Riigikohus selgitas KMH läbiviimise kohustuslikkust ja keskkonnaeesmärkidele tuginemist loast keeldumisel\nMTÜ Eesti Roheline Liikumine kaotas lõplikult Reidi tee ehitusloa kohtuvaidluse\nAS Generaator esitas 2010.a. vee erikasutusloa taotluse, et kasutada olemasolevat paisu Kunda jõel hüdroenergia tootmiseks. Kohtuvaidluse põhisisuks oli loa menetluses algatatud KMH lõpetamise ja loataotluse rahuldamata jätmise õiguspärasus.\nTallinna Linnaplaneerimise Amet väljastas 21.04.2017. a ehitusloa Tallinnas 1,7 km pikkuse sõidutee ehitamiseks Ahtri ja Jõe tänava ristmikult kuni Russalka monumendini Pirita tee ja Narva mnt ristmikul (Reidi tee II etapp). MTÜ Eesti Roheline Liikumine (ERL) esitas 2017. a kaebuse, milles palus ehitusloa tühistamist ennekõike põhjusel, et keskkonnamõju hindamisest (KMH) oli möödunud kümme aastat. Halduskohus ja Ringkonnakohus kaebust ei rahuldanud ning Riigikohus ei võtnud ERLi kaebust käesoleva aasta oktoobri algul menetlusse. Seega jõustus mais tehtud Ringkonnakohtu otsus, mille kohaselt uue KMH läbiviimine pole vajalik. Lahend on huvipakkuv eelkõige tõendamiskoormuse vaatepunktist KMH kontekstis.\nTallinna Halduskohus ei rahuldanud kaebuseid Rail Balticu trassivaliku asjas\nEL keskkonnaministrid leppisid kokku autode heitkoguste kärbetes\nKaheksa Euroopa kõrgeima kontrollasutuse ühisaudit: liikmesriigid pole teinud piisavalt jõupingutusi ehitiste energiatõhususe valdkonnas\nWHO vaatas üle Euroopa regiooni keskkonnamüra juhised\nKeskkonnaminister muutis õhuheidet puudutavat määrust\nEuroopa Akadeemiate Teadusnõukoda hoiatab: muld on võtmetähtsusega ning seda tuleb kaitsta sõltumata mulladirektiivi initsiatiivi läbikukkumisest\nRiigikontroll avalikustas ohtlike ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise järelauditi\nPooled liikmesriikidest, sh Eesti, ei suuda arvatavasti täita EL olmejäätmete korduskasutuse ja ringlussevõtu määra\n11 keskkonnaühendust avalikustasid visiooni Eesti metsanduse tulevikust\nTallinna Halduskohus tegi 07.09.2018 otsuse, millega jättis rahuldamata MTÜ Avalikult Rail Balticust ja MTÜ Eesti Looduskaitse Seltsi ning Kohila valla kaebused seoses Rail Balticu trassivaliku maakonnaplaneeringutega. Asja mahukust ja keerukust peegeldab kohtuotsuse maht, mis on ligikaudu 60 lk.\nMittetulundusühingute hinnangul ei toimunud asjas kaasamine ja järelevalve nõuetekohaselt ning riigihalduse ministril puudus planeeringute kehtestamiseks pädevus ning esines huvide konflikt. Samuti on kaebajate arvates planeeringute lähteandmed puudulikud ja kaalutlusotsus oluliste vigadega, eelkõige trassialternatiivide ebapiisava käsitluse tõttu. Oluliste puudustega on ka keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) aruanne, sh Natura hindamise osas, sest ei kogutud piisavalt lähteandmeid, ei kaalutud piisavalt alternatiive ega käsitletud kõiki olulisi asjaolusid, sh kumulatiivseid mõjusid. Samuti ei saa pidada leevendusmeetmeid konkreetseteks ega tõhusaiks. Halduskohus ei pidanud kaebust üheski punktis põhjendatuks. Mittetulundusühingud kaebasid otsuse edasi.\nKeskkonnaõiguse Keskus nõustab kaebajaid KSH ja Natura hindamise õiguslikes küsimustes. Seetõttu ei pea me õigeks kohtuvaidluse ajal otsust sisuliselt kommenteerida. Kohtuotsusega saab tutvuda MTÜ Avalikult Rail Balticust kodulehel.\nEL liikmesriikide keskkonnaministrid leppisid 9. oktoobril kokku uue kavandatava määruse suhtes, millega uutele sõiduautodele ja kaubikutele kehtestataks rangemad CO₂ nõuded. Varasemalt on EL juba asunud piirama raskeveokite CO₂ heidet, millest kirjutasime juunikuu uudiskirjas.\n2030. aastaks peab sõiduauto keskmine CO₂ -heide olema 35% väiksem 2021. aasta piirnormist.\nEL Nõukogu leppis kokku ühises seisukohas määruse teksti kohta ning seadis uued eesmärgid CO₂ heite jaoks. Kokkuleppe kohaselt peab uue ELis registreeritava sõiduauto keskmine CO₂-heide 2025. aastal olema 15% ja 2030. aastal 35% väiksem kui 2021. aastal kehtiv heite piirnorm. Kaubikute puhul säilitas nõukogu Euroopa Komisjoni väljapakutud sihttasemed: 15% 2025. aastal ja 30% 2030.aastal.\nKokkulepe põhineb EL eesistujariigi Austria poolt esitatud kompromissettepanekul, mille CO2 heite kärped on suuremad kui Euroopa Komisjoni väljapakutud 30 protsenti, kuid jäävad alla Euroopa Parlamendi propageeritud 40 protsendi. Väiksemate kärbete poolt hääletasid eelkõige Ida-Euroopa riigid ja suurte autotööstustega maad eesotsas Saksamaaga, kes muretseb, et liiga ranged eesmärgid võivad kahjustada riigi eksporti ja vähendada töökohti.\nMitmed liikmesriigid (nt Taani, Iirimaa, Luksemburg) ja keskkonnaühendused on järjekordses kompromissettepanekus pettunud. Keskkonnaühendus Transport and Environment leiab, et ettepaneku läbimineku taga on eelkõige Saksamaa tugev lobitöö ja nii Komisjon kui mõned liikmesriigid on autotootjate huve esikohale seades kaugenenud kliimaalasest juhtrollist. Autotootjad, kelle huve kokkulepe puudutab, loodavad, et edasiste läbirääkimiste käigus saavutatakse kokkulepe, mis tagab õige tasakaalu keskkonnakaitse ja Euroopa (auto)tööstusbaasi vahel.\nEdasi algavad kolmepoolsed läbirääkimised Nõukogu, Euroopa Parlamendi ja Komisjoni vahel. Esimene kohtumine toimus juba 10. oktoobril. Läbirääkimised saavad olema rasked, sest parlament pooldab 40% kärbet, mis oli juba niigi väiksem esialgu kavandatud 50% kärpest.\nOktoobris valmis kaheksa Euroopa kõrgeima kontrolliasutuse korraldatud ühisaudit, mille eesmärk oli välja selgitada, kas ja kuidas on riigid edendanud avaliku sektori hoonete energiatõhusamaks muutmist. Auditis selgus, et auditeeritud riigid pole teinud piisavalt jõupingutusi, et täita energiatõhususe direktiivi (2012/27/EL) ühte keskset nõuet.\nKaheksa EL liikmesriigi (Belgia, Bulgaaria, Eesti, Leedu, Läti, Portugal, Slovakkia ja Ungari) ühisauditis leiti, et nimetatud riigid on teinud küll head tööd direktiivide konkreetsete eesmärkide ülevõtmisel riiklikesse õigusaktidesse, kuid nõuete täideviimine on valmistanud raskusi. Näiteks on enamik riike seadnud avaliku sektori hoonete puhul direktiivist tuleneva eesmärgi rekonstrueerida igal aastal vähemalt 3% keskvalitsuse hoonete pinnast energiatõhusaks, ent selle tegevuse nõuetekohane planeerimine ja rahastamine on enamasti ebaühtlane. Samuti puudub enamik riikides järelevalve selle eesmärgi täitmiseks tehtud kulude üle.\nAvaliku sektori hoonete energiatõhusamaks muutmine ei ole riigi jaoks esmatähtis.\nRiigikontrolli koostatud auditis selgub, et kuigi senimaani on Eesti 3% nõuet edukalt täitnud, on ebatõenäoline, et seda suudetakse ka tulevikus teha. Nii on Rahandusministeeriumi hinnangul perioodiks 2017–2021 otsustatud investeeringute pinnalt rekonstrueerida vaid 10 000 m2 hoonepinda aastas, mis ei ole aga 3% nõude täitmiseks aastas piisav (vaja oleks 25 000 m2). Samuti ei ole nõude täitmiseks koostatud selget kava ega eelarvet, mis näitab, et valdkond on riigi jaoks väheprioriteetne.\nRiigikontroll juhtis oma auditis tähelepanu ka sellele, et paljud avaliku sektori hooned pole energiatõhusad (70%) või pole nende seisukord teada, sest osadel hoonetel puudub energiamärgis (38%). Auditi koostajate soovitus on koondada ehitusregistrisse info avaliku sektori hoonete energiatõhususe kohta, sest olemasolev register ei võimalda saada ülevaadet avaliku sektori hoonete seisukorrast ning energiatõhususest.\nÜks peamisi põhjusi, miks siiani pole hoonete energiatõhusus riigi jaoks olnud prioriteetne, võib olla asjaolu, et 3% nõude täitmise üle puudub reaalne järelevalve. Kuigi liikmesriigid esitavad Euroopa Komisjonile igal aastal ülevaateid energiatõhususe vallas tehtud sammude kohta, ei ole komisjon rakendanud sanktsioone, kui liikmesriigid ei ole 3% nõuet ei täitnud.\nAvaliku sektori hoonete energiatõhususe nõuete täitmine on oluline, kuna see aitab kokku hoida riigi kulusid. Eestis on avaliku sektori asutuste kasutuses rohkem kui 9 miljonit ruutmeetrit hoonete pinda, mille kasutamisega seotud kulud moodustavad märkimisväärse osa riigieelarvest. Hoonete ülalpidamiskulusid on võimalik oluliselt vähendada neid energiatõhusamaks muutmise läbi.\nÜhisaudit Riigikontrolli veebilehel\nRiigikontrolli audit Eesti kohta\nMaailma Tervisekaitseorganisatsioon avalikustas Euroopa regiooni keskkonnamüra suunised, mis peaksid senisest paremini aitama inimeste tervist keskkonnamüra kahjulike mõjude eest kaitsta. Juhised sisaldavad teaduslikel tõenditel põhinevaid soovitusi liiklus-, raudtee-, õhusõiduki, tuuleturbiinide ja vabaajategevuste müra kohta. Suunised kujutavad endast nö „rangeid“ soovitusi, millest peaks juhinduma poliitika kujundamisel ja seadusandluses rahvusvahelisel, riiklikul ja kohalikul tasandil.\nVõrreldes eelmiste (2009) suunistega sisaldab käesolev täiendatud tõendeid keskkonnamüra kahjulikkusest südame-veresoonkonnale ja metabolismile. Erinevalt varasemast on hõlmatud müraallikatena tuulikud ja vabaajategevused ning muudetud on tõendite hindamise süsteemi, mis võimaldab mh võrrelda pikaajalisi mõjusid lühiajaliste mõjudega. Sisuliselt omab enim tähtsust asjaolu, et esmakordselt annab suunis juhise öise mürataseme hoidmiseks 40-45 dB piires sõltuvalt müraallikast. Päevase keskmise mürataseme osas varieeruvad soovitused 45-54 dB.\nMaailma Tervisekaitseorganisatsiooni suunised (ingl k)\nPressiteade Maailma Tervisekaitseorganisatsiooni kodulehel (ingl k)\nEelnõude infosüsteemis avalikustati Keskkonnaministri määruse „Lahustite kasutamisel välisõhku eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite heite piirväärtused ja heite piirväärtusele vastavuse hindamise kriteeriumid“ muudatused. Eelnõu koostamise ajendiks oli Euroopa Komisjoni Eestile tehtud märkus. Paranduste ja täienduste eesmärk on viia määruse tekst vastavusse direktiiviga EL 2010/75.\nEuroopa Akadeemiate Teadusnõukoda (EASAC), kuhu kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriikide, Norra ning Šveitsi teaduste akadeemiad, avaldas hiljuti raporti, milles kutsus Euroopa poliitikakujundajaid üles võtma meetmeid mulla bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks. Teadlaste sõnul omab muld võtmetähtsust pea kõigis keskkonnavaldkondades ja see ei tohiks jääda välja Euroopa poliitika päevakorrast\n2006.aastal töötas Euroopa Komisjoni välja mullastiku raamdirektiivi eelnõu. Direktiivi eelnõu oleks näinud ette, et liikmesriigid määratlevad kahjustatud pinnasega alad ning panevad paika eesmärgid ja meetmed nende kaitsmiseks. Samuti oleks liikmesriikidel tulnud läbi viia saastunud alade inventuur. 2014. aastal pidi Komisjon direktiivi eelnõust loobuma liikmesriikide vastuseisu tõttu.\nMullad hävitatakse peamiselt eluasemete ehitamisega ja kaevandamisega.\nEASACi teadlaste kaheaastase töö käigus valminud raportis leitakse, et kui puudub mullastiku kaitseks loodud spetsiaalne õigusalane raamistik (nt mulladirektiiv), tuleks mullastiku kaitsta olemasolevate keskkonnaalaste meetmete abil. Selleks sobiksid hästi näiteks elupaikade direktiiv ja Natura 2000 võrgustik, mille raames on praegu teenimatult tähelepanuta jäetud mullastik, mis on kõige maa peal toimuva aluseks.\nTeadlased nõuavad ka ühises põllumajanduspoliitikas muldade parandamiseks uute eesmärkide seadmist, nt läbi külvikordade rotatsiooni ja rohumaade laiendamise. Aruandes kutsuti üles rakendama põllumaa kaitseks erinevaid strateegiaid, sh ökosüsteemi teenuste strateegiat, linnade arengu ja taristu kavandamise ning mineraalide ringlussevõtu vähendamise strateegiaid.\nKliimaküsimuses toetas raport algatusi mulla süsinikusisalduse suurendamiseks ja põllumajandusliku pinnase parandamiseks, kuid hoiatas, et muldade potentsiaali arvessevõtmine atmosfääri CO₂ heitkoguste vähendamiseks on liiga optimistlik. Mullad hävitatakse peamiselt läbi eluasemete ehitamise ja kaevandamise ning nende süsiniku sisaldus väheneb kiiresti. See omakorda suurendab nii edasise globaalse soojenemise tõenäosust kui mullaviljakuse vähenemist.\nSel aastal algatas Eestis Vabariigi Valitsus väärtuslikku põllumajandusmaad käsitleva õigusliku regulatsiooni, mille eesmärk on tagada kõrge viljakusega põllumajandusmaa ja selle mullastiku õiguslik kaitse ning nende maade jätkuv kasutamine põllumajanduses. Eelnõust kirjutasime pikemalt juulikuu keskkonnaõiguse uudiskirjas.\nRiigikontrolli avalikustas ohtlike ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise järelauditi\nOktoobris valmis Riigikontrolli ohtlike ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise järelaudit, milles hinnati, kas Keskkonnaministeeriumi (KeM) ja selle allasutuste tegevus ohtlike ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise korraldamisel on võrreldes 2015. aastaga paranenud.\n2015. aasta Riigikontrolli auditist „Ohtlike ja radioaktiivsete jäätmete käitlemine“ kirjutasime lühidalt ka sama aasta keskkonnaõiguse uudiskirjas.\nKolm aastat tagasi tehtud auditis leidis Riigikontroll, et KeM ei ole piisavalt teinud selleks, et vähendada ohtlike jäätmete teket ja suurendada taaskasutust, ministeeriumi allasutuste tegevus ohtlike jäätmete käitlejate ohjamisel polnud tulemuslik ning riigi ohtlike jäätmete aruandlus sisaldas palju ebaõigeid andmeid. Samuti oli probleemiks Vaivara ohtlike jäätmete käitluskeskus, mida ei oldud suudetud tulemuslikult hallata.\nÄsja valminud järelaudit näitab, et võrreldes 2015. aastaga on olukord ettevõtete jäätmearuannete kontrollimisel ja ettevõtete ohjamisel paranenud. Radioaktiivsete jääkide puhul on Keskkonnaministeeriumil jätkuvalt ebaselge, kuidas käideldakse neid pärast aastat 2024. Endiselt on ka probleemiks Vaivara ohtlike jäätmete käitluskeskuse majandamine. Uue probleemina on esile kerkinud käitlemist ootavate ohtlike jäätmete koguse suurenemine.\nJärelauditi kohaselt ei ole KeM endiselt seadnud ohtlike jäätmete eri liikidele vähendamise ja taaskasutamise arvulisi eesmärke ega jälgi ka olemasolevate eesmärkide saavutamist. Käitlemata ohtlikud jäätmed on hakanud kuhjuma ettevõtete ladudesse ja territooriumile ning tekib risk, et neid ei hoiustata ega käidelda nõuetekohaselt või nende käitlemise kulud, nt ettevõtte pankroti korral, jäävad riigi kanda. Riigikontrolli hinnangul on tootmistegevuse käigus tekkinud radioaktiivseid käitlemata jäätmeid kogunenud 2018. aastaks üle 470 tonni.\nTeise suurema puudujäägina tõi Riigikontroll välja, et riigi omandis olev ohtlike jäätmete käitluskeskuse Vaivaras ei ole olnud järjepidevalt töös ning endiselt on probleeme selle jätkusuutliku majandamisega. Näiteks ei võtnud keskus ohtlike jäätmeid käitlemiseks vastu 2012–2015, mille tõttu sel perioodil jõudis keskkonda reostus ning saamata jäi renditulu. Keskuse edukat majandamist on takistanud ka ebaõnnestunud operaatorite ja seadmete hanked, kohustuste ja ülesannete jaotus erinevate asutuste vahel.\nRiigikontrolli järelaudit: Keskkonnaministeeriumil tuleb seada eesmärgid ning tegevused ohtlike jäätmete tekke vähendamiseks ja taaskasutamiseks.\nAuditis märgitakse ka, et kuigi valitsus tegi 2016. aastal põhimõttelise otsuse rajada tehislike radioaktiivsete jäätmete lõppladustuspaik Paldiski endisel tuumaobjektil (vt uudiskirja uudis), ei ole KeM vajalike keskkonnauuringutega veel alustanud. Riigikontrolli hinnangul tuleks sellega alustada viivitamatult, et lõppladustuspaik valmiks 2040. aastaks ja reaktorisektsioonid saaksid ohutult käideldud 2050. aastaks.\nJärelauditi soovituste kohaselt tuleb Keskkonnaministeeriumil seada mõõdetavad eesmärgid ning tegevused, kuidas vähendada erinevat liiki ohtlike jäätmete teket või neid taaskasutada.\nKeM peab ka kiiresti otsustama, milline asutus hakkab edaspidi haldama ja vastutama Vaivara käitluskeskuse majandamise eest, et tagada selle süsteemne ja jätkusuutlik toimimine. Lisaks peab KeM leidma raha lõppladustuspaiga rajamiseks ning edaspidi kavandama varasemast põhjalikumalt looduslike radioaktiivsete jäätmete ja jääkide käitlemist.\nEuroopa Komisjon avalikustas septembri lõpus raporti ELi jäätmealaste õigusaktide rakendamise kohta. Raport hoiatab 14. liikmesriigi hulgas ka Eestit, et lisameetmeid võtmata pole tõenäoline jäätmete raamdirektiivist tuleneva kohustuse täitmine. Direktiivi artikli 11(2) (a) kohaselt peavad liikmesriigid aastaks 2020 tagama, et olmejäätmetes sisalduv materjal (nagu paber, metall, plast ja klaas) valmistatakse korduskasutuseks ette või võetakse ringlusse vähemalt 50% ulatuses massist.\nKomisjoni töödokumendi kohaselt on Eestis ringlussevõtu määr, sh kompostimine, 28%. Eesti tõenäoliselt ei suuda täita direktiiviga seatud eesmärki teatud struktuursete probleemide tõttu. Nendeks on puudujäägid riigisiseses õiguses, mis tekitavad ebakindlust jäätmekäitluse korralduses, tõhusate vahendite puudumine sundimaks valdu ja linnu saavutama nõutud ringlussevõtu määra, liigiti kogumise ebatõhusus, pakendi laiendatud tootjavastutuse skeemide puudlik lõimimine korraldatud olmejäätmeveoga, kodumajapidamiste ebapiisav motiveerimine liigiti kogumiseks ja jäätmepõletusmaksu puudumine, mis ei soodusta ringlussevõttu. Töödokumendis on määratletud ka kümme abinõu, mille rakendamine peaks oluliselt vähendama riski, et jäätmete raamdirektiivi eesmärk jääb saavutamata. Muu hulgas soovitatakse Eestil kehtestada rahaline koormis, mis soodustaks ringlussevõttu ning määratleda kohaliku omavalitsuse tasandil konkreetsed määrad ringlussevõtuks, mille täitmata jätmine tooks kaasa rahalise karistuse.\nEuroopa Komisjoni raport (ingl k)\nKeskkonnaühendused avalikustasid 24. oktoobril metsanduse visiooni aastani 2030, milles toovad välja 8 tähtsamat eesmärki, mille täitmine võimaldab Eestil olla tulevikus tark metsariik ja säästva metsanduse teenäitaja. Visioon pealkirjaga “Metsariigina tulevikku” on leitav siit: www.eko.org.ee/metsavisioon\n23. oktoobril arutatakse Riigikogus olulise tähtsusega riikliku küsimusena põlevkivienergeetikast väljumise võimaluste üle. Keskkonnaühendused tunnustavad rahvasaadikuid otsuse eest teemat käsitleda ning panevad neile südamele, et hiljuti avaldatud hoiatava IPCC kliimaraporti valguses on iseäranis oluline võtta juba täna selge suund põlevkivienergialt taastuvenergiale üleminekuks.


Koršunovilt hooaja punktirekord, Riismaalt üheksas kaksikduubel – Korvpall24.ee\nAvaldatud 25.02.2020; 10:01\nAutor Gunnar Ploom 25.02.2020; 10:01\nKuigi möödunud nädalavahetusel olid mitmed Itaalia liigades mängivad eestlased hõivatud koondiseaknaga ning koroonaviiruse ohu tõttu lükati osad mängud edasi, said viis meie noort mängumeest saapamaal oma oskusi näidata.\nEsiliigas (Serie A2) idakonverentsi võidu kindlustanud Ravenna Orasi (20-4) sai lubada endale kerge tööõnnetuse, kui kodus kaotati 68:71 (14:20, 18:14, 23:21, 13:16) Mantovale (14-10). Äärmiselt tasavägiselt kulgenud kohtumise viimast veerandaega alustati viigiseisult ning mängu otsustavad momendid jäid lõpusekunditele. Tommaso Marino kaugvise tõi kodumeeskonna 35 sekundit enne kohtumise lõppu punkti kaugusele (67:68), ent järgneval rünnakul vastas Matteo Ferrara samaga, saades nõnda võiduviske au endale. Mantova kaotas küll lauavõitluse (28:40), kuid tabas 11 kaugviset Ravenna kuue vastu.\nAlgviisikus alustanud Mikk Jurkatamm kogus 17 minutiga 5 punkti (kahesed 1/2, kolmesed 0/1, vabavisked 3/4), 6 lauapalli, ühe vaheltlõike ja 4 isiklikku viga. Koondiseakna tõttu ilma Kaspar Treierita (keskmiselt 9,8 punkti) mänginud Ravenna resultatiivseim oli Charles Thomas 15 silmaga. Rotnei Clarke viskas Mantova ridades üleplatsimehena 26 punkti.\nLäänekonverentsis kaotas Napoli (13-11) tabeli tipus olevale Agrigentole (15-9) 68:83 (19:23, 20:14, 7:31, 22:15), millega katkes ühtlasi Hugo Erkmaa koduklubi neljamänguline võiduseeria. Poolaja 39:37 võitnud Napoli mäng lagunes täielikult pärast pikemat vaheaega, kui kolmas veerandaeg kaotati koguni 24-punktiga.\nHugo Erkmaa 7 minutiga pealeviskeid ei sooritanud, kuid sai kirja ühe vaheltlõike ja kaks isiklikku viga. Daniele Sandri kogus Napoli parimana 19 punkti, Tony Easley sai Agrigento särgis 22 punkti ja 11 lauapalliga kirja kaksikduubli.\nPõhihooaja viimases voorus kohtub hetkel kaheksandal positsioonil asuv Napoli (13-12) Rain Veidemani koduklubi Rooma Eurobasketiga (7-17).\nSerie C liigas said eestlaste koduklubid kaks kindlat kaotust. Livorno (3-15) alistus võõrsil 59:77 (11:23, 25:19, 7:18, 16:17) kolmanda paigutusega Aglianale (13-5). Kahepunktiviskeid vaid 28%-lise täpsusega visanud Livornole said saatuslikuks poolaegade algused – esimene ja kolmas veerandaeg kaotati seisuga 18:41.\nMäng-mängult üha kindlamaid esitusi pakkuv Kirill Koršunov tõi Livorno parimana 35 minuti jooksul hooaja kõrgeimad 18 punkti (kahesed 1/8, kolmesed 4/6, vabavisked 4/4), 8 lauapalli (hooaja parim), ühe korvisöödu, ühe pallikaotuse ja isikliku vea. Koršunovi kõrval algviisikus alustanud Gregor Kuuba panuseks jäi 23 mänguminutiga visatud 5 punkti (kahesed 2/4, vabavisked 1/2). Lorenzo Bogani viskas Agliana kasuks 23 punkti.\nLiigatabelis kõrvuti asuvate Montevarchi (7-11) ja Montale (7-12) vahelises mängus jagus võrdset heitlust vaid avapoolajaks. Viimased kaks veerandaega 49:28 võitnud kodumeeskond kirjutas Joonas Riismaa leivaisale numbritega 90:64 (20:18, 21:18, 24:17, 25:11) tabelisse 13. kaotuse.\nJoonas Riismaa oli tavapäraselt oma meeskonna resultatiivseim, tähistades 18 punkti (kahesed 3/9, kolmesed 0/3, vabavisked 12/14) ja 10 lauapalliga hooaja üheksandat kaksikduublit. Noormehe kontosse jäi 30 minutiga veel üks korvisööt, vaheltlõige, 6 pallikaotust ning 3 isiklikku viga. Üleplatsimehe tiitel läks 23 punktiga Montevarchi mängumehe Alberto Provvidenza nimele.\nMontale (7-13) jätkab Toscana divisjonis 12. kohal, Livorno (3-16) osaks on 14. positsioon.\nPrevious Post Marcus Lenk tegi U18 sarjas suurepärase partii, SK Nord alistas teistkordselt ühe silmaga Rakvere Spordikool/Tarva\nNext PostDebütant Kerr Kriisa: ma hakkangi nüüd koondisetsüklite nimel elama


Helme Eesti postikriisist: tuleb küsida, kas juhid on oma tööga hakkama saanud - Poliitika - Postimees.ee\nRahandusminister Martin Helme ei kiida heaks Eesti Posti juhatuse ettepanekut praeguse postiljonide vähesuse ning nn postikriisi lahenduseks tänavu omanikutulu mitte välja võtta. Helme sõnul tuleks sellises olukorras hoopis küsida, kas ettevõtte juhid oma tööga hakkama saanud.\nRahandusminister toonitas, et ehkki Eesti Post jääb konkreetselt väliskaubanduse- ja IT-ministri Kert Kingo vastutusalasse, on ettevõtte käekäiku puudutav poliitiline teema.\n«Seda, et postiljonide palgad on sisuliselt miinimumpalgad, seda me teame ja see loomulikult ei motiveeri piisaval hulgal töötajaskonda leidmast; kaadrivoolavus on suur, kaadri korrektsus jätab soovida,» kirjeldas Helme olukorda.\nKommentaaripalve oligi ajendatud tänases Postimehes ilmunud loost, kus lisaks ajakirjaniku kolmepäevase eksperimendi käigus kogetule toonitas ka Eesti Posti juht, kuidas madala palga tõttu napib postiljone ning seetõttu kannatab omakorda kojukande kvaliteet.\nPostiljoni puhkepäeva hind: homme jäävad lehed viimata\nEesti Post on toonud ühe lahendusena välja – ja teinud riigile ettepaneku – tänavu dividendi mitte võtta ning suunata see raha investeeringutesse ja palkadesse. «Mina ikkagi ei nõustu selle lähenemisega,» märkis Helme. Ta lisas, et tegu on suure riigifirmaga, kellel on oma valdkonnas monopoolne õigus ning mis teenib suurt tulu. «Siin tuleb küsida, kas juhid on oma tööga hakkama saanud,» sõnas minister.\nKui eetiliseks peab Helme seda, et Eesti Postist võetakse omanikutulu välja sellises olukorras, kus tegelikult ei jagu raha väärilisteks palkades? «Aga see on juhtimisprobleem,» sõnas ta, ja lisas, et ehk tuleks küsida, kas seda firmat on õigesti juhitud.\n«Jah, turu konkurents teatud toodete puhul või teatud sektoris on väga tihe, aga ma ei pea eetiliseks seda, et meile tuleb firma ja ütleb, et ärge meilt enam dividende võtke. Iga omanik ütleb sellel puhul, et kuulge juhtkond, te ei ole oma tööga hakkama saanud,» selgitas Helme.\n«Kõikidel firmadel on aeg-ajalt kiusatus öelda omanikule, et meil on kergem elada, kui te meilt dividende ei taha. Me ei pea leppima sellega,» lisas ta.\nHelme sõnul on ka erafirmad võimelised tegema kojukannet, kuid küsimus on hinnas ja selles, et erafirmad ei soovi hõredalt asustatud piirkondades seda teenust pakkuda. Lisaks keskendub praegune postiteenus suuresti pakimajandusele, paberkirju on oluliselt vähem.\n«Kui turg muutub ja kui tarbimisharjumused muutuvad, peab firma kohanema. Sellest me saame kõik aru. Kui firma ei ole kohanenud ja ütleb, et ärge meilt enam tulu oodake, siis järelikult on vaja mõelda, mida tuleb teistmoodi teha,» ütles Helme kokkuvõtteks.\nPeaminister Jüri Ratas ütles tänasel valitsuse pressikonverentsil, et Omniva olukorda arutati ka Vihula mõisas toimunud eelarvearutelul. «Meil on uus minister, kes on lubanud nendega lähiajal kohtuda. Minu postitsioon on see, et Omniva peab tagama kojukande ja seda ka nädalavahetusel,» ütles Ratas. Ratase avaldust toetab ka Eesti Meediaettevõtete Liit.\n«Eesti Post peab ja tagabki kojukande, seda ka nädalavahetusel. Kinnitame taaskord, et jätkame laupäevase kojukandega ka edaspidi, nii nagu seadus meilt seda nõuab,» sõnas Omniva juhatuse liige, postivaldkonna juht Kaida Kauler. Ta lisas, et eile Vikerraadio intervjuus mainitud idee, et tulevikus võiks kirju ja lehti muuhulgas kätte saada ka pakiautomaadist, kui klient nii soovib, oli vaid mõte tulevikuvõimaluste osas.\n«Selge on ka see, et postivaldkond vajab jätkusuutlikuna püsimiseks muutusi, mistõttu on koostöös majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ja konkurentsiametiga loodud töögrupp lahenduste leidmiseks,» lisas ta.\nEesti Posti juhatus tegi riigile ettepaneku tänavu ettevõttest omanikutulu mitte välja võtta, kuna piisava arvu postiljonide leidmiseks ja nende tööl hoidmiseks ei jagu riigifirmal ka dotatsiooniga piisavalt raha. Samuti tahetakse sellest postiteenuse kvaliteeti parandada ning vajatakse raha kiiresti kasvavatesse valdkondadesse investeerimiseks.\nEesti Posti juht Ansi Arumeel tunnistab, et ettevõte ei leia postiljone, kuna ei suuda neile mõistlikku palka maksta. Ta märgib, et postikulleri amet on muutunud ajapikku spetsialisti tööks. Raplamaal eskaleerunud kriisiolukord, kus vahel ei viida tellijate postkastidesse mitte ainult eilseid, vaid suisa üleeilseid lehti, on Arumeele sõnul kontrolli alla saadud, kuid siiski mitte jätkusuutlikult lahendatud.\nDividendi võtmise üle otsustab aga siiski riik. Varem on riik võtnud Eesti Postist dividende üle miljoni euro aastas.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumist vastati Postimehele Eesti Postist dividendi võtmise kohta, et kuna uue ministriga pole postiteenuse teemadel veel arutelu toimunud, tuleb sel teemal kommentaaride saamiseks oodata.\nAlates 2014. aastast on Eesti Posti uus rahvusvaheline nimi Omniva. Eesti Posti kaubamärk jäi teenusekanali kaubamärgina tähistama postkontoreid ja kirjakandjaid ning ettevõtte juriidilist nime Eestis.


Intervjuu Eva Klemetsiga\nSüüa on halb, õgida veel halvem\nNäitlejad teevad tööd, mis toidab\nAjal kui NO99 põhijõud Londonis Briti ühiskonda raputavad, on Tallinnas palgatud abi¬¬jõude ja lavastatud „Suur õgimine”.\nNeli näitlejat – Marika Vaarik, Eva Klemets, Priit Võigemast ja Margus Prangel – söövad laval publiku ees. See ongi põhiline, mis lavastaja Lauri Lagle juhatusel lavastuses toimub. Aga teatris on alati peale küsimuse „Mis?” tähtis ka küsimus „Kuidas?”. Söömine käib väga kunstiliselt: kulinaarne veetlus on tasakaalustatud teatud ülepingutamisega. Söömine on kujundina kõnekas ja peale selle tihti rituaalseks muudetud toimingu ilu on seal olemas ka ülepingutatus ja eemaletõukavus. Söömine ja söömisest väsimine moodustavad ka dramaturgilise koe, mis viib tragikoomilise lõpplahenduseni.\nKõigi näitlejate mäng on vaimustav. Realismile omase üksikasjalikkusega küpsetab Margus Prangel midagi pliidi ääres, segab kastet. Lihatükke lõigatakse lahti, tõstetakse taldrikutele ja kallatakse sorts kastet juurde. Tõstetakse lisaks. Ja süüakse, noa ja kahvliga.\nVõigemast kerkib esile\nSellest täiesti argisest tegevusest kasvavad välja mängulised kujundid, dramaatiline areng. Kas just väga kõva vitsutamine toimub, aga selge on see, et igal juhul tekib teatriime – näitlejad suudavad luua ohjeldamatu orgia õhkkonna. Laval on inimesed, kelle meeled on naudingutele valla. „Suur õgimine” kätkeb endas maitsemõnusid ja erootilist surinat, nagu ka ohtu, mida nõrkustele järeleandmine endast kujutab. NO99 uuslavastus on hästi eluline, selline päris asi, mitte mingisugune näpust väljaimetud kunst.\nKuigi neli näitlejat toimivad tihedas ansamblis, kerkib eriliselt esile Priit Võigemast, kes toob söömise juurde jututeema, mis pajatab astronoomia algtõdedest. Näiliselt kõrvaline teema hakkab äkitselt arenema, kui Võigemast läheb mikrofoni juurde, lööb lahti laulu „Ground Control To Major Tom” ja laulab seda isegi paremini kui David Bowie omal ajal. Publik sai lauluga võidetud ja kui näitleja selle pooleli jätab, tekib kummaline kontrapunkt. Publik ootab, et näitleja veel laulaks, kuid tema läheb söögilaua juurde, et jätkata põhitegevust, mis laval toimub. Sõnumi mitmetähenduslik loomus kasvab.\nFinaal on vürtsikas\nLavastuses on üksikuid sõnalisi soolosid, tantse ja mänge, emotsionaalseid tõuse ja langusi. Neli inimest moodustavad karja, mis käitub oma ühiskondlike reeglite kohaselt. Omavahelistes suhetes on nii agressiivsust kui ka õrnust.\nKuskil lavastuse teises pooles tekivad dramaturgilised augud, tegevus jääb kohati toppama, korratakse juba läbimängitud motiive, ilma et mingit uut arengut oleks. Aga see laialivalgumine on ajutine, finaal on lausa otseses mõttes vürtsikas, kui Eva Klemets oma ihu maitsestab ja jahuga katab, justkui panni peale panemiseks ette valmistades.\nPriit Võigemast jõuab kosmosesse saadetud major Tomi looga lõpule ja teisedki tegelased lõpetavad oma võitluse maitsva söögiga, jäädes elule alla. Punkti panemine toimub mõjusalt. Major Tom asub kapslis kusagil kosmoses ja teha pole mitte midagi, nagu David Bowie laul ütleb.\nAinsaks etteheiteks teosele saab pidada lavastuse aluseks olnud filmi „La Grande Bouffe” ajalistesse raamidesse kinnijäämist. Seal käis surnuks söömine rohkemate tegelastega isegi veidi kauem. Kui näitlejad publiku ees siin ja praegu sõnumi kiiremini välja mängiksid, poleks selles midagi halba – ei pea iga hinna eest pingutama, et etendus oleks piisavalt pikk. Aga veniva olluse väljalõikamisega on tänapäeva teatris üldse raskevõitu.\nSakala tänaval sai laval näha uusi teemasid, uusi inimesi ja uusi väljendusvahendeid. Loodetavasti tähendab see ka uusi inimesi saalis.\nEesti Päevaleht, 23.05.2012


👨 Ovulatsiooni testkomplektid: kuidas neid kasutada 👩 - PüüDES-BEEBI JAOKS - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nMagazine - Elu Täissuuruses PüüDES-BEEBI JAOKS 2020 Ovulatsiooni testkomplektid: kuidas neid kasutada\nMiks Ovulatsiooniprognoosikomplektid on kasulikud?\nKuidas kasutada OPK-sid?\nKas OPK-ide kasutamisel on veel midagi teada?\nKui palju nad maksavad ja millised kaubamärgid on parimad?\nLoe lähemalt: kõik, mida ovulatsiooni vaja teada\nLoe järgmine: 8 toitu oma sperma arvu suurendamiseks\nKuigi meie ovulatsiooni kalkulaator saab välja töötada, kui olete ovulatsiooni vastavalt viimasele perioodile, kasutab ovulatsiooni ennustuskomplekt (tavaliselt nimetatakse OPK-d) uriini või sülget, et aidata teie kõige viljakam aken määrata. Kaubamärgid, nagu Clearblue, viivad turule ja hõlpsasti kasutatavad testkomplektid, mis võimaldavad tuvastada neli või rohkem viljakka päeva. OPK-d tulevad peamiselt uriini testid, kuid on olemas ka süljeekspertkomplektid (kuigi mõnikord vähem tõhusad). Siin on kõik, mida peate teadma, kuidas ovulatsiooni prognoosikomplektid toimivad ja millised kaubamärgid on kõige paremini soodsa hinnaga. Lisateavet selle kohta, mida ovulatsioon tegelikult tähendab meie veebisaidil.\nParim viis raseduse võimaluste suurendamiseks on sugu pidevalt paar korda nädalas kogu oma tsükli vältel, kuid on samuti väga kasulik, kui suudate näidata seksi, kui teate, et see tõenäoliselt kõige rohkem mõjutab, mis on kus OPK-d tulevad! Hõivatud elu paarid leiavad sageli regulaarse seksi raskeks ja mõnikord võivad nad tunda end peksupöörina, eriti nende jaoks, kes on mõnda aega proovinud edu saavutamata. Kuigi te võite oma iganädalasi tsükleid diagrammeerida, kasutades temperatuuri meetodit kasutades rakendust nagu looduslikud tsüklid, on bestsellerite test kiire, lihtne ja usaldusväärne viis ennustada ovulatsiooni ette. Kui teie tsükkel on ebaregulaarne, on OPK-d eriti kasulikud. Katse võimaldab teil täpselt määrata oma viljakas akna iga kuu ja plaanib seda soo järgi. See võib sageli muuta need ajad erilisemaks, sest teate, et teie võimalused on maksimeeritud, suhete parandamine ja väikelaste proovimise sageli seotud stressi vähendamine.\nUriinipõhised ovulatsioonikatsed on kõige levinumad, nad testivad teie lüüsiiniseeriva hormooni (LH) tõusu, mis näitab, kui ovulatsiooni hakatakse hakkama. See avastatakse üks või kaks päeva enne ovulatsiooni. Kuigi vähesel hulgal LH-i juba eksisteerib uriinis, suureneb see kogus mõne päeva jooksul enne ovulatsiooni kahe kuni viie korra võrra, see tähendab, et test suudab teie kõige viljakam aken usaldusväärselt tuvastada. Selles aknas on tõenäoliselt kõige tõenäolisem.\nSalviaarne ferning komplektid on teine tüüp OPK. Need toimivad pigem jälgides teie östrogeeni taseme tõusu nii enne kui ka pärast ovulatsiooni. Sa testid oma sülg väikese, kaasaskantava mikroskoobi abil ja kui teie östrogeeni tase on tõusnud, tõuseb sülje soolasisaldus. Kui sool kuivab, kristalliseerub see sõnajalgmustriga musteriks, andes teile teada, et oled nüüd ovulatsiooni aknas. Kui sa ei ole oma viljakas aknas, siis sülg kuivab lihtsalt vormitud tükkidena.\nNeed on üsna sarnased rasedustestidega, lihtsalt jääme kleepumisklemmile ja värvilised ribad ilmuvad kleepikule, et näidata, kas LH tõus tekib või mitte. Kui kasutate digitaalset OPK-d, kasutavad nad enamasti sümboleid, nagu näiteks näo nägus, et teada saada, kui olete kõige viljakamatel päevadel. Üldiselt peaksite proovima koguda oma isa 10.00-19.00. Soovitatav optimaalne aeg on vahemikus 2 kuni 2,30.\nSoovitav on proovida iga päev ligikaudu samal ajal koguda oma isa, et tagada järjepidevus, kuid see ei ole absoluutselt oluline. Veel mõned näpunäited - ärge tehke seda kohe pärast ärkamist ja proovige vedelikke, mida te juua umbes neli tundi enne testi sooritamist. Liiga palju vedelikku võib teie uriin lahustada, mis võib raskendada LH tõusu tuvastamist.\nSeejärel loe tulemusi kümne minuti jooksul ja visake test ära pärast seda, kui olete seda lugenud, sest mõnikord ilmuvad mõnikord kergelt värvilised ribad, mis võib tulemust teile petta.\nSalviaarne ferning OPKs\nKasutades süljenäärset ferningut OPK-d on lihtsam, asetage lihtsalt sileda osa sülest kas sõrmega või lakkige. Tehke seda esimest korda hommikul, enne kui sul on midagi süüa või jooma. Veenduge, et sa ei paneks sellele liiga palju sülge ja et see ei sisalda õhumulle, et saavutada parim tulemus.\nSiis ootate, kui sülg kuivatatakse ja mikroskoobi kasutatakse, et näha, kas seal on ferning või mitte. Te saate võrrelda oma slaidi näidetega juhistes, et näha, kas olete sellel päeval ovulatsioon või mitte.\nMõlemat tüüpi OPK-iga on parim katse alustamise aeg tsükli 11. päeval ja saate jätkata kuus päeva. Meie ovulatsiooni kalkulaator aitab seda.\nKuigi ülekaalulised ravimid, nagu paratsetamool, ei mõjuta neid katseid, võivad inimese kooriongonadotropiini (hCG) või LH sisaldavad ravimid mõjutada teie tulemust. Samuti võivad mõned viljakust mõjutavad ravimid katsetulemusi kallutada, mistõttu veenduge enne testi võtmist, et kontrollite ravimi tagakülge.\nUriinipõhised LH testid on ovulatsiooni tuvastamisel täpsed 99% täpsusega. Salviaarse ferning testid ei ole nii täpne, sest ferning võib esineda muul ajal teie menstruaaltsükli ajal, eriti kui võtate viljakust. Üks asi tuleb märkida, et kui teil on vaene nägemine, siis ei pruugi süljenipuu komplektid olla parimaks meetodiks.\nStandardseid uriinipõhiseid OPK-sid hinnatakse vahemikus 10 kuni 15 naela tsükli kohta.Enamik kaubamärke pakub sama usaldusväärsuse taset, seega valige kindlasti see, mis pakub teile kõige väiksemate rahasummade jaoks kõige testid.\nPraegu turul soovitame Clearblue Digital Advanced Ovulatsiooni testi hõlpsamaks kasutada ja maksimaalse tasuvuse saavutamiseks ühe astme väga tundliku ovulatsiooniriba testiga.\nSalviaarse ferning OPK-d saab paremini hinnata. Kui mikroskoobi esialgne hind jääb vahemikku 20-35 £, peaksite seda uuesti ja uuesti kasutama. Kuid kui see võtab sind kaua aega, võite selle asendada umbes kahe aasta pärast. Soovitame Fairhaveni tervisliku viljakusega fookus ovulatsiooni mikroskoopi.\nSeda aphrodisiac juurtega on kasutatud viljatusravi sajad aastaid. See suurendab testosterooni taset ja suurendab genitaalide verevoolu, mõned väidavad, et see isegi ravib erektsioonihäireid. Hangi oma mees juua teed ženšenniga või võtke kuivatatud ženšenn juur iga päev TTC boost.\nEelmine Artikkel Emotsionaalselt kättesaamatud naised: kuidas jää läbi minna\nJärgmine Artikkel Kas ta sulle meeldib? 14 võimalust öelda, kas häbelik kutt sulle meeldib


Näitleja Tanel Ingi: kui teen oma tööd, siis kirega, aga kõige tähtsam on kodu - Eesti Naine\nTanel Ingi; Kätlin IngiFoto: Kristjan Lepp\n“Kumb teist sõidab?” küsib Tanel, kui tered vahetatud.\nTa seisab oma kodutalu trepil, lõikelaud peos, ja pakub – leiba, suitsuvorsti ja pitsi puskarit. Naps on kõrvetav, aga mahe. Päike paistab roosade pilvede vahelt. Juttu nagu ei tahakski ajada, siin võiks seista niisama.\nLinna tagasi küll ei kipu.\n“Mina ka mitte,” muigab Tanel. “Kohe üldse mitte.”\nSeda, et ta ükskord lambad võtab, on Tanel lubanud mitmes intervjuus.\nNo ja nüüd ongi käes?\nKäes jah, nendib Tanel. See juhtus siis, kui Kätlin (29) kandis nende esimest last. Ants Oskar (2,5) läks kaks nädalat üle aja, nii et teda oodates sai üks õhtu uttedele aed tehtud. Samal ööl otsustas ka poiss, et aeg on sündida.\nEESTI NAISE KAANELUGU! Maria Avdjuško: kui olin väike, oli isa puudumise tunne minus väga...\nKihnu Virve: kodus istuda jõuab nagunii, kui vanus on kord selline, et enam liikuda ei saa\nUgala teater õnnitles Luule Komissarovit sünnipäevahommikul järves supeldes\nAnne Veski meenutab: olime kaasa võtnud „Turisti einet“, et need maha müüa ja moekaid...\nKristiina Heinmets-Aigro: suuremad lastetoetused tekitavad juurde ka asotsiaalsete...\nEESTI NAISE KAANELUGU | Elurõõmus Kihnu Virve tahab enda matusel pidu: "Olgu laul, tants ja...


Aed: Põõsad, Mis Ei Ole Palju Tööd - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Põõsad, Mis Ei Ole Palju Tööd\nPõõsad, mis ei ole palju tööd, võimaldavad teil veeta oma vaba aega lõõgastumiseks, selle asemel, et kõndida õues. Kuid isegi põuda-tolerantsed põõsad vajavad regulaarset jootmist, kuni nad kohanduvad oma uue keskkonnaga ja loovad juursüsteemid. Põõsad ei lisata oma hoovile ilu, nad toodavad puuvilju, kannavad lillede, annavad...\nAastane pügamine, söödavad marjad\nIga-aastane puurimine, kahjurivastane\nKahjurivabu, põudlikult vastupidav\nRegulaarset niisutust pole vaja\nPöörake oma hekid maastiku söödavaks osaks, milleks on mustika põõsad.\nPõõsad, mis ei ole palju tööd, võimaldavad teil veeta oma vaba aega lõõgastumiseks, selle asemel, et kõndida õues. Kuid isegi põuda-tolerantsed põõsad vajavad regulaarset jootmist, kuni nad kohanduvad oma uue keskkonnaga ja loovad juursüsteemid. Põõsad mitte ainult ei lisa oma hoovile ilu, vaid toodavad puuvilju, kannavad lilli, pakuvad privaatsust ja blokeerivad tuule. Parimate tulemuste saavutamiseks laseb uute põõsaste sügisel või kevadel.\nMustikas põõsad ei nõua kahe- või kolme aasta vanuste pügamine ja järgmistel aastatel ainult üks pügamine. "Tifblue" (Vaccinium ashei) on ebaolulised, helesinised, vedelad lilled, mis muutuvad keskmistele mustikale 86 päeva hiljem. See väikese hooldusega põõsas kasvab 6 kuni 10 jalga pikkusega 5-7 jalga laiuses Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi vastupidavuse tsoonides 7-9 ja nõuab viljade saamiseks 550-600 tundi alla 45 kraadi Fahrenheiti. See eelistab niisket, kuid hästi kuivendatud, liivast või rasusele happelisele pinnasesse. "Lõuna-Moon" on sinikas-põõsasort, mis kasvab USDA vastupidavuse tsoonides 8-10.\nPrune üks kord aastas ja vältige aega veeta kahjurite nakatumise vastu Mehhiko salvei põõsas (Salvia leucantha). Nautige lilli, roosat, sinist või valget lilli, alates suvest kuni hilise sügiseni. Need lilled on ideaalseks lõigatud lilleseadeteks ja meelitavad oma õuele koljut ja liblikaid. Mehhiko salvei põõsas on kompaktne põõsas, mis kasvab 3 kuni 5 meetri kõrgusel USDA vastupidavuse tsoonides 7 kuni 11. See eelistab igasugust hästi kuivendatud, happelist kuni neutraalset pinnast saunal, kus on täis päike, aga ka kasvab osalises varjus. See talub reostust ja põud.\nGrevillea taimede, tuntud ka kui ämblik lill, pole vaja lisada niisutussüsteemi või häirida kahjuritõrjet. Suuremate sortide puhul, mis kasvavad 6 kuni 8 jalga pikk ja 8-12 jalga laiad, taime "Canberra Gem." Väiksemate sortide puhul, mis kasvavad umbes 4 jalga pikkusega 4-6 jalga laiad, taim "Noell." Need madal hooldus põõsad eelistavad kergelt happeline, hästi kuivendatud, rasune või liivane muld ja toodavad roosasid või lillaseid lilli. Nad kasvavad USDA vastupidavuse tsoonides 8 kuni 11 ja meelitavad liblikaid ja liblikaid.\nVaikse ookeani pähklipuu (Myrica californica) taimel ei pea te vaeva koristama regulaarselt põõsaid. See igihaljas põõsas vajab aeg-ajalt head leotamist kuiva võlgu ajal ja kasvab 10 kuni 30 jalga pikkusega 10-12 jalga laiuses igat tüüpi pinnasesse. See reageerib hästi kergele põlveliigile, kasvab märjal või kuival pinnasel, õitseb päikest või varjundit ning meelitab talve alguses vilkuvaid, vasaraid ja roboleid. Vaikse ookeani vaara mürtle kasvab USDA vastupidavuse tsoonides 9 ja 10. Tehakse rohkem kui üks ideaalse eraelu puutumatuse või tuuletõkke jaoks.\nVideo Juhend: BigN Ft. Bennex - EHH ( Lyrics in description ).


Kui paljud elavad maksa tsirroosiga 1, 2, 3 ja 4 astmega - Metastaasid\nKuigi meditsiini ei ole tõestatud, kuid väljendas teooria, et autoimmuunse protsessi vallandas hormonaalsed rike, mistõttu PBC, reeglina, "keskealised naised 40-50 haigus." Harvadel juhtudel esineb haigusi meestel ja noortel naistel.\nPBC-haigust iseloomustab aeglane progresseerumine ja see on nüüd kergesti diagnoositud ja seda regulaarselt arstlikel läbivaatustel. Varasemates etappides (1-2) langeb haigus praktiliselt oma arengusse ja saavutatakse stabiilne hüvitis. Ent kolmanda astmega patsiendid ei tohiks loobuda, vaid rangelt kinni planeeritud haiglaravi ajakavast, ravirežiimist ja üldistest soovitustest:\nNeljanda astme tsirroosist vabastamine on kahjuks võimatu ja seda saab saavutada ainult doonororgani siirdamisega. Sellise elupäästmise aeg on piiratud kuudega ja patsient peab elama intensiivravi osakonnas.\nMaksa tsirroos 4 kraadi, kui palju elab\nKui kaua te võite elada tsirroosiga neljandas etapis? Küsimus iseenesest ja maksatsirroosi diagnoos tekitab patsiente tsirroosi erinevatel etappidel, sealhulgas nende vahetus keskkonnas. Paljud küsimused pöörlevad patsiendi peas ja peamine on loomulikult see, et "kui palju te võite elada selle haigusega, mis tekitab tõsiseid komplikatsioone, kui seda ei ravita?".\nKui selline küsimus on patsiendile juba tekkinud, siis võime julgelt öelda, et sel juhul ei sõltu elu pikkus ise sellest, vaid väikeses fraktsioonis. Kahjuks on maksatsirroosi etioloogia, selle astmed, aste, haigused, mis on "satelliidid" ja mis on otseselt seotud tuleviku prognoosiga. On võimatu mitte öelda, et patsiendi roll antud juhul ei ole üldse oluline, see on äärmiselt oluline, kuna patsiendi elustiil põhjustab iseenesest tsirroosi ja selle täiendavaid tüsistusi.\nMitu inimest elab koos 4 astme tsirroosiga\nMaksatsirroos on üks raskemat tüüpi pöördumatute tagajärgedega haigusi kõige raskemate ja raske diagnoosida. Tsirroos - aeglaselt, hävitab maksa koe, asendades selle tervisliku parenhüümi kiuline, kallakuga, tihendatud sidekoega. Koos kudede kahjustusega on tervete maksarakkude degeneratsiooni protsess ilma haigete rakkude normaalse regenereerimisprotsessita, ilma et oleks võimalik nende paranemist tsirroosi viimasel, neljandal etapil.\n4. astme tsirroosiga maksakahjustuste protsess on komplikatsioonide käigus ulatuslik ja komplitseeritav. See maksatsirroos, mis mõjutab täielikult maksa kiudude hävitavat sidekoe, on täiesti destabiliseeriv selle tsirroosi määr, mistõttu elu prognoos on paljudel juhtudel ebasoodne.\nNärvisüsteemi kahjustamise korral kehahooldusfunktsioonide hävitamisega võib patsient elada mitte rohkem kui aasta.\nMida varem patsient kahtlustab normaalse seisundi häireid, kuuleb tema keha, märgib haiguse sümptomeid, mida me kirjeldame jaotises "Haiguse ja selle sümptomite iseloomulikud tunnused", pöördu gastroenteroloogi või hepatoloogilt abi, seda paremini prognoos edasiseks elu\nHaiguse ja selle sümptomite iseloomulikud tunnused\nMeditsiinis on tsirroos sümptomite ja tunnuste järgi jagatud 4 kraadi:\nKliinilise diagnoosi hindamine, alustades sapiteede kapillaaride läbikukkumistest.\nMaksa tsirroosi määr, kui ilmnevad haiguse esimesed sümptomid. Elundi hävitamise protsessid algavad muutused sapipõie tavapärasel ringlusel.\nSümptomid võivad tuvastada haiguse tunnuste iseloomu. Maksa hepatotsüütide surma protsess, destruktiivse, kiulise sidekoe moodustumise alguses.\nViimane tase tsirroos, kui haigus täielikult välja lülitada kõik funktsioonid maksa, keha täielikult kaotab oma funktsionaalsust. Terved maksarakud jäävad minimaalseks koguseks, enamus maksarakke asendatakse kiulise koega, nagu elundi membraan. Tõsiste tüsistuste tekkimine.\nMaksatsirroosi IV astme tunnused:\nKibe maitse esinemine suus (sapi väljavool läbi söögitoru ja limaskesta);\nPüsiv mädanemine toores maksa lõhnaga;\nKõhu iseloomulik tõus nabapiirkonna väljaulatuvusega (haiguse esinemine astsiit);\nPüsiv iivelduse esinemine;\nOksendamine koos sapiga või verd;\nSöögiisu kaotamine, "hästi söödud" seisundis tarbitava toidu kogus väheneb miinimumini;\nMärkimisväärne kehakaalu langus (higistunud keha koos õhukeste jäsemetega, millel on iseloomulik suur kõhupiirkond, kusjuures kõhuõõnes on kogunenud vaba vedelikku);\nEbamugav tunne paremas hüpoglüosioonis, võimaliku üleminekuga vasakpoolsele hüpohondriumile (raskustunne, tuim või terav rindkerevalu);\nPüsiva väsimuse puudumisel;\nMillised on tsirroosi tüsistused, kui neid ei ravita?\nSurmaga lõppenud tulemus on neljanda astme tsirroosiga patsiendi viimane punkt, välja arvatud juhul, kui konsulteerite koheselt arstiga. Mida kaugemale see hetk tuleb edasi lükata, seda enam pöördumatute protsesside toimub maks ja sellega piirnevatel organitel, maks kaotavad kõik oma funktsioonid ja algavad tõsised komplikatsioonid, nimelt:\nNakkuslikud komplikatsioonid, mida väljendatakse regresseerivas, korduvalt korduvas haiguses - kopsupõletik;\nSepsis on nakkuslik verehaigus;\nMaksa portaalveeni süsteemis algab verehüüvete tekkimine, haigus - vereliistakud;\nSeedetrakti veenide veretustamine, kõri, suuverejooks;\nKõhuõõne organite peritoniit (kapslite luumurd, järgnevate kapslite rebend, elundite kahjustus) koos kaasuva haigusega astsiit;\nHepatorenaalne sündroom - neerufunktsiooni sekundaarne kahjustus, 90% juhtudest põhjustab neerupuudulikkusega koos ühe neerupealise kaotamise võimalusega;\nTäielik maksakahjustus koos hävitamisega, kõigi maksafunktsioonide rike - maksa kooma;\nMaksa pahaloomulised kasvajad, ebasoodsate tulemustega maksavähk (surm, maksa siirdamine).\nPärilik tsirroosi vorm\nMaksa pärilik omadus on koguda suures koguses toitu sisaldavat vaske ja rauda. Metallid ja nende kontsentratsioon jõuavad tipptasemele, pärast mõnda aega kogunemisprotsess toob kaasa pöördumatud protsessid, mis on seotud maksa tööga. See haigusvorm on üsna haruldane ja reeglina tunneb geneetilise eelsoodumusega maksa tsirroosiga patsient oma lapsepõlvest alates oma haigust.\nAlkohoolsete vormide kujunemine tuleneb alkoholijoobes korrapärase ja ülemäärasest kasutamisest aastate jooksul. Etanooli kahjulike koostisosade pideva kokkupuute tõttu surevad maksa tervislikud hepatotsüütid oma kohale kiulised, hävitavad ja sidekoed. Järk-järgult kaotab maks kõik oma tööfunktsioonid. Ainuke asi, mis võib selle vormi surma peatada, alkoholi täielikku tagasilükkamist ja ravikuuri, millele järgneb kõik meditsiinilised soovitused.\nKrüptooniline tsirroosi vorm\nPraegu ei peeta krüptootilist vormi selgeks etioloogiaks. Selle tsirroosi vormi põhjustavad ja põhjused pole praegu teada. Kuid see vorm on väga levinud, sellel on kiire arengutempo.\nTsirroosi viiruse vorm\nNakkuslik viiruslik vorm, mis on põhjustatud kroonilise vormi A, B ja D hepatiidi komplekssest haigusest. Üks kõige ohtlikemaid komplikatsioone on samaaegne astsiit, milles koguneb vaba vedelik. Terapeutiline ravi on ette nähtud hooldusravi käigus üks kord kaks korda aastas viirusevastaste ravimite ja hepatoprotektorite kasutamisega. Kohustuslik dieet kogu ravi vältel ja kogu eluea jooksul pärast rehabilitatsiooni. Dieettoit alkoholi, rasvase liha ja kala täieliku tagasilükkamisega, praetud, marineeritud, loomsete ja taimsete rasvade kasutamise piiramine.\nMaksatsirroosi autoimmuunne vorm\nAutoimmuunne tsirroos on inimese immuunsüsteemi patoloogilise hüperaktiivsuse tagajärg, mille käigus esinevad pidevad maksakude põletikulised protsessid. Iga mis tahes, isegi märkimisväärne põletik võib anda signaali immuunsüsteemile ja see omakorda võtab ekslikult läbi terved rakud ja hakkab neid hävitama, selle asemel et põletikulisi protsesse blokeerida.\nSilma tsirroos tekib keha kaitsefunktsioonide töö taustal. See vorm mõjutab sageli naisi 30 aasta pärast. Iseloomulikud mitmesugused immuunsüsteemi rikked, sapiteede blokeerimine, maksa parenhüümi järk-järguline hävitamine. Selle haigusjuhu puhul on arst pidevalt jälginud, andes biokeemilisi vereanalüüse kogu eluea jooksul.\nKroonilise iseloomuga maksa kongestiivne maksatsirroos, millele järgneb maksarakkude degradatsioon ja surm, mida mõjutavad maksa hüpoksia ja venoosse ummistumise protsessid. Maksa portaalveeni on blokeeritud, millele järgneb venoosse rõhu suurenemine. Järgmine etapp on astsiidi, suurenenud maksa ja põrna esinemine.\nPidage meeles! Kui te arvate, et maksa tsirroos on igas astmes või vormis, peate viivitamatult konsulteerima arstiga, et saada õige diagnoos ja efektiivne ravi, pikendada elu rasketes olukordades või ravida soodsat prognosti juba mitu aastat.\nMitu inimest elab maksatsirroosiga 4 kraadi\nTsirroosi viimast etappi iseloomustab mõjutatud organi puudulikkuse suurenemine. Maks on oluliselt väiksem ja praktiliselt ei täida oma funktsiooni. Sageli tekivad patsiendid selliseid tüsistusi nagu astsiit, maksa entsefalopaatia ja vähk. Sellel etapil suureneb oluliselt sisemise verejooksu ja kooma oht, mis sageli on surmaga lõppev.\nKahjuks ei ole haigus kõlblik. Võimalik on ainult meditsiiniline abi, mille eesmärk on parandada seisundit ja pikendada patsiendi elu. Ainus viis tsirroosi võitmiseks on maksa siirdamine.\nKuid see operatsioon pole kõik. Enamiku patsientide puhul on prognoos väga halb. Need, kes on selle haigusega kokku puutunud, on huvitatud sellest, kui pikk 4 tsirroosi tase võib kesta, kui kaua nad elavad koos sellega. Statistiliste andmete kohaselt on elulemuse prognoos kolmeaastase ravi puhul soodne 10-40% patsientidest. Kuid igasugused komplikatsioonid, haiglaravi andmisest keeldumine ja arsti poolt antud soovituste rikkumine lühendavad oluliselt eluiga.\nMis juhtub tsirroosi viimasel etapil?\nNeljas aste tsirroos on dekompensatsiooni staadium. Selle aja jooksul ei suuda terved rakud enam surnud kuded kompenseerida. Keha omandab oranži tooni, väheneb ja pakseneb. Nüüd koosneb maks maksimaalselt nekroosist ja sidekoest. Tagasiümberminevad muudatused pole võimalikud.\n4-kraadise tsirroosiga patsiendi seisund halveneb kiiresti. Selles etapis on iseloomulikud järgnevad ilmingud: raskused toitumisega, tugev kõhuvalu, oksendamine, kõrvetised, õhupuudus, kõhupuhitus, lihaste nõrkus.\nLisaks muutub isiksus. Patsient kaotab loogilise mõtlemise võime, tema vaim on segaduses, tema kõne on pehme, on hirmus käte värisemine.\nMaksapuudulikkus peegeldub tunduvalt välimuselt. Tavaliselt näeb patsient välja nii: nahk ja silmaklera on kollane, keha on kaetud spider veenidega, kõhupiirkond laieneb oluliselt ja on kaetud venitatud venidega.\nTsirroosi viimase astme sümptomid on järgmised:\ntugev sügelemine, lööve, spider veenid;\nvedeliku kogunemine kõhuõõnes (üle 5 liitri);\ntugev väsimus, nõrkus, õhupuudus;\nlihaste atroofia, värisemine;\nmäluhäired, ärrituvus, vaimuhäired;\nverejooks söögitoru veenilaiendist.\nHaiguse üleminek dekompensatsiooni staadiumile kajastub laboriuuringute tulemustes. Üldise vereanalüüsi põhjal võite märgata hemoglobiini märkimisväärset langust, ESR-i ja leukotsüütide arvu suurenemist. Biokeemilise analüüsi kohaselt on kõigi bilirubiini, GGT aluselise fosfataasi, fruktoosi-1-fosfaat-aldolaasi arginaasi, ja albumiini, kolesterooli ja karbamiidi sisalduse vähenemise kõik fraktsioonid.\nKahjuks on maksa tsirroos 4 kraadi raske ravida. Kõiki ravimeid kasutatakse ettevaatlikult, kuna organismi metaboolne funktsioon on oluliselt vähenenud.\nAlbumiini dialüüsi tehakse sageli 4. astme patsientidele. Protseduur viiakse läbi seadme abil, mis asendab maksa detoksikatsiooni funktsiooni. Sümptomid pärast hemodialüüsi on vähenenud. Seansside kestus ja sagedus määratakse individuaalselt (keskmiselt 3 korda nädalas 5 tunni jooksul).\nLisaks võib raviks kasutada diureetikume, hepatoprotektoreid, vitamiine, rauapreparaate jne, olenevalt patsiendi seisundist.\nMõnel juhul täidetakse astsiiti kõhu paratsentsees - kateetri vedeliku väljapumbamine.\nTsirroosi viimasel etapil on väga oluline järgida toitumist. On vaja piirata soola tarbimist (kuni 3 grammi päevas), samuti valku (entsefalopaatia). Toit peaks olema võimalikult kasulik. Alkohol, kohv, gaseeritud joogid, rasvased, vürtsised ja suitsutatud roogid on rangelt keelatud. Lisaks peab patsient vältima füüsilist ülekoormust, vähem muretsema.\nIsegi nõuetekohase ravi ja kõigi soovituste järgimisega on elukvaliteedi võimalused neljandal määral tsirroosiga enam kui 3 aastat väikesed. Seetõttu on parem teada saada kohe maksa siirdamise võimalus. Kahjuks ei tee sellist operatsiooni mitte kõik.\nSüdame-, kopsu-, aju-, maksa siirdamise raskete haigustega patsiendid on vastunäidustatud. Lisaks ei sooritata elundite siirdamist metastaasidega seotud pahaloomuliste kasvajate, ägedate nakkushaiguste korral.\nSiirdamiseks on ka suhtelised vastunäidustused: vanus alla 2 ja üle 60 aasta, vajadus mitme organi siirdamise järele, portaalveeni tromboos, rasvumine.\nDoonorite otsimise etapis võivad tekkida raskused. Väga sageli sugulased ei sobi annetamiseks või lihtsalt ei saa sellist sammu otsustada. Loomulikult saate terve keha omakorda saada, kuid on oht, et lihtsalt ei oota.\nTähelepanu! Transplantatsioon ei anna 100% garantiid, et patsient elab vähemalt veel ühe aasta. Statistika järgi on pärast maksa siirdamist 1 aasta elulemus 85%, 5 aasta jooksul - 70%, kuni 20 aastat - 40%.\nMitu inimest elab koos 4-kraadise tsirroosiga\nIga järgneva etapi ellujäämise määr on oluliselt vähenenud. Seega elab 50% patsientidest 1. astme tsirroosiga 10 aastat ja 40% 2-3-aastaseks üle 5 aasta. Viimase etapi tsirroosiga võib 10 kuni 40% patsientidest elada 3 aastat.\nOn oluline mõista, et statistika on alati keskmistatud andmed. Maksapuudulikkuse korral võib prognoosi mõjutada:\nkomplikatsioonid (astsiit, verejooks, hepaatiline entsefalopaatia, kooma, vähk, portaalveeni tromboos);\nravi olemasolu või puudumine;\nüksikute organite vastus narkootikumidele;\nMärkimisväärselt vähendatakse tsirroosi eluiga. Maksapõletiku entsefalopaatia (hilise staadiumiga) patsient elab umbes 1 aasta. Astsiidiga on elulemuse määr 3 aastat ravi 25%.\nMaksa tsirroos, eriti viimane etapp, on raske ja ravitav haigus. See mõjutab mitte ainult patsiendi, vaid ka tema sugulasi. Kui elundisiirdamise operatsiooni ei ole võimalik teostada, siis surm tavaliselt toimub 3 aasta jooksul.\nSiiski on väga oluline jätkata ravi selle aja jooksul. Seega on võimalik mitte ainult vähendada haiguse sümptomeid, vaid ka pikendada elu, parandades selle kvaliteeti. Tervis teile ja teie lähedastele!


Pärnu Keskraamatukogu: Uudised\nesmaspäev 03. september 2018 Loeng Eesti-Türgi suhetest\n6. septembril kell 11.00 avatakse Pärnu Keskraamatukogus näitus Eesti ja Türgi suhetest, samateemalise loengu peab Türgi suursaadik Eestis Hayriye Kumaşcıoğlu. Kõik huvilised on oodatud!\nneljapäev 12. juuli 2018 Lasteosakonna suvine otsimismäng kutsus Pärnut avastama\nSuvel võis raamatukogus Pärnu mängu mängida! Esmalt tuli üles leida küsimused ja seejärel neile vastused nuputada. Kas küsitu ka tõele vastab, seda võis uurida ja avastada suvises Pärnus jalutades. Otsimismängu esimene...\nVaasa pensionäride fotoklubi sügisnäitus trepigaleriis;\nFotonäitus "Norra värvid" I korruse galeriis;\n"Türgi-Eesti sõprussuhted" perioodikagaleriis;\nPärlifantaasiad I korruse galeriis;\nMerevaigus taimedest ehted I korruse galeriis.\nteisipäev 15. mai 2018 Pärnu Ülejõe Põhikooli kevadkontsert\n23. mail esinesid Pärnu Keskraamatukogu suures saalis Pärnu Ülejõe Põhikooli poistekoor, solistid ja ansamblid. Kontsert on tasuta.\nesmaspäev 07. mai 2018 Piret Voolaid rääkis kaasaegsest folkloorist\n17. mail rääkis folklorist Piret Voolaid kultuuripärandi huvilistele teemal: Vanasõnadest uusmõistatusteni ehk argikeel täis lühifolkloori. Loeng pühendatud Euroopa kultuuripärandi aastale.\nreede 16. märts 2018 Arvutiabi seenioritele\nPärnu Keskraamatukogus toimuvad 30 mail individuaalsed koolitused neile, kes vajavad abi arvuti ja nutiseadmete kasutamisel. Info ja eelregistreerimine perioodikasaalis, telef. 445 5706\nteisipäev 13. märts 2018 Viiulilugu\n15. märtsil olid raamatukogu muusikaklubis külas viiuldajad ja viiuliõppejõud Meelis Orgse ja Mail Sildos, kellel olid kaasas nii barokkviiulid kui nende kaasaegsed sugulased.\nneljapäev 15. veebruar 2018 1.03-14.04.18 on Pärnu Keskraamatukogu III korrus suletud\n1. märtsist alustame Pärnu Keskraamatukogu kolmandal korrusel põrandakatete vahetust. Teabekirjanduse osakond, saksa lugemissaal ja muusikaosakond on suletud 1. märtsist 14. aprillini. Põrandatööde ajal me nendest...\nneljapäev 15. veebruar 2018 Fragmente Pärnu kuurordi muusikaloost 1920.-1930. aastatel\n22. veebruaril rääkis muusikateadlane Kristiina Kiis Pärnu kuurordi muusikaloost 1920.-1930. aastatel. Pärnu ja suvemuusika on lahutamatud mõisted: Voldemar Taggo ja tema suvemuusikaorkester; milline muusika täitis Pärnu suvesid...\nreede 02. veebruar 2018 Jääminek ja teisi jutte - kohtumine kirjanik ja tõlkija Mathuraga\n23. veebruaril toimus kohtumine kirjaniku ja tõlkija Mathuraga.\nNäidatakse artikleid 8 kuni 14 (Kokku: 638)\n<< < 1-7 8-14 15-21 22-28 29-35 > >>\nUudiste arhiiv ->


Kommentaarid: VIDEO | ÕHTULEHE KATSE: kuumas autos saabub deliirium ja meeltesegadus\nKui kaua on võimalik vastu pidada suletud autos, mis seisab lõõskava päikese käes?\nErko Olumets | Video: Tatjana Iljina, 2. august 2018 18:29\npenskar perifeeriast/ 3. august 2018 08:45\nAga mida teha korteris kus 24/7 on 33-35 kraadi sooja. Ventilaator huugab, aga aitab vähe ja konditsioneeriks lihtsalt raha pole ega ka tule. Märg särk, niiske voodipesu, aga abi on vähe. Ma ei pea sooja autosse ronimagi. Ilmselt olengi deliiriumis, et siia kirjutan.\ntyyp/ 3. august 2018 07:29\nVeidike dramatiseeritud. Ei hakka sul selle 40 minutiga mingi asi haisema niimodi, eriti maasikas. Mujal maailmas väljas 40+ kraadi ja saavad käidud küll, kuigi jah võib-olla Vahemere tuul veidike silitab pead, aga päike kuumutab samamoodi edasi. Paksuke peab pigem trenni minema jah, organism ei talu selliseid muutusi.\nteadja./ 3. august 2018 01:07\ndeliirium tåhendab kauguse pete. Nåiteks kui sa tahad ujuda yle jårve teispoole kallast, mis esialgu vaadates tundub sulle ysna låhedal, siis tagasi ujudes sa endast niivåga kindel pole, ja isegi kui sa ujud tagasi , tumdub sulle vaadates see vahemaa palju pikem. Deliirium tekib ka siis, kui sa ujud ja sulle paistab påike otse silma.\nÄra/ 3. august 2018 06:33\naja udu, "delirium tremensis" on joomahullus...\nvello/ 3. august 2018 07:53\nDeliirium tekib ka siis, kui sa ujud ja sulle paistab påike otse silma.\noh jah/ 3. august 2018 00:17\nmul tuleb deliirium selliste uudiste peale\nVänto/ 2. august 2018 21:22\nMine trenni paks\n.../ 2. august 2018 19:38\npäris/ 3. august 2018 06:35


28.01.2011 / Krista Aru, ERMi direktor\nKui miljon inimest annaks igaüks tuhat krooni, saaks 2006. aastal rahvusvahelise arhitektuurivõistluse võidutööks kuulutatud projekti „Mälestuste väli” järgi Eesti Rahva Muuseumi maja ehitatud. Ehitatud saaks see maja vahest ka siis, kui me lõpuks leiaksime need ammusel ajal Raadi järve põhja heidetud kullakangid, millest räägib pärimus. Kahjuks on mõlemad võimalused pigem spekulatsioon kui arvestatav tegevusplaan. Meil pole miljonit inimest, kes paneks kokku miljard krooni, sest sel, kes tahaks raha anda, tuhandet üleliigset krooni ei ole ja kellel on, sellel on rahaga hoopis teised plaanid. Kullakangidele ka ei saa loota, sest ei ole kindel, kas neid seal Raadi järves üldse on või on nende lebamine järve mudas üks ajast aega püsiv ilus legend.\nEuroopa Liit muuseumihoone rahastajana\nNii polegi meil muud teha kui oodata, kas Euroopa Liit toetab meie projekti ja eraldab muuseumi ehituseks taotletavad 32 miljonit eurot või mitte. Ilma selle rahata ehitus ilmselt ei alga, ehkki projekt on juba lõppstaadiumis. Kui Kumu ehitamiseks võttis riik laenu, siis nüüd ei tehta seda.\nPikalt see ootamine siiski enam ei kesta. ERMi hoone ehitusprojekti kui Euroopa Liidu ühe liikmesriigi kultuurivaldkonna suurprojekti hinnanud EL tehnilise hindamiskomisjoni Jaspers ekspertide lõpparuanne (Completion Note) on valmis ja esitatud siseministeeriumi komisjonile. Selle olemasolu oli üks põhieeldusi, et rahastustaotlus liiguks Euroopa Liidu komisjoni lauale, misjärel on sel lõpliku otsuse tegemiseks aega neli kuud. Seega on lootust, et rahastamisleping allkirjastatakse kõige varem aprillis või mais.\nERMi projekt on esimene ELi rahastatav kultuurivaldkonna suurprojekt Eestis\nTöö Euroopa Liidu suurprojekte hindava Jaspersi komisjoni ekspertidega on olnud õpetlik kogemus. See protsess kestis rohkem kui aasta (novembrist 2009 kuni jaanuarini 2011). Komisjonipoolseid küsimusi, märkusi, täiendusi ja soovitusi on olnud palju, alates sellest, et projektikirjelduses tuli esitada peale ERMi ja Raadi ajaloo kogu Eesti kultuurilugu, ning lõpetades viimase hetkeni kestvate selgitustega, miks Eestist ei saa rongiga sõita isegi mitte Riiga, Varssavist või Berliinist rääkimata, ning kuidas on võimalik, et Raadi territoorium, mis oli kuni 2010. aastani Tartu külje all rämpsus ja rusudes, ei ole olnud siiski nakkushaiguste allikaks.\nKõik need selgitused, meie endi jaoks kohati naiivselt elementaarsedki, on komisjoni liikmetele olnud vajalikud, sest oma kultuuriruumist tulnuna on neil võib-olla tõesti raske mõista, miks me tahame ehitada suurt muuseumihoonet Raadi väljadele. Kes ja kuidas sinna üldse tuleb – on olnud üks küsimuste küsimus, millele vastamiseks oleme pidanud korduvalt ka ise kriitiliselt ja kahtlevalt hindama oma majanduslikku võimekust, uurima turistide harjumusi ning ootusi jne. Sellest, et mõte eestlaste rahvuslikku kultuuri ja omapära talletavast muuseumist kasvas ja teostus Tartus, enam ei piisa. Ainus vastus, mis tänasel piirideta ning vabal informatsiooni liikumise ajal veenvalt mõjub, on kinnitus, et maja sisu saab olema võimsam kui hoone ise, et maja võimalused, pakkumised ning hoone sisuline kvaliteet sunnib külastajaid unustama ligipääsuteede nappuse ja hoone külastamiseks kulutatava aja ja raha. Pealegi vajab Eesti tasakaalustatud areng olulisi ja märgilisi asutusi ka väljaspool Tallinna.\nKõiki komisjoni soovitusi ei ole me saanud arvestada, sest oma muuseumi sisu ja tegevuse rõhuasetused tahame määrata ikka ise. Hilja on muuta ka hoonega seotud põhiküsimusi: selle paiknemist Raadil, suurust või kahte sissepääsu. Järgida ei saa ka komisjoni soovitust ehitada kõigepealt poole väiksem maja, sest siis poleks tegemist enam välja valitud projektiga ning kogu seni tehtud töö tuleks tunnistada raiskuläinuks. Tagantjärele tarkusena võime vaid nentida, et targem oleks olnud Jaspersi komisjoni eksperdid projekti rahataotluse koostamisse kohe kaasata, siis oleksid mitmed soovid ja selgitused loksunud paika väiksema ajakuluga. Nüüd aga kulges teekond läbi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse ekspertide ja komisjonide ning jõudis pärast kodumaist küsimustevastuste ning täpsustuste vooru Jaspersi töölauale Eesti mõistes juba valmis kujul. Kuid just see „valmis” tähendas paljudes alajaotustes üha uute täpsustuste ning selgituste lisamist, mitmes mõttes isegi tagasipöördumist ERMi hoone ehitamise plaani (ERMi ajaloos nüüd juba viienda!) algaegadesse – aastatesse 1995/1996. Taotluse menetlemiseks kuluvat aega hindasime me algusest peale valesti: isegi kõige halvemates prognoosides ei osanud me arvestada selleks kulunud neljateistkümne kuuga.\nKahel korral Eesti Rahva Muuseumi ja ka Raadit külastanud Jaspersi komisjoni liikmed on projekti hinnanud rangelt ja selgelt erapoolikult. Küll aga oleks oodanud kogu selle hindamisprotsessi vältel selgesõnalisemat toetust üle saja aasta vanusele rahva muuseumile eesti avalikkuselt ja ajakirjanduselt. Tegemist pole ju tavalise ehitusega. Ehitamist ootab hoone, mis võimaldaks ka järeltulevatel põlvedel, elagu need siis oma igapäevast elu Norras või Austraalias, tunnetada iseenda kuuluvust ja päritolu, tunda uhkust, et sellel väikesel rahval on alati olnud oma kultuur ja oma tahtmine. Üksmeelset tahtmist ja valmisolekut ei ole paraku ühiskonnast kostunud. Muidugi on ERMi ümber häid toetajaid ja julgustajaid, kuid kohati näib siiski, nagu ajaks ERM i tänane kollektiiv mingit „oma asja”, mida peetakse majanduslikult niigi raskel ajal mõttetuks raiskamiseks. Me oleme õigusega uhked oma riigi, omakeelse kõrghariduse ja oma kultuurielu üle, kuid selle kõige kestmiseks, et rahvana mitte lahustuda kõikehaaravates ja ühtlustavates võrgustikes, vajame me rohkem kui kunagi enne rahvuslikku mälu.\nRegulaarselt on pikemad ja täpsemad ülevaated hoone projekteerimise ja ehituse ettevalmistamise käigust ilmunud ERMi oma ajalehes Värat 2007. aastast peale. Kõike seda ümber jutustada pole mõtet, läheks liiga pikaks. Paralleelselt on ju kulgenud mitmed ettevõtmised. Raadi territooriumi korrastamine algas 2006. aastal kogu maaala hõlmava detailplaneeringu koostamisega. Tänaseks on tehtud töid pinnase- ja sadevete äravoolu suunavate tiikide ning kraavide valmimisest erineva reostusastmega pinnase väljakaevamise, äraveo ning ümbertöötlemiseni.\nERMi hoone rahvusvahelise konkursi võitjad Lina Ghotmeh, Dan Dorell ning Tsuyoshi Tane moodustasid pärast võitu Pariisis omanimelise arhitektuuribüroo ning nende kunagine visioon on jõudnud tööprojekti staadiumisse. Tööjooniseid aitavad siin kohapeal koostada Hanno Grossschmidti Arhitektuuribüroo ja Pille Lausmäe Sisearhitektuuribüroo, maastiku kujundamiseks on kaasatud maastikuarhitektuuribüroo Kino, hoone konstruktsiooni ja insenertehniliste osade projekteerijaks on EA Reng, kes peaprojekteerijana vastutab ka kõikide projektiosade koostoime eest. ERMis endas pole kompetentsi, et tellijana hinnata projekti üksikosade ning ka projekti kui terviku valmidust, vastavust kõikvõimalikele ehitusfüüsikalistele nõuetele või kliimatingimustele.\nSamas oleme endale täielikult aru andnud, et tegemist on riiklikult väga tähtsa ehitusega ja seetõttu on tellija esindajana projekteerimist pidevalt koordineerinud ja kontrollinud oma ala asjatundjad, projekteerijad ja ehitusinsenerid. Kindlustamaks parimat tulemust, on iga etapi lõpus projektile tellitud selle üksikosade (nt küte ja ventilatsioon) lahenduste ekspertiis. Paljudes korralduslikes küsimustes nii riigihangete läbiviimisel kui ka Euroopa Liidu taotluse koostamisel on ERMi aidanud Eesti Rahva Muuseumi Ehitamise Sihtasutus. Nimetatu õlule jääb põhivastutus ka hoone ehitamisel.\nEesti Rahva Muuseumi kollektiiv tegeles 2006. aastal ruumiprogrammi kohandamisega funktsiooni- ja tegevuspõhiseks, kuid alates 2007. aastast on muuseumi sisulise töö põhirõhk kandunud uute püsinäituste „Soome-ugri kultuurid” ja „Eesti kultuurilugu” väljatöötamisele ning ettevalmistamisele. Püsinäitused peavad avanema koos majaga ja saama selle südameks. Ideaalne oleks, kui selleks ajaks oleks oma uues paigas ka muuseumi tuum – muuseumi esinduslikud ja süstematiseeritud kogud – ning elujõudu ja tegutsemistahet täis kõik muuseumiga seotud inimesed.\nERMi mõtte muutumine\nEesti Rahva Muuseum asutati 1909. aastal rahva oma raha, tahtmise ja usuga. Muuseum kui idee (alguses polnud muuseumil ühte tubagi, hoonest rääkimata) oli osa rahva enesemääratlemisest ja eneseteostusest kultuurrahvaks saamise teel. Oma muuseumisse pani rahvas hinge ja vaimu rohkem kui ühtegi teise asutusse iial enne seda oli pandud. Usku oma rahva ja kultuuri elujõusse ning neid üles ehitavat vaimsust kiirgas muuseumist kõikidel II maailmasõja eelsetel Eesti Vabariigi aastatel. ERMi kui ühiskondlikke gruppe ning erihuvisid ühendanud jõudu tunnistasid enne vabariiki ja vabariigi ajal nii rahvas kui ka valitsusjõud. Nõukogude võim, kes kartis ERMi vaimu, lammutas asutuse füüsiliselt kaheks: etnograafiamuuseumiks ja kirjandusmuuseumiks.\nMiks me nüüd, kus riik on taas iseseisev olnud juba pea 20 aastat, pole ikka veel oma rahva muuseumi üles ehitanud, vaid ikka kahtleme, tellime välisekspertide arvamusi, küsime neilt, kas ikka tasub seda muuseumi ehitada ja kas see, millisena me seda tahame, on ikka nende meelest õige tahtmine? Ma pole küll kordagi kuulnud, et Taani Rahvusmuuseum peaks oma püsinäituse sisu arutades lähtuma teise rahva kultuuri tundjate arvamusest. Loomulikult ka nemad arutavad, mõtlevad ja loovad uut teadmist koos kolleegidest asjatundjatega, kuid see on kaasaegse teadus- ja kultuurikoostöö loomulik osa, sootuks midagi muud. ERM on avatud samasuguseks koostööks ning see toimubki mitmete riikide teadlaste ning peaaegu kõikide eesti teadusvaldkondade spetsialistidega. Sellises koostöös sünnib ka ERMi uue hoone „süda”: eesti kultuuri püsinäitus eesti inimese elust jääaja lõpust tänase päevani, elust, mis on koosnenud pidevatest valikutest, kahekõnest iseenda või loodusega, tulijate või minejatega, kahekõnest, mis on säilinud või kadunud, on olnud edasiviiv või lammutav.\nXXI sajandil on meil ees veel palju üllatusi ja muudatusi. Milline saab olema või peaks olema rahva muuseumi roll, millised tema ülesanded? Selge on see, et muuseum ei saa eksisteerida ega töötada majata, sest muuseumi alus ja olemus on süstematiseeritud, analüüsitud, oma ainevallas võimalikult esinduslikud ja kasutajale hõlpsasti kättesaadavad kogud. Ja need vajavad ruumi. Asjatundmatu on seisukoht, et muuseum võib paikneda ükskõik millises majas. Me näeme sellise mõttelaadi ekslikkusest tõusvat kahju päevast päeva Tartus, kus kasutame rahvuskultuuriliste kogude säilitamiseks XIX sajandil kohtumajaks ehitatud hoonet. Kui ERMi säilitajad, koguhoidjad, konservaatorid ja teadurid poleks läbi aastakümnete oma tööd teinud nii suure sisemise vastutus- ja kohusetundega, siis oleksime pidanud juba ammu suure osa rahvusliku tekstiilija puidukogudest hävinuks tunnistama.\nAga õige on ka see, et ega maja ei tee asutust, pelgalt hoone ei kujunda ega loo muuseumi. Muuseum elab oma ühiskonnas, olles seotud sellega iga päev ja vahetult. Kasvanud välja nõukogudeaegsest veidi elitaarse ja ettemääratud sisuga vanade asjade kogumis-, säilitamisning kohustuslike õpilasekskursioonide koha staatusest, ei taha muuseum areneda lõbu- ja naljaasutuseks ega tõusta ka tõekuulutaja rolli. Muuseum tahab olla midagi hoopis olulisemat ja põhimõttelisemat, olla ise sidustaja ja olulise võrgustiku looja. Tänasel päeval saavad just muuseumid olla need, kes esemete, lugude, inimeste ja nende kaasamise najal hakkavad taas looma ühiskonna edenemiseks nii vajalikku ühtset väärtusbaasi. Muuseumil on vaja vaid edendada oma põhilisi tegevussuundi (õppe- ja kasvatustöö, näitusetegevus, uurimistöö jne) ning hoida selle kaudu hoolivust, avatust ning väärikust.\nERMi hoone – raudbetoonist ja maa peal!\n2006. aasta 16. jaanuaril kuulutas rahvusvahelise arhitektuurivõistluse žürii ERMi uue hoone eskiislahendusena välja võidutöö „Memory Field” („Mälestuste väli”). Žürii otsus polnud sugugi üksmeelne. 108 konkursile esitatud projekti hulgast võidutööks pärjatud lahendus oli ennekõike maamärk, mis arhitektide nägemuses sümboliseeris väikerahva liikumist ja elujõudu, arengut minevikust tulevikku. Žürii töös osalenud muuseumispetsialistide (ERMi direktor Jaanus Plaat, Eesti Arhitektuurimuuseumi direktor Karin Hallas-Murula) arvamus, et maamärgina võimsa projekti juures ei ole arvestatud muuseumihoone vajaduste ja spetsiifikaga, jäi arhitektide valikupõhjendustele alla. Võidutöö väljakuulutamisele järgnenud tuliste poolt- ja vastuargumentide keskmes polnud enam niivõrd Eesti Rahva Muuseumi ootused, kuivõrd küsimused, kas meie rahvusmuuseumi oskavad projekteerida välismaalastest arhitektid ning kas seda üldse võib ehitada Raadile, aladele, kus oli paiknenud Eestit okupeerinud Nõukogude sõjaväe lennubaas. See, mis avalikkusele jäi meelde ja mällu, on tänaseni püsiv teadmine, et maja on pikk, poolenisti maa all ja et kogu maapealne osa on klaasist. Nii ongi tänase päevani kommentaarides ikka ja jälle kirjas pahameel ja kurjustamine selle üle, miks on vaja meie kliimas ehitada klaaskasvuhoonet, mida keegi nagunii kütta ja ülal pidada ei jõua.\nOlgu siinkohal veel kord üheselt ja selgelt üle korratud: hoone on küll pikk, 355 meetrit, kuid raudbetoonkonstruktsiooniga, millel on ümber klaas nagu ümbrik ning maa alla jäävad vaid hoidlad ja vaivundament. Uus keskkond Raadil XXI sajandil elav Eesti Rahva Muuseum saab olema Raadile rajatava tervikliku kultuurikeskkonna „Mälestuste väli” keskpunkt. Selle hoone ümber jäävad loodus- ja puhkerajad. Selle läheduses on Raadi mõis ja järv. Mõisasüdant ning moodsat hoonet hakkab sisuliselt ning tegevuse kaudu ühendama igipõlistele legendidele ning pärimustele toetuv, kuid kaasaegselt vormistatud „Pärimuste park”. „Mälestuste väli” on koht, kus on ruumi sotsiaalseks suhtluseks ja üksiolemiseks. See on koht kõigile ja igaühele.\nEesti Rahva Muuseumi uus hoone asub samal teljel ja on sama lai, kui on Raadil paiknev kunagine Nõukogude sõjaväe lennukite ruleerimisrada. Hoone ühtlase kaldega katus sulandub visuaalselt kokku ruleerimisrajaga ja moodustab sellelt tõusva platvormi. Hoonel on kaks sissepääsu ja nende mõlema ette on planeeritud puhke- ja jalutusalad, peasissepääs asub aadressil Muuseumi tee 2. Sinna peaks aastate pärast saama liinibussiga nii Tartu kesklinnast kui ka raudteejaamast. Peasissepääsu kohal kerkib katus maast 14 meetri kõrgusele ja moodustab õhulise kuni 40 meetri pikkuse varikatuse. Lennuvälja ruleerimisraja 7m×7m paneelide ruudustiku järgi on ka muuseumihoone siseruumid suuremal või vähemal määral jagatud ristkülikuteks, hoone ehitusalune pind on 21 973 m², brutopind 39 124 m² ja netopind on 34 576 m². Hoone jaguneb kolmeks suureks plokiks: hoidlad hõlmavad 7500 m², näitused 6250 m² ja avalikuks ruumiks, mille hulka kuuluvad konverentsikeskus, muusikasaal, restoran, kohvik, muuseumipood, sõprade seltsi ruum, lastetoad jms, on planeeritud 6475 m².\nProjekteerimisel on arvestatud, et hoones võib üheaegselt viibida 3315 inimest, parkimiskohti on 355 sõiduautole ja 20 bussile, lisaks invaparklad. Hoone karkass on raudbetoonist, peasissepääsu varikatuse ja aatriumiruumide valguskatuse juures kasutatakse teraskonstruktsioone. Muuseum on topeltfassaadiga: sisemisel seinal vahelduvad aknad ja seinapinnad vastavalt ruumide vajadustele, välimine fassaadikiht koosneb ühekordsetest peegeldavatest klaastahvlitest. Hoone ümber kujuneb külm galerii, mida saab kasutada teeninduskäiguks. Projekteerimisel on tähelepanelikult jälgitud konstruktsioonide ja kõikide ehitusmaterjalide sobivust meie kliimatingimustega, muuseumispetsiifilisi kliimanõudeid, akustilisi erinõudeid jms.\nTulenevalt ehitise arhitektuurilisest lahendusest (pikkus ja laius!) ei saa me rääkida 100% ökonoomsest hoonest, samas oli projekteerimise lähteülesandena üks esmaseid nõudeid, et maja projekteerimisel mõeldaks selle praktilisusele ning ökonoomsusele.\nEelprojekti käigus sundis tellija, toetudes ekspertidele, arhitekte muutma hoone üldist paigutust – sõna otseses mõttes tõstma maja maa alt maa peale. Selle ja paari teise lahendusmuudatuse tulemusena peaks ERMi uue maja energiatõhususarv olema 125 kilovatttundi köetava pinna ruutmeetri kohta. See lubab liigitada muuseumihoone klassi B, mis on väga hea tulemus (klass A vastab juba passiivmaja standardile).\nMuuseumihoone massiivsete ehituskonstruktsioonidega hoidlad (seinad poorbetoonist, põrandad ja laed on raudbetoonist) on paigutatud kompaktselt keldrikorrusele. Hoidlate kokkupuutepind keskkonnaga on minimaalne, neid ümbritseb ja lahutab välisseinast veel nn kaitsekoridor ja seetõttu kulub hoidlates sobiliku sisekliima saavutamiseks vähe energiat. Massiivsetel ehituskonstruktsioonidel on suur soojusmahtuvus: kui need on üles köetud, siis need püsivad soojadena ilma suure lisakütteta, kui need on maha jahutatud (soojal aastaajal), püsivad need jahedatena ilma lisajahutuseta. Hoidlate õhuvahetus on viidud miinimumini; inimesed püsivalt hoidlates ei tööta. Hoidlate poorbetoonist seinad aitavad tasandada õhuniiskuse kõikumisi – seinad on nagu käsnad: õhuniiskuse suurenedes imab poorbetoon üleliigse vee endasse, õhuniiskuse alanedes eritab ruumi niiskust. Seetõttu ei ole suuremahulist õhuvahetust vaja ka õhuniiskuse kontrolli all hoidmiseks.\nSuure soojusmahtuvusega (raudbetoonist konstruktsioonid) on ka ülejäänud hoone, nii selle katus, seinad kui ka põrandad. Seega peaks ka hoone üldise sisekliima tagamiseks kuluma vähem energiat. Kompromissina arhitektuurse lahenduse ja energiasäästuvajaduse vahel on vähendatud hoone akende hulka ning kasutatakse parima soojapidavusega aknaid. Ja loomulikult, nii nagu ühiskondlikes hoonetes on juba normiks saanud, on ka ERMi hoonesse projekteeritud soojatagastiga ventilatsioonisüsteemid, kus väljatõmbeõhust tagastatud soojaga soojendatakse sissepuhkeõhku. ERMi uue hoone kütmiseks hakatakse rakendama keskkonda salvestunud päikeseenergiat, selleks kasutatakse Raadi järve ja ümbritseva maapinna soojust. Raadi järve paigaldatakse järvekollektor ja sellega külgnevale maa-alale maakollektor ning soojuspumbad ammutavad soojust veest ja maapinnast. Soojakandja aine füüsikaliste omaduste ja elektrienergia abil tõstetakse soojakandja aine vajaliku temperatuurini: talvel hoone kütmiseks ja suvel selle jahutamiseks. Sellist süsteemi peetakse keskkonnasõbralikuks, pikaealiseks ja töökindlaks. Selle kasutamine ERMi suure hoone puhul on ainuvõimalik, sest rääkimata suhteliselt madalast püsikulust küttele, tagavad soojuspumbad suuresti ka sõltumatuse valitsevast energiapoliitikast.\n2011. aasta soovid\nKui midagi viis aastat kestnud protsessi lõpus soovida, siis kohe mitut asja! Kõigepealt seda, et Euroopa Liidu komisjon teeks oma otsuse võimalikult ruttu ja et eraldataks 32 miljonit eurot ERM i hoone ehituseks. Seejärel seda, et Eesti valitsusvõim ei kahtleks oma kord tehtud otsuses ning käituks hoone tõelise omanikuna, kes nii vastutab selle eest kui ka toetab seda. Soovin, et avalikkus näeks ERMi hoones ühte uut ja rikastavat võimalust kõigile, et nii hoone projekteerijad, ehitajad, sisustajad, järelevalve teostajad jt asjasse puutuvad spetsialistid võiksid kord oma tööle uhkusega tagasi vaadata. Oleks ka hea, kui selle ehituse arvel ja najal ei püüaks keegi iseenda taskut täita ega edevust rahuldada. Loodan, et ERMi kollektiiv ja kõik muuseumile lähedal seisvad sõbrad ei väsi, vaid leiavad pikaks venival muuseumi sünniteel nii vajaliku usu kui ka hingejõu.\nNing lõpuks: et pikk teekond jõuaks oma väärika lõpuni ja ehitus algaks 2011. aasta mais ning maja avaks oma uksed 2014. aasta suvel.


SOTSIAALSETE TEENUSTE ARENDUS - Linnalabor\nSOTSIAALSETE TEENUSTE ARENDUS\nKestus: 11.11 kuni 01.04.13\nKontaktid: Kaur Sarv, Keiti Kljavin\nKodanikuühiskonna Sihtkapitali sotsiaalse ettevõtluse ja avalike teenuste arendamise taotlusvooru raames alustasime sotsiaalsete teenuste (tuntud kui linnasekked) elluviimist.\nMeie eesmärk on pakkuda ruumilise turvatundega seotud teenust, mis tõstab sihtrühmade (linnaelanike, kooliõpilaste, kohalike omavalitsuste esindajate, turistide jne) teadlikkust linnateemadest ja ohutust linnakäitumisest.\nUsume, et ruumiline turvatunne tähendab, et ohutut ja turvalist linna loovad selle kasutajad, selles liiklejad, kodanike aktiivne tegevus ja hoolivus linnakeskkonnast ning linnajuhtide teadlikud valikud.\nTeenuste elluviimisel kasutame erinevaid meetodeid: analüüsime olemasolevat olukorda ja korraldame selle põhjal harivaid, praktilise iseloomuga sekkeid: nt turvalisusega seotud probleemide kaardistamine ja lahendamine, ohutu koolitee koostamine kooliõpilastele ja linna terviseradade tutvustamine väliskülalistele. Analüüside põhjal koostatakse juhendmaterjale ning ettepanekuid kohalikule omavalitsusele (KOV-ile) linnakultuuri, st linnaruumis käitumise ja sellesse suhtumise edendamiseks.\nKodanikuühiskonna Sihtkapital rahastab projekti summas 18 478,03 €.\nPerioodi veebruar 2012 sissekanded\nOhutu koolitee ja koolide liikuvuskorralduskavad\n15.veeb | projektis SOTSIAALSETE TEENUSTE ARENDUS | sisestas keiti\nMillal: 16. veebruaril 2012 a. kell 15:45\nKus: Viru konverentsikeskus, saal Bolero 1\n16. veebruaril 2012 toimub VIII Linnade ja valdade päevade raames poolepäevane seminar linnade säästva liikuvuskorralduse teemadel, kus Linnalabor tutvustab Ohutu koolitee seket.\nSõna saavad Linnalaborist Kaur Sarv ja Keiti Kljavin ning Maanteeameti liikluskasvatuse talituse juhataja Urve Sellenberg .\nPäevakava ja registreerimisinfo


Avaleht › Karjääriabi › Värbamine › Eesti tööandjate eelistatuimad personaliotsingu kanalid 2019\n15 august 2019 | Värbamine\nViimasel kahel aastal on Eesti tööturul valitsenud sisuliselt täistööhõive. Kuna lisatööjõudu piisavalt juurde ei tule, kuid värbamisvajadused kasvavad, on konkurents töötajate nimel jõudnud haripunkti. Tööturul valitsevate trendide tõttu on personaliotsingu kanali valik muutunud tööandjatele olulisemaks kui kunagi varem. Missuguste personaliotsingu kanalite kaudu siis Eesti tööandjad endale töötajaid leiavad?\nStatistikaameti värsked andmed näitavad, et tööga hõivatuid oli II kvartalis umbes 667 700 ning töötuid 35 700. Tööjõus osalemise määr, mis näitab tööturul aktiivsete inimeste osatähtsust 15–74-aastases rahvastikus, oli 2019. aasta II kvartalis tervelt 71,7%. Tööhõive määr ehk tööga hõivatute osatähtsus samas vanuserühmas oli aga 68,1% ja töötuse määr 5,1%.\nTööjõuvajaduse kasvu prognoosis aga käesoleval aastal 29% tööandjatest, selgus aasta alguses Palgainfo Agentuuri organisatsioonide värbamispraktikate küsitlusest. Lisaks tõi tervelt 65% tööandjatest välja, et neil on ettevõttes täitmata ametikohti ja suurim värbamisvajadus tuleneb asendamisest ehk olemasolevad töötajad liiguvad uutele töökohtadele.\nTööjõus osalemise määr on tööjõu (tööga hõivatute ja töötute summa) osatähtsus 15–74-aastases rahvastikus. Tööhõive määr on tööga hõivatute osatähtsus 15–74-aastases rahvastikus. Töötuse määr on töötute osatähtsus tööjõus. Hinnangud põhinevad Statistikaameti tööjõu-uuringu andmetel.\nMillised on Eesti tööandjate eelistatuimad personaliotsingu ja värbamiskanalid?\nUusi töötajaid värbas esimeses kvartalis Maksu- ja Tolliameti andmetel 22 790 ettevõtet, mis on aasta võrdluses jäänud samasse suurusjärku. Ootuspäraselt on tööturul värbamisel aktiivsemad suuremad ettevõtted – vähema kui 10 inimesega tööandjatest värbas töötajaid 17% ettevõtetest, enam kui 250 töötajaga ettevõtetest 100% ja 50–249 töötajaga 95%.\nPalgainfo Agentuuri märtsikuus korraldatud ja 598 organisatsiooni esindajat kaasanud küsitlusest selgus, et Eesti tööandjad kasutavad personaliotsingutel enim Eesti suurimat tööportaali CVKeskus.ee – võrreldes teiste värbamiskanalitega, märkis tervelt kaks korda rohkem tööandjaid esimeseks personaliotsingu kanaliks just CV Keskuse tööportaali.\nTeisele kohale paigutasid tööandjad oma tutvusvõrgustiku, lisaks jäid võrdset positsiooni jagama Töötukassa ja erinevad sotsiaalmeedia kanalid. Mõned tööandjad kasutasid veel ka otsepakkumisi, paigutasid tööpakkumisi ettevõtte kodulehele, korraldasid organisatsioonisiseseid konkursse, avaldasid tööpakkumisi ajalehtedes või kasutasid värbamisel personaliotsingu firmade abi. Ka Eesti suurima tööportaali CVKeskus.ee kõrvale on loodud eraldi värbamisekspertide meeskond, kes aitavad Eesti tööandjaid personaliotsingutega ja viivad aastas läbi ligikaudu 2000 tööintervjuud.\nTööpakkumiste arv suuremates tööportaalides\nEesti tööandjate eelistusi peegeldab ka avaldatud tööpakkumiste arv. Nimelt Eesti suurimas tööportaalis CVKeskus.ee avaldati 2019. aasta esimesel poolaastal kaks korda rohkem tööpakkumisi kui lähimas konkureerivas tööportaalis. Lisaks on tööportaalide vahel tööpakkumiste osas kattuvus ehk suurem osa väiksemates tööportaalides avaldatud tööpakkumistest on leitavad ka CVKeskus.ee lehelt.\nAvaldatud tööpakkumiste info pärineb tööportaalide kodulehtedelt.\nMis valdkondades otsitakse enim tööjõudu?\nMaksu- ja Tolliameti töötamise registri andmetel jagunevad tervelt kaks kolmandikku tööle võetutest kuue peamise valdkonna vahel: tööstus (17%), hulgi- ja jaekaubandus ning mootorsõidukite remont (16%), ehitus (12%), haldus- ja abitegevused (9%), majutus ja toitlustus (7%) ning veondus ja laondus (7%). Ühe tugevaima tööjõupuudusega valdkonnas, IT sektoris, värvati I kvartalis tööle 1799 töötajat, mis on 4% kõikidest tööle võetutest.\nTööandjate värbamisvajadus koosneb omakorda aga peamiselt kahest osast. Ühelt poolt on tööandjatel asendamisvajadus ehk tuleb asendada olemasolevaid töötajaid, kes jäävad ajutiselt töölt eemale või liiguvad edasi uutele töökohtadele. Lisaks luuakse aga juurde ka uusi töökohti, mis vajavad samuti täitmist.\nOlete lähiajal alustamas uute töötajate värbamisega või vajate abi mõne olemasoleva personaliotsinguga? Küsige nõu telefonil 699 7680 või e-posti teel klient@cvkeskus.ee\nLoe ka: Värbamise 5 kuldreeglit\nMärksõnad: | värbamine | töötajate otsing | personaliotsing | tööpakkumise avaldamine


Lauri Vahtre: kultuur ja teadmine - AK - Tänane leht\nLauri Vahtre: kultuur ja teadmine\n15. september 2018, 1:00\nPopulaarkultuur korrutab: „Me tahame ISE kogeda! Me tahame ISE teada saada! Ärge määrige meile kaela valmis tõdesid! Me tahame OMA peaga mõelda!“ Mis kõlab imehästi kokku pseudofilosoofide välja mõelduga: inimene loob iseennast. Selline hoiak on nii enesestmõistetavaks kujunenud, et lugeja võib õlgu kehitada: aga loomulikult ise ja oma peaga, milles küsimus? Me ju ometi nägime nõukaaegset ajupesu, mille vastu aitas vaid oma peaga mõtlemine?\nJah, muidugi. Ainult et meil on silmist kadunud tõsiasi, et võrreldes inimese väärtuste ja teadmiste koguhulgaga on katse-eksituse meetodil omandatu kaduvväike. Kriitiline mõtlemine, kahtlemine, teatud asjade järeleproovimine – kõik see on vajalik ja edasiviiv. Tuleb endale vaid aru anda, kui väike see osa on. Korraldame mõttelise katse: kui palju on tõdesid, õpetusi, hoiatusi, töövõtteid jne, mida saab ise avastada, ja kui palju neid, mida eriti ei tasu? Viimased veavad kaalukausi hetkega põhja: palun, te võite katsetada, mis juhtub, kui loobuda hambaid pesemast või süüa suppi leivanoaga, aga kirikutornist alla hüpata, kinniseotud silmadega üle tiheda liiklusega tänava joosta, liiter bensiini juua – seda vist ei maksa? Mille nimel siis surid need, kes proovisid? Targem on usaldada ja uskuda eelkäijaid.\nAvo-Rein Tereping: miks noorte kuulmine on muutunud töntsiks? (2) Loe artiklit\nJelena Skulskaja: kes õnnistab neid, keda on õnnistanud jumal? Loe artiklit


Acikloviir koos genitaalherpesega - kuidas võtta, annus, juhised - Ennetamine 2021\nSilmakaitse 3 g läbimõõduga 4,5 g katseklaasis\n400 mg ravimit atsükloviir kolm korda päevas. Ravi ei tohi ületada 10 päeva. Arstid määravad sellise protseduuri juhul, kui haigus ilmneb esmakordselt. Selle raviskeemi soovitatakse kinni pidada, kui suuhepatost on kahjustus;\nJärgige veel kahte reeglit, nii et haigus ei ületaks ravimit. Esiteks peate ravi ajal hoiduma alkohoolsete jookide kasutamisest. See ei saa mitte ainult halvendada raviprotsessi, vaid ka halvendada nägemisvõimet. Teiseks ei pea te solaariumi külastama, rannal päikest pesta ja üldiselt nahka ultraviolettkiirguse kätte saamiseks. Kandke pikkade varrukatega riideid.\nKui teil on kõrvaltoimeid, on soovitatav vahetada kohaliku atsükloviiri kasutamise meetodi või kasutada mõnda muud ravimeetodit.\nkui teil on näo herpes, olge sellega ettevaatlik ja ei talu suguelundite ülekandmist;\nKommentaare puuduvad 9,322\nMõnel juhul kasutatakse režiimi, milles päevane annus on 600 mg, kuid sissevõtmine toimub 2 korda päevas, pidades purustust kella 12-ks.\nTäiesti puhastatud elupaigaks on peaaegu võimatu. Samal ajal on teatud reaalne võimalus märkimisväärselt pikeneda ägenemiste esinemisperioodidesse, nii et retsidiivid tekivad mitte ainult haruldased, vaid ka vähem märgatavad ja sujuvamad. Sarnase tulemuse saavutamiseks võite kasutada sellist ravimit nagu atsükloviir.\nGenitaalherpese ravi ei ole lihtne ülesanne, see on lihtsalt võimatu viirusest täielikult vabaneda. Kuid nõuetekohase raviga korralikult valitud ravi korral on võimalik täielikult peatada viiruserakkude paljunemise protsess ja selle tungimine aju tagaküljele. Sel moel saate kiiresti moodustada immuunsüsteemi kõige sobivama reageerimise.\nMääratud ravimi nõuetekohane kasutamine, annuse vastavus ja selle pikaajaline kasutamine vähendavad märkimisväärselt haiguse kordumise üldist sagedust ning oluliselt parandavad üldist elukvaliteeti.\nLamblia antikehad kokku - mis see on ja mis see on? Meditsiinis viitab käesolev mõiste tänapäevasele vereanalüüsi meetodile, mis võimaldab tuvastada Giardia parasiitide esinemist inimese kehas, samuti nende arenguetappi ja kehalise infektsiooni taset.\nPapilloom nina fotol\nKuidas munade nimekirjas olevat kraapimist läbida?


Isiklik internet, ei sõltu enam ühestki AHVIST nahhuuiii. ‣\nIsiklik internet, ei sõltu enam ühestki AHVIST nahhuuiii.2 minutit kulub selle jutu lugemiseks\nOman nüüdseks täielikult oma isikliku BLOGI – PILDI – VIDEO – AUDIO – MAILI – DATA-SYNC platvorme ehk siis täielikult oma isiklik internet. Ei koti mind mitte keegi enam oma piirangutega ja tsensuuriga – LUTTI IMEGE KÕIK TE VAKKING AHVID ja ilged DIKTAATORID.\nAntud teemal kirjutasin varem selles “TI gigandid pistke oma pead….” teemas, soovitan esmalt kiirelt see ülevaadata. Siis saate selgema pildi kogu siinsest jutust ja asja pointist.\nLisaks sellele lugege ka juurde FACEBOOK – tulevik ning sinu turvalisus, on see seda väärt? teemaline jutt mis on minu arust kõigile lõustaka sõltlastele kohustuslik ja pakub sugavat mõtte ainet. Loe kindlasti need soovitused siia juurde, et mõistmaks täielikult siinset teemat.\nNii umbes aasta jagu olen kogu seda kremplit vaikselt nokitsenud ja üles ehitanud. Põhiosa ehk siis alus on valmis ja jõudumööda tegelen kogu selle krempli peenemapoolsema häälestamisega ning seadistamisega. Samas tasapisi kustutan kasutses olevaid teenuseid ja saadan pikalt noid hetke IT diktaatoreid koos oma mõtetute valedele ülesehitatud teenuseid.\nMa ei hakka siin eraldi lahkama seda türanniat, tsensuuri ja diktaturismi mis hetkel toimub maailmas ning mida inimestele peale surutakse koos täieliku ajupesuga. Selle kohta saad lugeda jutu teemast Milline saab olema meie uus reaalsus – kuhu maailm tüürib!\nIse rendin selleks privaatset serverit mille eest loomulikult maksan ka teatud summa raha igakuiselt. Aga see vähemalt tagab mull täieliku privaatsuse ja VABADUSE teha täpselt nii nagu ise soovi ja ma ei sõltu mitte millestki ega kellegist.\nLoomulikult kui keegi soovib kasutada minu platvorme siis ma ültse pole kade jamama neid teiega. Võtke julgelt minuga ühendust ja arutleme läbi vajadused ja pisikese maksetava toetuse. Odav see lõbu mulle üksinda küll pole aga see kõik on seda väärt. Kirjuta mulle KONTAKT VORMI kaudu ning arutleme edasi.\nMis teenuseid ma hetkel pakun, üldnimekiri on allpool;\nBLOGI – võimalus edastada oma kirjutisi, mõtteid, arvamusi (analoog sotsiaalmeediale)\nPILDID – piltide hoiustamiseks ja jagamiseks platvorm (analoog google photole)\nVIDEOD – videode ning LIVE videode hoiustamine edastamine ja ülekanded (analoog youtubele)\nE-MAILID – e-posti haldamine (analoog Gmailile)\nSÜNKROONIMINE – arvutist, telefonist failide sünkroonimine pilve (analoog google, ONE drvivele)\nAUDIO – oma muusika kuulamine üle interneti. (analoog spotify, soundcloud)\nJa alati jääb võimalus midagi uut juurde ehitada kuid põhilised teenused peaks olema nende eespool nimetatutega kaetud. Kui sulle ei meeldi minu veebilehtede aadressid siis ära muretse, ka need on võimalik teha sinule meelepärasteks.\nKOHUSTUSLIK järg ning oluline info sellele eespool kirjutatud jutule järgneb selles jutus mis on kohustuslik kõigile jälgijatele “TELEGRAM – nüüdsest olen saadaval ka seal kanalil privaatselt.\nAlternatiiv facebookDiktatuurFacebookIsiklik internetIT gigandidSõltumatuTürannia


Koduperenaine. Ilma meeleheiteta.: Upsi\nNo ei seisa see lugemispäeviku pidamine meeles. Eriti mitte suure lindatamise vahel. Tegelikult ma ikka loen vahepeal küll.\nCarole Nelson Douglas "Catnap" - mnjah. Mees tellis selle raamatu mulle sellepärast, et osaliste hulgas pidavat olema must kass. Kass on tõesti, Kesköö-Louie, aga kassi vaatenurgast esitatakse kogu loost häbiväärselt väike osa. Samas on just kassi esitatud tekst palju vaimukam, kergemini jälgitav ja muhedam kui inimeste sahmerdamised. Viimastest on poole raamatuni lausa raske aru saada. Me wantz rohkem kassi ja vähem inimesi.\nMarje Ernits "Kuukerijad" - oijah. Mitte, et ma ise suudaksin midagi paremat kirjutada, aga see raamat... oli küll väga omamoodi eksperiment. Arvasin enne autori guugeldamist, et tegu on mingi järjekordse lapskirjanikuga, aga tuleb välja, et täitsa elukogenud inimene. Võib-olla mulle oleks meeldinud, kui ma oleksin seda 14-aastaselt lugenud.\nDan Brown "Pettepunkt" - klaver põõsas ja vandenõuteooria, aga seekord vähemalt mitte maailmajagudevaheline aaretejaht. Selline ranna- või lennukilektüür, mitte midagi erilist.\nRansom Riggs "Hingede raamatukogu. Kolmas raamat Miss Peregrine'i ebatavalistest lastest" - ma arrrmastasin juba esimest raamatut. Teist ka. Kolmas on sama tore kui kaks eelnevat. Goodreadsis nimetas keegi seda hipsterite Harry Potteriks, umbes nii see ongi. Üle jupi aja taas raamat, mille ma kavatsen endale koju osta, sest need vanad fotod ja see nende ümber kootud lugu... Geniaalne. Ilma fotodeta oleks lugu tõesti nõrgem, aga siin on kahe asja omavaheline kombinatsioon see, mis mõlema poole väärtust tõstab.\nMiss Peregrine!!! Mu lemmik! Lugesin pärast filmi (Eva Green, ka mu lemmik) jutiga kõik kolm osa läbi ja loen veel :)\nMa pole filmi vaadanud, pole kindel, et üldse tahaksin - sest minu meelest PEAB iga raamatu põhjal tehtud film olema üks-ühele illustratsioon, mingit stsenaristi omaloomingut ma filmis näha ei taha -, aga muidugi, kui suudaks filmi vaadata täiesti eraldiseisva üksusena, siis oleks põnev küll. Miss Peregrine on minu ettekujutuses küll hoopis emalikum ja tagasihoidlikum kui Eva Green filmis. :)\nMiss Peregrine on minu suur lemmik ka. Mäletan kui ma esimese raamatu aastaid tagasi läbi lugesin ja sellest täiesti lummatud oli. Ma ei osanud lugema hakates midagi sellist oodata. No tegelikult lummasid mind raamatus olevad pildid veel enne kui ma raamatut üldse lugemagi olin hakanud. Ostsingi raamatu just nende piltide ja pealkiri pärast, mis andis vihje, et juttu tuleb mingist lastekodust (minu lemmik teema :) ).\nKahjuks ei ole mul olnud aega teisi raamatuid veel läbi lugeda, kuigi raamatud ise on mul täitsa olemas. Filmi olen ka näinud, aga minu jaoks oli raamat ikka palju, palju parem. Eks ka sellepärast, et seda lugedes ma veel ei teadnud mis mind ees ootab.\nTegelikult tahaks ma hoopis näha sind lugemas :D Et kuidas sa neid raamatuid nii kiiresti neelad. Ma ise olen ka üsna kiire lugeja (kui aega on), aga see sinu tase on ikka üle prahi :)


Entoloma saepium, roosnokk-seen, identifitseerimine\nPerekond: Basidiomycota - Klass: Agaricomycetes - Järjekord: Agaricales - Perekond: Entolomataceae\nSee suurem ( Entoloma jaoks mõeldud ) seen on haruldane leid Suurbritannias ja Iirimaal, kus see esineb peamiselt näiteks Rosaceae - pihlaka perekonna puude all.\nMuude õlgede või kreemikat värvi kübaratega suurte Entoloma liikide hulka kuuluvad Entoloma saundersii ja Entoloma aprile , neist mõlemast leidub Rosaceae perekonna puid; lõhna ja eoste suuruse mõõtmine aitab neid raskeid seeni eraldada.\nSee seen võib esineda üksinda, kuid sagedamini viljub ta väikestes rühmades.\nEntoloma saepium on Suurbritannias haruldane leid. See rooskoor on levinud ka suures osas Mandri-Euroopast, kus see on lokaliseeritud ja kas haruldane või ainult aeg-ajalt leitav, ehkki mõnes riigis, sealhulgas Sloveenias, tavalisem.\nKui prantsuse mükoloogid Jean Baptiste Noulet (1802 - 1890) ja Henri Gabirel Benoit Dassier de la Chassagne (1748–1816) 1838. aastal seda roosakest kirjeldasid, andsid nad sellele teadusliku nimetuse Agaricus saepius . (Seene taksonoomia algusaegadel paigutati enamik lõpmata seeni algselt hiiglaslikku Agaricuse perekonda, mis levis nüüd suures osas paljude teiste perekondade vahel.) Just Charles Édouard Richon (1820 - 1893) ja Ernest Roze (1833 - 1900) levitati 1888. aastal. viis selle liigi perekonda Entoloma , kus selle teaduslikuks nimeks sai Entoloma saepium .\nEntoloma saepium'i sünonüümide hulka kuuluvad Agaricus saepius Noulet & Dass.\nÜldnimetus Entoloma pärineb antiik-kreeka sõnadest entos , mis tähendab sisemist ja lóma , mis tähendab ääreala või palistust . See on viide paljude selle perekonna seente sisestatud servadele.\nKonkreetne epiteet saepium võib pärineda ladina saepisest , ümbritsevast aiast (võib-olla seetõttu kilbist) või saepiusest, mis tähendab 'sageli esinevat'. Mõlemal pole minu jaoks eriti mõtet ,,, muud ettepanekud oleksid teretulnud.\n3 kuni 10 cm risti; algselt kooniline, muutudes kumeraks, väikese umbo ja lainelise servaga; pind on värskena kergelt rasvane, sageli peene siidise radiaalse fibrilliga; liha kindel ja valge.\nAdnate, rahvarohke; algul valge või väga kahvatu hall, muutudes küpseks roosaks.\n4 kuni 9 cm pikk ja 5 kuni 15 mm dia .; värv nagu müts või kahvatum, eriti aluse poole; mõnikord punakate pikisuunaliste fibrillidega; silindrikujuline või kergelt aluspinnal; tüvirõngast pole.\nNurkne, subglobose, 9-12 x 8-10μm.\nTavaliselt väikeste rühmadena rohu- või lehepeenras Rosaceae sugukonna puude või põõsaste all, millega nad võivad olla mükoriisad.\nVilja kevadest suveni Suurbritannias ja Iirimaal.\nSee seen võib olla mürgine; seda võiks segi ajada Püha Georgi seenega (Calocybe gambosa) , mis tavaliselt viljub kevadest suve alguseni ja millel on valged jahe lõhnaga lõpused.\nPaljud teised kahvatukattega seened esinevad sarnastes elupaikades - Clitocybe nebularis on üks selline näide - kuid nakkevärv ja lõhn aitavad neid eristada kahvatuist Entoloma liikidest.\nMõnes välijuhendis on söödavaks tunnistatud Entoloma saepium kergesti segi aetav mürgiste liikidega, näiteks Entoloma sinuatum , Livid Pinkgill, ja seetõttu on seda kõige parem vältida seente kogumisel toiduks.\nKnudsen H., Vesterholt J. (toim) Funga Nordica: agarikoidi, boletoidi ja tsüfelloidi perekonnad - Nordsvamp, 2008