Vooremaa Juuli oli tavalisest jahedam ja kuivavõitu\nJuuli oli tavalisest jahedam ja kuivavõitu\nTemperatuurirežiim püsis peaaegu kogu juulikuu vältel normist madalamana. Kui tavaliselt tõuseb keskmine õhutemperatuur meie kandis 15 kraadist kõrgemaks juba juuni keskpaigast alates, siis tänavu suvel esinesid kuni 25. juulini ainult üksikud sellest piirist kõrgema keskmise õhutemperatuuriga päevad.\nAlles juuli viimased seitse päeva olid südasuviselt soojad. Kuu keskmiseks õhutemperatuuriks arvutati Jõgeval 14,9 °C, mis on vaatlusrea (1922-2016) keskmisest kahe kraadi võrra madalam.\nJuulis paiguti veel öökülm\nMaksimaalne õhutemperatuur Jõgeval tänavu 25 kraadi ei ületanud. Kõige kõrgemaks termomeetrinäiduks registreeriri õhus 28. juulil 24,9 °C. Siinjuures tuleks mainida, et vaatlusrea keskmisena on tõusnud juulis maksimaalne õhutemperatuur 25 kraadini või üle selle seitsmel päeval. Viimati esines ilma 25kraadise kuumuseta juuli Jõgeval 1990. aastal ja üldse on selliseid aastaid olnud vaatlusreas ainult kuuel korral.\nKa ööd olid tavalisest külmemad. Kõige madalamateks õhutemperatuurideks mõõdeti 21. juulil 4,4 °C ja 8. juulil 4,5 °C. Maapinna lähedal langesid termomeetrinäidud veelgi madalamale ja rohul esines paiguti nõrka öökülma.\nJaheduse tõttu on taimede areng olnud tänavu tavalisest aeglasem. Efektiivseid (üle 5°°C) temperatuure kogunes kevadest alates juuli lõpuks 765 °C, mis on vaatlusaastate keskmisest 114 ja normist (1981-2010. aastate keskmine) 165 kraadi võrra vähem. Looduse arengus vastab see ligikaudu 9-14 päevasele mahajäämusele.\nHarilik pärn läks tänavu õitsema alles juuli viimasel nädalal, suurelehine pärn õitses parkides varem. Taliteraviljapõllud hakkasid kuu lõpuks muutuma kollaseks, terad olid saamas vahaküpseks. Eelmisel aastal juuli lõpus juba koristati teravilja.\nSademete hulk piirkonniti erinev\nVihma tuli kuu jooksul tänavu paikkonniti väga erinevalt. Esialgsetele andmetel kõikus sademete summa 55 millimeetrist (70 protsenti normist) maakonna lääneosas Pajusis kuni 103 millimeetrini (135 protsenti normist) Mustvee lähedal Tiirikojal. Jõgeval linna idapiiril ilmajaamas sadas 57 mm, alevikus 73 mm. Mitmel korral sadas alevikus vihma, aga linnas mitte. Kõige sajusem oli ilm ajavahemikul 11.-14. juulini, kui nelja päevaga tuli Jõgeval vihma 37 mm.\nKuu teisel poolel sadas napilt. Viimasel dekaadil kogunes sademete summaks ainult 4 mm. Kuu lõpu kuumematel päevadel kippus kuivus liiga tegema. Päevastel tundidel võis märgata ristikul ja kartulil lehtede närbumist, öösel turgor taastus tekkinud kastest.\nPäikest paistis tänavu juulis 240 tundi, mis moodustab vaatlusaastate keskmisest 88 protsenti.\nAugusti algus südasuviselt soe\nMilline on olnud augustikuu ilm Jõgeva 1922-2016. a andmetel? Tavaliselt on augusti alguses ilm veel südasuviselt soe ja võib esineda enam kui 30kraadist kuumust. Kuu teiseks pooleks ilm jaheneb ja öökülmade esinemine maapinna lähedal pole kuigi haruldane.\nLõikuskuu äärmustemperatuurideks on mõõdetud õhus 0,0 °C (1980. aastal) ja 34,6 °C (1992. aastal). Kuu sademete summa on kõikunud 0,5 millimeetrist (2002. aastal) kuni 197 millimeetrini (1962. aastal). Kõige suuremateks ööpäevasteks sajusummadeks on registreeritud augustis 99,7 mm 1994. aasta 2. augustil ja 99,2 mm 1991. aasta 11. augustil.


Usaldus on Eestist kadunud - Eesti Päevaleht\nUsaldus on Eestist kadunud\n2008. aasta veebruaris tõmbas BBC ajakirjanik president Toomas Hendrik Ilvese vahele. Ta küsis, miks ei räägi riigipea vene keelt. Väljavõte sellest.\nIlves: “Kui te hakkate rääkima oma riigis mõnda teist keelt ainult sellepärast, et riiki on sõitnud keele mitterääkijaid, on teil tõsine probleem.”\nWhewell: “Kuid teie kui Eesti presidendi puhul oleks ju normaalne, kui prooviksite rääkida keelt, mida räägib kolmandik riigis elavaid elanikke?“\nIlves: “No kui vaadata statistikat, siis need inimesed räägivad eesti keelt. Ei, see ei ole õige. See tähendaks 50-aastase okupatsiooni aktsepteerimist.”\nEestivenelased olid nördinud. Arusaadav: Eesti Vabariigi president ei ole ainult eesti rahvuse president, vaid kõigi siin elavate inimeste president vaatamata sellele, mis on nende emakeel ja usutunnistus või milline nende silmade lõige.\nIntervjuus on probleemne juba toodud lõigu esimene lause – “riiki on sõitnud keele mitterääkijaid…”. Aga kui nad pole siia sõitnud, vaid juba siin sündinud, mis siis?\nPärast seda on president ühele osale elanikkonnast non grata. Ta põletas viimase silla eestivenelasteni. Tean, et nii mõnigi lugeja on juba jõudnud mõttes ägada: kurat temaga, selle vene keelega, eesti keel on meil riigikeel ja mida siin veel arutada?!\nAga võtame asja kriisiohjeldamise seisukohalt. Vabariigi seitsmeteistkümnendal taasiseseisvusaastal oleme jõudnud olukorda, kus Eesti poliitikud pole võimelised eestivenelastega dialoogi astuma. Erandiks on mõistagi Savisaar, ent kummalisel kombel on just see omadus üks neist, mida Savisaarele enim ette heidetakse.\nMiks peab eestivenelastega dialoogi pidama, küsib ilmselt mõnigi rahvustunde saunamees ja katlakütja. Mõnikord tekib hädavajadusi. Vahetult pärast Gruusia-Vene sõda võis teleuudistes näha, et välisminister Urmas Paet käis Narvas energeetikutega kohtumas ja neile maailma asju seletamas. Paet tõi nendeni lääne ja Eesti seisukoha küsimustes, mille kohta Narva elanikud saavad info Vene telekanalitest.\nMinu meelest tegi Paet sisuliselt presidendi tööd. Ilves on ehk küll võimeline Sarkozyga prantsuse keeles vestlema, aga kui Narva energeetikud keeravad vabariigil korgid välja, siis ega seda Sarkozyle kaebama lähe. Asi tuleb lahendada omaenda jõududega.\n19. augustil oli lauluväljakul laulva revolutsiooni nostalgiaüritus. Ärkamiseaeg oli kasvanud (kahanenud?) märkamisajaks. Siin-seal on kõlanud mitte etteheide, vaid resigneerunud küsimus, kuidas suudeti jälle mitte märgata Eestis elavat vene vähemust. See polnud päris nii. Kõlas Alo Mattiiseni laul “Mingem üles mägedele…”, kus on ka rida “tänavate tõmbetuules hulgub sihitult migrant…”. Sarkastiliselt võib viidata, et on möödas vaid natuke üle aasta sellest, kui Tallinna ja Jõhvi kesklinnas võis näha suurel hulgal “migrante”, kes ei “hulkunud sihitult”, vaid jooksid väga sihikindlalt. 1980-ndate lõpust pärit laul oli omas ajas ehk adekvaatne, aga tänasel päeval pole ta seda teps mitte. Migrantideks nimetatud inimesed on saanud möödunud ajaga valimisõiguse – Eesti kodakondsusega isikud täisõigused, muust kodakondsusest või siis hallide passidega isikud kohalike omavalitsuste valimise õiguse. Laulda aastal 2008 sellise sõnumiga laulu on pehmelt öeldes rumalus.\nPärast seda arutluskäiku pole vist eriti vaja tõestada, et eestlaste ja venelaste vahel puudub usaldus. Venelaste seisukohalt ei saa usaldada ühiskonda, kust tulevad vastuolulised signaalid: riiklikul tasandil räägitakse integratsioonist ja muust kaunist, enesekontrolli vähenedes antakse verbaalselt vastu nina.\nRahvustevahelise usalduse juurest tahan nüüd tulla küsimuse juurde, kui usaldatavad on Eesti poliitikud. President Ilvest olen ma nimetanud “indigopresidendiks” ja see ei tähenda poliitilise võimu kontekstis midagi muud kui vähest usaldusväärsust – ei või iial teada, milliste huvitavate sõnade või tegudega võib ta avalikkust üllatada. Peaministri usaldatavusest ei hakka parem rääkimagi. Ta lubab midagi ja siis teeb täpselt vastupidist.\nLisaks, mida arvata Eesti haritlaskonnast või ka ajakirjanikest, kes tegelevad rahvusküsimusest kirjutades vastutustundetute ässituskõnedega? Vastutustundetud sõnad on need, millel pole jõukatet: ei saa harrastada retoorikat nagu Iisraeli riik versus Palestiina araablased, kui sul puudub Iisraeli ultima ratio – hambuni relvastatud armee, üldine sõjaväekohustus (naised kaasa arvatud), Mossad, tuumaarsenal ja lobi Washingtoni võimukoridorides.\nÜhiskonnas käituvad niimoodi lapsed ja noorukid, kellel pole täiskasvanu ohutunnet ega enese-alalhoitungi – mängivad tikkudega bensiinikanistri juures. Ma ei usalda presidenti, ma ei usalda poliitikuid, ma ei usalda Eesti ühiskonda. Ma ei usalda selles ühiskonnas enam ka iseennast.


Delfine omanik mängis viimase võimaluseni Pärnu linnaga peitust - Kinnisvarauudised\nDelfine omanik mängis viimase võimaluseni Pärnu linnaga peitust\n21. aprill 2008 12:32\nTänaseks pidi OÜ Bluewater vabatahtlikult\nvabastama mööblist Delfine hotelli lammutamisele kuuluva ebaseadusliku osa, kuid\npolnud seda teinud ning linnavalitsuse palgatud lammutusfirma alustas\nkolimistöödega, teatas Pärnu linn.\nLammutustöödega planeeriti alustada täna hommikul kell kaheksa, kuid hoone uksed olid suletud. Linnavalitsuse ametnikud ja kolimisfirma esindajad pääsesid hotelli sisse veidi enne kella kümmet. Koos hotelli juhatajaga vaadati ühiselt üle ebaseadusliku hooneosa ruumid, mis olid endiselt möbleeritud. Kõik ruumides olevad esemed fikseeriti ja lammutusfirma alustas kolimistöödega.\nHommikul oli hotelli uksel silt, mis teatas, et sisse lubatakse vaid OÜ Bluewateri kirjalikul loal. Kuna ust vabatahtlikult ei avatud, helistati sissepääsu avamiseks hotelli üldnumbril. Sealt teatati, et neil pole õigust ust avada. Pärnu linnavalitsuse abilinnapeal Simmo Saarel õnnestus telefonitsi ühendust saada OÜ Bluewater omaniku Heldur Allesega. Alleselt paluti sisenemiseks luba asendustäitmise läbi viimiseks. Omanik lubas sissepääsu avada paari minuti jooksul, kuid ust ei avatud. Mõni aeg hiljem tagasi helistades oli Allese telefon välja lülitatud. Kell 9.44 avas kohale kutsutud OÜ Lukutark töötaja hotelli ukse ise.\nPärnu linnavalitsus oli valmis alustama Delfine hotelli ebaseadusliku hooneosa lammutustöödega juba 16. aprillil, kuid kuna ruumid olid möbleeritud ja asustatud töötajatega kontoriruumides, tegi linn Bluewaterile ettepaneku ruumid vabatahtlikult mööblist ise nelja päeva jooksul vabastada. Lammutusfirma esindaja sõnul võib mööbli kolimisele kuluda ligi kaks päeva.


Termessos - kõige hämmastavam iidne teater, mida te kunagi näinud olete (ja kuidas sinna jõuda) 2019\nTermessos - kõige hämmastavam iidne teater, mida te kunagi näinud olete (ja kuidas sinna jõuda)\nKõik arvavad, et nad teavad, mida Antalya tähistab: kõikehõlmavad kuurordid, rannas lebamine, puhvet lõunaeine ja õhtul meeletu meelelahutusprogramm. Kuid see stereotüüp ei saanud tõest kaugemal olla: Antalya piirkonnas asuvad mõned Türgi parimad iidsed leiukohad, sealhulgas kroonis olev ehted - Türgi Machu Picchu - Termessos.\nMuistsed kreeklased teadsid, kuidas valida teatrile hea asukoht. Kui olete käinud Sitsiilias Taorminas või Kreekas Delphis, siis teate, mida me silmas peame. Lava taga olevad maastikud - mäed, orud, meri ja taevas - saavad etenduse osaks. Maastikud koos suurepärase akustika ja võimalusega istuda iidsetel kivist istmeridadel ja lõõgastuda on osa põnevusest, mida Kreeka teatrid turistidele pakuvad. Seega pole ime, et enamikku neist külastab iga päev kümneid turismigruppe. Sõltumatu reisija jaoks võib see tulla pettumuseks (peale selle, et teie tehtud pildil on tonni inimesi).\nJa siiski, kõigi suurepäraste iidsete teatrite hulgas on üks, kus saate olla täiesti ja täiesti üksi. Veelgi hämmastavam, et see pole ainult mõni teater. Meie alandliku arvamuse kohaselt on see kõigist parem. Tegelikult on Termessose asukoht nii suurepärane, selle üksindus nii suurejooneline, et me pole üllatunud, et mõned inimesed seda Machu Picchuga võrdlevad. Ehkki kui olete käinud Machu Picchus, nõustute ilmselt sellega, et tegelikkus on palju vähem romantiline kui piltidel, kuid see on arutelu veel üheks päevaks.\nTermessos on väga iidne ja selle rajas üks Pissidiidi hõim, kuid me teame selle ajaloost vähe. Aleksander Suur piiras seda aastal 334 eKr, kuid loobus peagi ja läks minema - see oli üks tema vähestest kaotustest. Termessos on tänu kaitsealusele asukohale Sõnni mägedes peaaegu immutamatu. Roomlased vallutasid selle muidugi lõpuks, kuid selle varemed ei näe välja nagu tüüpiline Rooma linn.\nTegelikult on kogu saidil selle kohta väga müstiline õhk - metsa peaaegu neelanud, okste alt välja paiskudes tsükloopia seinad ja rohelise samblaga kaetud sarkofaagid. Termessos ringi tiirutades on tunne nagu inkade või iidsete majade unustatud linnas viibides - seikluse ja uurimise tunne on tohutu.\nNiisiis, kuidas sellesse imekaunisse kohta jõuda? See pole just otsekohene, mis on ilmselt hea asi, sest muidu tungiksid Termessosse kohe turistide hordid! Kõigepealt saage Antalyas asuvasse otogari (bussijaama). Ja muide, Antalya ajalooline keskus on absoluutselt võluv ja taskukohase hinnaga külalistemaju täis, nii et andke neile tohututele kuurortidele võimalus minna!\nSelgitage kord otsekohe, et kavatsete minna Termessose poole. Tegelikku asukohta ühistransport ei võimalda, nii et nii bussid kui ka dolmus (ühiskasutatavad mahtuniversaalid) viivad teid varemetest 9 km kaugusel pöördel maha. Bussisõit on vaid umbes 30–40 minutit. Väljalülitamisel ootavad sageli taksod, kuid need on täielik rippimine; soovitame selle asemel minna autosõidule. Isegi naissoost ränduri jaoks on see üsna ohutu; halvimal juhul võite oodata takso, et leida rohkem reisijaid ... või muidugi kõndida. Autosime autosid, see oli tükk kooki. Tooge vett ja suupisteid: varemetes pole ruume! Veelgi parem - tooge piknikuvarusid: lubame, et see on üks meeldejäävamaid piknikke, mis teil kunagi on!\nSissepääs saidile on väga odav ja umbes 10-minutilise jalutuskäigu kaugusel jõuate esimeste varemete juurde - muljetavaldavad seinad, värav ja vannikompleksi jäänused. Veel 20 minutit ja lühike tõus üles üsna kirjeldamatu nõlval ja… äkki avaneb teie ees uskumatu panoraam. Olete suures teatris. Tõsiselt, me jäime sõnadeta. Aeg piknikule!\nTeater pole aga veel kõik, mida näha! Vaid 100 meetri kaugusel asub suurepäraselt säilinud kõrgete müüridega Bouleuterion (volikogu maja). Jätkake rada üles ja jõuate nekropolini ning veel 10–15 minuti pärast mahajäetud vaatetornini. Tornist avaneb fantastiline vaade saidile ja mägedele.\nSait avatakse kell 8.30 ja teil on mõistlik varakult kohale tulla - nii jõuate tagasi Antalyasse, kus on palju aega süüa ja minna randa! Muide, vanas keskuses on väike tasuline rand (sissepääs maksab 2,5 eurot), mis on üsna korralik.\nKui soovite rohkem teada saada Antalya vaatamisväärsustest, küsige meilt kommentaarides või Facebookis https://www.facebook.com/STplatform/. Ja pidage meeles - nutireisi platvorm ICO on käivitunud ja juba saate oma žetoone osta saidilt http://smarttripplatform.io/!\nOsalege kõige uuenduslikuma reisiressursi loomisel Internetis!


EAS toetab meie ettevõtte innovatiivsust!\nInnovatsioon ja arendustegevus on alati olnud meie ettevõtte missiooniks. EAS toetab 6000 euroga läbi ELi Regionaalarengu Fondi Innovatsiooniosaku programmi meie ettevõtte projekti “Sõiduki liigutamise abinõu valmistusjooniste väljatöötamine”.\nProjekti eesmärgiks väljatöötada insenertehniline lahendus, kuidas meie mehaanikutel oleks võimalik remonti tulevaid tehnilise rikkega sõidukeid liigutada sõidukit käivitamata. Projekt võimaldab välja töötada transpordirakis, mida on kerge liigutada, paigaldada ja kasutada. Seeläbi vähendades oluliselt meie mehaanikute füüsilist töökoormust.


Jõeforell vol. 3 - Lehekülg 6 - [Kalaportaali foorum] - Results from #80\n31. märts 2013 08.26\t#3235 rundll\nrundll vastas teemale Jõeforell vol. 3\nLoobu ülemjooks lahti, vesi väääga madal.\n01. aprill 2013 11.38\t#3237 sven862\nKäisin eile Järvas. Jõed ilusti vabad ja ka rajad sees, et väga sumpama ei peaks\nKuus tükki käisid kaldal aga kõik pisikesed. Ühte kolli nägin ka aga tema mu landist midagi ei arvanud.\nVesi ikka väga maas ja püük raske\n03. aprill 2013 15.39\t- 03. aprill 2013 15.39\t#3240 ceemic\nKel isu sporti teha, siis viimane aeg forellil käia\n198cm mehel lumi stabiilselt üle põlve\n03. aprill 2013 18.08\t#3244 sven862\nheh, jõgi ka ju kinni\nPikalt nii sumpama pididite? Ja kas tasus ära?\n03. aprill 2013 18.26\t- 03. aprill 2013 18.28\t#3245 ceemic\nSealt nõks allavoolu oli lahti õnneks ja ühe L41 ikka ära meelitasin Rando landiga.\nKokku sai täna sumbatud täpselt 4,5km sellises lumes. Pärast lisaks 1,5km mööda teed autoni.\nEhk siis suht kiirelt lõpetasime seal selle pulli ära.\nHiljem tagasiteel põikasime ühelt teiselt jõelt ka läbi, aga õnneks oli seal rada ees, niiet väga tapma end enam ei pidanud. Seal polnud aga kala üldse...\n03. aprill 2013 19.07\t#3246 sven862\nEks see sumpamine ole tappev, ise lasin nädalavahetusel ca 15km ära aga õnneks enam-jaolt teiste radades. Lubasin endale, et 2 nädalat vähemalt pean pausi sellest jamast, nüüd aga juba kiusatus peal see nv uuesti proovida\n06. aprill 2013 20.53\t- 07. aprill 2013 12.49\t#3254 -antero-\n-antero- vastas teemale Jõeforell vol. 3\nKäisin täna proovimas ühel uuel jõel, minu jaoks vähemalt Jõgi ilusti lahti, lumes sumpama ei pidanud, aga ainuke asi oli selles, et jube madal veetase. Kalad kõik peidus ja terve teekond mis ma maha kõndisin mitte üht tonksu ka ei saanud. Aga see eest sain ühe pildi ja nägin ära päris mitu kala\nPilt ise selline:\n06. aprill 2013 20.57\t#3255 -antero-\n-antero- kirjutas: Käisin täna proovimas ühel uuel jõel, minu jaoks vähemalt Jõgi ilusti lahti, lumes sumpama ei pidanud, aga ainuke asi oli selles, et jube madal veetase. Kalad kõik peidus ja terve teekond mis ma maha kõndisin mitte üht tonksu ka ei saanud. Aga see eest sain ühe pildi ja nägin ära päris mitu kala\nEee kuidas pilti lisada\n07. aprill 2013 08.27\t#3256 hannes\n-antero- kirjutas: Eee kuidas pilti lisada\nFoorumisse pildi lisamisega on praegu väike tehniline probleem. Kohe-kohe tuleb välja uhiuus portaal, kus paljude uuenduste ja paranduste hulgas on ka pildiprobleem lahendatud.\nProovime hetkel asjale ajutise lahenduse leida - foto üleslaadimiseks on kaks varianti:\n1. saada pilt info [at] kalaportaal.ee ja panen foto ise foorumisse üles\n2. lae foto üles kommuuni kaudu ja lisa lihtsalt selle link foorumisse\n07. aprill 2013 12.41\t#3257 -antero-\n09. aprill 2013 08.20\t#3264 Shotter\nShotter vastas teemale Jõeforell vol. 3\nOlen juba mitu nädalavahetust ja ka mõned õhtud veetnud Prandi peal.Näinud hõrnast päris ligidalt ja ka mõnele isendile ka kätt pidi tere ütelnud.Üldiselt on asjad head seal mail.Väikest liigub väga palju ringi. Vesi on seal alati lahti ja praegult on väga hea ka püüda,kuna kallas kannab kenasti peal.Ainumas tingimus on talve kamo riietus,kuna mitte kuhugile ei ole ennast varjata kui veele ligined.\n12. aprill 2013 19.02\t#3269 sven862\nKäisin täna kahek popil Järva jõel...kuna käisin üksi siis eelarve ei lubanud teistele minna.\nEsimese jõe peal oli kohe üks pisike otsas, siis 3h tühja ja sain teise pisikesegi. Lõunast vahetasin jõge...seal oli asi põnevam sain vist 5 kala kaldale, millest 4 oli kõik paar cm alla mõõdu, otsas käis veel teine sama palju ja võtteid oli rohkemgi. Kahjuks mõõdukala ei õnnestunud tabada.\nIlm oli ideaalne ja 10h lendas mööda. Kahju, et kott tühjaks jäi, ei mäleta enam kala maitsetki.\n17. aprill 2013 11.37\t#3279 sven862\nTundub, et kala siin keegi ei püüa aga ehk nõu ikka saaks\nNimelt tahan osta endale uut ritva, odavast hinnaklassist, ca 30-50€\nPraegu kasutan 1,80 ritva aga see tiba lühike. Vajan 2,1st ritva aga ei oska valikut teha. Korra juba ostsin miski abu ridva 36€ eest, aga sellega sain täpselt 15 minutid püüda ja läks pooleks kui lanti sakutasin, eks ise ka ikka süüdi.\nEhk siis tahaks soovitusi ridvale hinnaklassis 30-50€, pikkus ca 210cm, test kuskil siis selline et saaks edukalt loopida are lante.\nJa võib ka kirjutada mõne ridva, mis on kallim aga siiski alla 100€\n17. aprill 2013 15.25\t- 17. aprill 2013 15.27\t#3281 raikoj\nUmbes sellesse hinnaklassi jääb näiteks Shimano ForceMaster 210L ritv. Ise ostsin pikemaks jõeka ridvaks Shimano Nexave 240L-i, mis on ainult natukene kallim. Nüüd mõtlen, et oleks võinud 240ML ka olla, sest pikemal ridval see test nii väike olema ei pea. Üldiselt mulle tundub, et selles hinnaklassis ritvadel väga suurt vahet ei ole. Katki lähevad nad ikka tavaliselt oma lollusest.\n17. aprill 2013 21.56\t#3284 sven862\nSee on hea nõuanne, et mida pikem ritv seda jäigem võiks test olla. Näppisin üht Catanat 210 UL ja see oli ikka nii vedel kui vedel!\nVaatan sinu soovitused kinldasti poes üle\n23. aprill 2013 17.00\t#3310 sven862\nTeab keegi, kuidas Järvas veeseis on ?? Homme plaanis minna ja jube jama kui seal suur uputus oleks =/


Unistuste merevaade Pärnu Rannahotelli baaris\nRannahotelli katusebaari asukohaga võrdset ei leia teist Eestis. Potentsiaali pole siiski päriselt ära kasutatud, sest tuul pühib minema innustunumagi külastaja.\nMerevaadet võib Rannahotelli kohvikus jäädagi nautida, kui vaid tuul minema ei peletaks. Meie kliimas on enamasti tuulised suveilmad ning ettekandmisega seal ei kiirustata.\nSisekujundaja Andres Ringo sõnul olid Eesti ajal seal puidust kerged vaheseinad, mis veidi tuult varjasid ja istujaid eraldasid. Uues projektis olid ette nähtud lükandklaasseinad katusealusele osale, kuid rahapuudusel jäid need tegemata.\nRannahotelli restoranide juhataja Ene Tohvi sõnul on plaanis terrassi kujundust lähitulevikus veidi muuta ning ka klaasseinte peale on sealjuures mõeldud. Plaanis on ronitaimi lisada.\nHotelli direktor Aarne Kalbus on Kesk-Euroopa turistidega ühte meelt, et teist taolist paika maailmas ei ole. Kuna rannailmu on meie suve jooksul maksimaalselt 40, siis on baar sissekodeeritult kahjumis ja suuri investeeringuid sinna teha ei saa, nendib ta fakti. Sügisesed liivatormid muudavad maja kõik klaasid kriimuliseks. Klaaside peale kulub hotellil niigi palju raha.\nKogu sisustus on väga lakooniline, sest välitingimused ei võimalda paljut, kuid ehk siiski enamat. Õhtusel ajal kasutatakse valgustusena õlilampe, mis lisavad romantikat niigi romantilisele kohale. Kindlasti oleks vaja mõelda hooaja pikendamisele, mõnel suvel seda hooeaga muidu üldse ei tule.\nPärnu arhitekt Ra Luhse leiab siiski, et koha potentsiaali ei ole ära kasutatud. Koht võiks olla palju eksklusiivsem, mida igal juhul nõuaks üks Eesti tuntumaid funkehitisi. Liiatigi on Rannahotelli teised istumispaigad väga esinduslikud ja hinnalised.\nMõni juhatav viit fuajees oleks ka tingimata vajalik.\nBaari suurim voorus on asukoht ja sealt avanevad vaated. Eriti nauditav on lahtiselt terrassilt merevaade ja päikeseloojang.\nSisekujunduse poolelt tundub palju juhuslikku, maja üldine funktsionalistlik käsitlus ei ole kahjuks jõudnud katusebaari.\nKogu sisustus on veidi väsinud, asukoht eeldaks rohkem eksklusiivsust ja miks mitte intiimsust.\nSobilik mõtisklemise koht romantilise hingelaadiga inimesele.\nSelle koha võlu on vaade ja tänavusuvine ilus ilm pakkus seal palju meeldivaid elamusi. Tuul on terrassil tõesti tugev, kui saaks kasutada lükatavat klaasseina, oleks hooaeg palju pikem.\nHotell ise meenutab suurt valget laeva ja seal istudes võib ennast tunda juskui laevalael.\nMööbli üldine hall tonaalsus sobib sinna juurde, kuid rõõmsam värvigamma poleks ka paha. Mööbel võiks ka eksklusiivsem olla, kuid ülikallist mööblit ei pea ma seal praktilise inimesena otstarbekaks.\nKahjuks pole ära kasutatud koha potentsiaali, tegemist on ju funktsionalistliku arhitektuuri pärliga. Katuseterrassilt avanev vaade ümbrusele on harukordselt ilus, paraku on see ka hetkel kõik.\nKohati tundub, et töö on lausa lõpetamata -- papinaeltega aluse külge kinni taotud terrassikate, terrassi äärtel puuduvad liistud. Uksele tuleks kindlasti paigutada sulgur. Mööbel on juhuslik ja läbimõtlemata. Üldmulje on kesine, hoolimata vapustavast vaatest.\nRannahotelli katusekohvik on mõnus koht mitmes mõttes. Sealt avaneb igale ilmale iseloomulik ja kaunis vaade Pärnu rannajoonele.\nHalli tooniga mööbel jääb täiesti varju, domineerib vaade ümbrusele. Mööbel on küll mugav, kuid võiks stiilsem olla. Põrand koliseb ja vaipkate on robustne.\nTeenindajad on tasemel ja on tunda «Eesti aja» hõngu. Meeleolult sobib koht kellaviietee vestluseks. Taustameloodiad võiksid kostuda valitumalt, kui trendiraadiojaam seda võimaldab.


Sinti seadistamine liigeste valust „Eesti kirurgiast läbi aegade“\nSinti seadistamine liigeste valust.\nLähtutakse nn Robin Hoodi põhimõttest: võetakse rikastelt, ehk siis sellest hambakaarest, kus on hambumusanomaalia poolest rohkem hambaid, ja jagatakse vaestele, ehk siis sinna, kuhu anomaalia poolest oleks vaja hambaid juurde. Taastamisväärtus on eluaseme uuesti ülesehitamise või remondi maksumus tänaste ehitushindade juures. Mammograafiabuss sügisel\nPrognoosime, et peavalu levimus Eestis on kõrge.\nVarasemalt on näidatud, et ravimata peavalud on majanduslikult koormavad nii indiviididele kui riigile, samas on struktureeritud peavalualane tervishoiuteenus sellisena, nagu seda näeb ette Euroopa Peavalu Föderatsiooni soovituslik juhis Euroopa Liidu riikide jaoks, majanduslikult piiratud ressursside tingimustes optimaalne. Doktoritöö tulemustele toetudes saab tõenduspõhiselt põhjendada, miks on vajalik ka Eestis välja töötada Euroopa standarditele vastav tervishoiuteenus.\nMitte vähem tähtis töö praktiline väljund on avalikkuse tähelepanu tõmbamine temaatikale ning teadlikkuse tõstmine peavaludest ühiskonnas. Dr Toome töö juhendajaks on dr Mark Braschinsky. Dr Kalev Nõupuu on silmakliiniku silmakirurgia arst-resident ja arstiteaduskonna III aasta doktorant.\nSelleks on erinevatel laenuandjatel kas 70\nTa on lõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna aastal ning Oma doktoritöö raames tegeleb dr Nõupuu silmapõhja reetina düstroofiatega, kitsamalt Stargardti tõvega.\nHaigus on üks sagedasemaid pärilikke reetina düstroofiaid, mis põhjustab nägemislangust juba küllalt varases eas. Geen kodeerib fotoretseptorites paiknevat visuaaltsüklis olulist vitamiin A derivaatide transporterit, mistõttu viib geeni defekt visuaaltsükli häirumiseni ja fotoretseptorite kaole.\nKalev Nõupuu uurimistöö fookuseks on Stargardti tõve põhjustatud reetina struktuurimuutuste kirjeldamine ning korrelatsiooni leidmine kirjeldatud struktuurimuutuste ja geenimutatsioonide vahel.\nTeema aktuaalsus on tingitud intensiivsest teadusarendusest geeni- ja tüvirakuteraapia vallas ja seda just Stargardti tõve kontekstis. Geeniteraapia seisukohast on Stargardti tõbi heaks sihtmärgiks, kuna haigust põhjustav geen on teada, seega aitab iga uus teadmine lähemale jõuda ka haiguse ravile.\nDr Nõupuu doktoritöö juhendajateks on dr Kuldar Kaljurand Tartu Ülikooli Kliinikumi silmakliiniku juhataja ja professor Rando Allikmets Columbia Ülikooli silmakliiniku teadusdirektor, Acquavella professor. Dr Kadri Tamme kaitseb doktorikraadi Lisatud: 26 Oktoober 9.\nJuhendajad professor Joel Starkopf, dr. TÜ anestesioloogia ja intensiivravi kliinik ja külalisprofessor Hartmut Kern, dr. TÜ anestesioloogia ja intensiivravi kliinik. Oponent professor Jan J. Suuremahuline hemodiafiltratsioon raske sepsise ravis — toime antibiootikumide farmakokineetikale ning süsteemsele põletikureaktsioonile. Sepsis — organismi ülepiiriline reaktsioon infektsioonile — ja selle kõige raskemad vormid, raske sepsis ja septiline šokk, on oluline tervishoiuprobleem.\nSepsise ravi võtmeküsimusteks on õige antibakteriaalne ravi, kiire infektsioonikolde kontroll ja ülepiirilise põletikureaktsiooni pidurdamine. Põletikureaktsiooni pidurdamiseks on kasutatud mediaatorite kehavälist eemaldamist teatud tüüpi neeruasendusravi — suuremahulise hemodiafiltratsiooni HVHDF abil.\nMobiilne nahakasvajate ja androloogia diagnoosikabinet alustavad tööd Lisatud: 29 August Septembris alustavad tööd uudsed Eesti Vähiliidu poolt Tartu Ülikooli Kliinikumile üle antud mobiilsed nahakasvajate ja androloogia diagnoosikakabinetid.\nKuigi potentsiaalselt efektiivne põletikureaktsiooni ravis, võib HVHDF organismist eemaldada liigselt antibiootikume, muutes ebaefektiivseks infektsiooni ravi. Enne ja pärast tunnist HVHDF-i registreeriti patsientide vereringe näitajad ja määrati põletikumediaatorite kontsentratsioonid vereseerumis.\nLeidsime suured patsientidevahelised erinevused ravimikontsentratsioonides ühesuguse annuse manustamise järgselt.\nPuusepa 8, L-korpus, I korrus, sissepääs N. Lunini tänava poolt. Puusepa 8, L-korpus, IX korrus. Puusepa 8, L-korpus, VI dialüüs ja V statsionaar korrus.\nRaskes sepsises ja septilises šokis ägeda neerupuudulikkusega patsientide raviks HVHDF-i ajal sobivad normaalse neerufunktsiooniga patsientidele soovitatud annused. Suurte patsientidevaheliste erinevuste tõttu on täpsemaks annustamiseks vajalik ravimi kontsentratsioonide jälgimine ravi ajal.\nPatsientide vereringe paranes HVHDF-i ajal, vereringe paranemine ei olnud tingitud põletikumediaatorite kontsentratsiooni vähenemisest. Professor Joel Starkopf: Kadri Tamme doktoritöö on hea näide siirdemeditsiinilisest lähenemisest kliiniliselt olulise probleemi lahendamiseks.\nRavimite manustamine on arstimise lahutamatu osa. Kuigi ravimite kasutusjuhendid kirjeldavad üsna detailselt ravimite kasutamisnäidustusi ning doseerimist, on igapäevases praktikas küllalt sageli situatsioone, kus me ei tea, kas konkreetsele haigele manustatud ravimi doos on õige või mitte.\nIntensiivravi haigetel on ravimite metabolism ja eliminatsioon üsna erinev situatsioonist tervetel vabatahtlikel, kellel tehtud uuringutest pärinevad enamasti ravimite doseerimissoovitused.\nSinti seadistamine liigeste valust ravis on ülioluline antibiootikumide piisav kontsentratsioon vereplasmas. Intensiivravihaigel võib seda olulisel määral mõjutada ägeda neerupuudulikkuse tõttu rakendatud dialüüsravi. Dialüüsravi meetodid on detailides oluliste erinevustega ja see komplitseerib olukorda veelgi.\nKadri Tamme uuriski oma doktoritöös kahe antibiootikumi farmakokineetikat haigetel, kes septilise šoki ja ägeda neerupuudulikkuse tõttu vajasid dialüüsravi. Uuringutes testisime matemaatilise modelleerimise rakendatavust antibiootikumide doseerimisskeemi leidmiseks selles kriitilises seisundis haigete rühmal. Kuigi uuringute tulemusena saame anda soovitusi kahe antibiootikumi doosi valimiseks antud haigetel, tõdesime üldistusena, et tuleviku arengutee on pigem ravimite plasmakontsentratsiooni mõõtmine ja jälgimine igal üksikul haigel.\nMatemaatilisel modelleerimisel on kindlasti tähtis roll kliinilises farmakoloogias, kuid intensiivravi haigetel on ravimite metabolism ning eliminatsioon sedavõrd varieeruv, et ideaalselt täpse mudeli leidmine farmakokineetika kirjeldamiseks on keeruline.\nKadri Tamme doktoritöös saadud teadmisi oleme rakendanud raviotsuste tegemisel igapäevases praktikas. Seega on tegu olulise uurimistööga, millel on otsene väljund kliinilises meditsiinis. Eesti ja Soome arstide koostöös siirati eestlannale süda Lisatud: 26 Oktoober Septembrikuu keskel teostati aastasele eestlannale Helsingi Ülikooli Keskhaiglas südamesiirdamine. Siirdamiseks kasutati Eestist pärit doonorsüdant ning operatsioon toimus kahe riigi arstide osavõtul. Patsiendil oli dilatatiivne kardiomüopaatia ehk südame laienemine tekkinud sünnituse järgselt.\nTema haigus oli 15 aasta jooksul järjest süvenenud ning ta vajas südamepuudulikkuse tõttu pidevat haiglaravi. Seadme paigaldamine oli üks vaheetapp siirdamise ettevalmistamiseks. Uue südame ootelehel oli naine alates eelmise aasta detsembrist. Patsiendi kliinikumipoolse raviarsti dr Märt Elmeti sõnul on vahetu operatsioonijärgne periood kulgenud ootuspäraselt, naine on nüüdseks lubatud koju taastuma.\nTema edasine ravi ja siirdamisjärgne kontroll jätkuvad kahe haigla spetsialistide tihedas koostöös.\nMaailma esimene edukas südamesiirdamine teostati Aastas tehakse maailmas kokku ca südamesiirdamist. Ettevalmistused selle nimel, et südamesiirdamine oleks kättesaadav ravimeetod Eesti patsientide jaoks, on kestnud aastaid. Arvestades elanike arvu vajab Eestis südamesiirdamist 1—5 patsienti aastas. Et nii väikese haigete arvu juures on siirdamismeeskonna väljaõpe ja siirdamiseks vajalike oskuste ning kogemuste omandamine äärmiselt keerukas, ongi otsustatud esimesed südamesiirdamised Eesti patsientidele läbi viia kolme raviasutuse Helsingi Ülikooli Keskhaigla, Tartu Ülikooli Kliinikum ja Põhja-Eesti Regionaalhaigla ühisjõul.\nProfessor Margus Lember valiti meditsiiniteaduse dekaaniks Lisatud: 26 Oktoober Professor Lember asub ametisse 1. Vanade ja renoveerimata hoonete kindlustamisel võib kindlustusselts aluseks võtta ka hoone jääkväärtuse. Taastamisväärtus on eluaseme uuesti ülesehitamise või remondi maksumus tänaste ehitushindade juures. Kui aga naksumisega kaasneb nädalaid kestev valu ja paistetus, tuleb pöörduda arsti poole, sest tegu võib olla meniskikahjustusega.\nLiikumine aitab hoida ka normaalset kehakaalu — teatavasti on ülekaal üks peamisi liigesehädade põhjuseid, ja seda mitte ainult jalgade, vaid ka sõrmede puhul. Maja ja sinti seadistamine liigeste valust kindlustusväärtus ei ole aga turuhind! Kodu kindlustamisel võetakse tavaliselt aluseks elamu või korteri taastamisväärtus. Selleks puhuks on parem põletikuvastane valuvaigisti. Mida rohkem läheb eluaseme taastamine maksma, seda suurem on kindlustusmakse ja vastupidi.\nSeetõttu on pärast maratonijooksu tekkinud põlvevalu vastu parem võtta ibuprofeeni. Paratsetamool on hea valuvaigisti, mis ei ärrita magu.\nÜlekoormuse tagajärjel tekkinud valusid ei pruugi see aga leevendada, sest liigestes võib olla põletik. Kindlustamist taastamisväärtuse ulatuses nõuavad reeglina ka pangad, kui nad eluaseme soetamiseks laenu annavad.\nKümme aastat hiljem vaevavad liigesehaigused juba üheksat inimest kümnest. Kindlustusseltsi makstava hüvitise aluseks on reeglina taastamisväärtus, kui korter või elamu tegelikult taastatakse. Seega jooksma ei maksa minna, kuna joostes peavad liigesed vastu võtma mitmekordse keharaskuse, kuid ujumine ja vesivõimlemine on liigestele väga kasulikud.\nVajalik enne seadistada kinkekaardid ja kinkekaart peab olema enne väljastatud ja müüdud. Lisaks sellele, et elamispinna taastamisväärtuse pakub välja kindlustusselts, peaks ka ise hindama, kui palju eluaseme taastamine maksma võib minna.\nKui toimub kindlustusjuhtum, maksab kindlustusselts välja kahju suurusega võrduva hüvitise või korvab ehitusfirmale elamu taastamise kulud. Lisaks hoiab tervislik liikumine kõhred elastsetena: kuna kõhres ei ole vereringet, saab kõhr vajalikud toitained ümbritsevatest kudedest ja liikumine aitab sellele kaasa.\nSõeluuringule pöördumiseks palume registreeruda telefonil tööpäevadel kell 8. Mammograafiabussi meeskonna sõnul on see sügis eriline — lisaks maakonnakeskustele sõidetakse ühtlasi väiksematesse asulatesse, et ka keskustest kaugemal elavatel naistel oleks võimalus osaleda rinnavähi sõeluuringus.\nMammograafiabuss sügisel Kinkige endale kindlustunne! Kliinikumi Vanusehaigused olade hoidmisel Hamba autotransplantatsioon on üheks võimaluseks puuduvate või prognoositute hammaste asendamisel Lisatud: 29 August Hamba autotransplantatsioon on hamba ümberistutamine samal indiviidil suuõõne ühest piirkonnast teise.\nKasutatakse ära kõik üleliigsed, vales asendis või kasutud hambad. Lähtutakse nn Robin Hoodi põhimõttest: võetakse rikastelt, ehk siis sellest hambakaarest, kus on hambumusanomaalia poolest rohkem hambaid, ja jagatakse vaestele, ehk siis sinna, kuhu anomaalia poolest oleks vaja hambaid juurde.\nSelline raviviis hamba asendamiseks ei ole kuigivõrd sageli pakutav lahendus, kuna täiskasvanutel peetakse parimaks siiski implantatsiooni. Kongressi korraldajateks olid ortodont Ewa Czochrowska ja kirurg Pawel Plakwicz, kes on aktiivselt selle ravitaktikaga Poolas tegelenud alates ndast aastast.\nOma teadmised on nad mõlemad sinti seadistamine liigeste valust Taanis õppides, kus antud ravimeetodit on arendatud juba üle kolmekümne aasta.\nHamba ümberistutamist on peetud siiani implantatsiooni kõrval alternatiivseks ravivõimaluseks, kuna antud valdkonnas tegutsevaid hambaarste ja pikaajalisi tõenduspõhiseid häid kaugtulemusi on olnud vähe võrreldes implantatsiooniga. Seetõttu andis kongress hea ülevaate erinevate maade ligi kolmekümneaastasest praktikast ja kaugtulemustest antud valdkonnas.\nParimaks peetakse autotransplantatsiooni just kasvavatel noortel, kuna lapseeas puuduvate hammaste asendamine implantaatidega on vastunäidustatud.\nErinevalt transplanteeritud hammastest, implantaadid näo-koljuluudega kaasa ei kasva ja pikaajalises perspektiivis lõppeb ravi esihammaste osas esteetilise läbikukkumisega. Senine implantatsioonipraktika lubab ravi alustada alates 18ndast eluaastast. Samas tõdeti, et näo-koljuluud võivad kasvada ja muutuda kuni 30nda eluaastani, mis tähendab esteetilisi probleeme implantaatidega esihammaste osas ka täiskasvanueas.\nTransplantatsiooniga kaasnevad kõik või enamik naturaalse hamba kasulikest omadustest. Autotransplantatsioon nõuab interdistsiplinaarset hambaravi käsitlust, kus patsiendiga tegelevad erinevate spetsialiteetidega hambaarstid: ortodont, kirurg, endodont, protesist ja lastehambaarst.\nPõhjamaades ja USA-s on eriti arenenud just eespurihammaste autotransplantatsioon esihammaste asendamiseks trauma tagajärjel kaotatud või arenguliselt puuduvate hammaste asendamisel.\nEsimeses etapis alustatakse ortodontilise raviga ruumi loomise eesmärgil hambakaarde. Teises etapis toimub eespurihamba siirdamine vastavalt hamba arenguastmele ja olemasolevat luuseisu hinnates hambaritta.\nLogi sisse Registreerimine Selleks on erinevatel laenuandjatel kas 70 Ehkki sporditraumad võivad tekitada tõsiseid liigesevigastusi, kaitseb liikumine meie liigeseid, nii et vigastuse hirmus ei maksa jätta liikumata. Vanade ja renoveerimata hoonete kindlustamisel võib kindlustusselts aluseks võtta ka hoone jääkväärtuse. Taastamisväärtus on eluaseme uuesti ülesehitamise või remondi maksumus tänaste ehitushindade juures. Kui aga naksumisega kaasneb nädalaid kestev valu ja paistetus, tuleb pöörduda arsti poole, sest tegu võib olla meniskikahjustusega. Liikumine aitab hoida ka normaalset kehakaalu — teatavasti on ülekaal üks peamisi liigesehädade põhjuseid, ja seda mitte ainult jalgade, vaid ka sõrmede puhul.\nSeejärel kujundatakse transplanteeritud hamba kroon komposiitmaterjale kasutades esihamba sarnaseks. Pärast kahekuulist paranemist liigutatakse hammas ortodontiliselt hambakaarde soovitud kõrgusele. Ravi lõpus asetatakse hambale portselanlaminaat minimaalse invasiivse tehnikaga, et anda tööle parim esteetiline efekt.\nParimad näidatud case-report juhtumid hammaste esteetika osas olid USA ja Poola arstidelt. Järelkontrollid tehakse protokolli järgi 2 nädala, 1 kuu, 3 kuu, 6 kuu ja 1 aasta pärast. Oluline on jälgida areneva hamba luustumist, juurekanali obliteratsiooni ehk sulgumist ja juure kasvu. Juurekanali obliteratsiooni peetakse normileiuks, kuid kui hamba juurekanal ei sulgu, siis ei ole hammas traumat üle elanud ja tegemist ei ole enam vitaalse hambaga.\nHammas vajab juureravi, mis avatud tipuga hambal on komplitseeritud ja me võime hamba kaotada. Samas on juurel ka piisav pikkus, et vajadusel juureravituna krooni kanda.\nRõhutati, et alati on vajalik patsiendile selgitada võimalikke kaasnevaid probleeme, mis transplantaadi ohtu seavad retsipienthamba põletik, retsipientpiirkonna problemaatiline luu hulk ja kvaliteet, doonorhamba operatsioonitrauma ja -aeg, immuunsüsteemi vallandatud protsessid, mis väljenduvad sisemise või välimise põletikulise resorptsioonina ning asendusresorptsiooni ehk anküloosina.\nSiiani on vaieldud transplantaadile ortodontilise ravi tegemise üle. Korea esineja soovitas breketravi alates 8. Tema sõnul liiga kaua oodates soodustame me anküloosi teket. Resorptsiooni põhjuseks peeti lõikumata hammastel ka atroofilist, veel töös olemata periodontaalligamenti, mis hamba ekstraktsioonil kergelt eemaldub.\nIslandi esineja mainis, et hiliseid komplikatsioone periapikaalsed lesioonid, juure- ja kroonimurrud, kaaries ja resorptsioonid on ette tulnud transplanteeritud hammastel iseg 15 aastat pärast operatsiooni. Meditsiiniinfo keskuse kursused kliinikumi töötajatele Otsingu strateegia ülesehitamine Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nArstiteadlaste publikatsioonide andmebaas meditsiiniinfo keskuse kodulehel Lisatud: 29 August Kliinikumi meditsiiniinfo keskuse töö üheks oluliseks osaks on eesti arstiteadlaste publikatsioonide andmebaasi koostamine ja täiendamine.\nSuure osa nendest publikatsioonidest moodustavad praegu kliinikumis töötavate või varem töötanud meedikute publikatsioonid.\nNüüdseks oleme sealmaal, et meditsiiniinfo keskuse kodulehel on saadaval viimasel kümnel aastal, s.\nEdaspidi lisatakse andmebaasi materjali juba varasematest aastatest, loomulikult täieneb andmebaas jooksvalt ka publikatsioonidega, mis on ilmunud pärast Eestis ilmuvatest meditsiinialastest väljaannetest on esindatud ajakirjad Eesti Arst, Perearst, Pereõde ja Apteeker, lisaks neile konverentsikogumikud jms. Kirjetes on andmed autori nime, artikli pealkirja ja allika kohta, kus artikkel on ilmunud. Kus võimalik, on olemas lingid andmebaasi PubMed sisukokkuvõtetele.\nPublikatsioone saab andmebaasist otsida nii autori, publikatsiooni pealkirja kui ka ilmumisaasta järgi. Lisaks Tartu Ülikooli Kliinikumi töötajate avaldatud publikatsioonidele on andmebaasis olemas arstide nimekirja alusel kontrollitud andmed Põhja-Eesti Regionaalhaigla arstide ja muu meditsiinipersonali aastail — ilmunud artiklite kohta. Ülejäänud Eesti haiglate töötajate publikatsioonid on andmebaasist leitavad juhul, kui autor on avaldanud oma töökoha ja selle aadressi.\nEesti arstiteadlaste publikatsioonide andmebaas on välja toodud meditsiiniinfo keskuse kodulehel kahe eraldi osana: kliinikumi töötajate teaduspublikatsioonid ja eesti arstiteadlaste teaduspublikatsioonid. Meie eesmärgiks on koguda kokku võimalikult täiuslik info ilmunud meditsiinialaste, eelkõige teaduslike publikatsioonide kohta, kuid loomulikult võib alati ette tulla mõningaid puudujääke, seda eriti populaarteaduslikes väljaannetes ilmunud artiklite osas.\nKa ülalmainitud rahvusvahelised andmebaasid täiendavad oma ilmunud andmeid, mille tulemusena võib meiegi andmebaasis esineda vigu. Meditsiiniinfo keskuse töötajad täiendavad publikatsioonide andmebaase jooksvalt — lisatakse puuduolevaid publikatsioone ja parandatakse võimalikke ebatäpsusi. Selleks palume kõigil neil, kes Eesti arstiteadlaste publikatsioonide andmebaasiga tutvudes on leidnud, et midagi on puudu või valesti, kindlasti anda oma tähelepanekutest teada aadressil See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud.\nSee kõik aga sõltub otseselt abiainetest. Kuigi abiained ei oma otsest raviefekti, pole nad täiesti ohutud, seda eriti väikelastele. ESNEE European Study of Neonatal Exposure to Excipients projektis osaleva Tartu Ülikooli töögrupi eesmärgiks oli iseloomustada ravimites esinevate teadaolevate kõrvaltoimetega abiainete excipients of interest, EOI manustamist Euroopa haiglaravil olevatele vastsündinutele ning hinnata ravimite asendamise võimalusi vältimaks nende abiainete kasutamist.\nUuritavateks EOIdeks olid parabeenid, propüleenglükool, bensoaadid, polüsorbaat 80, etanool, naatriumsahhariin, sorbitool ja bensalkooniumkloriid. Viisime Euroopa vastsündinute osakondades läbi 3-päevase küsimustiku service evaluation survey, SES ja ühepäevase hetklevimusuuringu point prevalence study, PPS. PPS uuring andis võimaluse kirjeldada individuaalset ekspositsiooni ja teha kindlaks sellega seotud riskifaktorid.\nUuringute käigus kogutud ravimite abiainete koostise saamiseks vaatasime läbi vastavate riikide ravimiinfo materjalid ja ravimite veebipõhised andmebaasid.\nSES uuringus registreeriti aktiivainet, mida manustati erineva ravimpreparaadina tootjalt. PPS uuringus le vastsündinule oli tehtud kokku ravimikorraldust. Kuna abiaineid kasutatakse sageli lahustuvuse parandamiseks, oli ootuspäraselt parenteraalsetes ravimites EOIsid oluliselt vähem kui suukaudsetes.\nNäiteks võrreldes ida regiooniga polüsorbaat 80 kasutati rohkem lõunas, propüleenglükooli põhjas, parabeene põhjas ja lõunas. Siit järeldasime, et mitte kõigi EOI olemasolu ravimites pole hädavajalik ja turul on juba abiainete vabad ravimid olemas.\nLisaks viitab see asjaolule, et ühes riigis kasutatava EOI sisaldava ravimpreparaadi saab asendada teises riigis kasutusel oleva abiaine vaba ravimiga, ilma et muutuks toimeaine sisaldus või kvaliteet.\nSiiski pole niisugune asendus võimalik vältimaks kõiki EOIsid. Pole piisavalt alternatiivseid ravimpreparaate, et vähendada etanooli, sorbitooli ja naatriumsahhariini kasutust. Neid ravimeid kasutatakse enneaegsetel vastsündinutel pikaajaliselt ja seega nende asendamine väldiks EOIde kroonilist manustamist. Kokkuvõtvalt: koos oma partneritega viisime läbi esimese üle-Euroopalise uuringu abiainete kasutamisest ja näitasime, et mitte kõigis ravimvormides pole abiainete olemasolu hädavajalik.\nVeelgi enam, uuringust selgus, et Euroopa turul on abiainetest vabad ravimid olemas ja seega on võimalik potentsiaalselt ohtlike abiaineid sisaldavad ravimpreparaadid asendada neist abiainetest vabade ravimvormidega.\nSelle uuringu tulemusena on näiteks Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastekliiniku vastsündinute osakonnas hiljuti kasutusele võetud parabeenidevaba gentamütsiini ravimpreparaat. Turner, S. Graham, A.\nRieutord, T. Storme, P. Vaconsin, A. Nunn, J. McElnay, K.


Lavastaja: Tiit Ojasoo, Ene-Liis Semper\nEsietendus 5. juulil 2006 Haapsalu Kiltsi lennuvälja angaarides\nLavakujundus ja kostüümid: Ene-Liis Semper\nMuusikaline kujundaja: Chalice\nPeaosades: Chalice, Marika Vaarik\nTeistes osades: Tambet Tuisk, Mirtel Pohla, Gert Raudsep, Jaak Prints, Kristjan Sarv\n"Kuningas Ubu" on maailmakuulus näidend, mille esietendus Pariisis 1894. aastal lõppes skandaaliga. Paljude meelest algas just siis moodsa teatri ja kunsti ajalugu. Eestis lavastatakse näidend esmakordselt.\nLavastajate sõnul on tegemist rock-oopusega.\n"Kuningas Ubu" räägib loo kellestki kodanik Ubust, kel õnnestub intriigide tulemusel tõusta kuningaks. Võimuhullusest haaratuna otsustab Ubu siirduda sõjaretkele Venemaa vastu. Teda toetab truu emand Ubu. Näidend on nii sõge kui ka koomiline ning piisavalt lõdva ülesehitusega, et teda võiks käsitleda kõige erinevamates võtmetes. Seekord on lavastajad otsustanud katsetada muusikalise kaveriga. "Lavastus tuleb väga lõbus ja peidab endas sotsiaalset sõnumit," on Ojasoo ühes intervjuus öelnud.\nEtendused toimuvad iga ilmaga. Tegevuspaika kirjeldavad lavastajad "romantilisena".\nPiletid müügil Piletilevis, Piletimaailmas ja Teater NO99 kassas E-R 12-18, tel 6605051\nMüügil pilet "VIIEKAS" viiele sõbrale 1000 .-


Inimõiguste kuu filmiprogramm: Kapernaum (27.10) – tasuta sissepääs! « Terveilm\n“Ma tahan oma vanemad kohtusse kaevata. Selle eest, et nad mu sigitasid.” 12-aastane Zain räägib asjadest nii, nagu need on. Ta ei saa käia koolis nagu kõik teised Beiruti lapsed, teda sunnitakse iga päev tööd tegema ja raha teenima. Kui Zaini vanemad müüvad tema noorema õe Sahari nende majaperemehele, on see poisi jaoks viimane piisk karikas ja ta otsustab kodust põgeneda. Ta kohtub lõbustuspargis Rahili, Etioopiast ebaseaduslikult riiki tulnud koristajaga. Zain teeb ettepaneku, et ta võib hoida Rahili aastast poega, keda naine peab võimude eest varjama. Paar nädalat ja mitu unustamatut kogemust hiljem otsustab Zain oma vanemad kohtusse kaevata… Filmi pealkiri „Kapernaum” tähendab paika täis kaost ja hullumeelsust. Just seal jutustabki liibanoni režissöör Nadine Labaki meisterlikult lahti oma ülimalt emotsionaalse mõistuloo elust vaesuses.


Jüri Pino: aga miks te kõik ära ei läinud? - Arvamus\nJüri Pino: aga miks te kõik ära ei läinud?\n22. jaanuar 2011, 21:14\nSinimägede mälestusväljal kõrgub 12-meetrine terasest ratasrist, mille autor on metallikunstnik Heino Müller.\nAtšo ne vse ujehhali?\nMul on loll komme aeg-ajalt ja teatava regulaarsusega venelastega viina võtta. Mõtlemata, kas nad on mõjutusagendid või mitte.\nEga see omadega istumisest nii väga erinegi. Keel pole tähtis, kui kõik oskavad, tähtis on head inimesed. Ikka kirutakse kurja ilma, lolli valitsust, otsitakse süüdlast kõigis hädades, leitakse, et süsteem on vale ja raha jaotatakse ebaõiglaselt, ning arendatakse lustakaid vandenõuteooriaid.\nMul, näiteks, polnud õrna aimugi, et kurikuulsalt meesšovinistlikult meelestatud venelased on pikka aega pidanud normaalseks, et majas on mees küll see rahatassija või rahakott. Aga rahakoti rauad on naise käes. Ei ole mingit minu-sinu, vaid on naši. Ja Marivanna, või kui mehel on naisega kehvasti läinud, Marfivanna on see lõplik otsustaja rahaasjades.\nNagu venelastele tuleb üllatusena, et meie, uhked põliselanikud, ei tea omaenese pühal, jagamatul ja paljukannatanud isamaal, millal ja kuhu tuleb metsa minna. Ehk venelane vaatab taevasse ja teab, et täna on riisikate aeg. Teab, kus on puravikud. Käinud kord Andres Tarand peaministrina kuskil... kuskil.\nAutojuht, venelane, küsinud, et kaua sul läheb, võib, ma käin paar tundi ära. Lahke peaminister öelnud, et käi aga. Tulnud Tarand, tahtnud portfelli pagasnikusse visata – puravikke täis. Ma ei mõtle seda välja, Kaarel rääkis kunagi! Venelastele see lugu hirmsasti meeldib.\nNii et integratsioon missugune ilma igasugu sihtasutuste ja fondideta. Kuigi mingi raha võiks meile ju saata, et integratsioon ikka sagedamini ja äkkesarnasema lauaga toime panna. See mõte meeldib kõigile, selle nimel võiks kas või mõne voliniku silma all üksteist pahatahtlikult põrnitseda.\nMuidugi pole kõik nii nunnu, kui tunduda võiks. On teemasid, mida selgelt välditakse. Kui jutt hakkab sinnapoole kiskuma, keeratakse kähku kronud teises suunas.\nEi ole Aljoša. Too küsimus on arutatud ja selles, üllataval kombel, ühisele nõule jõutud. Ei ole ka Gruusia/Georgia sõda. Ei ole Savisaar. Ei ole Putin. Ei ole veel hunnik asju.\n«Aga miks te kõik ära ei läinud?»\nPolnudki nii väga ammu, kui telepurgist tuli jälle kord jutt sest, kuidas Eesti sõdurite vastupidavus Sinimägedes võimaldas rohkematel paati ja minema pääseda. Ma tean küll, et see ei olnud nii mõeldud, aga kõlas umbes nii, et oleks veel nädala, paar, kuu sealkandis usina nottimistööga tegeldud, saanuks ehk kõik minema. Leegionärid välja arvata, vist. Sitasti sõdisid mehed... liiga palju rahvast pidi siia jääma. Seda on nii palju korrutatud. Näib, nagu olnuks kogu see 1944. aasta sõjategevus ainult selle mõttega, et paadid saaks rohkem kordi käia ja viia.\nVõi ongi? Ei saa jälle Sergei Dovlatovit meenutamata jätta, kelle raamatus «Tsoon» esineb tegelane Kalju Pahapill pideva repliigiga: tõeline eestlane peab elama Kanadas. Dovlatov kirjutas seda kuskil 70. aastatel. Juba siis?\nVeel hullem oleks, kui nad tutvuksid väidetega, kuidas ikka eliit õnneks punaste eest varjule toimetati. Tänu millele säilis eestlus, säilis kultuur, säilis... pääses...\nVõi saaksid aimu talentide kojutoomise kampaaniast. Venelase irooniameele puhul oleks kiire ja loogiline järeldada selleks et saada tunnustatud talendina, peab eestlane oma maalt lahkuma. Siin oled sa jobu ja päss, seal väärtuslik isik, kelle tagasitoomiseks pole ka patt fonde luua, raha välja käia.\nÕnneks pole nad selle kõige peale tulnud ja mina ka neile rääkima ei hakka. Igaks juhuks siiski valmis vastama. Kui nad peaksid küsima. Imestama, miks me kõik pole siit juba minema pannud, niipea kui piirid lahti läksid.\nMis muud, kui et – vaadake ennast. Muudkui räägite, kuidas ikka mujal, vanas Euroopas, on parem, palgad suuremad, sotsiaalsed garantiid, võimalus kodakondsus saada. Muudkui räägite, et küll ikka läheks ja peaks minema. Ja et vähemalt lapsed tuleb ära saata, sest siit lähevad ja lähevad ja lähevad. Eestlastel on lihtsalt paremad paberid ja lihtsam minna. Nii et...\nSami võ, russkije, estontsõ!


Otsus nr 329 - Eesti Meediaettevõtete Liit\nOtsus nr 329Bruno Lill3. märts 2011 28. veebr. 2020\nKaebus nr 329\nPressinõukogu otsus 03.03.2011 | ÕIGEKSMÕISTEV.\nPressinõukogu arutas Compakt Kinnisvara kaebust Eesti Ekspressis 6. jaanuaril 2011 ilmunud artikli „Kallis korter tõi ostjale hulga vintsutusi“ peale ning otsustas, et leht ei rikkunud head ajakirjandustava.\nArtiklis on juttu kodu ostnud naisest, kes kaebas arendaja kohtusse, kuna uhiuus korter haises. Naine võitis protsessi, kuid kohtuametniku allkirja puudumise pärast ei ole talle poole aasta jooksul kohtukulusid hüvitatud.\nCompakt Kinnisvara kaebas Pressinõukogule, et artikli veebiversiooni pealkiri „Jäle hais ajas kallist korterist välja“ viitab rohkem ventilatsiooniprobleemile kui kohtumenetluse kulude teemale ja on eksitav. Kaebaja ei ole rahul, et neile kui konflikti osapoolele artiklis sõna ei antud, eriti kuna kõik artiklis esitatud väited ei pärine kohtuotsusest, vaid seal on ka teise osapoole subjektiivseid ütlusi. Kaebaja leiab, et artiklis on vale faktiväide „värske õhu sissevooluavad olid paigaldamata, kuigi projektis olid need ette nähtud“. Kaebaja arvates on rikutud eetikakoodeksi punkte 1.4, 4.2, 4.11 ja 5.1\nEesti Ekspress vastas Pressinõukogule, et artikkel kajastas kohtuotsusega tuvastatud asjaolusid, kuid mitte juriidilises keeles, vaid tavalises kõnekeeles. Eesti Ekspressi hinnangul ei ole tegemist konflikti kajastamisega, vaid juba lahenduse leidnud juhtumi ja jõustunud kohtuotsusega. Leht leiab, et artikli pealkiri veebis on sisuga kooskõlas ja ei ole eksitav.\nPressinõukogu otsustas, et Eesti Ekspress ei eksinud ajakirjanduseetika koodeksi vastu. Artiklis ei ole toodud sisse põhimõtteliselt uusi etteheiteid võrreldes olemasoleva kohtuotsusega, mida artikkel kajastab, mistõttu ei olnud tingimata vajalik küsida kohtus kaotanud osapoolelt täiendavaid kommentaare. Samas Pressinõukogu leiab, et kui väljaanne otsustab kasutada kohtuotsuse kajastamise puhul ühe osapoole täiendavaid kommentaare, siis võiks võrdse kohtlemise printsiibist lähtudes lisada ka teise poole ütlused.\nPressinõukogu hinnangul ei olnud ekslik faktiväide sissevooluavade ehitamise kohta artiklis määrava tähtsusega, et seda lugeda eetikakoodeksi rikkumiseks. Ka kohus leidis, et see, kuidas ventilatsioonisüsteem oli ehitatud, ei olnud antud vaidluse lahendamisel määrava tähtsusega, kui see süsteem ei suutnud oma ülesannet täita.


Pannkoogiõhtu – Tartu Ülikooli Rohuteaduse Selts\nNeljapäeval, 11. oktoobril toimus TÜRSi pannkoogiõhtu.\nTehti kokkulepe, et igaüks toob midagi head-paremat, mida pannkoogi peale panna. Kokku kogunes palju maitsvat: erinevaid moose (nii koduseid kui ka poeletilt leituid), magusaid kastmeid (karamellikaste, kondenspiim), magusaid määrdeid (Nutella, pähklivõi) ja lisaks veel puuvilju, marju ja erinevaid komme! Väikses jõuluootuses sai kõrvale juua ka glögi.\nTuleb tõdeda, et õhtu lõpuks olid kõhud nii täis, et natuke raske oli liikuda, aga see 0li pigem selline meeldivalt raske tunne.\nLisaks söömisele sai ka üheskoos jutustada ja mänge mängida. Laual oli palju erinevat: kaardimäng UNO, Reaalsuskontroll, mõned lauamängud ning muuhulgas ka joonistamistarbed. Igal kohalolijal oli võimalik anda oma panus TÜRSi brändiloomesse skitseerides midagi põnevat või mõeldes välja huvitavaid lööklauseid. Toredaid mõtteid oli küll ja veel ning kõik ideed olid igati abiks!\nPannkoogiõhtust on saanud omamoodi traditsioon. See on üritus, kus liikmed saavad end mõnusalt tunda ning lihtsalt nautida üksteise seltskonda ja head toitu, mõtlemata homsele või kõigele, mis parasjagu koolis toimub. See on üks vahva üritus, mis toimub kindlasti ka edaspidi!\nEks jääme siis järgmist pannkoogiõhtut ootama! Juhhei!


Barbi Pilvre: karusloomafarmide aeg on ümber - Arvamus\nBarbi Pilvre: karusloomafarmide aeg on ümber\n16. jaanuar 2017, 14:52\nBarbi Pilvreriigikogu liige (SDE)\nVene naine proovimas karusnahast kasukat Moskvas asuvas butiigis.\nKa Eestis võiks olla nüüd käes õige aeg kuulutada karusloomakasvatus oma aja ära elanud nähtuseks ja see täielikult keelustada, kirjutab sotsiaaldemokraatide sekka kuuluv riigikogu liige Barbi Pilvre.\nKas inimesel on õigus piinarikastes tingimustes kasvatada teist elusolendit ainult selleks, et maha võtta tema ilus nahk ja teha sellest endale müts või krae? Tappa 200 naaritsat, et lohiseda peenele vastuvõtule pikas kasukas või lüüa maha loom, et teha tema sabast võtmehoidja?\nTunnistan, et minu suhe sellesse, kuidas inimesed kasutavad loomi ära, on kahetine. Pean lugu veganitest, ent mõistan seda, et meie kliimas on ellujäämiseks ikka söödud liha ning tarbitud piima ja mune – sellist toiduvalikut toetavad siinmail ka toitumisteadlased. Ma arvan, et on keskkonnateadlik ära tarvitada nende põllumajandusloomade nahad – niipalju, kui see on võimalik –, keda inimene kasvatab, neid muidugi ära kasutades, et saada oma eluks vajalik toit. Ma ei kujuta ette elu ilma nahast jalatsiteta ja liha söömiseta. Pean intellektuaalselt huvitavaks, ent äärmuslikuks ökofeministlikku arusaama, mis näeb piima ja munade tarbimise taga soolise võrdõiguslikkuse temaatikat: emasloomade ja -lindude ekspluateerimist, sest piimaandmiseks ja munemiseks sundtiinestatakse veiseid ja kanu regulaarselt.\nSamas, kui järele mõelda, pole karusloomanahk, millega end kaunistada, inimesele ellujäämiseks tänapäeval enam vajalik, sest meie käsutuses on materjalid, mille abil ennast külma eest kaitsta ja soovi korral lille lüüa ka oluliselt eetilisemalt. Daami karusnahkne kasukas tänases Eestis on minu rikutud pilgu jaoks samasugune tugev stigma nagu lõvi- või tiigrinahk mõne aafrika kuninga õlgadel ning see seostub primitiivse võimunäitamisega teiste surma ja kannatuste arvel.\nMaaelukomisjon arutab peagi küsimust\nKui põllumeeste arvates on karusloomakasvatused Eesti põllumajanduse ja maaelu loomulik osa, siis linnainimestest ja ennekõike humanitaaridest loomasõprade jaoks on karusloomakasvatus moraali valdkonda kuuluv filosoofilist laadi küsimus.\nMeie uus valitsus ei võtnud küsimust eelmisel neljapäeval arutades vastu ühtset seisukohta karusloomafarmide keelustamise asjus ja praegu on karusloomakasvatus meil igati seaduslik ettevõtmine, kui vastab veterinaar– ja toiduameti normidele.\nPaljude arvates on tegu maaelu loomuliku mitmekesisusega, ehkki karusloomakasvatuses on hõivatud marginaalne hulk inimesi. Eestis kasvatatakse karusloomadena tšintšiljasid, küülikuid, naaritsaid ja rebaseid. Kokku on Eestis umbes 200 000 karuslooma. Eesti ja Baltimaade suurim karusloomafarm asub Keila külje all Karjakülas, kus on ligikaudu 150 000 minki ja 22 000 rebast. Soome kapitalile kuuluva Balti Karusnahk OÜ turuosa on 90-95 protsenti kogu Eesti toodangust.\nParlamendi maaelukomisjon arutab peagi küsimust, mis muutus aktuaalseks seoses loomakaitsega tegeleva MTÜ Loomus initsieeritud avaliku elu tegelaste hiljutise petitsiooniga ja praeguse seisuga võib oletada, et komisjon ei näe põhjust karusloomakasvatust keelustavat eelnõu koostada ega parlamendi ette saata.\nSamas, Euroopa riigid on viimastel aastatel suutnud avalikkuse survel karusloomakasvatuse lõpetada. Nimekiri on pikk: Suurbritannia, Holland, Horvaatia, Põhja-Iirimaa, Austria, Makedoonia, Bosnia ja Hertsegoviina, Sloveenia, mõned Saksamaa liidumaad ning Belgia suurim piirkond Valloonia täielikult, osaliselt Šveitsi, Taani, Rootsi ning mujal maailmas Brasiilia, Uus-Meremaa ja USA. Karusloomafarmide keelud on eriti tugevalt poliitilises päevakorras Belgias, Saksamaal ja Tšehhi Vabariigis.\nKarusloomanahkade tootmine pole enam ka majanduslikult mõttekas\nMoemaailmas on karusnahk asendunud kunstmaterjalidega, sest tarbija teadlikkus on kasvanud ja karusnahksed luksustooted ei seostu trenditeadlikkus avalikkuses mitte alati glamuuriga. Karusloomanahkade tootmine pole paljudes maades enam ka majanduslikult mõttekas, sest Euroopa turg on kokku kuivamas ja suur Hiina suudab ise toota oma turul veel vajaliku karusnahatoodangu.\nViimase EMORi uuringu järel (vt. Maaleht 12.01. 2017) pooldab karusloomafarmide keelustamist üle poole Eesti elanikkonnast, sealhulgas on vastuseis, lausa üle 80 protsenti suurem naiste hulgas. Kui avalik arvamus on selline ja parlamendis domineerib kitsas põllumeeste huvigrupi hääl, on aeg teema diskussiooniks üles võtta nii avalikkuses kui ka riigikogus. Ettevõtjate jaoks pika sujuva üleminekuajaga oleks ka Eestis õige hetk kuulutada karusloomakasvatus oma aja ära elanud nähtuseks, mineviku reliktiks ja see täielikult keelustada.


Vooremaa Tudengid võtsid kevade vastu suurpeoga\nTudengid võtsid kevade vastu suurpeoga\nEsmaspäeval sai üliõpilaste kevadfestival alguse just sealt, kus tudengivaimu soojemate ilmadega kõige enam ? Pirogovi platsil. Linnaisade ja kõrgkoolide juhtide tervitusi oli vastu võtma tulnud korralik hulk tudengeid peamiselt Tartust, kuid üksikuid ka kaugemalt.\nÕhkkond on kevadpäevade ajal linnas hoopis teine ? kooli kõrvalt leitakse üsna kerge vaevaga aega, et 190 üritusest vähemalt paari külastada. Ja tundub, et paljudele polnudki oluline mõni üritus vaid vaimsus, mis linna üle võimust võtab nendeks päevadeks.\nLoomulikult tähendavad Kevadpäevad ka oodatud üritusi. Tudengilaul, kummipaadiralli, öölaulupidu ning Bambuseralli, mis sel aastal oli nimeks saanud hoopis Karsumm. Sporti ja hullumeelseid ettevõtmisi igasse päeva ? täpselt nagu korraldajad lubasid.\nLisaks muidugi võimalus midagi muuta ning heategevuslikest üritustest osa võtta. TÜ Kammerkoori kontserdil koguti annetusi andeka muusiku Aleksei Brantseni toetuseks ning koos koristati Emajõe kaldaäärseid.\nNagu varasematel aastatel nii ka tänavu ? muhe nädal sõprade ja meelelahutusega. Kevad on tudengite jaoks alanud!


Rootsi matrixjoga - erootilise lood »matrixjoga" süütu pilguga\n" Paranenud elukvaliteet. naabri tüdruk , "\n2011/03/13 poolt Blurren erootika , 6 , matrixjoga\nLugu süütu ilme, et kujunenud kaunis ja soe sexupplevelse\nMichael istus Uppsala pendel ja keskendus loed tema postkasti oma iPhone, see oli paar emails nagu ta ootas paar päeva tagasi. Ta vaevalt märkas rongi hakkas rullimine ja kui ta vaatas ringi ta märkas, et rong oli täis, inimesed seisid altari ja rongi ei olnud ilmselgelt pisut hilinenud, kuid pikaajalised hilinemised. Kiire pilk oma kella teda pettunud, 18:13 oli rohkem kui 30 minutit viivitust. Tema õhtusöök sõber ikkagi ei pea ootama oluliselt, kui ta oli võetud varasem rong. Ohkama hiljem oli ta sees oma e-posti vahetada uuesti.\n- Järgmine Märsta hüüdis dirigent kõneleja\nMichael hüppas ja vaatas reisija vastupidi, noorte punaste juustega tüdruk naeratas ujedalt tagasi ja ta võiks tunda õhus peaaegu läks temast välja. Punapea kiiresti loobunud ning jätkas tööd oma arvutis.\nMichael tunda oma tundeid tülgastav sees, kuidas see on võimalik olla nii armas ja seksikas samal hinge.\nTüdruk, keda ta jälgis hoolikalt olid vanuses 25 ja oli süütu tema ilmutus, veel määramata, teadlikuks iseendast. Tema helises telefon ja ta rääkis kellegagi tööd, et ta vajas abi, helistaja tundus olevat läbi ja umbes, kuid siiski olemas, et aidata oma taotluse, kui ta oli småakut ütles ta võtta telefonitoru.\nMichael võeti õigus oma silmad, ta vaatas teda tema sinised silmad ja ta teadis, kuidas ta oli näinud läbi tema katse tegutseda näe teises suunas. Natuke piinlik, ta vaatas aknast välja ja vaatas tema nägu nagu peegeldub pimedus seal. Ootamatult tundis ta, et ta oli vangistatud tema ilmutus, ja kuigi ta teadis, et ta tõenäoliselt on klassifitseeritud teda kui "vana mehe haige" mees vanuses 40.\n- Järgmine Knivsta hüüdis dirigent ja Michael mõtted läksid koos temaga. Ta nägi, kuidas ta võiks tõusta ja sirutada oma hästi koolitatud keha ja kuidas ta lihav rinnad olid tihedalt vastu tema särk. Kiiresti kui välk on iha läbi oma keha. Tema silmad mis vastab tema uuesti ja seekord nad jäid üksteise silmad pool 2.. Nüüd ta nägi, et tema kõrvad olid kaetud odavate plastist kõrvarõngad, mis ei olnud tema maitse, tema silmad sõitis üle tema rinnapartii ja jälle oli ta lummatud, kuidas ilus keha tal. Järsku ta jõudis üles ja sirgeks tema ülakeha. Tema ilus sale talje ja täis rinnad silma vastu oma särk, ja nüüd ta nägi, kuidas ilus ta oli ilus naine lihtsalt.\nMichael teadis, kuidas piinlik oli ta lummatud tema välimus ja kuidas ta oli raske mitte Tuijottaa teda. Ta vaatas oma silmaga, kuidas tema pilk tema suunas ja nüüd on ta aru, kui ta oli paljastanud oma silmad.\nTa tõmbas oma käe all tema rinnahoidja pael ja mustad kitsad õlapaelad osutus all valge särk.\nJällegi Michael vaatas teda kaunis nägu ja nüüd on ta jõudnud tagasi oma käe ja kriimustatud ta tagasi, ebaloomulikult pikk kriimustatud ise ja vaatas kiiresti suunas Michael.\n"Ma lihtsalt kujutan ette, et ta näeb mind," mõtles ta, püüdes asetada end tema postkasti uuesti. On venitada vahel Knivsta ja Uppsala, ta tegi seda ebaloomulikult pikk protsess kriimustada tagaküljel ja seeläbi paljastada oma ilus rinnad vastu pingeline särk. Nüüd Michael oli täiesti veendunud, et ta oli haige vanamees ja fantaseerivad oma vastupandamatu võlusid ta on vastassoost.\n- Järgmine Uppsala hüüdis dirigent\nSiis oli nii palju inimesi, otsustasid Michael mitte kiirustada kohta koos talve riided, kuid oota, kuni see sai paremini ruumi riietuda.\nTüdruk vastas oli kiiresti oma riided, võluv punane kootud müts ja uhke salli ülikonna tema just fine.\nRongi peatada ja kõik hakkas liikuma, nii et isegi tüdruk üle tänava.\nOk, vana haige on sõna Michael mõtlesin ja hakkasin riietuma. Kui ta pöördus ümber ta nägi, et ta istus teisel pool ja tegin oma koti sulgeda murdosa kett. Kuni lõpuks oli see lihtsalt Michael ja tema vasakule ümber kohti nad olid istunud.\nMichael vaatas teda ja mõtles: "head poisid ei tohiks kunagi suudelda päris tüdrukud"\n"Vabandage," ütles Michael veidi aralt\n"Kas ma pean teid lõunale millalgi?"\nPunapea tundus hirmutav teda oli märgatavalt häbelik ja kõhkles enne vastamist\n"Ma armastan" ta vaatas otse tema silmad ja keeriseid emotsioone tema silmad\nMichael võttis välja oma kinnas ja sirutanud oma käe\n"Michael on minu nimi, vabandust minu pushiness, aga sa oled nii ilus, et ma ei kahetse oma ülejäänud elu, kui ma vähemalt küsisin sinult lõuna"\n"Annelie" vastas tüdruk\n"Sinu silmad on ilmselt kõige ilusam ma olen kunagi näinud," ütles ta, enne kui ta kiiresti maha panna oma silmi\nMichael oli piinlik ja kohmakalt välja kaevata oma visiitkaart\nNende silmad kohtusid hetkeks ja sai selgeks, et nad mõlemad punastas korralikult\nTema käsi hoidis oma visiitkaardi ja vaikus sõnavahetusi\n- Helista või kirjuta mulle endale sobival ajal, oleks väga tore\n-Ma teen, et ta kõhkles ja jätkas: - Ma helistan sulle, on kena õhtu.\nTa pöördus ümber ja kõndis vilkalt ostukorvi\nMichael üllatas teda pushiness ja mõistis, et ta oli kiire oma õhtusöök\nKiiruga ta riides ja kõndis kiiresti suunas, kust Lotta ja Per oodanud\nÕhtusöök oli tore ja väga rahustav, Michael mõtteid välja kogu öö kohta kohtumine oli tal viimase rongis ja mõistis, et ta igatses oma kõne\nKuna õhtu hakkas juhtida tihe, helises telefon ja ta mõistis, et see peab olema tema, kui ta ei tundnud number\n- Kuule, see on Annelie, häirib mind?\n- No, mis rõõmu, et te helistate, vastas Michael ja tõusis püsti oma firma rääkima puutumata\n- Kas sa ei tule eest tassi teed? Ma tean, et see on hilja kuid ma ei saa lasta meie kohtumise täna õhtul\n- Muidugi, kuidas ma sind leida\nAnnelie andis talle aadressi ja kiiresti Michael tänas oma sõpradega mõnusalt aega\nAjal lühikese jalutuskäigu ta tundis oma ihu igatses kogeda tihe ja kuum hetki Annelie, kuigi ta polnud aimugi, kuidas see välja\nKui tagasi Annelie ütles Michael, et ta oli üliõpilane ja õppis õigus, ta elas üliõpilane korteris ja oli umbes, et lõpetada oma väitekirja ja otsin tööd kogu\nAnnelie oli viimastel dušš annab ja lõhnas harmooniliselt ilus, nad rääkisid pikka aega, enne Annelie äkki ütles\n- Kas sa ei võta dušš Michael?\nMichael tundis ta üllatas oma küsimus\n- Muidugi on rätik minu jaoks?\n- See on vannitoas, ma esitasin 1 teile\nTa kummardus ettepoole ja suudles tema suust ja tõmbas teda õrnalt suunas dušš ja sulges ukse tema taga\nKiiresti ta kiskus maha oma riided ja leidis, et tema peenis jäik ja igatses rohkem\nKiire dušš, kus ta ka laenatud tema noa maha ajama väike jupp, mis suutnud luua ise pallid ja raske jäseme\nMichael pühkida ja oli rahul tema hästi koolitatud keha, vaid kuus kuud enne oli tüütu pall olemas eespool värvel, nüüd oli läinud. See oli ikka veel nähtav kõhulihastest kuid ka käe ja õla lihaseid.\nMichael avanud ukse käterätik mähitud ümber oma talje, ta vaatas Annelie alalise üle keha pikkus peegel riietatud ilus keha valge suurendab tema ilus keha\nTa pöördus tema poole ja tõmbas oma hommikumantel siidi ja naeratas soojalt\n- Ma tahan, et sa oma hambaid ka, sa oled raseeritud seal?\n- Uh, jah, ma mõtlen olen raseeritud ja mulle meeldib oma hambaid\nKiiresti, siis ta pöördus ümber ja nägi uus hambahari lamades valamu\nOut saalis taas naeratas Annelie lihtsalt imeline ja vaatasin talle silma\n- Ei saa ma teid aidata saada orgasmi, ma tahan 1 teiega\nMichael sai kåtslag ja tema sugu näitas enda alla käterätiku\n- Tule ja võta mind, anna mulle kõik, mida olen õppinud ja naiste rõõm\nMichael läks ta ja suudles teda suhu, ta lõhnas suve ja tema käed caressed oma alasti tagasi\nKui ta käed läksid loodud elektri-impulss Michael keha\nTa avas oma rüü ja caressed ta tagasi ja talje, süles rõngas ümber tema kaela ja ta pressitakse oma keha vastu tema\nTa tõmbas välja oma rätikuga ja põlvitas maha ja võttis oma kõva kukk arvesse oma suu aeglaselt ta lasi oma peenise languse vahel tema huuled. Michael silitas ta juukseid ja põski\nAeglaselt, töötas ta koos huulte, keele ja käed rütmiliselt paitab tema riistast, mida nüüd valutas koos kõvadus\nTa võttis oma pallid tema kätte ja pigistas seda, kui ta imes teda\nMichael tundis ta oigas valjult ja igatsetud paitus tema vagiina oma suud\nTõstis ta oma käed ja suudles teda kirglikult, nad tegid läbi oma diivanil ja ta Lahe tema keha, õrnalt ta tõmbas ta välja oma õlapaelad ja fondled esmakordselt oma raske büst väljaspool bodysuits. Ta tõmbas välja oma bodi ja suurepärane keha oli all\nTema nibud olid suured ja tumepunane, tema kõht oli tasane ja toonides, tema talje oli kaunilt kujundatud üle tema rinna, tema perse oli kindlalt ja just õige suurus. Haru Häpykarvat silma paistnud tema vastu kahvatu nahk ja kõht oli suur sünnimärk\nNapilt tema emakas oli delfiin intatuerad, vähe tumesinine\nMichael lase oma huuled ja käed uurida oma keha, oma keelt kallistamine iga mõeldav pelgupaik ja käed caressed tema auklik nahk, et ilmselt oli kuum nagu kiimas naine võib olla\nEtte oma üsas ta silitas oma Suured nagu ta ligunenud temaga ooze, ta oli tõesti märg ja paistes. Lõpuks ta suudles seda imeliselt lõhnav lill ja lubas oma keelt langema vahel oma jalad. Annelie värises ja oigas valjusti, Michael silitas ta kliitorit ja oli sõrm kaevuvad ja mängis kogu ümbrus G-spot\nJärsku ta tõusis püsti ja seisis Nelinkontin tema ees\n- Persse, ma tahan sind tungida mind ja kallistamine minu kiisu\nMichael sai maha Nelinkontin ja lase oma käed paitus tema tuharad, reied ja talje, enne kui ta aeglaselt teased tema teda avamine, Annelie üritas tulistada süles ümber oma kõva kukk. Michael selgeks, kuidas tal oli käsk\nKuni lõpuks ta lase tal võita ja ta tundis kuidas ta kallistas oma klassis tema emakas oli soe ja niiske\nAnnelie kohe hakkas, et kurat teda, Michael silitas teda clit ja lase tal lakkuda sõrmed. Annelie liikus üha intensiivsem ja Michael teadis, mida ta tahtis kaotada kontrolli orgasm ta välja tõmmata ja panna selga\n- RID mulle ütles ta ja tõmbas teda tema\nAnnelie straddled teda ja ta kujundanud oma käed üle tema hämmastav rinnad, mis lasta end seductively kui tema liigutusi. Michael tundis tema orgasm surunud ning ta välja tõmmatud ja tõmmatakse tema rinnapartii tema vastu otsustas ta imetakse välja teda kõvasti clit arvesse oma suu nagu ta straddled teda. Ta imes ja lakkus teda kuni ta karjus naudinguga ja ta ei tunne oma tutti rebis maha orgasm lõpuks tõugata teda maha tema pea ning kukkus voodi koos kramp ja tema peas edasi-tagasi kõigutada. Ta haaras oma peenise ja silitas oma riista oli nüüd kivi kõva ja suudab midagi\n- Persse, pihustada mind, kaaperdamist off you, ma tahan näha sinu kaunist läbi vilja. Ma armastan lõhn ja maitse ilus mehe armastust kujul spermat. Sa oled kõige ilusam hetk olen kogenud\nMichael panna tema selja taga ja võttis tema taga küljel, hoidmine üks tema jalad ja keppis teda kõvasti. Kui orgasm lähenes ta välja tõmmata ja Annelie tõusis püsti ja sundis teda hinnavahe tema rinnal ja munknullade teda kuni hämmastav orgasm, kus ta lase teda oma suu, ta mängis delikaatselt tema kukk ja pandud rõhku orgasm tundeid nii, et ta ei ole kunagi varem kogenud. Annelie tõusis püsti ja suudles tema suust, nad jagavad oma seemet omavahel ja panna pikka aega vaadates teineteisele silma enne kui nad jälle armastatud. Seekord oli see intensiivsem ja Michael tuli oma süles, kui ta ratsutas ta pärast oma orgasmi paitab ise mängib oma seeme voolab vahel oma jalad\nSee oli nende esimene öö ja see oli tegelikult armastuse algusest teekond, mis nüüd pärast 1 aasta ei ole lõppenud\nTänu Annelie oma soojust ja rõõmu, sa oled ikka seksikaim naine maa peal\n/ Sinu Michael\nHääleta Üks süütu pilguga:\n(28 häält, keskmine: 3,14 välja 5)\nSuvi, päike ja meri\nKana koos üllatusi\n2 Responses to "süütu pilguga"\n28. oktoober 2011 kell 17:55\nKommentaar raske, kuid täielik jack pot\n28. oktoober 2011 kell 18:00\nKommentaar süütu pilguga


Veendu, et ventilaatorid oleksid suletud, kui neid ei ole parasjagu vaja, seda eelkõige vannitoas ja köögis\nPakume Phone claadimisalust mobiilidele hulgihinnaga. Ostke mobiiltelefonide tarvikuid BigBuy hulgimüügist.. Hilisem versioon: NB! Allalaetavad kaardid/uuendused pole tagastatavad. Enne ostu veendu, et sinu seade oleks kaardiga ühilduv. • Ühendused - veendu, et segisti ühendused sobivad olemasolevate veeühendustega. Funktsioonid ja turvalisus Kallimad segistid on erinevate lisafunktsioonidega, mis teevad segisti kasutamise mugavaks, soodsaks ning turvaliseks. Tõestusena sobib pangakonto väljavõte, kus on näha viimase 6 kuu sissetulek. Mini laenud alates 20 €ot, SMS laenu aegumine. ABC laenud as vaike laen, rahalaenud OÜ.\nPDF Paigaldus- ja kasutusjuhend\nEelarve aitab sul raha säästa suuremate eesmärkide tabeks, aitab vähendada võlakoormat ning lõpuks võimaldab sul elada oma unelmate elu. Veendu, et kasutaksid oma harjapead maksimaalselt Harjapead kuluvad aja jooksul ära, seejärel ei eemalda nad enam tõhusalt kattu. Nutika harjapea tuvastusega ei lähe kunagi meelest, millal tuleb harjapead vahetada. Retrouvez les conseils de Culture Indoor pour votre culture d'intérieur. Veendu, et ventilaatorid oleksid suletud, kui neid ei ole parasjagu vaja, seda eelkõige vannitoas ja köögis.\nPDF KASUTUS- JA HOOLDUSJUHEND -\n. Ventilaatorid, konditsioneerid Enimostetumad esimesena Uuemad esimesena Vanemad esimesena Allahinnatuimad esimesena Soodsamad esimesena Kallimad esimesena Sorteeri nime järgi Kuva tooteid leheküljel. Tugev, kuid kerge libisemist tõkestav restikujuline matt, mis annab libedal.\nLiikumine piiriveekogul - Politsei- ja Piirivalveamet\nÄpp kasutab põnevat süsteemi, mis investeerib iga ostu pealt teatud summa\nCoop Pank laenud: universaalne tagatiseta laen internetist Hinnang: 4\n2019 Krediidihaldur Laenud


Peamine loualuu valu. Lõualuu valutab: peamised põhjused, diagnoosimine ja ravi - Lülisammas\nSuurus varieerub ka vahemikus 1 mm kuni 10 cm. Kuivad kummeliõied, mis on aurutatud klaasi keeva veega, lase sel veerand tundi tõmmata. Lõualuu valu - põhjused, diagnoosimine, ravi Saidil on viiteteave ainult informatiivsel eesmärgil. Minu lõualuude valu on kestnud juba ligi aasta. Mäluda tuleb mõlemapoolselt ja võimalusel kasutada mõlemat poolt korraga, et vältida ülekoormust. Algas see nii,et alguses valutas yks pool peast.\nPintson möönab, et inimeste lõualuude olukord on praegu juba nõnda kehv, et vähemalt pooltel juhtudel, kui tal tuleb implantaate lõualuusse opereerida, valus liigesed paindumisel ühtlasi kaaluma ka luu kasvatamist. Ehk siis luud siirata. Samas on tema sõnul luu siirdamine väga efektiivne ja tema kasutatav metoodika lubab taastada küllaltki suuri defekte.\nVäga oluline on hoida varakult ära Peamine loualuu valu lõualuudefektide tekkimine ja vältida parodontiidi tõttu luu kaotust,» ütleb Ülo Pintson, kelle sõnul on täna tüsistusi küll Peamine loualuu valu kui kümmekond aastat tagasi, kuid neid on ikka lubamatult palju ühe arenenud Euroopa riigi kohta.\nHammasteta noored Aastas tehakse Tartu ja Tallinna suu- ja näokirurgia osakonnas — raskemat operatsiooni, millest suur osa on alguse saanud just hambajuure- või igemepõletikust.\nSoots räägib, et üsna sageli tuleb ette, et patsiendil pole raha, et põletiku raviks osta antibiootikume. Inimene saab haiglast koju, aga põletike ravi peaks ju seal jätkuma.


Purgilõuna basiilikupesto, pasta, ahjukana ja köögiviljadega - RIMI\nPurgilõunad on lihtne viis kuidas lapsele tasakaalustatud lõuna või õhtusöök ette valmistada. Samuti on see hea viis kuidas ära kasutada külmkappi jäänud ahjukana jäägid või üksikud köögiviljad. Kui valmistad lapsele purgilõunaid siis vali need köögiviljad mis talle kõige enam meeltmööda. Seda retsepti ei pea enne söömist üles soojendama ehk siis saavad selle söögikorraga hakkama muretult ka väiksemad lapsed kes pliiti ja ahju veel üksi kasutama ei peaks.\nKeeda makaronid (võid kasutada ka tatramakaroni või hoopis läätsemakaroni) vastavalt pakil olevale juhendile ja kurna. Rösti samal ajal seedermänniseemned kergelt kuldseks ja lase neil jahtuda enne pesto valmistamist.\nPüreesta käsiblenderis basiilik, seedermänniseemned, küüslauk, parmesan, värske sidrunimahl, oliiviõli ning maitsesta meresoola ja värskelt jahvatatud musta pipraga.\nSega basiiliku pesto makaronidega ja jaga makaronid nelja purgi vahel.\nSeejärel lisa kanaliha, sinna otsa riivitud porgand, rebitud mozzarella. Järgmised kihid lao spinatist( spinati asemel võid kasutada ka mõnda muud salatilehte), kurgist ja tomatist. Kõige viimasena lisa seemneid.\nSeda lihtsat lõunasöögi purki ei pea enne söömist soojendama. Sobib hästi söömiseks just külmalt.


Tervislike linnade võrgustik väisas Rakveret – Kuulutaja\n10.–11. oktoobril kogunes MTÜ Eesti Tervislike Linnade Võrgustik Rakverre, et viia läbi sügiskool ja pidada üldkoosolek. Viimasel võeti vastu uus põhikiri ja langetati otsus, et nüüdsest kannab organisatsioon nime Eesti Tervislike Omavalitsuste Võrgustik.\nLoreida Küppas, Põltsamaa vallavalitsuse arenguspetsialist ja võrgustiku juhatuse liige selgitas: „Võrgustik on WHO (Maailma Terviseorganisatsiooni) ideede kandja ja algselt kandis organisatsioon nime Eesti Tervislike Linnade võrgustik. Kuna haldusreformi tulemusel on paljudest linnadest saanud vallad, siis räägime täna ikkagi kohalikust omavalitsusest, mitte linnast.“\n„Tervislik omavalitsus – see on sõnum, et omavalitsus panustab inimesse kohapeal, tema tervisesse ning heaolusse. See on pikk tegevuste ja planeerimise faas. Võrgustikus jagame häid praktikaid ja nõuandeid, anname ka signaali n-ö riigi poole tagasi. Oleme riigile ka koostööpartner,“ täiendas Janika Usin, Põlva valla abivallavanem, kes on kohaliku omavalitsuse volitatud esindaja võrgustikus, selle juhatuse liige ja koordinaator.\nRakverre tõi võrgustiku kevad- ja sügiskooli traditsioon, mille raames kogunetakse kordamööda liikmete juures, keda on hetkeseisuga 14. „Soovime näha ja kuulda, mida kohapeal tehakse, kuidas panustatakse tervisesse, tutvuda asutustega. Kutsume ka erinevaid partnereid ümber laua rääkima aktuaalsetel teemadel. Kuna 10. oktoobril tähistatakse ülemaailmset vaimse tervise päeva, siis puudutame meiegi seda teemat,“ selgitas Usin.\nRakveres külastati Rakvere spordikeskust, Aqva spordikeskust ja Rohuaia lasteaeda. Tartust oli külla tulnud liikumislabor, kes rääkis liikuma kutsuvast koolist ja selle projekti tegevustest.\nVõrgustiku juhatuse liikmete sõnul tekivad kokku saades uued ideed ja sünergia, millest võib sündida põnevaid ettevõtmisi ja on ka sündinud.\n„Suurepärane näide on Rakveres tutvustatud seiklusorienteerumise projekt. See on äge asi, mida saaks kõik maakonnad üle võtta. See ei nõua suuri investeeringuid, vaid on kokkuleppe küsimus. Aga idee on super!“ tõi Loreida Küppas positiivse näite.\nArutleti ka idee üle korraldada kõigis võrgustiku koolides ühel ajal ühese suunitluse ja sisuga liikumispäevi. Tegutsedes järjepidevalt ja laia mõõtmega, jõuab sõnum rohkemate inimesteni. Võrgustiku eesmärk on, et inimene oleks ja elaks kauem tervena. „Ka Sotsiaalministeeriumi ettekandes nägime, et missioon aastaks 2030 on, et Eesti inimene elaks kauem ja elaks kauem tervena elatud eluaastaid,“ võttis Janika Usin võrgustiku missiooni kokku.\nHetk Tartu Ülikooli sporditeaduste ja füsioteraapia instituudi Liikumislabori praktilisest õppest Rakvere linnavalitsuse saalis.


15.mail oli mul au osaleda Audentese 20. juubeliüritusel.\nSelle kutse üle oli mul eriti hea meel ning see üritus oli minu jaoks väga erilise tähendusega.\nSünnipäev toimus Audentese Spordihallis. Kahe peojuhi, video, muusika, tantsu ja varjuteatri abil tutvustati külalistele Audentese tänast päeva - erakooli ja lastekooli tegemisi, spordiklubi ja -gümnaasiumi, e-gümnaasiumi, huvi- ja spordikeskust, õpilaskodu ning IB õpet. Eeskava lõpetas Audentese e-gümnaasiumi abituriendi, Getter Jaani kontsert.\nKogu see tehnika - kaks suurt ekraani, valgusefektid, muusika, tantsud - see kõik jättis minusse väga sügava tunde. Eriti südantliigutavad olid kooli loojate tervituskõned ja mälestuskillukesed.\nKuigi ma ei ole Audentesega seotud juba enam kui 10 aastat, oli mul sel hetkel tunne nagu oleksin tagasi hetkes, kuhu kuulusin kümmekond aastat tagasi. Imekaunis ja südantliigutav eeskava, pool saalitäit tuttavaid, keda pole juba terve igaviku näinud.\nPeale ürituse ametlikku osa kogunesime õpetajatega erakooli ruumidesse ja veeretasime lahedaid mälestusi möödunust. Kas mäletate, kuidas Fontesest sai Audentes, logo ja slogani konkurssi. Kõiki neid strateegilis koosolekuid ja ajurünnakuid. Mäletate, kuidas saime lõpuks oma koolimaja ja Liivalaia tänavalt suure rongkäiguga oma majja, Tondi tänavale kolisime. Kas mäletate kooli aktust Draamateatris ja jõuluüritust Sakala keskuses (mida enam ei ole), kooli ühist lapiteki tegu ja heategevusoksjonit.\nKui õpetajad oma mälestusi möödunust rääkima hakkasid, rõkkas tuba naerust ja jutt ei tahtnud otsa lõppeda.\nMis siis mind Audentesega seob?\nOlin Audentese Lastekooli juhataja aug 1996 kuni mai 1999 ja võin end julgelt nimetada Audentese Lastekooli käivitajaks. Enne minu ametisse asumist, so 1995a kevadel osales Audentese Koolituskeskuses paar gruppi lapsi, kes käisid 1xnädalas nn majandusõppe kursustel (arvuti, majanduse ja inglise keel).\nTulin esialgu Audentese Koolituskeskuse töötajaks. Kuid peagi pakkus kooli tollane direktor ja juhatuse esimees Tea Varrak, et hakkaksin Lastekooli üksust vedama ja seda arendama.\nTahan veel öelda, et Tea Varrak on üks uskumatu inimene. Nagu juubeli aktusel hr Sõõrumaa ütles - Tea on Audentese ema. See energia ja entusiasm, mis temast kiirgas, see oli see, millest kõik alguse sai. Tea oli ka mulle suureks juhiks ja mentoriks. Olen talle selle eest tänaseni väga tänulik!\nÜhesõnaga - võtsin pakkumise huviga vastu ja nii ta läks... aasta pärast oli Audentese Lastekooli nimekirjas juba ligi 300 last. Õppeainete loetelu kordi pikem - lisandusid emakeel, muusika, käeline tegevus jmt lapse mitmekülgseks arenguks vajalikud ained. Vanuserühmadest rääkides - esialgu oli eelkool (6a), lisandus Väikekool (4-5a) ning lõpuks ka Mudilaskool (3-4a). Aasta pärast avasime Lastekooli filiaali ka Hiiumaal.\nSee aeg, see meeskond, see kogemus - see oli meie jaoks eriline ja meeldejääv!\nOmalt poolt tänan südamest kogu seda vahvat meeskonda, kes meie ettevõtmisse nii pühendunult panustas. Esimeste aktivistidena tahaks nimetada: Ly Reintam, Martin Sillaots, Antti Teepere, Hilli Rand, Mari Martma, Eevi Kees, Gled-Airiin Saarso, Kaido ja Anneli (aidake meenutada perenimesid). :-) Andke andeks, kui te oma nime siit ei leia - meie meeskond kasvas kiiresti. Paari aastaga oli meid juba 30 ringis.\nKahju oli sellest, et Audentese Ärikool, mida enam ei eksisteeri, jäi sellest suurest pidu- ja kohtumiste päevast kõrvale. Õppejõud ja lektorid, kes olid kõrgkoolis töötanud, ei saanud kahjuks kutseid. Ka nemad oli meie suure ja toreda meeskonna armastatud liikmed ning oleks olnud suur rõõm ka neid sünnipäeval tervitada.\nOmalt poolt kinkisin Audentese Lastekoolile sünnipäevaks lapipiltide komplekti "Aastaajad".\n27/5/2015 03:14:07 pm\nNii ilusa ja suure kingituse tegid omalt poolt koolile!