ja valulik, kuid kiud ei ole rebenenud ja liiges on stabiilne.\nKuidas paigaldada süvistatud raamaturiiul\nNn jooksja põlv ehk patellafemoraalne valusündroom avaldub valuna põlvekedra kohal reie nelipealihase kõõlusel või isegi põlvekedra ümber. Põhjuseks on liigne jooksutrenn, aga ka nõrgad reielihased, puudulik lihashooldus, probleemid liigesvõide ehk sünoviaalvedelikuga. Lisaks võib jooksja põlve puhul esineda kaalulangus thruting patella kondromalaatsiat ehk põlvekedra kõhre pehmenemist.\nITB ehk iliotibiaaltrakti sündroom. Seda kudet nimetatakse iliotibiaaltraktiks. Iga kord, kui jalg maapinnalt ära tõukab, liigub ITB põlve välisküljelt jalga stabiliseerides üle reieluu põnda. Taoline hõõrumine võib esile kutsuda põletikulise protsessi, mille tagajärjeks on nüri valu, mis põlve liigutades tugevneb, põhjuseks jällegi liigne treeningkoormus, treeningkoormuse liiga järsk tõus, valed spordijalanõud, liiga kõva pind jne.\nPõlve ülekoormusvigastusi on suhteliselt lihtne ennetada, vähemalt esmapilgul. Tundub ju lihtne? Põlvevigastused ja nende ravi — Ajakiri SPORT Tegelikult ei ole, mistõttu tulekski alati oma treeningud mõtestada, panna paika eesmärk, treeningplaan ja kindlasti korrigeerida tehnikat. Kui ise sellega hakkama ei saa, pöördu spetsialisti poole, ennetus võtab tunduvalt vähem aega kui ravi. Samas kui ülekoormus juba olemas, pole muud valikut, kui hakata seda ravima.\nKindlasti pole absoluutne puhkus absoluutne lahendus. Kõige targem on konsulteerida spetsialistiga. Vigastuste ennetamises on alati oluline roll tehniliselt õigesti sooritatud treeningul. Kui juba juhtus … Esimene asi on põlvele peale vaadata!\nKui on näha, et põlv on lihtsalt turses ja valulik, kuid siiski liigub ja valu pole väga tugev, siis RICE rest, ice, compression, elevation ehk puhkust, külma, kompressiooni tugisidekõrgemale. Samas kuidas libiseda polvede umber tohiks kindlasti käsitada põlve kui puupulka ja Polve valus libises tikksirgena hoida.\nValu piires põlve liigutamine aitab paranemisprotsessidele tunduvalt rohkem kaasa. Põlve mittekasutamine nõrgestab aga lihaseid ja pärsib kergelt vereringet, mille tõttu vigastuse paranemine võib venida. Arst vastas: Kergemate venituste ja Polve valus libises rebendite puhul ei ole see tõenäoliselt vajalik, eriti kui suurt valu ei ole ja põlv liigub.\nPigem oleks vaja konsulteerida füsioterapeudiga, lasta põlv hinnata ning teha põhjalik ja juhendatud taastumine. Osta Balsami liigesed Hoia põlvi vigastuste eest! Samas, kui on tegemist tõsisema traumaga, on visiit ortopeedile enam kui vajalik. Kuidas libiseda polvede umber mis kõige tähtsam — igasugune vigastus tuleb välja ravida! Kui trauma- või ülekoormuse järgne taastumine jääb puudulikuks, on suur oht, et tekib kordusvigastus.


Tiia Tiik, minu blogi: Koostööseminaril Juksis\nOli päris asjalik ja pikk kogemuste vahetamise päev. Sellest ilus ka Raepressi uudis. Huvitavad ettekannete slaidid on siit jälgitavad (LINK). Poste saab ka värvikirevalt tähistada ja torkab kaugemalt kohe silma, et postid on koridoris. Juksi maja on kena ja täis säravaid värve ja kunstitegijaid. Kõige lauseks on sellised head töötajad, kes psüühikahäiretega inimestega toimetavad ja neid õigele teele suunavad. Kliente on majas üle 120 ja paljud teenused saavad nad just siit majast kätte. Tänud.\nKoostööseminaril oli peateemaks psüühikahäiretega inimestele suunatud teenused Tallinnas\nTugikeskuses Juks (Kadaka tee 153) toimus esmakordselt koostööseminar, mis tõi kokku võrgustiku liikmed, kes tegelevad psüühikahäirega inimestele suunatud tegevustega Tallinnas.\nSeminari eesmärgiks oli jagada omavahel praktilisi kogemusi töös psüühikahäirega inimestega, sealhulgas arvestades teenuse kasutajate spetsiifilisi vajadusi (intellektipuue, autism, esmased psühhoosid, jne). Jagati infot, millised võimalused on psüühikahäirega inimestel saada teenuseid Tallinnas täna ja aastail 2018-2020. Seminarile olid oodatud kõik Tallinnas tegutsevad teenuse pakkujad ja linnaosavalitsuste sotsiaaltöötajad ning teenuse rahastajad nii riigi kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil. Peeti üksteist lühiettekannet, kus osapooled tutvustasid oma teenuseid ja tegevusi, anti kokkuvõttes tervikpilt Tallinnas pakutavatest võimalustest ja toodi välja ka kitsaskohad, mille parandamiseks on vaja koostööd kindlasti veelgi tugevdada.\nSeminari korraldaja, Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti peaspetsialisti Marina Runno sõnul täitis koostööseminar oma eesmärgi ja andis uusi mõtteid. Järgmisele koostööseminarile tahetakse kaasata ka haridus- ja tervishoiuvaldkonna esindajad.\n- aprill 20, 2017


Korterite müük, Kõrveküla - Flatfy.ee\nMüüa korterit, Kõrveküla\n1593 € per m²\nMüüa korter, 4 tuba, 155 000 €, Tartu vald, Kõrveküla alevik, Hariduse põik/BRONEERITUD! 1 - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nHariduse põik/BRONEERITUD! 1, Kõrveküla alevik, Tartu vald, Tartu maakond\nOleme alustanud Kõrvekülas järve vahetus läheduses teise ridaelamu ehitust ja bokside müüki! Ehitatav Hariduse põik 1 on 6 boksiga ridaelamu. Valmimistähtaeg suvi 2021 .a Läbi kahe korruse boksid on suurusega 97,3-97,9 m2. Kõikidesse boksidesse on planeeritud saunad. Kõikidel boksidel on terrassid (suurused 14-15,3 m2) ja oma haljasala osa ning kaks parkimiskohta. Ehituslik osa: Välisseinad laotakse 190 mm väikeplokkidest, soojustatakse 200 mm vahtpolüstüreeniga ja viimistletakse tumepruuni struktuurkrohviga. Vundament rajatakse armeeritud ja täisbetoneeritud 240 mm betoonplokkidest. Sokliosa soojustatakse 100 mm vahtpolüstüreeniga, välisviimistluseks on struktuurkrohv. Katuse ja vahelae kandekonstruktsiooniks paigaldatakse 220 mm raudbetoonpaneelid. Katus soojustatakse 300 mm vahtpolüstüreeniga. Katuse katteks on kahekordne SBS-kate. Mittekandvad siseseinad on metallkarkassil kipsist. Paigaldatakse plastikraamidega 3-kordsed klaaspakett aknad. Tehnosüsteemid: Ridaelamu varustatakse kaasaegsete tehnosüsteemidega. Kütte lahenduseks on maasoojuspump. I ja II korrusele on planeeritud vesipõrandaküttesüsteem, mis on igast ruumist eraldi reguleeritav. Elamus on soojustagastusega ventilatsioon. Igale boksile paigaldatakse eraldi agregaat. Siseviimistlus: Võimalus valida kahe siseviimistluspaketi vahel. Hinnad: Boks nr 1 hind: 169 000 EUR Bokside nr 3-5 hind: 155 000 EUR Boks nr 6 hind: 160 000 EUR. Täiendavat infot projekti kohta küsige: Kristi Tobreluts, tel. 5328 5711 e-post: ***\nMüüa korter, 2 tuba - Kubjaringi tn, Kõrveküla, Raadi-Kruusamäe, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nKorteriomand Lisainfo: rõdu 3,7 m², parkimine tasuta, seinakapp, uus elektrijuhtmestik, keldrikorrus, mööbli võimalus, pakettaknad, parkett, panipaik Köök: keraamiline pliit, avatud köök, külmik, köögimööbel Sanruum: uus torustik, dušš Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, gaasiküte, keskküte Side ja turvalisus: Internet, turvauks, trepikoda lukus Ümbrus: teed heas seisukorras, Kõrveküla paisjärv järv 100 m, ümbruses eramud ja korterelamud, asub keskuses Hea asukoht rahulikus ja looduskaunis elukeskkonnas Tartu linna vahetus läheduses Kõrveküla alevikus (kaugus Tartu linna piirist ja uuest välja arendatud Raadimõisa uuselamurajoonist ca 2,5 km). Elamu asub Tartu kesklinnast 5,5 km kaugusel. Bussiühendus Tartu linnaga väga hea, linnaga ühenduseks rajatud ka kergliiklustee. Kõrveküla alevikus on uus põhikool, lasteaed, raamatukogu, spordihall, toidupood, Tartu vallavalitsus. Elamu ees suur parkimisala ja taga avar hooldatud haljasala koos laste mänguväljakuga. Kool ja lasteaed asuvad üle tänava. Läheduses Kõrveküla paisjärv, ujumiskoht. Müüa avar ja hubane, hea planeeringuga 2-toaline korter (korteriomandi suurus 47,5 m2) uueväärses 2008. aastal valminud elamus. Elamu esimesel korrusel asuva korteri koosseisu kuuluvad avar elutuba-köök, magamistuba, esik, wc-duširuum ja rõdu (3,7 m2) Korteri juurde kuulub notariaalse kastuskorraga kindlaksmääratud parkimiskoht parkimisalal ja keldriboks (2,75 m2) elamu keldrikorrusel. Elamus 12 korterit, toimiv ühistu. Elamul oma katlamaja gaasikatla baasil - soodsad kommunaalkulud. Soovi korral edastan arved meili teel. Korter müüakse koos köögimööbli ja tehnikaga. Ülejäänud sisustuse osas võimalikud kokkulepped. Helista ja küsi lisa. Olete oodatud tutvuma! Meeldiva kohtumiseni! Piret Jerlakas Kutseline maakler Tel 53 945 425 ***\nMüüa korter, 4 tuba - Hariduse põik/BRONEERITUD! 1, Kõrveküla, Tartu vald, Tartumaa\nKinnistu, kivimaja Lisainfo: parkett, garderoob, tsentraalne vesi, panipaik, eraldi sissepääs, uus elektrijuhtmestik, parkimine tasuta, elekter Köök: avatud köök Sanruum: saun, uus torustik, vann, dušš Küte ja ventilatsioon: maaküte Side ja turvalisus: Internet, kaabelTV Ümbrus: järv lähedal Oleme alustanud Kõrvekülas järve vahetus läheduses teise ridaelamu ehitust ja bokside müüki! Ehitatav Hariduse põik 1 on 6 boksiga ridaelamu. Valmimistähtaeg suvi 2021 .a Läbi kahe korruse boksid on suurusega 97,3-97,9 m2. Kõikidesse boksidesse on planeeritud saunad. Kõikidel boksidel on terrassid (suurused 14-15,3 m2) ja oma haljasala osa ning kaks parkimiskohta. Ehituslik osa: Välisseinad laotakse 190 mm väikeplokkidest, soojustatakse 200 mm vahtpolüstüreeniga ja viimistletakse tumepruuni struktuurkrohviga. Vundament rajatakse armeeritud ja täisbetoneeritud 240 mm betoonplokkidest. Sokliosa soojustatakse 100 mm vahtpolüstüreeniga, välisviimistluseks on struktuurkrohv. Katuse ja vahelae kandekonstruktsiooniks paigaldatakse 220 mm raudbetoonpaneelid. Katus soojustatakse 300 mm vahtpolüstüreeniga. Katuse katteks on kahekordne SBS-kate. Mittekandvad siseseinad on metallkarkassil kipsist. Paigaldatakse plastikraamidega 3-kordsed klaaspakett aknad. Tehnosüsteemid: Ridaelamu varustatakse kaasaegsete tehnosüsteemidega. Kütte lahenduseks on maasoojuspump. I ja II korrusele on planeeritud vesipõrandaküttesüsteem, mis on igast ruumist eraldi reguleeritav. Elamus on soojustagastusega ventilatsioon. Igale boksile paigaldatakse eraldi agregaat. Siseviimistlus: Võimalus valida kahe siseviimistluspaketi vahel. Hinnad: Boks nr 1 hind: 169 000 EUR Bokside nr 3-5 hind: 155 000 EUR Boks nr 6 hind: 160 000 EUR. Täiendavat infot projekti kohta küsige: Kristi Tobreluts, tel. 5328 5711 e-post: *** JAGA MINU KONTAKTI KÕIGILE, KES VAJAVAD KINNISVARANÕU! - - - - - - - - - - Telli hindamine UUS MAA Kinnisvarabüroolt *** ning saad: - Eksperthinnangu kuni 20% soodsamalt kui võtad koduga seotud laenu Swedbankist - Pankadest parimad kodulaenutingimused - Kiireima, kvaliteetseima ning usaldusväärseima hindamisteenuse Eestis UUS MAA KINNISVARABÜROO EKSPERTHINNANGUID AKTSEPTEERIVAD KÕIK FINANTSASUTUSED. - - - - - - - - - - Liitu Uus Maa uudiskirjaga ja saa homset kinnisvarainfot juba täna! *** - - - - - - - - - - Kodu aitab osta Swedbank. Pakkumise saamiseks kasuta koodi UUSMAA ja Sind teenindatakse eelisjärjekorras. Võtame ühendust 1 tööpäeva jooksul. Uus Maa kliendile soodsam lepingutasu. Küsi täpsemat infot maaklerilt. Finantsteenuseid pakub Swedbank AS. Tutvu tingimustega, pea nõu.\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: rõdu 3,7 m², parkimine tasuta, seinakapp, uus elektrijuhtmestik, keldrikorrus, mööbli võimalus, pakettaknad, parkett, panipaik Köök: keraamiline pliit, avatud köök, külmik, köögimööbel Sanruum: uus torustik, dušš Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, gaasiküte, keskküte Side ja turvalisus: Internet, turvauks, trepikoda lukus Ümbrus: teed heas seisukorras, Kõrveküla paisjärv järv 100 m, ümbruses eramud ja korterelamud, asub keskuses Hea asukoht rahulikus ja looduskaunis elukeskkonnas Tartu linna vahetus läheduses Kõrveküla alevikus (kaugus Tartu linna piirist ja uuest välja arendatud Raadimõisa uuselamurajoonist ca 2,5 km). Elamu asub Tartu kesklinnast 5,5 km kaugusel. Bussiühendus Tartu linnaga väga hea, linnaga ühenduseks rajatud ka kergliiklustee. Kõrveküla alevikus on uus põhikool, lasteaed, raamatukogu, spordihall, toidupood, Tartu vallavalitsus. Elamu ees suur parkimisala ja taga avar hooldatud haljasala koos laste mänguväljakuga. Kool ja lasteaed asuvad üle tänava. Läheduses Kõrveküla paisjärv, ujumiskoht. Müüa avar ja hubane, hea planeeringuga 2-toaline korter (korteriomandi suurus 47,5 m2) uueväärses 2008. aastal valminud elamus. Elamu esimesel korrusel asuva korteri koosseisu kuuluvad avar elutuba-köök, magamistuba, esik, wc-duširuum ja rõdu (3,7 m2) Korteri juurde kuulub notariaalse kastuskorraga kindlaks määratud parkimiskoht parkimisalal ja keldriboks (2,75 m2) elamu keldrikorrusel. Elamus 12 korterit, toimiv ühistu. Elamul oma katlamaja gaasikatla baasil - soodsad kommunaalkulud. Soovi korral edastan arved meili teel. Korter müüakse koos köögimööbli ja tehnikaga. Ülejäänud sisustuse osas võimalikud kokkulepped. Helista ja küsi lisa. Olete oodatud tutvuma! Meeldiva kohtumiseni! Piret Jerlakas Kutseline maakler Tel 53 945 425 ***\nMüüa korter, 2 tuba - Kubjaringi tn, Kõrveküla, Tartu vald, Tartumaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: parkimine tasuta, panipaik, uus elektrijuhtmestik, keldrikorrus, pakettaknad, parkett Köök: keraamiline pliit, avatud köök, külmik, köögimööbel Sanruum: uus torustik, dušš Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, gaasiküte, keskküte Side ja turvalisus: turvauks, trepikoda lukus Ümbrus: Kõrveküla paisjärv järv 100 m, ümbruses eramud ja korterelamud, asub keskuses, teed heas seisukorras Hea asukoht rahulikus ja looduskaunis elukeskkonnas Tartu linna vahetus läheduses Kõrveküla alevikus (kaugus Tartu linna piirist ja uuest välja arendatud Raadimõisa uuselamurajoonist ca 2,5 km). Elamu asub Tartu kesklinnast 5,5 km kaugusel. Bussiühendus Tartu linnaga väga hea, linnaga ühenduseks rajatud ka kergliiklustee. Kõrveküla alevikus on uus põhikool, lasteaed, raamatukogu, spordihall, toidupood, Tartu vallavalitsus. Elamu ees suur parkimisala ja taga avar hooldatud haljasala koos laste mänguväljakuga. Kool ja lasteaed asuvad üle tänava. Läheduses Kõrveküla paisjärv, ujumiskoht. Müüa avar ja hubane, hea planeeringuga 2-toaline korter (korteriomandi suurus 47,5 m2) uueväärses 2008. aastal valminud elamus. Elamu esimesel korrusel asuva korteri koosseisu kuuluvad avar elutuba-köök, magamistuba, esik, wc-duširuum ja rõdu (3,7 m2) Korteri juurde kuulub notariaalse kastuskorraga kindlaks määratud parkimiskoht parkimisalal ja keldriboks (2,75 m2) elamu keldrikorrusel. Elamus 12 korterit, toimiv ühistu. Elamul oma katlamaja gaasikatla baasil - soodsad kommunaalkulud. Soovi korral edastan arved meili teel. Korter müüakse koos köögimööbli ja tehnikaga. Ülejäänud sisustuse osas võimalikud kokkulepped. Helista ja küsi lisa. Olete oodatud tutvuma! Meeldiva kohtumiseni! Piret Jerlakas Kutseline maakler Tel 53 945 425 ***\n1431 € per m²\nMüüa korter, 3 tuba - Pärna 1-9, Kõrveküla, Tartu vald, Tartumaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: parkimine tasuta, eraldi sissepääs, keldrikorrus, toad eraldi, pakettaknad Köök: elektripliit, köögimööbel Sanruum: dušš, wc ja vannituba eraldi, vann, boiler Küte ja ventilatsioon: elektriküte Side ja turvalisus: Internet, kaabelTV Ümbrus: ümbruses korterelamud, teed heas seisukorras, naabrid ümberringi, Kõrveküla paisjärv järv 300 m Müüa Tartu külje all roheluses 3-toaline korter linnapiirist 2.5km ja kesklinnast 5.5km kaugusel. Maja renoveerimine lõpetatud jaanuar 2020, varem on soojustatud vundament ja välja vahetatud kogu katus. Paneelmaja teisel korrusel asuv korter on läbi maja planeeringuga ja asub maja keskel. Magamistubade aknad avanevad hommiku- ja elutoa ning köögi aknad õhtupäikese suunas. Korteri planeeringult asetsevad kõik toad eraldi, samuti on WC ja vannituba eraldi. Kõrvekülas on kaasaegne lasteaed „Päikeseratas“. Käe ja jala ulatuses asuvad Kõrveküla Põhikool, Tartu Valla Muusikakool, raamatukogu, postkontor, A ja O kauplus ning Omniva pakiautomaat. Sporti armastavatele inimestele on Kõrvekülast Raadini kulgev 3,5 km pikkune kergliiklustee ning oma spordihall, discgolfi rada, rannavõrkpalli ala ja jalgpalliväljak. Mõnesaja meetri kaugusele jääb ka Kõrveküla paisjärv. Suvel on võimalik päevitada ja ujuda ning miks mitte ka kalastada. Olemas on ka oma keldriboks. Sõidukite parkimine on korraldatud kinnistul maja ees, taga ja küljel. Ühistu on toimiv ning naabrid on sõbralikud ja kokkuhoidvad. Selle hinnaga tuleb kaasa kahekohaline garaažiboks koos elamumaaga aadressil Pärna 21, Kõrveküla! Garaažiboks on võimalik eraldi osta 24000€ eest! Katastritunnus 79401:001:0490 *** Helista ja lähme koos vaatama!\nKorter müük; Kõrveküla\nKorter müük Kõrveküla village


Jutt ei ole "puutumatusest", vaid lugupidavast kõneviisist. Väljendid nagu "ment" või "mentla" selle hulka ei kuulu.\nMitte, et õigustaks, aga kuidas siis nimetada jõustruktuuri ametnikke, kes tegutsevad niimoodi:\n„Juhikaarti ootavaid juhte on juba 500. Seaduse järgi ei tohi kehtetu kaardiga juhid enam tööd teha. Samas politsei on väga aktiivseks muutunud ja otsib liikluses just neid juhte ja karistab. Kes karistab sellega maanteeametit ja kes selle eest vastutab? Tänasel päeval saab karistada ainult juht, kes teenib perele elamiseks raha," kurjustas Ärilehega ühendust võtnud veokijuht.\nhttps://arileht.delfi.ee/news/uudised/s ... d=91241119\nPostitatud: 04 Okt, 2020 9:28\nKüsimustele, kuidas suhtub tekkinud olukorda politsei ning kas aegunud juhikaardi pärast on nad juhte roolist kõrvaldanud ja trahvinud ning mida sellases olukorras juhtidele soovitada, PPAst töönädala lõpuks vastust saada ei õnnestunud.\nPostitatud: 04 Okt, 2020 9:39\nNende jaoks, kelle tervisetõendid kevadel aegusid, suutis Maanteeamet koos politseiga lahenduse leida. Raske öelda, miks praegu teisiti läks. Ma pigem arvaks, et see on Maanteeameti käkk, mitte politsei oma. Ootame edasisi arenguid.\nPostitatud: 04 Okt, 2020 15:13\nOfftopicuna: mina kasutan sõna "ment" nende politseinike kohta, kes oma ametimärki kurjasti/valesti kasutavad (altkäemaks, ülbitsemine jms). Ehk märgiga kaabakad.Oma tööd ausalt tegev isik (kuigi ta teeb mulle rikkumise eest trahvi) ei ole ment vaid oma tööd tegev politseinik.\nJa kui palju on siis lugupeetaval olnud - näiteks viimasel kümnendil - kokkupuuteid sellistega kellele kohandub sõna "ment" vs. kokkupuuteid tööd tegeva politseinikuga. Minu hinnangul on sellised arvukad "mendijuhtumid" Eesti Politseis pigem mingi 90.-ndate teema...\nAga kust siis jookseb piir? Poliitikute, PPA peadirektorile solvavate nimede jms on ok aga politseid mentideks nimetamine ei? Et siis teatud struktuur on püha lehm?\nJa loomulikult ei ole keegi püha lehm. Juhul kui sul on mingit asjalikku ja tõsist kriitikat. Aga tuuba stiilis lällamine: kogu politsei on üks peessekukkunud organisatsioon (ühesõnaga kogu Eesti taasiseseisvuseaegne politsei ülesehitustöö on täiega valesti tehtud, saavutatu on täielik jama, organisatsioon ja inimesed on kõlbmatud, keegi seal oma tööd teha ei oska, politseinikud - on täielikud ebaprofessionaalid - järgivad otsuste vastuvõtmisel oma kehakeemiat jne.). Vaher on loll ja kõlbmatu (sest ta lihtsalt on loll ja kõlbmatu). Ei ole selline rumal lahmimine "kriitika" mida peaks nagu kuidagi pehmendama asuma.\nPostitatud: 05 Okt, 2020 9:04\nPõhjus tervisetõendi ja juhikaardi erinevas käsitlemises on lihtne - esimene on Eesti-sisene, teine rahvusvaheline.\nMitte kuskil mujal maal olles ei küsi liikluspolitsei sult kehtivat tervisetõendit. Samuti minu teada pole siiani võimalik teiste riikide politseil teha automaatseid päringuid meie juhilubade registri vastu. Seega maailmas võib ringi sõita kehtiva Eesti juhiloaga, kuigi kehtivat juhtimisõigust ei pruugi olla (vähemasti niikaua kui ei satu kohaliku politsei sügavama huvi orbiiti).\nJuhikaardiga on teisiti - see on rahvusvaheline dokument ja erandid peaksid olema kokku lepitud ka rahvusvaheliselt.\nMA poolt muidugi paras käkk, et selline auk sisse lasti. Eriolukorras oleks lahenduseks olnud ka senise partneri käest kaartide tellimine.\nJuhid, kel sissetulek nüüd kannatab - tuleb minna halduskohtusse. Ei maksa pea midagi, võistlevat kohtupidamist pole (kohtu kohus on välja selgitada asjaolud). Peale vaadates kõige tõsisem probleem tõenäoliselt just kaotsi läinud sissetuleku suuruse tõendamine. Kuupalgalistel peaks olema suhteliselt lihtne (tööandjalt tõend, et töö jäi tegemata just juhikaardi puudumise tõttu). "Tükipalgalistel", FIE-del jms on keerulisem.\nPostitatud: 05 Okt, 2020 9:37\nKus ma olen midagi sellist väitnud nagu Tuuba, et politsei on p...e kukkunud organisatsioon? Ei ole ja seega ära pane mulle oma uitmõtteid pähe. Vaherti kohta ei ole ma midagi öelnud. Vaherit kaitses (kui teda nimetati akfi-i poolt hullemini kui Tuuba) sain hoiatuse kuna nimetasin ka Vaherit sõimanud akf-i mitte "hea" nimega. See oli lihtsalt üldisem märkus.\nIsiklikke kokkupuuteid nendega keda mentideks nimetan on olnud hulgim. Olin ise üks neist, kellele silma pilgutamata 2011 aastal vale kiiruse näit pähe määriti. Praegune avalikkuses liiklusteemadel sõnavõttev blond aga lausus mulle kunagi: teiega ei pea viisakas olema, sest palka maksab mulle riik (see oli vastus palve peale käituda viisakalt ja seaduse kohaselt maksumaksjaga, kellelt tuleb tema palk). Politsei on organisatsioon nagu iga teine ja seal töötavad inimesed nagu meie kõik-koos oma nõrkuste, sümpaatiate ja antipaatiatega. Viimatine kokkupuude oli ühe pika krim asja raames kus lihtsalt ajusid k..piti ja näkku naerdi ehk puutumatuse sündroom. Õnneks on 99% politseinikest oma tööd südamega tegevad inimesed nii nagu 99% inimesi on suures osas seadusekuulekad ning mõne isiku teisiti käitumist ei saa laiendada kogu organisatsioonile ega kogu ühiskonnale. Kuid.. paratamatult võib kokkupuude sellise isikuga viia terve organisatsiooni hinnangu isiku X silmis alla. Ehk organisatsioon muutub isiku ebausaldusväärseks ja isik laiendab oma negatiivse kogemuse organisatsiooni liikmega kogu organisatsioonile. Ehk kõik on inimesed ning mulje isikutest või selle isiku poolt esindatavast orga kujuneb just üksikute kokkupuudete alusel. Õnneks on minul olnud rohkem meeldivaid kokkupuuteid politseinikega kui halbu ning ei pea kõiki politseinike apriori mentideks ega struktuuri mädaks. Kuigi tänu kogemustele on mul alati hinges kahtlus.\nPostitatud: 05 Okt, 2020 10:08\nPraegune avalikkuses liiklusteemadel sõnavõttev blond aga lausus mulle kunagi: teiega ei pea viisakas olema, sest palka maksab mulle riik (see oli vastus palve peale käituda viisakalt ja seaduse kohaselt maksumaksjaga, kellelt tuleb tema palk).\nAvasin mina PPA kommunikatsioonibüroo lehe, vaatamaks, kes seal blondiiniks passib ja pidin imestusest lausa maha istuma- venekeelse meedia kontaktisikuks on seal Viktoria Korpan. Meenutades selle neidise kurtmisi venelaste diskrimineerimise, eesti keele jms osas ning üldist meelestatust EV suunal, mida nii Delfis kui saates "Kirillitsas eesti" häbenematult paista lasti- PPA-l pidi ikka kaadriga sitaks kitsas käes olema...\nPostitatud: 05 Okt, 2020 10:45\nLas need nimed olla. Kuid, mis põhiline on-ei haugu ma kunagi politseinikega ega ei püüa neid kuidagi alavääristada. Olen nendega alati viisakas ja ootan sama ka vastu. Viisakus ja lugupidamine on kahesuunaline liiklus. Kuid millegipärast on olnud juhtumeid kus isikule seadusega antud õiguste kasutamine ajab politseinikud närvi. Mina ei suuda siin seletust leida kui ainult selle, et näe-järjekordne ei usalda meid ning püüab mind (politseiniku) alavääristada, mis tuleneb sellest, et osadele politseinikele on oma tööst jäänud mulje, et nemad on jumalad, kes teevad reegleid ning nende toiminguid ei tohi keegi seada kahtluse alla. Õnneks pole viimasel ajal selliseid juhtumeid olnud ehk politseinike koolitus, vaimne tase ja kõik on läinud paremaks. Eks kunagi tulenes see sellest, et õppejõud olid neil kunagised miilitsas, kes tõesti nautisid, miilitsa ajal, sisuliselt jumala staatust ning see kandus üle noortele.\nJa nagu siinses alafoorumis eespool juttu on olnud-politseinikud õppigu maailma vaatama laiemalt kui rangelt läbi §-i ja kirjapandu ning hindama hetke olukorda ja juhtunu põhjuseid. Maailma ei ole must/valge vaid palju hallikam.\nPostitatud: 05 Okt, 2020 12:39\nKus ma olen midagi sellist väitnud nagu Tuuba, et politsei on p...e kukkunud organisatsioon? Ei ole ja seega ära pane mulle oma uitmõtteid pähe. Vaherti kohta ei ole ma midagi öelnud.\nTeik it iisi, pöial-liisi!\nKeegi pole sulle neid sõnu suhu, ega uitmõtteid pähe pannud. Need olidki tuuba sõnad-mõtted. Sina tulid peale seda välja kummalise retoorilise küsimusega, et kas politsei on mingi püha lehm, mida ei tohi kritiseerida. Eelnenut ja konteksti arvestades jäi sellest mulje nagu oleks tuuba lahmimine igati OK kriitika, kuna politsei pole ju mingi püha lehm ometi.


Heli Raidve-Kostenoki teadusmagistritöö "Töövaidluskomisjoni õiguslik seisund" kaitsmine | Tartu Ülikool\nHeli Raidve-Kostenoki teadusmagistritöö "Töövaidluskomisjoni õiguslik seisund" kaitsmine\n25.08.2010 - 12:45 kuni 13:45\n25. augustil kell 12.45 kaitseb Heli Raidve-Kostenok õigusteaduskonnas (Näituse 20, aud K-03) teadusmagistritööd "Töövaidluskomisjoni õiguslik seisund".\nTöö juhendaja on dr iur Gaabriel Tavits, oponent mag iur Triin Raudsepp.\nTöös antakse ülevaade Euroopas töövaidlusi lahendavatest organitest, analüüsitakse töövaidluskomisjonide (TVK) tekkimise põhjuseid ja õiguslikke aluseid ning TVK õigusliku seisundi kohta avaldatud seisukohti. Autor uurib, kas tegemist on lepitusorgani, vahekohtu,\nvahendus- või haldusorganiga.\nTöö teises ja kolmandas peatükis käsitletakse TVK vastavust EÕIK kuuenda artikli nõuetele. Autor uurib, kas TVK näol on tegemist seaduse alusel moodustatud õigusemõistmise funktsiooni ja adekvaatset tõhusat menetluskorda omava sõltumatu ja erapooletu organiga. Õigusemõistmise funktsiooni hindamise raames uuritakse, kas TVK on pädev algatama põhiseadusliku järelevalve menetlust. TVK liikmete ja TVK kui kollegiaalse organi puhul hinnatakse nende sõltumatust ja erapooletust.\nTVK menetluskorda reguleerivate õigusaktide analüüsimisel uuritakse individuaalse töövaidluse lahendamise seadust, Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud töövaidluskomisjoni põhimäärust ning Tööinspektsiooni peadirektori käskkirjaga kinnitatud töövaidluskomisjoni asjaajamise korda, et hinnata, kas viidatud aktides sisalduv menetluskord vastab EIÕK kuuendas artiklis sätestatud tõhusa ja adekvaatse menetluse nõuetele. Täiendavalt antakse ülevaade individuaalsete töövaidluste lahendamise statistikast ning hinnatakse vajadust individuaalsete töövaidluste kohtueelse lahendamise korra reorganiseerimiseks.


Kollane valik ja mudane uriin. Furamagi kollane uriin\nVäike põletav hägune uriin\nKui järgneva urineerimise ajal eraldub kergem uriin, ei pea te muretsema, see on normaalne. Sel juhul langeb järsult hemoglobiini ja erütrotsüütide kontsentratsioon.\nMiks need haigused ilmuvad? Kõige sagedamini tekib põletik, mis tuleneb madalate temperatuuride kehast, püsivast PA-st sealhulgas erinevate partneritegaebakorrektsest ravist kollane valik ja mudane uriin.\nSageli on uriinis vere lisandeid - see tähendab patsiendi hematuuriat, mis tekib neerukolbi või seotud organi kasvaja tulemusena. Nendes haigustes tuleb ravi alustada kohe, kuna selle puudumine toob kaasa seotud organi täieliku rikke.\nOluline on märkida, et naiste, meeste ja laste seas võivad hommikuse uriini hägususe põhjused olla erinevad. Näiteks võivad naised muutuda suguelundite haigusteks, ebaõigeks hügieeniks või seksuaalseks eluks.\nMeestel räägib uriini värvi rikkumine eesnäärme või teiste suguelundite probleemidest. Laste puhul näitab läbipaistvuse muutus nõrka immuunsust, muutusi siseorganite toimimises või probleeme uriinisüsteemi toimimisega. Igal juhul ei ole vaja ette kirjutada eneseravimeid ega ignoreerida uriini hägusust, sest see ainult halvendab tervist ja toob kaasa ka tõsised tagajärjed ja tüsistused, mida on raske ületada.\nUriiniskoor, näiteks värvus ja läbipaistvus, näitavad inimeste tervise halvenemist. Hägusus on üks omadustest, mille põhjal võime järeldada, et kehas on alanud patoloogilisi muutusi. Naistel ja meestel võib täheldada erinevate ainetega segatud läbipaistmatust. Kõige sagedamini provotseerib põiepõletiku ja prostatiidi seisundit. Normaalne uriiniarv Tervislikul inimesel on uriin kollane ja läbipaistev.\nEnamikul juhtudel on uriini värvitooni muutus ja setete väljanägemine koos helvestega, lima olemasolu, ebameeldiv lõhn, mis on suguühtluse süsteemi haiguse või siseorganite talitlushäire märk. Samuti esineb häireid sekreteeritud vedelikus, kui need puutuvad kokku mitmete negatiivsete teguritega. Täiskasvanud, kellel ei ole seotud haigusi, võib uriin olla kollane või sarnaneb nisuvarte värviga.\nMuddy uriin arbuus\nRothii ke Madiing (Pamoou)\nÜks nendest värvainetest on urobiliin, mis moodustub lõpptootes pärast hemoglobiini lagunemist. See eritub neerude kaudu koos uriiniga. Kuna veekogus kehas väheneb, suureneb urobiini kontsentratsioon ja urineerimisel vabanev vedelik muutub küllaltki tumedaks ja mõnikord kaob uriini loomulik selgus.\nLisaks urobiliini värvumisele võib uriini hägusust põhjustada järgmised tegurid: mineraalsoolade loomuliku tasakaalu katkemine siseorganite veres ja kudedes võrreldes tarbitud vee mahuga; aktiivne mõju bakteriaalsete, viiruslike või seente mikroorganismide urogenitaalsüsteemi organite limaskestale, mis kutsus esile ägeda põletikulise protsessi; hormonaalsed hormoonid organismis see võib olla inimestel, kes võtavad kasutusele sünteetiliste hormoonide baasil põhinevaid ravimeid või kasutavad anaboolseid steroide ; kukkumiste, streikide, kirurgiliste protseduuride tagajärjel tekkinud urogenitaalsete organite või alamäärade vigastused; vedeliku kondenseerumine rakkudevahelises ruumis, mis põhjustab toitainete leostumist kehast, moodustab häguse uriini koos setetega või ilma selleta seda tegurit leidub nii meestel kui naistel ; kivide liikumine, mis hakkasid neerudest uriinikanalitele rändama.\nErinevus seisneb ainult selles, mis põhjustas patoloogiat. Kas see mõjutab lühiajalise toimega ohutute tegurite keha või uriini hägusust, on areneva haiguse sümptom.\nKui hägusus ei ole ohtlik? Kõik need tegurid ei ole praktiliselt võimelised inimkehale tõsiseid või pöördumatuid tagajärgi tekitama.\nNende mõju all on uriin kergelt hägune või tal on tume, küllastunud toon ja pärast vaid 1 päeva või 2 päeva taastub selle loomulik kollane värvus, muutub valgus. Samaaegsed haigused Hägusa uriini põhjused võivad olla mitte ainult ülalmainitud tegurite lühiajaline mõju, vaid ka seoses ohtlike patoloogiate olemasoluga, mis rikuvad siseorganite funktsionaalset aktiivsust.\nKui hägune uriin ilmneb ülalmainitud haiguste sümptomina, siis on vaja läbi viia uuring, teha kindlaks, miks uriini biokeemiline koostis on muutunud, teha täpne diagnoos ja alustada selle haiguse ravimist. Ainult sel juhul on võimalik taastada urogenitaalsüsteemi organite normaalne toimimine ja vältida tõsiste tüsistuste teket.\nHoiatavad sümptomid Ilma arsti või eriarsti abita on tavalisel inimesel raske kindlaks teha, kas hägusus ja valged setted uriinis on haiguse tunnuseks, või see on keha füsioloogiline reaktsioon, mida põhjustab lühiajaline kokkupuude negatiivsete teguritega. Oluline on meeles pidada, et järgmised sümptomid koos häguse uriini vabanemisega ja valged helbed - see on üsna tõsine põhjus arsti juurde pöördumiseks: iiveldus, söögiisu kaotus või söömise täielik keeldumine; füüsiline nõrkus, väsimus, vererõhu järsk langus või suurenemine; ebamugavustunne perineumis, alakõhus või nimmepiirkonnas, millega kaasnevad korduvad ägedad või valulikud valu; põletustunne, mis tekib uriini läbipääsu ajal eritkanali kaudu või kuidas juua mineraalvett tsüstiidi ajal urineerimise lõppu, mis alati räägib limaskesta põletikust on väärt isegi pisut urineerimist, et põhjustada kusiti põletavat valu ; limaskestade väljalaskmine tupe küljest, neil on ebameeldiv mädanik või pärmi lõhn ja need on erksad tooniga; kehatemperatuuri tõus kraadi ja üle selle; peavalu, külmavärinad, palavik; nõrk juga rõhk urineerimise ajal, mis koos mudase uriiniga diagnoositakse sageli meestel, kellel on kollane valik ja mudane uriin prostatiit või uretriit.\nNad läbivad igal aastal ennetavaid uuringuid, läbivad testid. Ülejäänud osa läheb meditsiiniasutustele ainult äärmuslikel juhtudel, kui haigus areneb või on juba saanud kroonilise haiguse seisundi. Paljud inimesed ei pööra tähelepanu sellistele kõrvalekalletele organismi toimimises nagu hägune uriin ja selle värvuse muutus ning ei pea seda asjaolu murettekitavaks. Terves kehas varieerub uriini värvus kollastest õledest.\nDiagnoosi tulemuste põhjal koostatakse järeldus ja sõltuvalt haiguse kindlakstehtud põhjusest on ette nähtud asjakohane ravi. Nende lihtsate soovituste rakendamine ei võta palju aega, kuid samal ajal väldib paljude haiguste arengut, mille üheks sümptomiks on häguse uriini vabanemine.\nTäiendav Väljaanded Nefriidi.\nValu ja treemor allosas kõhtu


Alusalu aitab suusatajatel uisutehnikat lihvida - Tänane leht\n31. mai 2017, 23:55 1 min lugemist\nSaskia Alusalu ja Team Haanja pressikonverents Pirita spordikeskuses. FOTO: Eero Vabamägi\nSUUSATAMINE. Suurte ambitsioonidega Team Haanja teatas eile, et sõlmis Eesti parima kiiruistuaja Saskia Alusaluga koostöölepingu, mille järgi toetab Team Haanja teda 10 000 euroga. Vastutasuks aitab Alusalu murdmaasuusatajatel laagrites uisutehnikat parandada.\n«Ma ei hakka kindlasti kõigis laagrites käima, sest ma ei ole Team Haanja liige. Tegelikult ongi praegi paigas vaid üks laager, mis keskendub baasettevalmistusele. Meil on väga hea koos põhja laduda, sest meie ettevalmistuses kattub nii mõndagi,» selgitas Alusalu.\nTeam Haanja abitreeneril Andrus Veerpalul on Alusalusse usku. «Kindlasti on ta suuteline meie uisutehnikat järele aitama. Meie klassikatehnika on veidike parem ning me teame sellest suhteliselt palju, ka minul on klassikatehnikas küllalt kogemusi. Uisus on meie tulemused aga veidi kehvemad,» rääkis Veerpalu.


Euroopa Keskpanga Arvamus, 12. november 2009 , seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (CON/2009/94)\nseoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega\n10. septembril 2009 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (1) (edaspidi „ettepanek direktiivi kohta”).\nEKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõike 4 esimesel taandel ja asutamislepingu artikli 105 lõikel 5, kuna ettepanek direktiivi kohta puudutab ühte Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannet, milleks on rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poliitika tõrgeteta teostamisele kaasaaitamine. Euroopa Keskpanga nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.\nEKP toetab ettepandud direktiivi seoses pankade kauplemisportfellide ja edasiväärtpaberistamiste kapitalinõuetega, mis on üldiselt kooskõlas Baseli pangajärelevalve komitee hiljutise seisukohaga (2). EKP on arvamusel, et ettepandud direktiivi nõudeid tuleb uuendatud tururiski raamistikuga Basel II veel lähendada. Eelkõige soovitab EKP lisada ettepandud direktiivi II lisa punktis 1 korrelatsioonil põhineva kauplemistegevuse suhtes erand nõudest, et kauplemisportfelli kõikide väärtpaberistamise riskipositsioonide suhtes kohaldatakse krediidiriski standardmeetodit.\nLisaks märgib EKP, et käesoleval ajal Baseli pangajärelevalve komitee poolt läbi viidav kvantitatiivne mõju-uuring võib viia korrelatsioonil põhineva kauplemistegevuse ümberkalibreerimisele. Kui mõju-uuring peaks tõepoolest viima tururiski raamistiku Basel II ümberkalibreerimisele, soovitab EKP tungivalt viia ettepandud direktiiv sellega vastavusse või teha direktiivis muudatusi, et tagada selles valdkonnas aus rahvusvaheline konkurents.\nSamuti toetab EKP ettepandud direktiivi I lisas tasustamise sätete sissetoomist, mis on kooskõlas G20 juhtide poolt võetud kohustusega rakendada rahvusvahelised tasustamisstandardid, mille eesmärgiks on lõpetada ülemäärase riskivõtmise tava (3). Lisaks toetab EKP kõnealuste sätete kohaldamist tasustamispoliitikale kontserni tasandil, et tagada riskivõtmisega seotud töötajate ühetaoline kohtlemine kõikides jurisdiktsioonides, kus ELi pangad tegutsevad. Lõpetuseks, EKP rõhutab, et eelkõige olulistele finantseerimisasutustele suunatud rahvusvaheliste standardite sisseviimisel ühenduse õigusesse, mis kehtivad kõikidele krediidiasutustele (sealhulgas väikestele), tuleks kohaselt kohaldada asutamislepingus sätestatud proportsionaalsuspõhimõtet.\nEKP soovitused ettepandud direktiivi teksti muutmiseks on toodud lisas. Need ettepanekud ei käsitle eespool esitatud üldisemaid märkusi.\nFrankfurt Maini ääres, 12. november 2009\n(1) KOM(2009) 362 lõplik.\n(2) Vt Baseli pangajärelevalve komitee dokumente „Revisions to the Basel II market risk framework”, „Guidelines for computing capital for incremental risk in the trading book” ja „Enhancements to the Basel II framework”, 13. juuli 2009, avaldatud Rahvusvaheliste Arvelduste Panga veebilehel http://www.bis.org\n(3) Vt „FSF Principles for Sound Compensation Practices” ja muud asjakohased rakendusstandardid on avaldatud G20 kodulehel http://www.g20.org\n„võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 47 lõiget 2,\ntoimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,”\nKuna asutamislepingu kohaselt tuleb määruse eelnõu osas EKPga konsulteerida, peab kooskõlas asutamislepingu artikliga 253 lisama määruse eelnõus vastava volituse.\nArtikli 1 lõige 9\n1. Vaatamata tavapäraste edasiväärtpaberistamise positsioonide suhtes IX lisa 4. osa alusel kohaldatavatele riskikaaludele nõuavad pädevad ametiasutused, et krediidiasutused kohaldaksid eriti keerukate edasiväärtpaberistamiste positsioonide suhtes 1 250 %-list riskikaalu, kui krediidiasutus ei ole pädevale ametiasutusele iga sellise edasiväärtpaberistamise positsiooni puhul tõendanud, et ta on täitnud artikli 122a lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõuded.\n2. Lõiget 1 kohaldatakse pärast 31. detsembrit 2010 välja lastud uute edasiväärtpaberistamise instrumentide positsioonide suhtes. Olemasolevate edasiväärtpaberistamise instrumentide positsioonide puhul kohaldatakse lõiget 1 alates 31. detsembrist 2014, kui pärast seda kuupäeva lisatakse uusi aluspositsioone või olemasolevaid aluspositsioone asendatakse uutega.”\nVäärtpaberistamise riskidega seotud hoolsuskohustuse nõuete mittejärgimise küsimus on piisavalt käsitletud nõukogu poolt 15. juulil 2009. aastal vastu võetud direktiivi (2) artiklis 122a. Lisaks ei ole eriti keerukate edasiväärtpaberistamise riskide käsitlus ettepaneku artiklis 122b kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega eelnimetatud direktiivi artikli 122a lõikes 5, millega nähti ette täiendav riskikaal 250 % kuni 1 250 %, olenevalt hoolsuskohustuse sätete rikkumise ulatusest. Eeltoodust tulenevalt soovitab EKP ettepandud artikli 122b välja jätta.\nKehtestades tasustamispoliitika nende töötajate kategooriate suhtes, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt krediidiasutuse riskiprofiili, ja kohaldades seda poliitikat, järgivad krediidiasutused alljärgnevaid põhimõtteid viisil, mis vastab nende suurusele ja sisemisele korraldusele ning nende tegevuse laadile, ulatusele ja keerukusele:\ntasustamispoliitika on kooskõlas usaldusväärse ja tõhusa riskijuhtimisega ning edendab seda ega motiveeri võtma riske, mis ületavad krediidiasutuse puhul talutava riski piiri;\ntasustamispoliitika on kooskõlas krediidiasutuse äristrateegia, eesmärkide, väärtuste ja pikaajaliste huvidega;\nkrediidiasutuse juhtimisorgan (järelevalveorgan) kehtestab tasustamispoliitika üldised põhimõtted ja vastutab tasustamispoliitika rakendamise eest;\ntasustamispoliitika rakendamine läbib vähemalt üks kord aastas keskse ja sõltumatu sisekontrolli, mille käigus kontrollitakse juhtimisorgani (järelevalveorgani) määratletud tasustamisega seotud põhimõtete ja menetluste järgimist;\nkui tasustamine on seotud töötulemustega, põhineb kogusumma üksikisiku ja asjaomase äriüksuse ning kogu krediidiasutuse töötulemuste hindamisel;\nkogu töötasu moodustava põhi- ja muutuvtasu vahel valitseb sobiv tasakaal; põhitasu moodustab kogu töötasust piisavalt suure osa ning võimaldab rakendada täielikult paindlikku preemiasüsteemi, sealhulgas kasutada võimalust jätta preemia maksmata;\nlepingu ennetähtaegse lõpetamisega seotud maksed peegeldavad aja jooksul saavutatud tulemusi ja on kavandatud nii, et nendega ei premeeritaks ebaõnnestumist;\nselliste töötulemuste mõõtmisel, mis moodustavad preemiate või preemiareservi aluse, võetakse arvesse olemasolevaid ja tulevasi riske, kasutatud kapitali maksumust ja vajalikku likviidsust;\nsuure preemia peamise osa väljamaksmine lükatakse teatava ajavahemiku võrra edasi ja väljamaksmine on seotud äriühingu edaspidiste töötulemustega.”\nkrediidiasutuse juhtimisorgan (järelevalveorgan) kehtestab ja vaatab läbi tasustamispoliitika üldised põhimõtted ja vastutab tasustamispoliitika rakendamise eest;\nfinantskontrolli ja riskiohjamisega tegelevate töötajate tasustamine on sõltumatu ärivaldkondadest, mida nende tegevus hõlmab, ning vastab nende võtmerollile krediidiasutuses;\nselliste töötulemuste mõõtmisel, mida kasutatakse muutuvtasu arvutamiseks mis moodustavad preemiate või preemiareservi aluse, võetakse arvesse igat liiki olemasolevaid ja tulevasi riske, kasutatud kapitali maksumust ja vajalikku likviidsust;\ntagatud muutuvtasu võib esineda ainult erandjuhtudel, kui võetakse tööle uusi töötajaid, ja see on piiratud ühe aastaga, võttes arvesse mõistlikke riskijuhtimispõhimõtteid;\nkogu töötasu moodustava põhi- ja muutuvtasu vahel valitseb sobiv tasakaal ning need vastavad riskile; põhitasu moodustab kogu töötasust piisavalt suure osa ning võimaldab rakendada täielikult paindlikku preemiasüsteemi arvestades muutuvtasu, sealhulgas kasutada võimalust jätta preemia muutuvtasu maksmata;\nkogu muutuvtasu maksmine ei tohi piirata krediidiasutuse võimet tugevdada oma kapitalibaasi;\nsuure muutuvtasu preemia peamise osa väljamaksmine lükatakse teatava ajavahemiku, mis ei ole vähem kui kolm aastat, proportsionaalselt jagatuna, võrra edasi ja väljamaksmine on seotud krediidiasutuse äriühingu edaspidiste töötulemustega;\nmuutuvtasu tuleb olulises osas välja maksta aktsiates või aktsiatega seotud instrumentides, kohastel juhtudel muudes mittesularahalistes instrumentides, kui need instrumendid pakuvad hüve, mis on kooskõlas pikaajalise väärtuse loomise ja ajamõõtme riskidega. Maksed aktsiates, aktsiatega seotud või muudes mittesularahalistes instrumentides peavad järgima kohaseid kinnipidamispõhimõtteid;\nlepingu ennetähtaegse lõpetamisega seotud maksed peegeldavad aja jooksul saavutatud tulemusi ja on kavandatud nii, et nendega ei premeeritaks ebaõnnestumist.\nKrediidiasutused, mis on olulised oma suuruse, sisekorralduse ja oma tegevuse olemuse, ulatuse ja keerukuse tõttu, peavad moodustama juhatuse tasustamiskomitee, et teostada järelevalvet nende tasustamispõhimõtete ja -tava üle. Tasustamiskomitee tuleb moodustada viisil, mis võimaldab tasustamispõhimõtete ja -tava ning riskijuhtimise, kapitali ja likviidsuse juhtimise huvide pädevat ja sõltumatut hindamist.”\nEKP soovitab täiendada ettepandud direktiivi I lisa punkti 1 järgmiselt: i) töötulemuste mõõtmisel tuleks arvestada kõiki riskiliike (vt alapunkt g ülal parempoolses veerus); ning ii) ettepandud direktiivi I lisa punkti 1 alapunktide h ja i asukohad tuleb ära vahetada (vt alapunkti g ja i ülal parempoolses veerus), et viited töötulemuste mõõtmisele ja muutuvtasule oleksid koos. Lõpetuseks, EKP teeb ettepaneku viia sisse uus põhimõte, mis kajastaks G20 juhtide poolt Pittsburghi 24. ja 25. septembri 2009. aasta tippkohtumisel saavutatud kokkulepet. Eelkõige kiitsid G20 juhid heaks finantsstabiilsuse nõukogu (Financial Stability Board) pikaajalise väärtuse loomise tasustamisele, mitte ülemäärase riskivõtmisele suunatud standardite kohaldamise.\nII lisa punkti 3 alapunkt e\nPunkti 10b alapunktide a ja b kohaldamisel korrutatakse asutuse enda arvutuste tulemus korrutusteguriga (m+), mille suurus on vähemalt 3.”\nPunkti 10b alapunktide a ja b kohaldamisel korrutatakse asutuse enda arvutuste tulemus korrutusteguriga (m c +), mille suurus on vähemalt 3 ja korrutusteguriga (ms), mille suurus on vähemalt 3.”\nEKP toetab ettepandud direktiivi vastavusse viimist asjakohase Baseli tekstiga (st uuendatud tururiski raamistikuga Basel II), milles on ette nähtud kaks erinevat kordistit olemasoleva ja halvenenud turutingimuste riskiväärtuse tarvis.\nII lisa punkti 3 alapunkt f\n„Punkti 10b alapunktide a ja b kohaldamisel suurendatakse korrutustegurit (m+) tabeli 1 kohaselt lisateguriga vahemikus 0–1, olenevalt ületamiste arvust viimase 250 pangapäeva jooksul, mis nähtub asutuse riskiväärtuse järeltestimisest punkti 10 alusel […].”\n„Punkti 10b alapunktide a ja b kohaldamisel suurendatakse korrutustegurit eid (m c +) ja (ms ) tabeli 1 kohaselt lisateguriga vahemikus 0–1, olenevalt ületamiste arvust viimase 250 pangapäeva jooksul, mis nähtub asutuse riskiväärtuse järeltestimisest punkti 10 alusel […].”\nVaata muudatuse 4 selgitust.\n(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskide kontsentreerumise, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega, mille nõukogu võttis vastu 15. juulil 2009. aastal pärast esimesel lugemisel Euroopa Parlamendiga saavutatud kokkulepet, avaldatud nõukogu veebilehel http://register.consilium.europa.eu


Kas juba andestatud? Justin Timberlake'i petetud abikaasa andis mõista, et nende liit kestab veel - Kroonika\nKas juba andestatud? Justin Timberlake'i petetud abikaasa andis mõista, et nende liit kestab veel\nLaulja ja näitleja Justin Timberlake jäi nädalavahetusel paparatsode vaatevälja ekraanipartneri Alisha Wainwrightiga, kellega mees hoidis käest kinni ja segamatult flirtis. Kõige kõnekam oli hoopis see, et Timberlake'il polnud abielusõrmust enam sõrmes.\nTimberlake ja tema näitlejatarist kaasa Jessica Biel on olnud abielus seitse aastat ning neil on nelja-aastane poeg Silas. Kui mees on väidetava uue pruudiga New Orleansis aega veetmas ja võtteid filmimas, siis samal ajal on Biel nende kodus Los Angeleses, kus ta jäi ka kaamerate ette.\nNaine tundus vaatamata lahvatanud skandaalile võrdlemisi rahulik ning tema vasakus käes ilutseb siiani abielusõrmus. Vaata fotosid siit.\nTimberlake'i ja tema väidetavat armukest näinud pealtnägijad väidavad, et pigem oli flirtivaks pooleks just abielus staar, kes võttis Alisha käe ja asetas selle oma põlve peale. Väidetavalt lahkus paarike baarist kell pool üks öösel.


7 Dudes Jaga, mida ta tunneb seksuaalse seksi teostamiseks naisega | EE.Lamareschale.org\n7 Dudes Jaga, mida ta tunneb seksuaalse seksi teostamiseks naisega\n"Kui aus olla, tundub eufooriline."\nKunagi ei tea, (või mure), mida teised tunneb poisid on, kui nad võtavad reisi lõunasse?\nKüsisin mitu meest nende panuse eest:\n"See on tõesti vasta mulle."\n"Ma lihtsalt arvan, et see on super kuum. See on tõesti vasta mulle midagi minu keele ja on tema reageerida positiivselt kurtmine või midagi. See teeb mind tunne, nagu ma teen midagi talle, et ta ei saa teha ise -See see on nii või mitte. "\n"See on minu ainus võimalus saada sõnavõtu."\n"Ma olen alati tunne, nagu ma teen mu osa, kui ma minna minu sõbranna, sest ta ütleb, et ta pole kunagi olnud orgasmi alates penetrative sex üksi. See on minu ainus võimalus saada sõnavõtu ja tundub suur, kui ta tuleb. Samuti kena minu jaoks, sest ta tahab seksida sagedamini kui ma saan teda välja "-Henry G.\nSiin on mõned lõbus faktid, et suur O:\n"See on tõesti äratab mind."\n"Kui aus olla, tundub eufooriline. Mulle meeldib, kuidas see maitseb, ja ma armastan seda, kuidas ta lõhnab. Seal on lihtsalt midagi, mis tõesti tekitab mulle."\n"Ma olen alati püüdnud aru saada, mida ta tahab."\n"Esimene kord, kui minna kellegi uue, tundub, nagu ma olen missioonil, et saada tüdruk tunda hämmastav. Ma olen alati püüdnud aru saada, mida ta tahab."\n"See paneb mind tundma lähedal teda."\n"See paneb mind tundma tõesti lähedal naist Ma annan suukaudselt. Sa pead end mugavalt, et keegi laseks neid lakkuda oma genitaale, eks?"\n"See on nagu jõululaupäeval."\n"Tundub nagu jõululaupäeval, sest sa oled keset seda asja teile meeldib teha, ja sa oled õnnelik sa teed, aga sa ka tead, et varsti saate midagi isegi paremini kui sex. "\n"See maitseb hämmastav."\n"Tundub uskumatu, see maitseb hämmastav ja reaktsioonid teha mulle super-rahul ja saavutatud. See on eriline, et oleks võimalik teha midagi naist ta ei saa teha, et ise. Arvan, et see on põhjus, miks poisid nagu saada löök töökohti parem kui Handjobs. "\n"See paneb mind hell."\n"Mõnikord tundub natuke hell minu nina. See pani mind aevastama kord. See oli ebamugav kohtumine."\n17 imelik, ebamugav, ebakindel, meeldivate asjade hulk, mis võib juhtuda seksuaalvahekorra ajal\n31 võimalust olla rohkem lõbus oma rindadega iga päev\nSa oled feminism, miks sa siis ei ole nagu üks?\n15 asja, mis andsid teile liblikad, kui olite Virgin\nSinu aprilli seksihoroskoop ilmus\n11 asjad Me soovime, et poisid teada orgasme\nKuidas selgitada oma partnerit, mille olete seda juba aastaid fikseerinud\nÜllatav, kuidas pill võib mõjutada teie seksuaalset rahulolu\nKunagi võltsige orgasmi jälle\n9 poisid jagavad, kuidas nad õppisid oma seksuaalülekandeid\n6 asju, mida saate teha täna, et tagada, et teil on seks suunaümbrus


Ergo Korp sai esimese kitarri jõuluvanalt olles kolmeaastane - Kuulutaja\nKuulutaja | 4. aprill 2014 | Persoon | Kommentaare pole\nSaagem alljärgnevalt tuttavaks – laulja Ergo Korp. Muidugi kehitab nii mõnigi vaid peavoolust lähtuv muusikasõber õlgu – kes see veel on? –, kuid samas eksisteerib suur seltskond, kelle seas on Ergo vägagi populaarne.\nKui Ergo Korbist ja tema loomingust aimugi pole, siis võib alati minna Youtube`ja üle kuulata. Ning kui meeldima hakkas, siis peab arvestama tõsiasjaga, et jaanipäevale või järgmisele vana-aastaõhtule Ergot trubaduuriks enam kutsuda ei saa, sest need õhtud on ammu broneeritud.\nErgo Korp on avaldanud neli CDd ning suvel on plaanis ilmutada viies kauamängiv. Hiljuti oli TV3 ekraanil dokumentaalfilm “süldibändidest” ja ühena kolmest näidati ka Ergot. Film tegi Ergo meele natukene mõruks, sest teda filmiti terve pika päeva, aga filmi sattus sellest vaid väike osa.\nErgo Korp, kes olete, kust tulete?\nSünnipäev on 6. oktoobril ja sünniaastaks 1983. Ilmavalgust nägin Pärnus.\nHuvi muusika vastu tekkis juba väga noorelt, oma esimese kitarri sain jõuluvanalt kolmeaastasena. Üheksa-aastaselt tekkis tahtmine muusika ja sellega seonduva müstilise maailmaga lähemalt tutvust teha. Astusin Pärnu Lastemuusikakooli kitarri erialale. Kui tavaliselt panevad lapsi muusikakooli vanemad, siis mina läksin täiesti vabatahtlikult, see oli mu suur soov. Minu esimeseks kitarriõpetajaks oli Peeter Prints (ehk endise nimega Peeter Štšerbakov, kes mängis kunagi ansamblis NEMO). Hiljem õppisin Marek Taltsi käe all. Kahjuks tuli aga puberteet peale ja muusikakool jäi 5. klassis pooleli.\nHiljem hakkasin tegema noortebändi Out Of Sight, mille kaks laulu “Kas ainult” ja “Tuhmunud mälestus” kõlasid ka Raadio 2 ja Pärnu Raadios. Mõlemad laulud olid mu enda kirjutatud.\nMitu plaati on teil ilmunud ning millal on oodata järgmist?\nHetke seisuga on ilmunud 4 kauamängivat. Esimene, “Tuhmunud mälestus”, ilmus plaadifirma TopTen produktsioonina 2005. aastal, selle plaadi repertuaar koosnes 98protsendiliselt minu enda kirjutatud lauludest. Plaati aitasid salvestada Audru Jõelaevanduse Pundi mehed. Teine täispikk album, “Käidud teid”, ilmus 2006. aastal koostöös produtsent Marco Margnaga, kes aitas meid ka kaks aastat hiljem, kui ilmutasime plaadi “ERGO”. 2010. aastal tegi muusikaprodutsent Peeter Kaljuste ettepaneku koondada parimad lood albumile “Minu parimad”, mis ilmus kogumiksarjas “Kuldsed eesti šlaagrid”.\nKuna mul on nüüd oma isiklik stuudio, siis uus plaat peaks ilmavalgust nägema selle aasta suvel. Loodetavasti.\nMuusika, mis küll viimased 8 aastat on olnud rohkem töö kui hobi. Lisaks reisimine, filmikunst ja viimasel ajal on huvide hulka lisandunud ka lennundus ja lendamine.\nKes kuuluvad teie bändi?\nBändi kui sellist ei olegi, on muusikud, kes aitavad teha stuudiotööd. Kontserte ja esinemisi annan antud hetkel üksi ERGO ehk siis enda nime all.\nKas meenub mõni naljakas või põnev seik mõnelt esinemiselt?\nAastate jooksul on olnud igasuguseid juhtumeid, küll on naised lava ees rinnad paljaks võtnud jne… Ei saa kahjuks kõike välja rääkida, muidu saaksin pärast mõne fänni käest tappa. Pean arvestama sellega, et pakun inimestele meelelahutust ja inimene tuleb ennast kõrtsi ning pubisse välja elama ja on seal hoopis teistsugune kui igapäevaelus. Seega näen pidevalt igasuguseid asju: näiteks kuidas abielunaine, kes igapäevaselt on tubli naine oma mehele ja ema lastele, flirdib kõrtsis mõne noore tüübiga jne… Aga see on kõrts või baar ja mis seal toimus, see sinna ka jäägu.\nOn olnud juhuseid, kus mõni armukade mees helistab järgmisel päeval ja küsib, kellega tema naine eile pubis oli. Minu suu jääb selle koha pealt lukku.\nTeie vend Erki Korp on poliitik. Kas teil endal pole tekkinud soovi poliitikuks hakata?\nPigem mitte. Ma arvan, et ma ei suudaks üksi võidelda vohava ebaõigluse vastu, kus n-ö rikkad ja edukad Eesti lihtrahvast koorivad ja talle ülevalt alla sülitavad. Meie rahvas ei ole ka nii ühtehoidev, et sellele vastu astuda, pigem löövad meie riigi inimesed käega või vaatavad vaikselt pealt. Mujal Euroopas oleks sellise riigivalitsemise peale rahvas tänavatel ja valitsus troonilt tõugatud!\nPerekond on väike, aga armas. Perekonda kuuluvad lisaks minule elukaaslane Anne ja poeg Kristofer, kes on poolteist aastat vana. Ja loomulikult minu enda ema-isa, kes minu tegemistele tulihingeliselt kaasa elavad.\nTV3 näitas dokumentaalfilmi süldibändidest, sealhulgas teist. Kas jäite filmiga rahule?\nEhh….see saade tekitas minus vastakaid tundeid, vint oli veidi üle keeratud. Igal pool on erinev publik ja antud dokk oli filmitud külas, kus elas ligi 100 inimest, seega ei saanudki eeldada, et kontserdile tuleb 500 inimest. Ja tegelikult oli seal tookord täitsa äge pidu! Aga kuna televisioon on meelelahutus, ju siis tundus neile õigem monteerida saade nii, et näidata vaid mõnda Bocki pudeliga härrat ja jätta mulje, et oligi selline pidu. Tõetera oli muidugi selles sees, sest tänapäeval kainet publikut paraku eriti ei kohta, aga ma lohutan ennast sellega, et ega ma paku klassikalise muusikaga meelelahutust. Natuke mõruks tegi meele see, et filmiti terve pika päeva, aga saatesse läks sellest niivõrd vähe.\nEnda stuudio valmimine, palju oli esinemisi, külastasin paar korda Ameerikat, see oli väga huvitav elamus. Palju uusi tuttavaid, rõõmsaid nägusid lava ees. Uusi laule loomulikult. Nagu ikka muusiku elu – alati jääb midagi puudu või tegemata.\nÜldiselt pole ma väga suur planeerija, sellepärast võtan mütsi maha esinejate ees, kes juba 2015. aasta esinemisgraafikuid teevad. Tunnen, et ma ei taha end nii pikalt ette tööga siduda, mine tea, mis tuuled puhuma hakkavad. Aga plaadi tahaks valmis saada ja palju esineda.\nSüdamel on kogu aeg palju asju, aga olen aru saanud, et nende väljaütlemine suurt midagi ei muuda. Kui öelda, siis sooviksin rohkem sallivust üksteise suhtes.\nMonika Uldrich: armastan lihtsust ja naivismi


Erastamishuvilised peab avalikustama\nErastamisagentuur mõtleb praegu, kas taotleda erastamisagnetuuri nõukogult luba avalikustada kaheetapilise eelläbirääkimistega pakkumise puhul erastamiskonkursil osalevate firmade ja eraisikute nimed.\nKuna kaheetapilist erastamist kasutatakse eeskätt infrastruktuuri erastamisel, siis oleks Äripäeva arvates konkursil osalejate avalikustamine igati õige. Senised kogemused on näidanud, et kui ajakirjanik väga tahab ja näeb ka natukene vaeva, siis õnnestub tal erastamisagentuuri salatsemisele vaatamata konkursil osalejate ja ka konkursi võitja nimi teada saada.\nKuna informatsioon pole saadud otse erastamisagentuurist, siis võib juhtuda, et see ei ole alati õige. Viimane selline näide on erastamisagentuuri peadirektori Väino Sarneti sõnul Eesti Merelaevanduse erastamishuviliste nimekirja jõudmine avalikkuse ette. Ebatäpsuste vältimiseks tulebki erastamisagentuuril konkursil osalejate nimed ametlikult avalikustada.


Alatskivi õunaaias algas uue kaupluse ehitus - Tänane leht\n26. veebruar 2020, 11:11\nUue kaupluse ehituse ettevalmistamiseks võtsid saemehed eelmisel reedel Alatskivi õunaaiast enamiku puid maha. FOTO: Andrus Salu\nSuur osa Alatskivi tankla ja bussijaama vastas olevast õunaaiast sai eelmisel nädalal minevikuks, kui seal algasid ettevalmistused uue poe ehitamiseks. Uuele kauplusele andis viiekümneks aastaks hoonestusõiguse Peipsiääre vallavalitsus ning Tartu tarbijate kooperatiivi (TTK) uus Alatskivi Coop peaks valmima selle aasta septembris.\nPeipsiääre abivallavanem Peeter Kiuru sõnas, et päris kõiki puid õunaaiast siiski maha ei võeta. «Kümme-kaksteist puud jääb sinna ikka alles,» ütles ta.\nVeel üks õunaaed\nÕunapuude mahavõtmine ei tohiks abivallavanema sõnul kellegi jaoks olla suur katastroof, sest veidi eemal, kohaliku hooldekodu naabruses on teine vallale kuuluv õunaaed. «Igal aastal oleme kuulutanud inimestele, et tulge ja korjake õunaaiast õunu, aga korjajaid on tavaliselt ikka väga vähe ning õunad jäävad pigem maha vedelema,» lisas Kiuru.\nÕunapuude mahavõtmine ei tohiks abivallavanema sõnul kellegi jaoks olla suur katastroof, sest kohaliku hooldekodu naabruses on teine vallale kuuluv õunaaed.\nSamas on Alatskivile tarvis suuremat poodi, praeguse kaupluse asemele uut ehitada pole aga võimalik, pole piisavalt ruumi. TTK kommunikatsioonijuht Kertu Punger sõnas, et Alatskivi uue poe suletud netopind on ligi 780 ruutmeetrit, millest kaupluse müügisaal saab olema 437 ruutmeetrit. «Praeguse Alatskivi kaupluse pind on ligi 370 ruutmeetrit,» sõnas Punger.\nLisaks hakkab seal tööle taaraautomaat, poega ühe katuse alla kolib kohalik apteek ning parkla kõrvale ehitatakse turuputkad.\nVana pood vallale\nKui vald andis TTK-le uue poe tarvis hoonestusõiguse viiekümneks aastaks, siis sama kauaks annab TTK pärast uue poe valmimist praeguse kauplusehoone vallale kasutada. «Seda me veel ei tea, mida me poemajaga peale hakkame, vaatame seda siis, kui uus kauplus on valmis ja praegune pood tühi,» sõnas abivallavanem.\nAlatskivi kaupluse ehitab Ehitustrust. Uus pood peaks lepingu järgi uksed avama tänavu septembris.\nLisaks Alatskivi poele ehitab TTK praegu Raadimõisa Konsumit, mis valmib tänavu juunis. Veel plaanib TTK sellel aastal alustada ka Melliste kaupluse uue hoone ehitusega.


Tulemused võtmesõna otsingule: "tööandja"\n...Kuigi töötaja allub tööd tehes tööandjale, jäävad talle alles põhiõigused, sealhulgas väljendusvabadus......Töösuhte raames vastandub töötaja väljendusvabadusele tööandja ettevõtlusvabadus. Selle kaitseks on töötaja üheks...\n...küsimustega, sealhulgas millistel tingimustel võib tööandja töötaja isikuandmeid töödelda (ennekõike terviseandmeid......inspektsioonide ja praktikute juhiseid, mis on suunatud tööandja murekohtade lahendamisele. Artikli esimene osa keskendub...\nSõnumisaladuse kaitse tööandja sidevahendite kasutamisel\n2012 6, Lk 421 - 431\n...nii oma tööalaseks kui ka isiklikuks suhtlemiseks tööandjale kuuluvaid sidevahendeid. Kõik ongi enamasti hästi......seoses töötaja usaldusväärsusega. Sellisel juhul võib tööandja olla huvitatud töötaja kasutuses olevate sidevahendite...\n...pigem tunnistada nende vabakutselisust ehk mitme tööandja olemasolu võimalust kui tööõigusliku õigussuhte esinemist......on töösuhtega, tuleb kaaluda eelkõige töötaja ja tööandja vahelist sõltuvussuhet ning seda, millisel määral...\n...tunnustatud standarditele. Artiklis käsitletakse lisaks ka tööandja hoolitsuskohustust ja vastutust seksuaalse ahistamise......andmine ning õiguste piiramine sõltuvalt töötaja või tööandja soost.*2 Ühinemisel Euroopa Liiduga oli Eesti kohustatud üle...\nKonfidentsiaalse teabe määratlemine töösuhtes\n2005 10, Lk 719 - 730\n...50 punkti 6 kohaselt on töötaja kohustatud hoidma tööandja äri- ja tootmissaladust, kui see kohustus on ette......Täpsema regulatsiooni ja kohtupraktika puudumisel on tööandjatele sisuliselt jäetud vabad käed, otsustamaks informatsiooni...\n...poolt vastuvõetud otsuste täitmise tagamiseks, kui tööandja neid otsuseid ei järgi, aga samuti küsimus, milline......algusest peale rajanenud töötajate organisatsioonide ja tööandjate vahelistel läbirääkimistel*5, on töötajate esinduse...\n...töötavast töötajast, kellel on töölepinguline suhe oma tööandjaga, ei vasta enam kujunenud olukorrale, kuivõrd ettevõtted......käsitletakse küsimusi, kes on kolmepoolse töösuhte puhul tööandjaks ning kuidas kaitsta sellise töösuhte puhul töötaja...\n...Individuaalses tööõiguses on niisugusteks mõisteteks töötaja, tööandja ja tööleping. Autor tõstatab küsimuse vajadusest hinnata......lepingulisele kujundamisele; kas töötaja sõltuvus tööandjast peaks jätkuvalt olema määravaks töötaja tunnuseks...\n1994 9, Lk 219 - 220\n...komandeeringuks) nimetatakse töötaja lähetamist (saatmist) tööandja korraldusel ja kindlaksmääratud tingimustel tööülesannete......komandeeringuks) nimetatakse töötaja lähetamist (saatmist) tööandja korraldusel ja kindlaksmääratud tingimustel tööülesannete...\n...avastatud rikkumine ja antakse tähtaeg, mille möödudes peab tööandja või muu isik, kellel lasub vastutus nõuete täitmise......eest, olema rikkumise kõrvaldanud. Juhtudel, kui tööandja või muu isik, kellel lasub vastutus õigusakti nõuete...\n... püüda oma seadusi täiustada meie töötajatele ja tööandjatele sobivaimal viisil. Kirjeldatava seminari kuulajad......ja äriseadustikuga (RT I 1995, 26-28, 355) ning seda eelkõige tööandja määratlemisel. Senisest palju täpsemat sätestamist vajab...\n...tööõigussuhetes kaks õiguse subjekti - töötaja ja tööandja ning kumbki neist omab vastavaid subjektiivseid õigusi......tööõigussuhetes kaks õiguse subjekti - töötaja ja tööandja ning kumbki neist omab vastavaid subjektiivseid õigusi...\n...ülikooli töötajatele. Tartu Ülikooli kliinikum on tööandja õigustega ülikooli allüksus, kellel on õigus iseseisvalt......maksmata. Kui töötaja on tööle võetud määramata ajaks ja tööandja ei saa teda enam töö vähenemise jms. tõttu kasutada...\n...valdkonnaks. Esimene neist reguleerib üksiku töötaja ja tööandja vahelisi suhteid, millised tekivad töö tegemise käigus......reguleerimisega, mis tekivad töötajate kollektiivi ja tööandja või töötajate liitude ja tööandjate liitude vahel...\n...reguleerimisele. Kui 1992. aastal oli põhiliseks tööandjaks veel riik, siis käesoleval ajal väheneb riigi osa tööandjana......siis käesoleval ajal väheneb riigi osa tööandjana pidevalt. Viimase viie aasta jooksul on vastu võetud mitmeid...\n...töölepingu alusel töötamist tõendav põhidokument, mida tööandja on kohustatud pidama kõigi põhikohaga töötajate kohta......põhikohaga töötajate kohta. Töölepingu lõpetamisel peab tööandja tegema kande tööraamatusse, näidates töölepingu lõpetamise...\nTööandja mõistega seonduvaid probleeme\n1999 1, Lk 35 - 39\n...Tööõiguses on sellisteks mõisteteks näiteks töötaja, tööandja, tööleping jne. Tööõiguse tavapärastes käsitlustes...... Selline lähenemine ei pruugi tähendada seda, et tööandja jääks üldse tööõiguse käsitlustest väljapoole. Tööandja...\n...tervisest kolmandatele isikutele (teised töötajad, tööandja kliendid jne) tulenevad ohud. Töötaja huvid on......informatsiooni oma geneetilise tervise kohta, kuid tööandja ei sõlmi töölepingut tulenevalt geenitesti tulemustest...\n...reguleerida tööõigusega, mis lähtub 19. sajandi töötaja ja tööandja vaheliste suhete mudelist. Seetõttu vajab tööõigus......reguleerida tööõigusega, mis lähtub 19. sajandi töötaja ja tööandja vaheliste suhete mudelist. Seetõttu vajab tööõigus...


Estonian Air võib saada vajaliku garantii läbi emafirma - Äripäev\nEstonian Air võib saada vajaliku garantii läbi emafirma\n25. september 2001, 17:27\nInno Tähismaa 25. september 2001, 17:27\nEstonian Air võib oma täna öösel lõppeva kindlustusgarantii saada läbi Taani emafirma Maersk Air, millel on Estonian Airis 49% osalus, kuna Eesti valitsus on valmis pöörduma vastava taotlusega Taani valitsuse poole.\nValitsus otsustas tänasel kabinetiistungil asuda läbi rääkima Taani Kuningriigiga võimaluse üle laiendada Taani riigi poolt Estonian Airi omanikfirmale Maersk antud garantiid ka Estonian Airile. Rahandusminister Siim Kallas jääb vastutava ministrina aktiivselt tegelema probleemile võimalikult soodsa lahenduse leidmisega. Eesti valitsus käitub antud küsimuse lahendamisel sarnaselt naaberriikide valitsustega, kes on samuti saatnud oma parlamendile pöördumise võtta seisukoht nimetatud garantiide andmise osas.\nValitsuse esindaja teatel jõudis täna rahandusministeeriumisse Estonian Airi kiri, millega ettevõte palus valitsusel leida võimalus anda firmale 10 miljardi krooni suurune garantii seoses kindlustuslepingu ülesütlemisega kindlustusfirma poolt. Pärast 11.septembri terroriakte USA-s on kindlustuskompaniid kogu maailmas informeerinud lennufirmasid, et nad kehtestavad kolmanda isiku sõjariski vastutuse kindlustuskatte maksimumulatuseks 50 miljonit USA dollarit.\nEstonian Airi senine kindlustuskate on olnud 1 miljardi dollari ulatuses ja see praegu kehtiv kõrgem kindlustuskate lõpeb 25. septembri südaööl. Kuna rahvusvahelised lennureeglid ei võimalda lennata kindlustusfirmade poolt pealesurutava üliväikese kindlustuskattega, siis vajab Estonian Air lendude jätkamiseks riigipoolset täiendavat garantiid.\nOlukorra tõsidust süvendab asjaolu, et kui tavapäraselt teavitatakse kindlustuskatte vähendamisest või lepingutingimuste muutmisest ette vähemalt 7 päeva, siis praegu on valitsusele jäetud otsustamise aega 12 tundi. Valitsus arutas kujunenud olukorda ning pidas seda väga tõsiseks. Valitsus otsustas pöörduda riigikogu poole, et luua kiiresti seadusandluses põhimõtteline võimalus taoliste garantiide andmiseks.