Aed: Kuidas Ravida Roost Hedges - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Ravida Roost Hedges\nHedgeed teevad suurepärase töö, pakkudes nii privaatsust kui ka määratlust kodukeskkonnale. Sageli kasutatakse neid looduslike aiate ja puhtaid elavate seintega. Madalamad hekid muutuvad harjumuspäraseks, sest nende suhteliselt kerge hooldus. Olenemata juhtimise tasemest, aga kõik...\nNii ametlikke kui ka mitteformaalseid hekke võib mõjutada seenteärastus.\nHedgeed teevad suurepärase töö, pakkudes nii privaatsust kui ka määratlust kodukeskkonnale. Sageli kasutatakse neid looduslike aiate ja puhtaid elavate seintega. Madalamad hekid muutuvad harjumuspäraseks, sest nende suhteliselt kerge hooldus. Olenemata juhtimise tasemest, on siiski igasugune hekkide hõõrdumine rooste eest, osaliselt tiheda vahemaa tõttu, mis muudab need kõigepealt nii kasulikuks.\nRoivas hekke on põhjustanud paljud seened järjestuses Uredinales, mis söödavad taime lehestikku. Ideaalsed roostekasutamise tingimused esinevad siis, kui kastel või vihmas on taimekudedes seisnud mitu tundi ja temperatuurid on vahemikus 55 kuni 90 kraadi Fahrenheiti. Infektsioonid algavad sageli kevadel, mil taimejäägid ülevalvivad eosed.\nRoost moodustab pulgad, mis ilmuvad lehtede ja mõnikord ka põõsaste varretena kollaste, oranžide, lilla, mustade või pruunide massidena. Lõpuks, nende nakatunud lehtede ülemised pinnad muutuvad kollaseks või pruuniks ja sageli langevad, või uus lehestik tekib kääbus, moonutatud või värvunud. Evergreen lehed võivad arendada oranž želatiin massid. Rohkem agressiivsemad rooste liigid võivad põhjustada ohtlikke ahju või kastreid, mis võivad filtreid või kogu taime tappa.\nRooste hekid on sageli levinud peal jootmise või pritsiva vihma, eriti kindlaksmääratud istandused, mis on kasvanud tihedalt koos. Võimaluse korral eemaldage kahjustatud oksad ja kukutage kõik pragud. Põletage kogu kogutud taimne materjal, et tappa selle elupaiku; piirkondades, mis ei võimalda põletamist, tihedalt pühkida prügi prügikotti ja utiliseerida see kohe konteinerist majapidamisest kaugemale. Jätkake maandamist kogu aasta jooksul, eemaldades rooste nakatunud piirkonnad, nagu need ilmuvad, ja puhastage tööriistad põhjalikult, et vältida eoste levimist.\nKui rooste on laialt levinud või selle väljapööramine jätab hekkide inetu auku, on õigustatud keemilised fungitsiidid. Kandke neemiõli varasematele infektsioonidele enamikes hekidesse (see ei mõjuta rooste hekide vastu rooste), taimed katavad põhjalikult. Azoksüstrobiin on tõhus süsteemne lehestik fungitsiid, mis on kasulik enamiku rooste jaoks. Kroonilise roosteprobleemiga riskimaandumisharjumusi tuleks eelnevalt turustada varahommikul ennetava toimega, nagu mankotseeb või klorotaloniil.


Ülle Madise ja Margus Ott: kuidas hoida demokraatiat? — Sirp\nPoliittehnoloogiad toimivad tõhusalt: ei parlament ega kiirel säästurežiimil ajakirjandus näe erahuvides tehtud otsuseid õigel ajal läbi. Rahvas ei taju aga neid otsuseid omana. Radikaalne poliitika on alati demokraatlikke protsesse kriitilise pilguga vaadanud. Ometi on demokraatia legitiimsuse küsimus viimasel ajal väga fookuses. Demokraatia probleemide üle arutatakse teoorias ja praktikas palju nii meil kui mujal. Kas demokraatia on praegu kuidagi eriliselt haige? Ülle Madise: Poliitilise kultuuri ja valitsemise stiili, headuse, õigluse ning moraalsuse pärast tulebki kogu aeg muretseda. Kui ühiskonnas pole enam ühtki valitsemiskorra pärast muretsejat või nurisejat, siis on selge, et see pole demokraatlik ühiskond. Demokraatia tähendabki, et mitte keegi ei saa teha kiiresti teiste tuge otsimata suuri otsuseid ja et aeg-ajalt võim vahetub, seejuures vägivallatult. Ja, mis kõige tähtsam: demokraatia tähendab, et alati on hulk vastasseise ja pingeid. Ei tundu, et demokraatia tervis oleks praegu kehvem, kui oli näiteks 1920ndate lõpus ja 1930. aastatel. Pigem on olukord teistsugune. Näiteks on nüüd sidevahendid, mis lubavad meeleavaldust korraldada hõlpsamini kui vanasti, kui tuli autost ruuporiga üleskutseid karjuda või lendlehti jagada. Hull on lugu, kui enamus hakkab ühel meelel kedagi vihkama või pimesi usaldama, kellelegi vastuvaidlematult ja küsimusi esitamata alluma. Inimühiskond ei ole sipelgapesa, vaid koosneb üksikisikuist, kel on erinevad võimed, huvid, kogemused, seosed, tunded, unistused, ambitsioonid. Üksmeelt pole enamasti isegi korteriühistus või erialaliidus, mis siis veel kogu ühiskonnast rääkida. Üsna lihtne on saavutada üksmeelt, et olla ainuvalitseja vastu, määratleda see, mida ei taheta. Raske ja paljudel juhtudel võimatu on kokku leppida, mis edasi saab, mida tahetakse. Eestis oli ju samamoodi: enamus oli okupatsioonist vabanemise üle rõõmus, aga küsimusele, kuidas edasi, oli vastuseid palju rohkem kui üks.\nSellega, kuidas saavutada olukord, kus ühiskonnaliikmete elu mõjutavad otsused tunduksid enamusele legitiimsed, see tähendab vastuvõetavad ja arusaadavad, isegi siis, kui need sisuliselt neile ei meeldi, tuleb palju rohkem vaeva näha kui seni on nähtud. Lihtsustatud lähenemine, mille kohaselt enamus otsustab ja vastuolijaile ei püütagi midagi selgitada ega nende tuge otsida, maksab lõpuks kurjalt kätte. Ehkki siingi pole asjad nõnda lihtsad kui pealt paistab: näiteks riigikogus huvigruppide vahel kokkuleppimist nii, et ühes küsimuses eelistatakse suurema solidaarsuse pooldajate seisukohta ja vastutasuks teises asjas parempoolsete seisukohta, on tihti sõimatud lehmakauplemiseks. Või on kirutud erakonda, kes on valmis teistsuguste huvide esindajatega milleski kokku leppima, oma aadete tallamise ja valijate reetmise pärast.\nKahjuks ei ole avalik arvamus kuigi järjekindel. Viimastelgi nädalatel on kuulda olnud, et oleks ju kena, kui iga erakond oleks oma valijate eest väljas, ei sammugi tagasi, jäägu või valitsus moodustamata ja eelarve tegemata. Teise suupoolega öeldakse, et vaja oleks laiema toetuspinnaga läbimõeldumaid otsuseid. On ainult kaks võimalust: kas kõik ühiskonna liikmed ja nende esindajad annavad ühistes huvides veidi järele, kusjuures otsus ei kuulu üleni kellelegi, vaid mingis osas kõigile ja on sestap loodetavasti legitiimne, või siis on kõvakäeline enamuspõhine valitsemisstiil, kus sisulist legitiimsust ei otsitagi. Pole loogiline korraga tahta või halvustada mõlemat.\nMargus Ott: Üksikisikute ja kollektiivi toimimisrežiime saab hinnata selle järgi, kui suurt mitmekesisust, muundumist ja paindlikkust need võimaldavad. Üksikisiku eripärastumine on ühiskonna eripärastumine ja ühiskonna eripärastumine on üksikisikute eripärastumine – need käivad käsikäes. Kui räägime poliitikast, siis üks põhiline probleem on kogu aeg olnud see, kuidas mahendada võimu, kuidas taas liikuma lükata tekkinud võimukänkrad? Kui võim koondub liiga suures ulatuses ja pikaks ajaks ühte kohta, siis pärsib see ühiskonna ja selle liikmete võimete teostamist, nende mitmekesistumist ja uuenemist.\nNagu Pierre Clastres Lõuna-Ameerika traditsiooniliste ühiskondade varal on näidanud, on põhiline mure olnud see, kuidas hoida lahus majanduslikku ja poliitilist võimu. Traditsioonilistes väikeühiskondades on need pöördvõrdelised: poliitiline võim saadakse majanduslikust võimust loobudes (olgu potlatch’i vaatemängulises vormis või lihtsalt seeläbi, et pealik saadud kingitused otsekohe edasi jagab – vrd. „Nukker troopika”). Ja varanduse kogunedes kahaneb isiku poliitiline mõju, s.t seotus-seostatus-sidestatus kogukonna teiste liikmetega. Traditsioonilises ühiskonnas ei tähenda poliitiline võim kunagi absoluutset võimu: pealik ei saa käskida ega keelata, vaid ta peab veenma (siit poliitika seos sõnaosavusega). Ainsaks erandiks on sõjakäik, selle vältel oli juhil täieline võim.\nOn oluline silmas pidada poliitilise võimu geneesi, selle ajaloolisi avaldumisvorme, kuidas ühed võimu reguleerimise mehhanismid on lakanud toimimast (kogukonna kasvuga kaasneb majandusliku ja poliitilise võimu koondumise tendents) ja kuidas nende asemele on leiutatud uusi (nt. preestrite ja sõdalaste võimu dialektika indoeurooplastel või valitseja ja ametnike võimupinge hiinlastel jt). Demokraatlik riigikorraldus läheb selles suhtes teistest tunduvalt kaugemale. Esiteks pihustatakse võim n-ö ruumiliselt aatomiteks (indiviidideks, kodanikeks) ja ajaliselt hoolitsetakse võimuklompide kiire ülessulatamise eest (Ateena ametid valiti vist aastaks).\nTänapäeva demokraatia aga ei pärine geneetiliselt Vana-Kreeka demokraatlikest linnriikidest, vaid monarhide nõuandvate kodade laiendamisest (nii et monarh ise lõpuks üldse ära langes) ja selle baasiks polnud enam ei antiiksed ega uusaegsed linnriigid (ei maksa unustada, et kõige pikemaajalisem vabariik on olnud Veneetsia), vaid rahvusriigid. Uudse võimumahendamise aluseks on militaarvõimu allutatus tsiviilvõimule (just sõda on absolutismi taimelava) ning täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu lahusus ja üksteise reguleerimine-tasakaalustamine.\nKui võtame poliitilise süsteemi mõõdupuuks võimude mahendamise, mis loob eeldused mitmekesisusele ja muundumisvõimele, siis ei saa ütelda, et demokraatia oleks praegu haigem kui varem. Tema ees seisavad uued väljakutsed ning vanad võimumahendamismehhanismid ei pruugi enam toimida. Ometi näib see olevat täiesti loomulik ja spontaanne kuvand, et demokraatia ise ongi peaaegu kogu aeg kaootiline ja haige. Võimu mahendamise mõttes on demokraatia kindlasti tervem kui teised „klassikalised” riigikorraldusviisid aristokraatia/oligarhia ja monarhia/türannia.\nKuid juba puhtalt süsteemiteooria järgi ei pruugi võimu mahendamine atomiseerimise ja ajutistamise kaudu tähendada suuremat mitmekesisust, vaid see võib hoopis kaasa tuua süsteemi lihtsustumise. Küsimus on selles, et süsteemi (ühiskonna) keerukuse juures ei tule arvestada ainult suhete arvu ühel tasandil, vaid suhtetasandite eneste arvu.\nKui räägime näiteks immigratsioonist (riiklikul tasandil), siis seda ei saa käsitleda jah/ei, hea/halb positsioonilt. Kui keeratakse täiesti kinni inimeste liikumine üle piiride (olgu ühes või mõlemas suunas), määratakse riik stagnatsiooni ja mandumisse. Igasuguse piiriregulatsiooni kaotamise korral võidakse homogeniseeruda oma naabrusega ehk terviksüsteem (inimkond) lihtsustuks. Tasandieristused ja hierarhiad on seega süsteemi keerukuse seisukohalt hädavajalikud, aga on põhimõtteliselt erinevaid viise nende tekkimisel. Vana aristotelliku skeemi järgi tekib keerukus niimoodi, et aktiivne vorm või idee vormib passiivset ainet. XX sajandi käsitlused emergentsist, iseorganiseerumisest, „korrast-kaosest” aga näitavad, kuidas keerukus tekib n-ö seesmiselt, iseenesest, „ainest endast”, ilma globaalse juhtiva arukuseta. Ühiskonna ülesanne ei pea olema nende põlistamine, sest see kahandab ühiskondlikku mitmekesisust, muundumisvõimet ja paindlikkust, s.t nõrgestab ühiskonda, vaid nende mahendamine, mis teeb süsteemi mitmekesisemaks, nüansseeritumaks, tugevamaks. Nii et rohmakamate erinevuste alt saaksid välja tulla peenemad. Ühiskonna tasandil oleks naiivne arvata, et kui kõrvaldada mõned pikalt püsinud eristused ja hierarhiad, saab ühiskonnast lihtsam, ilma eristuste ja vahedeta homogeenne mass („kui naistele valimisõigus anda, siis kaob igasugune tõsiseltvõetav poliitika”) või see omandab suvalised eristused („kui lubada homoabielusid, siis hakkavad varsti oma õigusi nõudma pedofiilid, nekrofiilid, zoofiilid ja muud sellised”).\nMillise kriteeriumi alusel me hindame, millised eristused on mõttekas kõrvaldada ja milliseid pole või teisiti öeldes, milliseid eristusi soodustada ja milliseid mitte? Minu meelest on hea soodustada kehaliste ja vaimsete võimete mitmekesisust sportimise, muusika, teaduste, kirjanduse jpm kaudu ning mitte soodustada eristusi varanduslikul, seisuslikul, religioossel vms alusel. Kriteeriumiks on siin aeg, õigemini ühiskondlik vägi, mis aegamööda avaldub, kasvades või kahanedes. Kui naistele anti valimisõigus ja võimaldati neile mitmekesisem osalus ühiskondlikus elus, siis rikastusid Euroopa ühiskonnad märgatavalt. Kui lubada lapsepilastamist, siis ühiskond vaesestuks, sest lapsele tekitatakse püsitrauma kogu eluks).\nIgatahes tuleks see küsimus püstitada ajaliselt: mis hakkab juhtuma? Üldistatult öeldes: küsimus pole ühes või teises ühiskondlikus vormis kui sellises (sh demokraatia), vaid selles, millised protsessid on selle tootnud, milliseid kalduvusi-tendentse see soodustab – leida oleviku seest üles minevik ja tulevik, valmikute seest geneesiprotsess ja generatiivsus. Oluline on üle vaadata ühiskondlik (või mis tahes muu) väli, sulatada üles päranduseks saadud kalgendised, et järele katsuda nende tootmisvõimsus.\nMida näete praeguste demokraatia probleemide taga? Kas üleilmastumist, neoliberaalset tehnokraatiat, poliittehnoloogiate võidukäiku, finants- ja ärimaailma ülemäärast mõju, riigiüleste moodustiste nagu EL kasvuraskusi või midagi muud?\nM. O.: Demokraatia seisab kogu maailmas uute probleemide ees. Seda on ajaloos juba korduvalt juhtunud, et ühed võimumahendusmehhanismid enam ei toimi hästi ning on vaja leiutada uusi. See on tõepoolest seotud üleilmastumise, neoliberaalse tehnokraatia, finants- ja ärimaailma ülemäärase mõju ja rahvusvaheliste korporatsioonidega. Demokraatia ja võimumahendamise küsimusi ei saa enam lahendada ühe riigi sees, vaid seda tuleb teha üleilmselt. Rahvusvahelise poliitika subjektid pole ainult riigid vaid ka majanduslikud raitkonglomeraadid, mille ees võivad võimetuks osutuda isegi kõige võimsamad riigid. Nende mahendamisega ei saa hakkama ka ühe riigi kodanikud, vaid siin on vaja rahvusvahelist koostööd. Ja mitte enam „kõigi maade proletaarlased, ühinege”, vaid „kõigi maade inimesed, ühinege” – kus „tavalised inimesed” on tähenduses „99%”, mis jällegi ei tähenda lihtsalt neid, kes pole „ülirikkad” (ka mitmed ülirikkad toetavad seda liikumist ja on „99%” osa), vaid neid, kes soovivad võimu mahendamist (on demokraadid).\nKõrvalepõikena puudutan üht kolli, millega lehvitab 1% ning mis samastab võimu ja jõukuse mahendamise võimu ja varandusliku diferentsi ärakaotamise ehk kommunismiga. Põhja-Korea sunnitöölaagrid. N Liidu, Põhja-Korea, Hiina jt „kommunistlikud” režiimid mitte ei mahendanud võimu, vaid just kaotasid ära rea võimu mahendamise mehhanisme.\nVõimu klombistamine globaalsel tasandil on suurem kui kunagi varem, aga ühtlasi on ka selle vastu võitlemise vahendid võimsamad kui kunagi varem – eeskätt mitmesugused moodsad kommunikatsioonivahendid: arvutid, internet, mobiiltelefonid koos oma mõningate keskkondadega (Facebook, Twitter), mis ühendavad inimesi globaalses mastaabis. Nendel uutel suhtlusvahenditel ja -keskkondadel on olnud oma roll uutes organiseerumisviisides ja vastupanuliikumistes, alates araabia kevadest kuni Indignadode ja Occupy liikumisteni, millised ka poleks nende liikumiste tulemused. Või isegi kui neil ei peaks mingeid (häid) tulemusi olema, siis vähemasti niipalju need näitavad, et inimesi on võimalik nüüd organiseerida uuel moel ja sellel on laiem mõju, mis võib ulatuda üle maailma (ACTA vastu võitlemine ajendas Eestiski uue iseseisvusaja ühe suurema meeleavalduse). Kontaktide loomine küberruumis ja info hankimine mittepeavoolu meediast (ehkki siin tuleb mängu valiku küsimus, kuna „mitte-peavoolu” alla käib ka üüratul hulgal sektantlikku propagandat) on uue poliitika ajamine. See poliitika on alles kujunemisjärgus, aga siin võidaks leiutada demokraatiale uusi vahendeid võimu mahendamiseks uutes oludes. Needsamad uued tehnilised võimalused võiksid põhimõtteliselt teisendada ka demokraatia toimimismehhanismi. Näiteks Weberi väide otsedemokraatia kohta, mida Ero Liivik oma artiklis (RiTo 2008, nr 18) tsiteerib („Täielikult rakendatav on see väikestes organisatsioonides, kus kõiki liikmeid on lihtne kokku kutsuda, kus kõik tunnevad kõiki”) tänapäeval enam ei kehti, sest küberruumis ei ole isikute koosolule sellist piirangut nagu füüsilises.\nÜ. M.: Ilmselt on demokraatia ehk ausa ja õiglase üldistes huvides ja ka opositsiooni arvestava valitsemise probleemide põhjused riigiti veidi erinevad. Üldreegel on minu tähelepanekute kohaselt siiski see, et rahulolu elu ja võimuga on suurem majandusliku heaolu kasvu ja lootuste aastatel ja väiksem kriiside aegu. Nii-öelda vanas Euroopas on aastakümnetega kasvatatud põlvkonnad, kes ilmselt enam ei adu riigieelarve olemust ega ümberjagamise piire, on harjunud ootama riigilt enese heaolu kindlustamist. Kui seda ei ole, siis tekivad meeleavaldused. See pole demokraatia probleem või kui, siis ollakse silmitsi senise valetamise ja õhumüümise tulemustega.\nEestis on majandusest arusaamine vahest (veel) veidi parem, pole tekkinud ka heaolu, millest ilmajäämine peaks vihastama, aga vihastab see, et vabalt arenenud riikides on elatustase kõrgem. On kummastav, et mõned inimesed arvavad, nagu saaks Eesti olla Soome, Rootsi või Norraga samal tasemel. Pole see ju objektiivselt võimalik, kui üle poole sajandi on riigi normaalset arengut ja näiteks kohandumist tõhusama tootmise, linnastumise jpm kunstlikult pärsitud. Sõitke kas või näiteks Ida- ja Kesk-Lätis ringi, vaadake mujale. Kuskil ei ole parem, pigem on halvem. Aga ikkagi ollakse rahulolematud, justkui saanuks näiteks suurema ümberjaotamisega saavutada Soome moodi heaolu. Keegi ei ole näidanud, et see oleks olnud võimalik. Siin soovin muide uurida ka Prantsusmaal kavandatavate maksureformide vastukaja: öeldakse, et maksude tõstmine suurendab veelgi ajude väljavoolu Prantsusmaalt. Haritud ja hästi teenivad prantslased moodustavat Londonis juba praegu tubli kogukonna. Eesti puhul on rahulolematuse üks põhjus kindlasti toimetulekuraskused, paljude inimeste lootused on purunenud. Kindlasti oleks saanud parema valiku teha, omakasupüüdlikkust ja rumalust on möödunud kahel kümnendil olnud palju.\nTundub, et poliitiline eliit püüab põhjalike ja kõigekülgsete arutelude rolli ühiskonnas üldse minimeerida ja formaalseks muuta. Kas poliitika on läinud kuidagi liiga jõu ja usupõhiseks? Kas varem on demokraatia puhul kaasamist ja arutelusid rohkem olnud?\nÜ. M.: Probleem n-ö väljakujunenud erakonnamaastikuga riikides on see, et valitsused on tugevad enamusvalitsused, poliittehnoloogiad toimivad tõhusalt, otsused, mida tehakse, on nii keerulised ja varjatud, et ei parlament ega kiirel ja tihtipeale säästurežiimil töötav ajakirjandus näe erahuvides tehtud otsuseid õigel ajal läbi ning rahvas ei taju neid otsuseid „omana”. Ebastabiilne vähemusvalitsus võib selles osas olla parem, sest otsuste tegemine, nt seaduste vastuvõtmine käib aeglasemalt, kodanikuühiskond saab paremini sõna sekka öelda. Siin tuleb aga meenutada, et ka Eestis olid paljud arvamusliidrid varem väga pahased, et valitsus arutab, et parlamendis ei võeta suuri otsuseid ruttu vastu. Küllap arvasid nii arvajad, et ainult nende arvates õige otsus on võimalik. Nüüd, mil valitsemine on kindlakäelisem ja vaat et kõigutamatu, on märgatud, et see on ebameeldiv, kui ei edendata sinu huve. Vähesed vist mõistavad, et see on taunitav juba põhimõtteliselt, sõltumata sellest, kelle huve teenitakse.\nNende inimeste ärakuulamine, kes peavad tulevasi otsuseid ellu viima või kelle elu need muudavad, tegeliku elu probleemide, nende põhjuste ja lahenduste selgekstegemine nõuab asjatundlikkust ja jõudu. Pealiskaudsus ja mõtteviis „konnadelt ei küsita, kui sood kuivendatakse” on tõesti viimasel kümnel aastal üha enam peale tunginud. See algab juba ministeeriumidest, lähenemisviisist, mille kohaselt „kõigepealt lahendus, siis otsime mingi probleemi ka, kui väga nõutakse”. Sellise lähenemisviisi puhul on vabakonna ja ametnike-poliitikute jäik vastasseis vältimatu. Üleolev suhtumine inimesse, töö tegelikku tegijasse, on minu arvates kõige tõsisem demokraatia probleem. Ja see ei avaldu mitte ainult riigikogus või valitsuses. Meie riigis on läinud kuidagi liiga raskeks: on tohutu bürokraatlik rägastik, toodetakse tarbetuid kulusid. Nii ei jäägi tahet ega aega tegelikku elu uurida ega sihti seada, et sedasama inimeste igapäevast elu parandada. Seda saab teha ainult inimesi usaldades, konstruktiivses vaimus ära kuulates, töötegijat, loovinimest, kodanikku esikohale seades. Aga seda ei saa ju teha, kui on hirm, et see, kes tegelikku elu tunneb, põrmustab otsustaja enesekindluse, näitab kätte, et kabinetis sündinud plaanid on viletsad. Kas kunagi on olnud parem? Eestis vist laias laastus mitte. Jõulise, inimest tallava juhtimise ülistamine on miskipärast olnud kogu aeg kombeks. Näiteks Taanis on siiski pilt palju parem olnud, eriti vähemusvalitsuste aegu.\nEesti poliitika on ilmnenud kumuleeruvalt näotuna. Arvukad tipp-poliitikud on seotud otsese valetamise või kahtlase susserdamisega. Poliitikute seas domineerib võimulejäämisjanu ja aineline omakasu. Üha vähem on Eesti poliitikas inimesi, kelle puhul ei tumesta muljet mõni ebameeldiv skandaal ja kelle puhul saab öelda, et ta seisab avatult ja erudeeritult ning südamega mingite ühiskondlike ideaalide eest. Kuivõrd on Eesti poliitikas toimuv üleilmsete probleemide osa ja kuivõrd on tegu meie oma poliitilise kultuuri mädapaisetega?\nÜ. M.: Võimu korrumpeeriv toime on inimühiskonnas vist üldtuntud. Alati on, tõsi küll, neid, keda võim ei riku, kes ei upita ennast, ei varasta (isegi natukene mitte ega isegi siis, kui teised teevad ka), pühenduvad kogu jõuga oma ülesannete parimale täitmisele. Neid on ka praegu ja ka Eestis. Erakondade varjatud rahastamine, võimu müümine jms on paraku probleem kõikides demokraatlikes riikides, Eesti ei eristu siin ei heas ega halvas mõttes. Vaadata võib nt GRE CO ehk Riikide Korruptsioonivastase Ühenduse aruandeid poliitika rahastamise korruptsiooni asjus Euroopa Nõukogu liikmesriikides.\nM. O.: Meie pärand on Nõukogude okupatsioon, kus ühiskond oli tublisti lihtsustunud ja võimu mahendamine tugevasti pärsitud. Aga ka kaugemale minevikku vaadates pole just hõisata, sest võimude mahendamist hakkas piirama juba 1934. aasta riigipööre ja vaikiv ajastu. Demokraatiakogemust on meil õigupoolest väga napilt. Aga demokraatia – laiemalt võimu mahendamine – on kultuuri küsimus. Seda ei saa luua, seda tuleb kasvatada (seetõttu ei saa ka demokraatiat eksportida), kusjuures nüansid avanevad alles pikkamööda, tundlikkus areneb ajapikku. Eestis on justiitsminister kohtuliku uurimise all, Rootsis peab minister tagasi astuma paari sukkpükste pärast. Valgevenes või Venemaal ei saa aga iseseisvast kohtuvõimust üldse rääkida. Eesti on teinud edusamme, aga mitte piisavalt. Küsimus polegi niivõrd demokraatia „kirjatähes” (ei võltsita valimisi, süütuse presumptsioonist kohtus peetakse kinni jne), vaid demokraatia vaimus.\nDemokraatia vaimu võib ilmselt tõlgendada mitmeti. Mina pakkusin välja võimu mahendamise, ühiskondlike suhete mitmekesistamise, individuaalse ja kollektiivse kohanemise kasvatamise. Seda silmas pidades pole lood kaugeltki roosilised: enamus türanniseerib vähemust (riigi ja pealinna juhtorganites), võim on klombistunud ajas ja ruumis (riigi tasandil ühtedesse kätesse, pealinnas teistesse, kusjuures üks taastoodab teist), puudub poliitilise vastutuse võtmise komme, oponendina tajutuga lävitakse hoolimatult, ebaviisakalt ja isegi ebatsensuurselt jne. Võim polegi ennast peaaegu kunagi ise mahendanud (ehkki on seda sorti müüte: kuidas Yao loobunud troonist Shuni kasuks või „Zhuangzi” troonist loobumise jutud), see on saavutatud võitluse tulemusena. Töölised ei saanud oma õigusi mitte niisama, vaid need võideldi ametiühingute, streikide ja muu organiseerumisega kätte; naised ei saanud valimisõigust niisama, vaid tänu surveavaldamisele jne. Võim korrumpeerub ja korrumpeerib, aga sellest ei pea tegema järeldust (eriti sellises noores ja väikeses riigis nagu Eesti), justkui see annaks meile voli sellega mitte tegeleda. Võimust ei pääse. Võimu tuleb mahendada ja see liikuma panna.\nEesti poliitilise maastiku ergutus- ja kasvatusteguritena võib mainida esiteks ajakirjandust (nii institutsionaalset kui iseorganiseeruvat – viimane on hakanud kuju võtma mitmesugustes blogides, nt Memokraadis), mis sunnib poliitikud varvastel käima ega lase neil mugavalt ära elada. Võim võib selle peale vilistada või endale soodsa häälekandja kinni maksta, aga pikas perspektiivis avaldab see loodetavasti harivat mõju (kui just enne „Ungarit ei tehta”, sellesuunalisi püüdlusi on Eestiski olnud). Teise ja võib-olla kõige olulisema ühiseluruumi mitmekesistajana tuleks nimetada mitmesuguseid vabakondlikke ühendusi, mille sümboliks on saanud Uue Maailma Selts, aga milletaolisi on olnud ennegi, on praegugi hulk teisi ja tuleb aina juurde. Just sellistes iseorganiseeruvates kogukondades luuakse reaalset ühiskondlikku mitmekesisust, nende kaudu õpib ühiskond elama. Kolmanda nähtusena, millel võib edaspidi nendes protsessides ehk suurem roll olla kui seni, on meeleavaldused ja streigid kui „klassikaline” survevahend. Eestis võimul eliit püüab seda ajalooliste kuvanditega manipuleerides demoniseerida, aga mida kaugemale too ajalugu jääb, seda vähem see demoniseerimine võib-olla õnnestub, nii et nende menetluste jõud võiks ehk maksvusele pääseda.\nMargus Ott on Vikerkaares pakkunud välja rea metodoloogiaid demokraatia parandamiseks. Kuidas neid ettepanekuid tuleks vaadata? On see demokraatia pisiremont, kapitaalremont või siiski ühiskonnaelus mingile uuele tasandile liikumise püüd?\nM. O.: Demokraatia tähendab rahva võimu ja seda ei pea tingimata siduma mingi ühe rahva määratlusega (lingvistiline grupp, kodakondsus vms) ega kindla demokraatia teostamise viisiga (nt esindusdemokraatiaga või esindusdemokraatia sellise algelise vormiga nagu Eestis, kus enamus ei kaasa vähemust – ja kus see enamus on pealegi kaunikesti suhteline, kui me võtame arvesse esindamispõhimõtet, valimisaktiivsust, parteinimekirju, hääleõiguslust, lävendeid, majoritaarseid elemente jms). Pealegi, nagu ma püüdsin näidata, on demokraatia eksplitsiitne mehhanism lahutamatu implitsiitsest taustsüsteemist ehk kultuurist. See on muidugi määratluse ja retoorilise strateegia küsimus, aga demokraatia võiks käia kaugeleviidud võimumahendamismehhanismi kohta (teine strateegia oleks piirata demokraatia ühe ajaloolis-kultuurilise epohhiga, mille võiks siis lõppenuks kuulutada). Mulle meeldiks rääkida demokraatiast esimeses tähenduses – ja see nõuabki pidevalt edendamist, remontimist või õigemini tegemist-teostamist. Ja see on miski, mida meie teeme, mida igaüks teeb (või ei tee).\nÜ. M.: Ühiskonnaelus tuleks minu arvates tõepoolest uuele tasandile liikuda. Ühiskond ise muutub, ka valitsemine peab muutuma. Vikerkaares kirjeldatud konsensust (mitte üksmeelt, need on sisustatud erinevalt, konsensus on olukord, kus pole enam teravalt vastuolijaid, kel on parem idee, mida aga pole isegi arutatud) otsiv lähenemine võiks senisest enam maad võtta küll. Jällegi kõikidel ühise tegutsemise ja ühiselt otsustamise tasanditel. Seal kirjeldatud tehnikatest on minu meelest palju õppida isegi lihtsaks koosoleku juhatamiseks. Esindusdemokraatia asendamist otsedemokraatiaga ei pea ma kasutoovaks lahenduseks. Olukorda, kus rahvas paneb ette otsuse ja siis ise otsustab, iga kodanik oma südametunnistuse järgi, mõeldes ennekõike üldisele hüvele, mitte kitsale erihuvile, ei ole kuskil tekkinud ega tekiks ka siin. Rahvaalgatuste ja -hääletuste korral juhib protsessi ikka ja alati mõni partei või suur raha.(Vt ka „Otsedemokraatia liiga ilus idee” Sirp 12. II 2009)\nMida saab teha, on otsustamise lihtsustamine, üleliigse vahu kaotamine, teadus- ja loogikapõhine lähenemine. See tähendab, et otsitakse tõsimeeli parimat ja vastuvõetavaimat lahendust ühiskonna probleemidele. Info kogumine ja jaotamine on tänapäeval lihtne, alati on võimalik kasutada sõnu, mis on ausad ja õiged, ent arusaadavad ka neile, kes peent euro-speak’i ei tunne.\nKuidas kodanik ja poliitik saaksid Vikerkaares ettepandu toel oma hääle paremini kuuldavaks teha, kui teda huvitavad nt õpetajate palga küsimus, egalitaarsem või hoopis veelgi enam esmatarbekaupade ostja kaela langev maksupoliitika või tervishoiu rahastamine?\nM. O.: Too Vikerkaare lugu käib konsensusprotsessi kohta ja puudutab eeskätt poliitika implitsiitset osa ehk kultuuri, sest formaalselt võib demokraatiaga kõik korras olla, ilma et taotletaks laiapõhjalist konsensust (tähenduses, mis sõnal „konsensus” seal artiklis on). Kuidas seda kultuuri arendada? Eespool tõin välja kolm asja: meeleavaldused, ajakirjanduse ja eeskätt igasugused seltsingud, kus teostatakse poliitikat veelgi olulisemas tähenduses kui toimuv „suur” asjaajamine riigi tasandil (õigemini, riigipoliitika peaks olema sellise lokaalse poliitika jätk ja laiendus). Võib muidugi kujutleda, kuidas näeksid asjad välja siis, kui parlamendi erakonnad arutaksid asju konsensuslikult ning kui riigikoguski ja selle komisjonides toimiksid võimumahendusmehhanismid, nii et oleks isegi üleliigne rääkida „võimul” ja „opositsioonis” erakonnast. Aga selleks, et see kujutlus realistlik oleks, tuleks kujutleda palju sügavamaid teisendusi nii implitsiitses kui ka võib-olla eksplitsiitses poliitilises süsteemis.\nKodaniku hääle teeb paremini kuuldavaks, lisab sellele resonantsi ka retoorikakriitika ja filosoofiline mõtestustöö. Mis retoorikat puudutab, siis, nagu näitavad Lakoff ja Johnson oma metafooride raamatus (selle eestikeelse tõlke saatesõna on küll kahjuks just poliitika osas eksitav), siis esiteks pole olemas kujundivaba keelt ja kõnet ning teiseks on igal kujundil omad tendentsid. Iga kujundiga valitakse tegelikkusest välja ühed aspektid ja jäetakse teised varju ning juba probleemi või olukorra sõnastamine esitab seda ühekülgselt. Sellel omakorda on praktikas omad tagajärjed, nii kujundatakse hoiakuid ja luuakse eelsoodumusi. Näiteks „võimupositsioonide kaitsmine” koalitsiooni poolt ja nende „ründamine” opositsiooni poolt lavastab poliitika sõjalistes terminites, mis võib (ehkki ei pruugi) luua eelduse vastavat laadi käitumiseks (rünnata, kaitsta, vastu rünnata, piirata, lauspommitada jne). Või kui võtta teine näide: peaministri või linnapea tegevuse kohta on hakatud kasutama sõna „valitsema”. Kas polegi loogiline, et kui on riigi või linna valitsus, siis nende eesistujad – ehk vastavalt peaminister ja linnapea – valitsevad? Ometi ütleb keelevaist, et valitsemine on kuningate asi. Ka „Eesti keele seletavas sõnaraamatus” seostub sõna „valitsemine” kuningate, aadlike, mõisnike või türannide võimuga ning üldse omavoli, käsutamise, peremehetsemise ja muu sellisega. Demokraatlikud valitsused riigi ja omavalitsuste tasandil pigem haldavad, korraldavad, organiseerivad vms. Kui seda ikkagi valitsemiseks nimetada, siis juba see loob teatavaid hoiakuid ja kalduvusi nii asjaosalistes kui ülejäänutes: peaministril ja linnapeal tekib kalduvus käituda isevalitsejana ja ülejäänutel alamatena. „Valitsemise” retoorika soodustab „ülalt alla” ettekujutust ühiselu korraldamisest. Ühest küljest sõnakasutus väljendab teatavaid hoiakuid ja teisest küljest omakorda kinni(s)tab neid.\nFilosoofiline mõtestustöö on vajalik sellepärast, et suur osa poliitilist väitlust on pelgalt näiline, see tähendab, üksnes sõnaline. Selle tulemusena esitatakse sageli libaalternatiive (sallivus versus oma identiteedi kaotamine) ja sõlmitakse „ebapühasid liite”, mis põhinevad välistussuhtel ning on võimalikud üksnes seetõttu, et ei mõelda oma hoiakute ja tegude järelmi üle (eestlased venelaste vastu, eestlased ja venelased kristlaste vastu, ateistid ja kristlased homoseksuaalide vastu, eesti homoseksuaal venelaste ja kristlaste vastu jne – ma kasutan meelega teravaid näiteid) ega nähta, et ükski välistusele rajatud identiteet ei saa kesta ja pöördub varem või hiljem enda vastu. Pelgalt sõnalise poliitika üheks oluliseks avalduseks ongi mitmesugused ideoloogilised manipulatsioonid (Memokraadis on neid mõnevõrra analüüsitud): näiteks lavastada ametiühinguliikumine nõukogude korra tagaigatsemiseks (nägemata seda, et sama on üksnes sõna, ja sisuliselt Nõukogude Liidus puudusid ametiühingud kui autonoomsed organisatsioonid töötajate õiguste eest seismiseks), rääkida „edukuse karistamisest” (eirates seda, et igasugune edu on võetud ühiskonnakehandi pealt), samastada protestimine omariikluse õõnestamisega (kuigi eelmisest omariiklusest jäime ilma suurel määral just nimelt protestivõimaluste nudituse tõttu vaikiva ajastu tingimustes, nii et võimul seltskond sai oligarhidena otsustada kapitulatsiooni) jne. Tuleks läbi uurida, milline arusaam inimesest, loodusest ja olemisest on kätketud mingisse poliitilisse programmi või mingitesse poliitilistesse avaldustesse, hoiakutesse, käitumistesse, menetlustesse. Ühesõnaga, ühiselu edendab läbikäimise, tegutsemise, mõtlemise intensiivistamine. Konkreetsed väljundid, vormid ja viisid tuleb leiutada. Selline mõttevahetus siin on ise üks viis.


Hommikusöök voodis ehk miks vahel ei tahakski voodist tõusta - Tuuli Retseptid\noktoober 17, 2019oktoober 17, 20190 0\nTõenäoliselt ei ole kellegi jaoks võõrad need mõnusad hommikud, kui padi on nii pehme, tekk nii soe, uni nii magus, raamat nii põneva koha peal pooleli ja ükski kohustus ei kannusta. Puhas õndsus! Miks kiirustada.\nHetkel on mul pooleli hea sõbra poolt soovitatud raamat “Vanaemadest ja lastelastest”. Igati mõtlemapanev lugemine eriti neile, kel peres pojad kasvamas\nSelliseid hommikuid on vahel hädasti vaja, et muul ajal sageli liiga kiireks kiskuvale tempole ja kohustuste laviinile vastu pidada. Miks mitte lubada endale kohe pikka hommikut, mis sujuvalt lõunaks üle läheb. Hommikuse õndsuse aitab veel nauditavamaks teha kuldkollane omlett, värskelt valmis suristatud smuuti ja siidise vahuga kohv. Ja seekord täitsa voodis. Selliseks mõnusaks lebotamiseks loovad eriti head eeldused ka pehme ja nahka lausa silitav voodipesu, mis sunnib sind vahepeal põske padja sisse suruma. Aja jooksul on minu eelistused üsna paika loksunud ja hea une ning mõnusa unelemise eeldused on enamjaolt paigas. Esmalt, mulle meeldib üsna kõva madrats. Kusjuures mitte ainult ei meeldi, vaid tegelikult sain juba aastaid tagasi mind kimbutanud õlavalust ka lahti siis, kui pehmema madratsi üsna jäiga vedrustusega madratsi vastu vahetasin. Armastan hästi pehmet patja, mida ma saan piltlikult endale kaissu keerata. Jäigad ja suured madratsilaadsed padjad ei ole kohe üldse minu teema. Tunnen end neil nii nagu peaksin tugitoolis magama. Voodipesu eelistan mitte valget ja rahulikest toonides. Maakodus, kus on palju heledat, on mul hästi palju helesinise kombinatsiooniga voodiriideid. Linnakodus, kus on palju sinakat, halli ja hallikasrohelist, on jälle palju samas värvigammas voodipesu, kusjuures mulle meeldib väga neid värve omavahel komplektides ka vahel segada. Linad olen ajapikku kõik kummiga linade vastu vahetanud. No ei viitsi hommikuti neid linu jälle servapidi madratsi alla sättida. Ja mis kõige olulisem, voodipesu peab olema pehme ja soe. Ei mingit siidi ega satiini. Pigem maalähedane pehme ja sossu.\nJust selline sossu ja soe voodipesu on Bedroommoodi Egiptuse puuvillast komplekt, kus kombineerisin omavahel helehalli kummiga lina ja kaks patja ning tumehalli tekikoti ja lisaks kaks tumedamat patja. Kaks patja seepärast, et lugedes saaks endal olemise ikka mõnusaks teha. Igati mõnus pesa, kust on end keeruline välja sundida. Soodustab igati pikki hommikuid kohviga voodis.\nBedroommoodi voodipesu tehakse valmis Leedus ja hästi suur tähelepanu on siin just kvaliteetsel materjalil. Tuleb tunnistada, et seda on tunda. Käe all on voodipesu lausa paitavalt pehme. Ainuke mure on see, et varased hommikud saavad veel raskemad olema.\nHea uudis on see, et hetkel pakub Bedroommood oma tooteid soodushinnaga ja lisaks ka tasuta transporti. Soodushinna saamiseks sisesta tellides sooduskood TUULI20 ning see kehtib kõikidele toodetele (va komplektid) ja annab lisaks tasuta transpordi. Kood on aktiivne ning tellida saab selle abil kuni 27. oktoobrini.\nLisaks on võimalik osaleda ka ühe voodipesukomplekti väljaloosimises. Kui tahad loosimises osaleda, registreeri end SIIN. Kõigi registreerunute vahel läheb loosi üks voodipesukomplekt, mille värvi ja materjali saab võitja ise valida. Loosimine kestab kuni pühapäevani. Seega, kasuta võimalust ja osale loosimises. Hea pehme ja kvaliteetne voodipesu kulub alati ära.\nPostitus sündis koostöös Bedroommoodiga.\nKooreses kastmes penned kana ja kirsstomatitegaMinu väikesed salanipid viirustega võitlemiseks


Sofie maailm: kes kellega käib\nrand0m ütles ...\nmhmh, ja vene poiste eest käivad nende emad, isegi kui oleks vajalik, et poiss ise tuleks.\n11. juuli 2007 12:27\nJa ma mõtlesin, et vene poisid ei käi üldse?\n11. juuli 2007 12:39\nVene poiste puhul puudus silmnähtav statistiline kalle. Aga nad ikka käivad küll, jah. Meil on tegelikult selline õppeasutus, et vene poisse on isegi suhteliselt palju kohe ja minu isiklik mulje (siin taga, kus tegelikult keegi ei käi;), on selline, et enamik kaijaid ongi vene poisid. Mina küsisin ka, et kuidas siis vene poisid käivad, aga paistab, et vene poisid käivad igatemoodi. Nii üksi kui vanematega ja mõned minu meelest ka tüdruksõbraga;)\n12. juuli 2007 06:45\nAga äkki eesti tüdrukutel selles vanuses isasid ei olegi enam ja emadel on pigem 101 muud äraelatamise muret?\n12. juuli 2007 16:09\nJah, ieska mõte on minu meelest päris õige. Et isasid võibolla pole enam. Ja emadel võib olla muid muresid, seda ka. Ise ma küll arvan, et emad üldiselt arvavad, et niisuguse tavalise asjaajamisega saavad tütred ise hakkama küll. Ja kui sinust usutakse, et sa saad vabalt ise hakkama, küll sa siis kuidagi ikka hakkama saad. Ma räägin siin oma kogemustest;)\n12. juuli 2007 17:50


Kinnistu - Müüa - Võru vald, Eesti - 520101025-1 , REMAXEstoniaRegionalWeb\nKinnistu - Müüa - Võru vald, Eesti\nSUURE TIIGIGA KINNISTU ELAMU VÕI SUVEKODU RAJAMISE\nMüüa imelise vaatega elamukrunt looduskaunis kohas.\nSuure tiigi ja reljeefse maastikuga kinnistu asub võrratute Lõuna-Eesti kuplite vahel. Krundile viib põlispuudega sissesõidutee.\nPaikneb logistiliselt väga heas kohas. Lähedal Kütioru mäesuusakeskus ning matkarajad.\nVõrru on 10 minutit autosõitu.\nHea võimalus rajada endale unistuste maakodu või alustada turismiäriga!\nMüüa imelise vaatega elamukrunt looduskaunis kohas. Suure tiigi ja reljeefse maastikuga kinnistu asub võrratute Lõuna-Eesti kuplite vahel. Krundile viib põlispuudega sissesõidutee. Paikneb logistiliselt väga heas kohas. Lähedal Kütioru mäesuusakeskus ning matkarajad. Võrru on 10 minutit autosõitu. Bussipeatus lähedal. Elektriliitumine tehtud. Hea võimalus rajada endale unistuste maakodu või alustada turismiäriga! https://kütiorg.ee/ https://loodusegakoos.ee/kuhuminna/kaitsealad/haanja-looduspark/1216 Katastrinumber: 91804:004:0384


Kobe Bryantit vedanud helikopteril polnud luba halva nähtavuse korral lennata - Sport\nKobe Bryantit mälestatakse üle kogu maailma.Mark Ralston/AFP/Scanpix\nEttevõttel Island Express Helicopters, kes omas Sikorsky S-76B tüüpi helikopterit, millega Kobe Bryant, tema tütar Gianna ning veel seitse inimest saatuslikul pühapäeval lendasid, oli luba korraldada lende vaid hea nähtavuse korral.\nIsland Express Helicoptersil oli luba korraldada lende ainult täieliku nähtavuse korral, avaldas firma endine turvajuht Kurt Deetz New York Timesile. Antud kopteril oli küll vajalik tehnika halva nähtavuse korral lendamiseks olemas, aga luba ettevõttel seda rakendada polnud. Ka kopterit juhtinud piloodil Ara Zobayanil oli vastav litsents olemas, kuid antud kopteri ning lennu puhul oleks ta võinud lennata ainult selge nähtavuse korral.\nZobayanile oli aga pühapäeval antud eriluba lendamiseks. CNNi teatel kinnitas lennujuhtimisteenistuse audiovestlus helikopteri piloodiga, et kopter lendas õnnetuse hetkel erakorralise lennuloa alusel ehk tegemist oli erivisuaallennuga. Erivisuaallend on visuaallennureeglite (VFR) järgi toimuv lend, mille teostamiseks on lennujuhtimisteenistus andnud loa lennuilmast halvema ilma tingimustes.\nBurbanki lennujaama kontrolltorn oli andnud helikopterile loa lennata kiirtee I-5 kohal suunaga kirdesse. Helikopter pidi olema kõrgusel 760 meetrit või natuke madalamal. Audiovestlusest selgub, et lennu ajal öeldi piloodile, et ta lendab liiga madalalt. See võib tähendada, et helikopterit ei olnud näha lennujuhtimise radaril.\nKUULA | "Futboliit": Kobe Bryanti pärand jalgpallilises võtmes. Kes on jalgpalli Kobe? 30.01.2020\nÕnnetuse täpne põhjus on veel selgumisel. Uurimine juhtunu osas on algatatud.\nIsland Express Helicopters teatas sel nädalal, et on ajutiselt peatanud kõik teenused. "Õnnetus oli kogu meeskonnale šokk. Seetõttu on ettevõte peatanud kõik teenused kuni ajani, mil meie inimesed on valmis taas tööd tegema.\nPau Gasol Bryanti hukkumisest: see kõik tundub õudusunenäona, millest ma loodan üles...


Täna PÖFFil: suvekuumuses hargnev draamafilm, kus minevik halastamatult kõrvetab - 2017 - PÖFF\nTäna PÖFFil: suvekuumuses hargnev draamafilm, kus minevik halastamatult kõrvetab\nPÖFF Dagmar Raudam\nÕdede Clara ja Laura Laperrousaz’ debüütfilm "Päikeselõõsas" viib vaataja lämbe kesksuvise Portugali päikesest pleekinud küngastele, kus näilise rahu all pulbitsevad minevikusündmused.\nKaunid ja noored lapsevanemad Iris (Ana Girardot) ja Gabriel (Clément Roussier) saabuvad koos oma imearmsate kaksikutest tütarde Emma ja Zoega (Océane ja Margaux Le Caoussin) Portugalis asuvasse maamajja, kus nad on kunagi veetnud kõik oma õnnelikud leitsakulised suved. Kuid nüüd on maja juba palju aastaid tühjana seisnud.\nSuvi kulgeb kaksikute tegevuste rütmis. Ärgatakse hommikuti vanemate voodis, süüakse juba varahommikust saati kuumava päikse eest varju otsides terrassil, uidatakse aasadel ja jõepervel. Kuid Iris ei paista suve nautivat, teda lämmatab päike ja hingematvalt kuldne suvi ning Zoe ja Emma nägemine ja nende siirad kommentaarid loodusele ja elule teevad üha enam haiget.\nIris ja Gabriel seisavad silmitsi kaugesse hingesoppi peidetuga ning peavad leidma leppimise olnu ja tulevaga. Punapäiste inglikeste ellu hiilib minevikust arusaamatute vihjete ning killukestena midagi tumedat, mis nad vaikselt endasse imeb. Paistab, et kõik kordub.\nÕed Laperrousaz’d on leidnud mängima väikesed punapäised kaksikud, justkui enda lapseea koopiad, ning uurivad õrnuse ja sügava empaatiaga lapsemeele reaktsioone ja mõistmist täiskasvanute maailmast tulevatele signaalidele, pooltõdedele ja hirmusegusele armastuse koormale.\nPerekonna ängistus kaotatu pärast resoneerub täiuslikult lämbe ja kuivalt krõbiseva ning kõrvulukustavalt siriseva kesksuvise Portugali maastikuga, kus ka öö ei too leevendust.


Kauglöömise tšempion Maurice Allen pole joonud tilkagi alkoholi - Ajakiri Golf\nKauglöömise tšempion Maurice Allen pole joonud tilkagi alkoholi\nUudised 24.10.2018 3 Min lugemine\nMaurice Allen võitis tänavuse World Long Drive Championshipi. Finaalis oli tema tulemus 359 meetrit. 2012. aastal sai ta enda nimele Guinnessi rekordi, kui tema löödud golfipalli kiiruseks mõõdeti 340 km/h. (Aasta hiljem löödi see küll üle.)\nAllen on mees, kes kaamerate ees imiteerib WWF-i ekstravagantset tšempionit Ric Flairi, kuid ta räägib Golf Digestile, et tegelikult tal Rolexit pole, eralennukiga pole kunagi lennanud ja limusiinides ei sõida. „Mul on Nissani pikap,“ ütleb Allen. Tal pole kodus isegi telerit ega internetti. Ta ei käi pidudel ja ta pole joonud tilkagi alkoholi. Šokolaadi ei söö. Allen käib kirikus.\nSamuti käib ta mitu korda kuus küljel GolfNow ja otsib foursome-mänge inimestega, keda ei tunne. Alleni jaoks pole olemas sellist asja nagu halb väljak. Halvad väljakud on Alleni jaoks just huvitavamad ja väljakutsuvad.\nAllen alustas kauglöömisega 2010. aastal. Ta murdis Tallahassees 10 aastat vana kepi ja läks parandusse. Teenindaja vaatas keppi ja ütles, et oleks vist aeg uus osta. Ta pani Alleni simulaatori peale ja andis keppe proovida. Allen lõi esimese löögiga 220 meetrit. Teenindaja vaatas Allenit tükk aega ja ütles siis: „Lööge uuesti.“ Allen lõi taas 220. „Kauglöömisest olete kuulnud?“ küsis teenindaja. „Täna toimub üks võistlus. Minge sinna.“\nJärgmiseks aastaks oli Allen harjutusväljakutel löönud nii palju palle, et tema käed hakkasid veritsema. Ta ei teadnud, et käed oleks tulnud ära teipida. Ta lõi viis tundi järjest, sõi vahepeal lõunat ja lõi veel viis. 1500-2000 lööki päevas, mitte ühtegi puhkepäeva. Vahel tuli koju, vajus kokku, tõusis siis üles ja lõi öösel kohalikus PGA poes simulaatoril veel. Magas neli tundi.\nAllen oli 2012. aastal kodutu, magas autos ja sõprade juures, kuigi oleks võinud vanematelt abi küsida. Tema ema töötas NASA-s. Kasuisa oli koolidirektor, kasuema töötas linnavalitsuses. Koolis sõitis Allen Mercedesega. Tema keskmine hinne oli 3,89. Ülikoolis õppis Allen biokeemiat.\n2014. aastal oli Allen valmis kauglöömisest loobuma, sest ta ei olnud kuigi edukas. Peretuttav, korvpalliäss Julius Erving tunnetas seda ja korraldas mängu, kuhu tuli Calvin Peete. „Peete on afroameerika golfarite Babe Ruth. See, mida tema üle elas, et saada 1980. aastate üheks suurimaks mängijaks, on spordiajaloo üks inspireerivamaid lugusid. Isegi Dr J kohtles teda isikuna, kes asetseb kõrgemal,“ räägib Allen. Peete enam ei mänginud, tal oli vähk, kuid ta sõitis terve päeva väljakul ringi ja rääkis lugusid. Ta kutsus Alleni kõrvale ja ütles: „Noormees, ma olen palju näinud elu jooksul, aga sina oled eriline. Luba, et sa kunagi golfist ei loobu.“\n2015. aastal osales Allen Long Drivers European Touril, sealhulgas ka Eestis. Teda üllatas, et Euroopas on naiste golf sama tähtis kui meeste oma. „Ma ei tea, miks Ameerikas meeste golfile palju rohkem tähelepanu pööratakse,“ vangutab ta pead.


Kuidas remontida ega asendada Truck Bed - Tips for you - Tipsed.Com\nveoauto voodi võib olla raske parandada, kui seal on suured mõlgid või kahju suur ala.Tavaliselt haamri ja keha Dolly ei tööta enamik voodis, sest sa ei saa tagaküljele voodi külge.Keha kauplused eest mitu tundi tööjõu remontida ega asendada, veokasti sest töö on seotud.Salvesta endale raha ja õppida, kuidas remontida ega asendada, veokasti.\nSand paber (36, 80 ja 120 liivapaberiga)\nKaks suurt sawhorses\nRemont Truck Bed\npuurida auk keskel tahes mõlgid.Sisestage mõlk lemmikutega ja tõmmake mõlk välja.Kasutage mõlk lemmikutega ja keha haamer metallist kuni mõlk on võimalikult sujuv.\nGrind värvi ja selle ümbruses mõlk.Grind alla värvi, nii et Bondo võib jääda metallist.\nRakenda Bondo kogu mõlk.Smooth see plastikust kaabitsat kui te rakendate, kuid v\neenduge, et Bondo on suurem kui metalli pinnale ümbritseva mõlk.Laske Bondo täielikult kuivada.\nLiiva Bondo kuni see on sile ja isegi värvitud pind ümbritseva mõlk.Kasutage 36 Grit liivapaber ja lihvimine blokeerida.\nRakenda keha täiteaine üle Bondo kuni kõik Bondo on kaetud.Laske täiteainet kuivada.\nKasutage 80 liivapaberiga lihvida keha täiteaine, kuni see on sile ja isegi värvitud pind ümbritseva mõlk.Nüüd kasutavad 120 teraga paber teha täiteaine isegi siledam ja valmis krunditud ja värvitud.\nAsenda Truck Bed\nsiia alla veokasti leida ja eemaldada suur poldid, mis hoiavad voodi raami veoauto.Seal peaks olema üks või kaks polti igas nurgas veoauto alaosa.Õhu hammasratas on vajalik, kuna poldid on väga raske eemaldada;käsi tööriist ei ole piisavalt tugev.\nKoguge kolm teisi inimesi aidata kõrvaldada voodi.Veoauto voodid on väga raske ja nõuab vähemalt üks täiskasvanu igas nurgas.Tõstke voodi kuni üle raami ja kõndida suunas tagaküljel veoauto eemaldada voodi.\nIstu veokasti peal kaks suurt sawhorses.Voodi saab siis parandada või tassiti välja ilma nii palju vaeva.\nkunagi liiva Bondo või keha täiteaine ilma näomaski.


Buduaari turg - Guess capriteksad\nMüüa väga korralikud(paaril korral jalas olnud) Guess capriteksad. Väga mõnusast õhukesest...\n15.00€\tPOST HINNAS! Müüa väga...\n39.00€\tAPART imeilus pidulik pluus\n70.00€\t2 Lascal turvaväravat...\n35.00€\t25 EUROT! :) Ilus kleit, suurus M\n20.00€\t15 EUROT! Satsidega k/s jope ,...\n25.00€\tNÜÜD 20 EUROT! Imeilus pidulik...\n15.00€\tVäga korralik k/s jope poisile,...\n25.00€\tSatsidega must kleit\n55.00€\tPOST HINNAS! UUS HIND 40 EUROT!...\n25.00€\tRalph Lauren k/s jope, suurus M\n45.00€ Bron. Pennyblack kerge jope M\n10.00€ Bron.Valge kandiga kudum s.s/m\n10.00€ Bron.Monton triiksärk s. s/m (36)\n20.00€ Bron.Artisan NY kashmiiriga...\n25.00€ Bron.Pedro del Hierro cardigan s.M\n9.00€ suurus M edc by ESPRIT. väga...\n6.00€ suurus S\n0.00€ Alvaro Desing by Hollies s.M...\n32.00€ Uus! Calvin Klein jakk (14, rü...


Neerude funktsioon | Uroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nNeerude funktsioon 06.02.04 / Uroloogia\nKaks aastat tagasi avastati, et mul on vasakul kaks neeruvaagnat ja kaks kusejuha, mis ei ühti üldse. Ühes kusejuhas oli ka kivi, mida esimese korraga kätte ei saadud, kuna juha liiga kitsas, teise korraga siiski kivi eemaldati. Olen peale seda põdenud viirushaigusi rohkem kui tavaliselt ja perearsti poolt määratud (testribaga) uriinianalüüsides on alati leitud leukotsüüte, antibiootikumravi järel on alles ikka jäljed, päris korras uriinianalüüs pole peale seda korras olnudki. Kas võib usaldada üldse testribaga tehtud uriinianalüüse?\nPerearst saatis mind ka uroloogi juurde, käisin seal nüüd ka ära ja tema ütles, et kahtleb neeru funktsioneerimises, sest üks kusejuha on liiga kitsas. Ta määras urogrammi, mis kohe järgmisel päeval ära tehti, aga arsti juurde aja sain alles mitme nädala pärast. Mulle on ka enne urogrammi tehtud, aga seekord tehti ainult kaks pilti üks kohe peale kontrastaine süstimist, teine 10 minuti pärast. Siis öeldi, et neil on juba kõik selge ja on kõik. Küsisin siis mis on selge, kas kõik on korras, õde ütles, et tema seda öelda ei tohi. Palusin arstiga rääkida, aga öeldi et vastused saan uroloogi juurde minnes, missiis et lähen sinna alles kolme nädala pärast. Eelmine kord kui tehti urogrammi olin seal üle tunni aja ja radioloogia arst käis ka minu juures ning küsis mida vaja.\nTean, et on raske isegi võimatu ennustada, mis seal urogrammi tehes nii ruttu selgeks sai, aga kas nii ruttu lõpetades nad võisid näha midagi positiivset või negatiivset, ma nii väga kardan, sest arstijuurde lähen alles kolme nädala pärast. Ning kui vasak neer ei funktsioneeri õigesti, mis siis tehakse (ei küsinud seda uroloogi juures käies, sest tal oli väga kiire)?\nP.S. Olen viimasel aastal 10 kilogrammi allavõtnud, kuigi söögiisu on väga hea ja söön palju ning mind vaevab pidev väsimus-jõuetus.\nteine probleem on neerud. Tavalise uuriinianalüüsiga ei saa diagnoosida neerupõletikku, tuleb teha uriinikülv mikroobide suhtes. Neerude funktsiooni uurimiseks tehaksegi kontrastainega röntgenpildid kuseteedest. Tavaliselt tehakse tõesti rohkem pilte. Kui neeru töö on aeglane, siis isegi mitme tunni pärast veel lisaks peale kontrasti süstimist. Kui teil tehti vaid 10 minuti pilt, siis arvan, et teie neerude töö on nii hea, et kontrastaine oli täitnud selleks ajaks kõik kuseteed ja enamat polnud vaja.\nKui selgub siiski, et kaksikneeru üks osa ei tööta, on reeglina võimalik eemaldada kirurgiliselt vaid kahjustunud osa.\nSoovitan rahulikult oma uroloogi konsultatsiooni aeg ära oodata.


SaaS Ettevõtted Excel kliendi edul. Ka sina saad ... Ja siin on, kuidas Martech Zone\nTarkvara ei ole ainult ost; see on suhe. Arendades ja uuendades, et see vastaks uutele tehnoloogianõuetele, kasvavad suhted tarkvara pakkujate ja lõppkasutaja-kliendi-vahel, kui igavene ostutsükkel jätkub. Tarkvara kui teenus (SaaS) pakkujad on klienditeeninduses sageli suurepärased, et ellu jääda, sest nad osalevad pidevas ostutsüklis mitmel viisil.\nHea klienditeenindus aitab tagada klientide rahulolu, soodustab kasvu sotsiaalmeedia ja suusõnaliste suunamiste kaudu ning annab kasutajatele kindlustunde laiendada oma suhteid lisateenuste ja -võimaluste kaudu. B2B segmendiga tegelevate SaaS -i pakkujate jaoks võib see tähendada märkimisväärset arvu lisatud kohti ja litsentse, kõik ühelt kliendilt.\nTänapäeva konkurentsivõimelises teenindusmajanduses võib erakordne klienditugi olla kõige olulisem brändi eristav tegur. Seda silmas pidades on siin mõned väärtuslikud näpunäited SaaS -i valdkonnast:\n1. Ära lase heal (kulude kokkuhoid) olla täiusliku vaenlane (klientide rahulolu).\nKulude vähendamine on kindlasti väärt eesmärk. Äärmusesse viiduna võib see aga kaasa tuua halbu äriotsuseid.\nPaljud klienditeenindustoimingud on püüdnud kulusid juhtida, suunates oma klienditoe ümber, mille tulemuseks on klientide kogemuste langus. Teised on kehtestanud rohkem iseteenindusvõimalusi, mis võivad olla eufemismiks „lugege seda artiklit ja mõelge ise välja”, kuid SaaS-i pakkujad on eksperdid, et üks suurus ei sobi kõigile. Tehnoloogiat tundvad aastatuhanded ja Gen Zers võivad veebipõhise iseteenindusvõimalusega sobida, kuid X-i ja beebibuumi kliendid, kes eelistavad telefoni kasutada, peavad iseteenindust lihtsaks viisiks inimestevahelise suhtluse kõrvaldamiseks.\nTugiorganisatsioonid, kes üritavad kulude ja teenuste väljakutset ümber kalibreerida, piirates kontaktide kestust, ei saa sellest ka aru. Soodustades agente minimeerima igale kõnele, vestlusele, sõnumile või e -kirjale kuluvat aega, on lihtne klientide vajadusi valesti mõista või ignoreerida. Halvad kogemused on sageli tagajärg.\nOluline on hinnata kvaliteetsete kohtumiste tähtsust pikaajalisele kliendilojaalsusele, eriti igavese ostutsükli jooksul. Kuni ettevõtted ei võta arvesse kulude, usalduse kaotamise ja kaubamärgi maine kahjustamise kulusid, võidab lühiajaline kulude kokkuhoid pikaajalise edu.\n2. Eelista neid kahte mõõdikut.\nSuurepärased klienditeenindus- ja tugiorganisatsioonid keskenduvad mõnele mõõdikule: peamiselt:\nKeskmine reageerimise kiirus - mõõdik (näiteks keskmine vastamiskiirus või ASA), mida saab mõõta mis tahes kaasaegse tugiplatvormiga; ja üks keskendus klientide rahulolule, mõõdikud koguti kiirete kontaktijärgsete küsitluste kaudu. Vastamisajad on mugavuse, ligipääsetavuse ja rahulolu baromeeter, seega peavad vastused olema võimalikult kiired.\nKlientide rahulolu hinded - koos vabas vormis kommentaaridega märkige, kas kliendi vajadused üldise teenuse kvaliteedi järele (QoS) olid täidetud. Selle asemel, et hinnata tõhusust selliste mõõdikute abil nagu esimese puudutuse resolutsioonid ja kõne kestus - mida saab hõlpsasti manipuleerida ja mis lõpuks ei määra QoS -i - leiavad SaaS -i pakkujad ASA ja üldise rahulolu mõõtmisel edu.\n3. Mõtle kliendile, nagu oleks see sinu ema telefonis.\nEmpaatia on suur osa klienditoest. Kujutage ette, et see on teie ema või lähedane pereliige telefonis; soovite, et tugikeskus vastaks kiiresti (või annaks talle võimaluse tagasi helistada). Samuti sooviksite, et agent tutvustaks teda kannatlikult ja kaastundlikult lahenduse iga sammuga, isegi kui see tähendaks temaga iseteeninduslingi kaudu rääkimist. Lõpuks soovite, et agent annaks talle kogu vajamineva aja, isegi kui see viib kõne suvalise kestuse sihtmärgi taha.\nKüsige ükskõik millise SaaS-i ettevõtte klienditeenindusjuhilt ja nad nõustuvad, et klienditoe personali tarkvaraoskuste koolitamine ei ole lihtsalt meeldiv; pigem on see hädavajalik. Isegi kui ettevõtte agendikoolitus on hea ja ASA -skoorid on keskmisest kõrgemad, paneb iga kliendi kohtlemine pereliikmena kasutajaid teie brändi üle ülistama.\n4. Reklaamige oma agente teistesse osakondadesse\nSisemine hõõrdumine peaks olema klienditoe edukuse kõige paljastavam näitaja. Kui ettevõte edendab oma kõige paremini toimivaid klienditeenindajaid organisatsiooni teistesse osadesse, tähendab see, et see mitte ainult ei koolita hästi, vaid annab neile töötajatele ka karjäärivõimalused.\nNutikad klienditeenindusosakonnad ei karda lasta oma agentidel minna edasi müügi, kvaliteedi tagamise, tootearenduse ega muude valdkondade juurde. See tähendab, et need agendid on oma esirinnas tegutsemisest õppinud nii brändi kui ka selle tugevusi ja kasvuvõimalusi. Ettevõtte „talusüsteemi” lõpetanutena on neil hindamatuid teadmisi ja harjumusi, mida väärtustatakse kogu äris.\n(Kliendi) edu saavutamiseks olulise ümbermõtestamine\nÄrimeestele meeldib öelda: "Mida mõõdetakse, seda hallatakse." Klienditeeninduses saab aga tavaliselt see, mida mõõdetakse manipuleeritav. SaaS -i pakkujad oskavad vältida mõõtmise lõkse, sest nad mõistavad, et praktika viib teenuse klientidelt eemale, mitte nende poole.\nMaailm on üha abstraktsem ja kliendid hindavad kogemusi kõigi muude asjade ees. See, kui hästi ettevõte oma kliente kohtleb, on vähemalt sama oluline kui müüdav toode. Tarkvara pakkujad võivad esimest müüa S in SaaS, kuid edu saavutamiseks peavad nad teisel olema meistrid S. See on mõte, mida iga ettevõte - ja iga klient - kindlasti hindab.\nSildid: niikeskmine kiirus vastamisekskeskmine reageerimise kiirusb2bkaubamärgi mainepüsikliendidklientide hoidmineKasutajatugiklienditeeninduse toimingudkliendi eduesimese puudutuse eraldusvõimepikaajaline klientteenuse kvaliteetSaaSTeenustarkvaratarkvara


23/07/2010 - Saarte Hääl\nTeeneteplaat saksakeelse saarluse alalhoidjale\nEile andis Saare maavanem Toomas Kasemaa Kuressaare lossi Roosas saalis toimunud tseremoonial üle Saare maakonna teeneteplaadi 1875. aastast ilmuva Arensburger Wochenblatti kauaaegsele väljaandjale Wolfgang Wladislaus Albert von Szeliga-Mierzeyewskile. Teeneteplaadi oli maavanem vanahärrale annetanud Eesti Vabariigi 92. aastapäeva puhul elutöö eest.\nViis väikest saarlast esinesid “Madama Butterflys”\nEile õhtul ooperimajas etendunud Puccini ooperis “Madama Butterfly” astusid Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko nimelise Moskva Akadeemilise Muusikateatri suurte ooperistaaride kõrval lavale ka viis Kuressaare last – Gretten Vaga, Maike Kadaja, Sten-Erik Liiv, Märten Lehto ja Karl Ader.\nVandaalid lossipargis Kuressaare Linnamajanduse töötajatel tuli eile hommikul järjekordselt klaarida lossipargis laamendanud vandaalide kätetööd. “Ilmselt mingi kamp hakkas rannast linna poole tulema ja kõik oli pärast ümber,” ütles Saarte Häälele […]\nELF koostab Vilsandi rahvuspargile kaitsekorralduskava (3)\nEestimaa Looduse Fond (ELF) koostab keskkonnaameti tellimusel Vilsandi rahvuspargi kaitsekorralduskava, mis muuhulgas leiab lahendused surfilaagri korraldamise võimaluste loomiseks Harilaiu piirkonnas.\nAndres Kolk juhib Kihelkonna rahvamaja\nKihelkonna rahvamaja juhatajana töötab selle kuu algusest Andres Kolk, kes varem oli ametis Kuressaare ametikoolis tehniliste erialade osakonna juhatajana.\nKuressaare rahustab loomakaitsjaid\nKuressaare abilinnapea saatis Eesti Loomakaitse Seltsile (ELS) kirja, milles kinnitab, et linnavalitsusel pole kavas asuda välja selgitama ja karistama linnakodanikke, kes heast südamest aitavad hättasattunud loomi neile süüa, juua ja ajutist peavarju pakkudes.\nParvlaevade uus graafik sai heakskiidu (6)\nKolmapäevasel arutelul majandusministeeriumis kiideti üksmeelselt heaks Väinamere Liinid OÜ ettepanek sügisest uuele parvlaevagraafikule üle minna.\nSillalt vette hüpanud noored vigastasid kaela (23)\nJuuli alguses vigastasid Kuressaare Titerannas pea ees vette hüpanud noored ennast nii, et neil tuleb veel mõned nädalad kanda kaelalahaseid.\nVormel 1 ennustuse vahekokkuvõte\nSaarte Hääle vormel 1 ennustusvõistluse tulemuste kokkuvõtmises on olnud väike sunnitud paus, aga täna alustame siis kokkuvõtete tegemist.\n19. juunil tunnistas Saaremaa spordiliidu juhatus spordiliidu logo ideekonkursi teise koha vääriliseks kaks tööd. Võidutöö jäi välja kuulutamata, kuna ükski kavand ei vastanud korraga kõigile kolmele tingimusele: logos pidi kajastuma Saare maakond või Saaremaa, sport ja liidu või ühenduse mõte.\nLoskutov jookseb Saaremaal\nEesti läbi aegade parim maratonijooksja Pavel Loskutov stardib 31. juulil Saaremaal Lümanda vallas Karalas Mõõkkala jooksul. Viimati võistles Loskutov Saaremaal 15 aastat tagasi, edastab uudise Jooksuportaal.\nPetangis selgus paarismängu meister\nPühapäeval toimunud Saare maakonna meistrivõistlustel petangi paarismängus läks meistritiitel Kaur Sirelile ja Meelis Vaherile, kes poolfinaalis alistasid ülikindlalt Varje Reede ja Toomas Reede tulemusega 13-2 ja finaalis Aivo Kuivjõgi/ Kalvi Kuivjõgi 13-0. 3.-4. koha kohtumises alistasid Gunnar Usin ja Ain Koplimäe tulemusega 13-0 Varje Reede ja Toomas Reede. Kokku osales 10 paari.\nKabetajad pidasid kiirturniiri\nJuba 14. korda – traditsiooniliselt üle-eelmisel päeval enne Saaremaa Kapa algust – peetud OÜ Reta Puit kiirturniir kabes läks hästi korda. Kümne osavõtja hulgas oli kolm tugevat külalismeistrit.\nTreiel alustas MM-l\nKJK Saare kergejõustiklane Linda Treiel alustas Kanadas toimuvatel U20 maailmameistrivõistlustel seitsmevõistlust 100 meetri tõkkejooksuga.\nJuhtkiri: Säilitamise huvides\nMuinsuskaitseamet on hoolega käsile võtnud endiseaegsete hoonete kaitsmise. Olgu tegemist siis tsaariaegse, eelmise iseseisvuse või nõukogude korra ajal püsti pandud majadega. Arhitektuuri ajalugu vajab säilitamist, et ka tulevased põlved saavad mõtiskleda selle üle, mida ehitise looja oma teosega mõelnud on.\nLugeja kiri: Maainimene tahab bussiga sõita (2)\nElan Pihtla vallas ja liikumiseks kasutan Kuressaare – Sandla bussi ning võin öelda, et viimased ümberkorraldused on teinud elu maainimese jaoks lausa võimatuks. Bussid küll sõidavad, aga “liini” ei ole ja inimesed sõita ei saa. Nii ei sõida hommikune buss välja mitte Kuressaarest, vaid kihutab tühjalt Tõllustesse, sealt algab siis liin. Kui mõni inimene maale tulla tahab, siis see võimalus puudub. Ma saan väga hästi aru, et sõitjaid on vähe, aga ka üks inimene on inimene, kellel on oma vajadused.\nNeljakümne teine kiri: peksasaanud koer\nSuvekuumusest ja naljameestest\nMöödunud aastal Türgist tulles olin ja olen ka praegu veel üdini vaimustatud sellest maast ja inimestest ning läheksin kohe tagasi, kuid poeg teatas, et tema nii palavasse kohta enam ei tule.


BrainPill 2021. aasta ülevaade. Mis see on ja kuidas see töötab? Hind\nBrainPill Mis see on?\nBrainPill on uuenduslikud kapslid ajutegevuse parandamiseks. Pole saladus, et ajuvereringe mõjutab otseselt mõtteprotsesse ja kõike, mis on seotud vaimse tegevusega. Mõnikord algavad kehas pöördumatud protsessid, mis on seotud aju verevoolu halvenemisega. Appi tulevad erinevad ravimid ja BrainPill on nende särav esindaja.\nDetailne info - BrainPill\nPreparaat koosneb täielikult looduslikest koostisosadest. Preparaat põhineb järgmistel koostisosadel:\nB6-vitamiin on neuronaalsete rakkude oluline ehitusmaterjal.\nB12 on organismi immuunsuse alus. Mõjutab otseselt oluliste hormoonide tootmist.\nFoolhape on ainevahetuse parandamiseks hädavajalik toitaine.\nPantoteenhape on midagi, ilma milleta ei saa hakkama ükski protsess kehas.\nTe peate ravimit võtma 1 kapsel päevas, kasutades seda peamise toidulisandina. Stressi korral võite tarbimist suurendada 2 kapslini, kuid ärge kuritarvitage seda. Vaatamata diagnoosimata kõrvalmõjudele ei tohiks te oma keha toitainetega üle küllastada. See on ressursside raiskamine. Vastasel juhul on ravim täiesti kahjutu.\nPärast kuuajalist kasutamist on parem selle võtmine nädalaks katkestada ja seejärel kursust korrata. Kuna ravim aitab suurepäraselt vaimse stressi korral, on seda hea kasutada õppimise ja töö energiaallikana. Kui pärast teist BrainPilli kuuri ajutegevus ei normaliseeru, võite annust suurendada 2 tabletini päevas.\nÜlaltoodud koostisosad mõjutavad otseselt ainevahetust, sundides keha küllastama verd hapnikuga. Hapnik mõjutab hormoonide tootmist, mis mõjutavad mõtteprotsesse. Eelkõige toimib B12 hüpotalamusele, millel on positiivne mõju progesterooni ja dopamiini vabanemisele. 2 nädalat pärast tarbimise algust tunneb inimene enneolematut jõutõusu, mis kinnitab ainult hormonaalseid muutusi paremuse poole.\nUnisus keset tööpäeva\nEbameeldivad aistingud intellektuaalse tegevuse ajal\nPole soovi uut teavet meelde jätta.\nKui inimene ei saa intellektuaalse tegevusega tegeleda, peaks ta seda ravimit proovima. Varsti tunneb ta enneolematut intellektuaalsete jõudude sissevoolu.Ta hakkab tarbima üha rohkem teavet, mõjutades positiivselt maailma tajumist.\nRavim on rasedatele naistele kategooriliselt vastunäidustatud, kuna see võib negatiivselt mõjutada tema heaolu. Seni pole arstidel täpseid andmeid ravimi kasutamise kohta raseduse ajal, seega ei tohiks te seda kuritarvitada enne, kui naine sünnitab. Samuti ei tohi te depressiooniravi ajal mingil juhul kapsleid võtta. Eelkõige juhul, kui raviprotsess toimub tugevate antidepressantide kasutamisega. Ülejäänud osas on ravimid näidustatud kõigile, kes soovivad parandada ajufunktsiooni ja saada tohutul hulgal ainulaadseid võimalusi ajuvereringe parandamiseks. Kui inimene ei põe psüühikahäireid ega läbi hormoonravi, võib ta kasutada ajukapsleid.\nÕppisin oma patsienti BrainPilli kohta tundma. Oma patsiendi näitel võin öelda, et peale 2 kuud võtmist muutus ta rõõmsamaks. Seda mõjutas ajutegevuse paranemine. Patsient ütles, et võttis kapsleid rangelt vastavalt juhistele ning see aitas tal stressiga toime tulla ja palju kasulikku teavet meelde jätta.\nNägin Internetis BrainPilli kuulutust ja olin kohe huvitatud, kuna eelmisel päeval plaanisin seanssi. 2 nädalat pärast võtmise algust märkasin teabe meeldejätmise tõsist paranemist. Mulle tegevus meeldis, kavatsen osta veel.\nAlguses ma neid tablette ei usaldanud, aga siis sain aru, kui valesti ma eksisin. Erinevalt tavalistest nootroopsetest ravimitest hakkas BrainPill toimima umbes nädal pärast alustamist. Juhendis öeldakse, et kapslitel on kumulatiivne toime. Oma subjektiivsete tunnete põhjal võin öelda, et hakkasin stressi paremini taluma ja tekstilist infot meelde jätma.\nHiljuti hakkas teda vaevama keskendumisvõime puudumine oma töö olulistele elementidele. Seetõttu hakkasid võimud kommenteerima. Võtsin läbi BrainPilli lühikuuri ja hakkasin end paremini tundma, soovitan seda. Lisaks tahan rõhutada, et juba kolmandal päeval pärast ravi algust normaliseerus mu uni.\nMillistes Eesti linnades BrainPill müüakse?\nKas BrainPill saab osta apteegist?\nBrainPill on pettus?\nKas kohta on negatiivseid ülevaateid BrainPill?\nMe ei leidnud kohta tõelisi negatiivseid ülevaateid BrainPill


1000 klassikalist toiduretsepti 2002 -- Raamatukoi raamatupood\n1000 klassikalist toiduretsepti\n360-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites kokaraamat\nKui otsite midagi uut ja huvitavat, leiate siit raamatust kergesti vajaliku toiduretsepti.\nTe ei vaja enam teisi kokaraamatuid! Kokaraamatust «1000 klassikalist retsepti» on saanud bestseller. See pakub värskeid ideid ja esitleb uusi huvitavaid roogi, mis kajastavad tänapäevaseid toitumisharjumusi ja elustiili.\nRaamatus on 1000 retsepti -- lihtsatest suppidest eksootiliste pearoogadeni, kodustest pudingutest ja suupistetest pidulike magustoitudeni. Kõrvuti igapäevaste klassikaliste toiduretseptidega on esitatud valik mõnusaid Vahemere ja Aasia roogasid.


Muudatused IPF reeglites ja korralduses – Eesti jõutõsteliit\nMuudatused IPF reeglites ja korralduses\nPostitatud 22. jaanuar 2011 7. detsember 2016 Autor admin\n7. novembril 2010 toimus IPF peaassamblee istung, kus võeti vastu mõned muudatused, mis puudutavad võistluste korraldust ja tehnilisi reegleid. Tähtsamad muudatused IPF reeglites ja korralduses on järgmised:\nAutasustamisel peab sportlane kandma ametlikku koondisedressi ning koondise või IPF poolt heaks kiidetud T-särki. Sama nõue kehtib ka treeneritele.\nHakkavad kehtima uued kaaluklassid.\nNaistel: -43kg (noored, juuniorid), -47kg, -52kg, -57kg, -63kg, -72kg, -84kg, +84kg.\nMeestel: -53kg (noored, juuniorid), -59kg, -66kg, -74kg, -83kg, -93kg, -105kg, -120kg, +120kg.\nVõistlustel osaleja kaaluklassi saab muuta hiljemalt 3 nädalat enne võistlust. Hiljem kaaluklassi enam muuta ei saa.\nAlgraskust saab muuta 3 minutit enne esimese ringi algust või 3 katset enne eelmise ringi lõppu.\nIPF poolt heaks kiidetud varustuse nimekiri on külmutatud ajavahemikus 01.07.2010 – 31.12.2014.\nMaailmarekordi püstitanud sportlane peab kohustuslikus korras minema dopingkontrolli.\nVõistlustel kasutatavad kaalud peavad olema digitaalsed ja võimelised registreerima kaalu kuni 180kg kahe komakoha täpsusega\nVõistlusplatsil peab nähtavas kohas olema kell, mis näitab järele jäänud aega (kas pausi lõpuni või järgmise katseni). Kell peab näitama järele jäänud aega kuni 20 minutit.\nKui kategooria koosneb enam kui ühest grupist, siis igas grupis peavad olema samad kohtunikud.\nVõistleja, kellel on olnud positiivne dopingtest, ei saa enam kunagi püstitada maailmarekordeid.\nKui avatud klassi võistlus on kombineeritud noorte/juunioride võistlusega, siis noorel/juunioril on võimalus valida, kas ta võistleb avatud klassis või noorte/juunioride klassis. Selline sportlane autasustatakse ainult selles klassis, kus ta võistles.\nKatse ajal peab vaatajatele olema nähtav antud kaalu- ja vanuseklassi rekord.\nJalanõude tald peab olema tasapinnaline.\nLamades surumises võib nüüdsest kangi suruda ebaühtlaselt.\nLamades surumises on nüüdsest lubatud jalgade liikumine mööda põrandat. Jalgade tõstmine on jätkuvalt keelatud.\nLamades surumise tugisärgi puhul on ainuke lubatud omapoolne muudatus – varrukate kitsamaks õmblemine, kuid originaalsed õmblused peavad seejuures säilima. Varrukate lühendamine ja muud manipulatsioonid ei ole lubatud.\nKüki puhul tühistati 15 kraadi nõue (et sportlane võib algasendis olla ette kallutatud maksimaalselt 15 kraadi).\nKeelati võimalus hoida kangi surumisel ebaühtlaselt (üks käsi on 81cm märgist väljas) ning jätta kang lukustamata juhul, kui võistlejal on mingi vana trauma või anatoomiline iseärasus, mis ei võimalda suruda reeglitepäraselt.\nKüki ja jõutõmbe puhul ei tohi nüüdsest katse ajal jalad liikuda ka kõrvalsuunas.\nJõutõmbetrikoo trakside vaba osa ei tohi ületada 3cm.\nTartumaa MV 2010 – tulemused


Difference between revisions of "Intensiivõppe nädal 2012" - EIK wiki\nDifference between revisions of "Intensiivõppe nädal 2012"\nRevision as of 10:46, 26 March 2012 (view source)\n(→Diakooniahaigla patsientide IT-lahendus)\nLatest revision as of 18:43, 18 March 2013 (view source)\nm (moved Intensiivõppe nädal to Intensiivõppe nädal 2012: uuendame aastat)\nAlustame esmaspäeval, 26. märtsil kell 10.00 ruumis 314. Siis räägime, mis ja kuidas toimuma hakkab. Tulge kohale.\nAlustame esmaspäeval, 26. märtsil kell 10.00 ruumis 314. Siis räägime, mis ja kuidas toimuma hakkab. Tulge kohale.\n'''Tulemuste avalik ettekanne: neljapäev, 29. märts kell 15.00 IT Kolledži ruumis 316. [http://echo360.e-uni.ee/ess/echo/presentation/da8c32af-52d0-4a02-85fa-24f9323f8ce9 Avalikku ettekande salvestus].'''\nKokkuvõtlikult - teie ülesanne oleks välja mõelda/pakkuda ideid kuidas inimesi meelitada kasutama iseteenindust? Mis oleksid nende kasutuslood ja soovid iseteeninduse kohapealt? Näiteks paneksite oma kogemustest kirja, mis peaks olema need juhendid ja kirjeldused mida iseteenindusest saaks otsida ja kasutada? Lisaks veel see, et kas iseteenindusest saaks muuta oma seadmete konfigureerimise parameetrid?\n=Meeskonnad ja ülesanded=\nÜlesanne: [[#Diakooniahaigla patsientide IT-lahendus|Diakooniahaigla patsientide IT-lahendus]]\nLahenduse leht: [[Diakooniahaigla patsientide IT-lahendus]]\n* Alfi Kannus\n* Taavi Salumets\nÜlesanne: [[#Automaatne võrguühenduste konfigureerimine erinevate võrkudega|Automaatne võrguühenduste konfigureerimine erinevate võrkudega]]\nLahenduse leht: [[Meeskond "Tartu rõõm"]]\n* Inger Romanenko\n* Sander Arnus\n* Sander Saveli\n* Kristjan Rõõm\n* Kalmer Tart\nÜlesanne: [[#ÕIS arendusversiooni turvatestimine|ÕIS arendusversiooni turvatestimine]]\nLahenduse leht: [[Security team]]\n* Alo Konno\n* Urmo Lihten\n* Taavi Podžuks\n* Matis Alliksoo\n* Sander Saarm\nLahenduse leht: [http://tallinnhospice.blogspot.com/ tallinnhospice.blogspot.com]\n* Vilius Nedzveckas\n* Kęstutis Tautvydas\n2011 aastal toimunud [https://wiki.itcollege.ee/index.php/Intensiiv%C3%B5ppe_n%C3%A4dal_2011 intensiivõppe nädala wikileht].\nLatest revision as of 18:43, 18 March 2013\n1.1 Kasu tudengitele\n1.1.1.1 Võrgurakendused II\n1.1.1.2 Veebirakenduste koostamine ASP.NET abil\n1.1.1.3 Traadita side alused\n1.1.1.5 Traadita side alused\n1.1.1.6 IT infrastruktuuri teenused\n1.2 Tugiteenused intensiivõppe nädalal\n2.1 Õppejõudude poolt pakutud ülesanded\n2.1.1 Õpetajate ja õpperühmade koormusarvestuse infosüsteem\n2.1.2 Õpetajate/õppejõudude kvalfikatsiooni ja täiendkoolituste halduskeskkond\n2.1.3 Diakooniahaigla patsientide IT-lahendus\n2.1.3.1 Mõned eeltingimused\n2.1.3.2 Üks võimalik idee\n2.2 Ettevõtete poolt pakutavad ülesanded\n2.2.1 Automaatne võrguühenduste konfigureerimine erinevate võrkudega\n2.2.2 Võrguühenduse loomine suvalise (sise)võrku koos turvalise haldustunneliga\n2.2.3 SmartCard driverid Linux'ile ja iPhone'ile\n2.2.4 Java rakendus veebilehe avamiseks Bluetooth ühenduse korral\n2.2.5 Invaparkimise kontrolli rakendus\n2.2.6 Androidile OpenCV-d kasutav live pildi analüsaator\n2.2.7 Arvutiklassi Linux süsteemi tõmmise uuendamine uuele Ubuntule 12.04 LTS\n2.2.8 wiki.itcollege.ee MediaWiki uuendamine ja pluginate valik ning testimine\n2.2.9 ÕIS arendusversiooni turvatestimine\n2.2.10 Telekommunikatsiooni ettevõtte iseteeninduse populaarsuse tõstmine\n3 Meeskonnad ja ülesanded\n3.2 Tartu rõõm\n3.2.1 Tartu rõõm\n3.3 Security team\n3.4 Lithuanian team\nIntensive Learning Week - English version of the page.\nPakume tudengitele võimalust saada väärtuslik ja reaalses töös kasutatav meeskonnatöö kogemus. Teise kursuse päevaõppe tudengitel on kevadisel vahenädalal (26.03.2012 kuni 30.03.2012) võimalus osaleda intevsiivõppe nädalal. Intensiivõppe nädala peamine eesmärk on luua tudengitele võimalus oma teadmiste ja oskuste proovilepanekuks selliste ülesannete lahendamisel, mis eeldavad mitmetest erinevatest ainetest omandatu rakendamist.\nInimkeeles tähendab see seda, et 3-6 liikmelistele meeskondadele antakse ülesanne ja nelja päeva jooksul tuleb sellele lahendus leida ning võimalusel realiseerida töötav prototüüp-lahendus. Viiendal päeval esitletakse valminud lahendusi ning antakse hinnang esitletud lahendustele. Vastutasuks saavad tudengid asendus- ja/või lisapunkte erinevates õppeainetes. Tuleb üks kõva andmine :)\nTänavu on üritusel rahvusvaheline maik juures - plaanis on tuua osalejaid Leedust ja Soomest.\nKui oled huvitatud osalemisest, siis anna meile ka teada läbi Doodle. Siis saame üritust paremini planeerida ja korraldada. http://www.doodle.com/yx4yzmaa4d2ai8qe\nTulemuste avalik ettekanne: neljapäev, 29. märts kell 15.00 IT Kolledži ruumis 316. Avalikku ettekande salvestus.\nTudengid on tihti avaldanud arvamust, et praktilisi ja elulisi ülesandeid võiks IT Kolledži õppetöös olla rohkem. Nüüd pakumegi üht tõsiselt elulist nädalat, kus seniõpitut rakendada. Tudeng saab:\nReaalelulise ülesande lahendamise kogemuse (reaalne klient, kindel tähtaeg)\nAusa hinnangu oma hetkeoskustele ja -teadmistele\nVõimaluse töötada piiratud ajaraamis\nVõimaluse saada asenduspunkte (ehk õppeainetes pääseb mõne kontrolltöö tegemise kohustusest) või lisapunkte (ehk saab õppeainetes ilusama lõpphinde)\nKena rea CV'sse ja ühe tehtud töö, mida töövestlustel on hea näitena tuua\nKunagi saab tudeng tänu sellele kogemusele hea palga, ilusama naise/mehe ja suurema auto\nHigi ja verd valada...\nSaab võimaliku lõputöö teema\nNB! Info veel täieneb\nLisapunktid: kuni 10% lõpphindest\nVeebirakenduste koostamine ASP.NET abil\nAsenduspunktid: projekti arvestatakse ühena (kahest) ainesisese projektina\nLisapunktid: kuni 15% lõpphindest\nAsenduspunktid: projekti arvestatakse iseseisva kirjaliku töö asemel\nAsenduspunktid: projekti arvestatakse PowerShell'i/Bash/Python iseseisva töö asemel\nOsalemine asendab labor 1 või labor 2 või labor 3 tegemist vastavalt tudengi valikule.\nTugiteenused intensiivõppe nädalal\nTudengitel on intevsiivõppe nädalal kasutada järgmisi ressursse:\nITK arvuti ja -loenguklassid\nITK maja on avatud tudengitele kell 8.00 - 23.00\nReaalse tellijaga ülesannete puhul kliendikohtumised\nÕppejõud, kes täidavad ekspertide ja mentorite rolli, esialgne ajakava\nMargus Ernits (E: T: K: N:)\nIndrek Rokk (E: T: K: N: - täpne päevakava täpsustamisel, kuid kindlasti kättesaadav igal päeval mingil ajal)\nEttevõtete esindajad mentoritena\nÕppejõudude poolt pakutud ülesanded\nÕpetajate ja õpperühmade koormusarvestuse infosüsteem\nÜlesande omanik: Heiki Tähis, +372 56 957 000\nKoolil on vaja hallata õpetajate tunnikoormusi, õpetatavaid õppeaineid ja õpetaja ning õppeainete vahelisi seoseid.\nKoolil on hulk õppekavu, ühel õppekaval võib õppida üks või enam õpperühma. Õppekavad on jagatud õppeaineteks ning iga õppeainet õpetab üks või mitu õpetajat. Õppekava on jagatud õppeaastateks (kursusteks) ja iga õppeaasta kaheks semestriteks (poolaastaks). Iga õpperühm on ühel kindlal ajahetkel ühel kindlal õppeaastal (kursusel)Õppeaine võib olla jagatud mitmele semestrile (ehk õppeaine õpetamine võib kesta üks või mitu semestrit), erinevatel semestritel võib üht õppeainet õpetada erinev õpetaja või õpetajad. Igal semestril võib olla erinev arv kontakttunde, kontakttundide arv saadakse auditoorseõppetöö nädalate ja tundi arv nädalas korrutamisel.\nKontakttundide hulgast sõltub koormus, koormusel on pehme ja jäik ülempiir.\nVajalik infosüsteem peab võimaldama sisestada õppekavad, õpperühmad ja õpetajad, siduda õpetajad konkreetsete õppeainetega ning seeläbi näha nende õppekoormust. Infosüsteem peab võimaldama raportite koostamist õppekavade, õpperühmade, õppeainete ja õpetajate lõikes/vaates.\nHetkel on nende andmete haldamiseks olemas suur ja keeruline Excel-i tabel. Probleem on reaalne ning huvi korral on võimalik eelnevalt kliendiga kohtuda, täpsustada lähteülesanne. Samuti on võimalik ülesande kasvatamine lõputööks\nÕpetajate/õppejõudude kvalfikatsiooni ja täiendkoolituste halduskeskkond\nKoolidel on kohustus pidada arvet õpetajate haridustasemete, täiendkoolituste, atesteerimise jms osas. Tuleb pikem jutt.\nDiakooniahaigla patsientide IT-lahendus\nÜlesanne on võetud: Alfi Kannus ja Taavi Salumets poolt. Diakooniahaigla patsientide IT-lahendus\nÜlesande omanik: Kaido Kikkas, +372 50 64 464 (NB! Reaalselt jääb kureerima Indrek Rokk, kuna Kakk on intensiivnädalal Portugalis!)\nDiakooniahaigla üheks tegevusvaldkonnaks on anda terminaalselt haigetele inimestele võimalus oma järelejäänud elupäevad võimalikult inimväärsel viisil veeta (hospiitsiteenus). Et tänapäeval on IT olnud juba mitu aastakümmet inimeste elu lahutamatuks osaks, hakkab kujunema olukord, kus siit ilmast hakkavad lahkuma ka inimesed, kelle jaoks IT on osa nende elukvaliteedist. Seetõttu on eesmärgiks luua IT-lahendus, mis võimaldaks voodis viibival inimesel kasutada levinumaid IT võimalusi - lugeda veebist uudiseid, pidada Skype'is vestlusi, kuulata muusikat jne.\nLahendus peaks olema kasutatav ka juhul, kui inimesel on säilinud üsna vähene liikumisvõime.\nLahendus peaks olema skaleeruv vastavalt kasutaja oskusele - väga lihtsad elementaarfunktsioonid, kuid lisavõimalused teadlikumale kasutajale.\nKui kasutatakse seinale kinnituvaid vahendeid (N: väline monitor), siis peavad need võimaldama voodi 180-kraadist pööramist (peatsi keeramist teisele poole).\nÜlesandeks on luua terviklahenduse spetsifikatsioon, soovitavalt koos kogu vajaliku dokumentatsiooniga. Seetõttu võiksid osa võtta ka IS analüüsi ja/või tehnosuhtluse tudengid!\nÜks võimalik idee\nKasutada Asus Eee Pad Transformerit koos seinale kinnitatud suure monitoriga - see annaks kasutajale erinevad võimalused:\nsülearvuti funktsionaalsus - kasutatakse kui tavalist läpakat\ntahvelarvuti funktsionaalsus - kasutatakse tahvlina (NB! eeldab kasutajalt head liigutuste koordinatsiooni!)\nlauaarvuti funktsionaalsus - Eee Padi klaviatuur ja/või tahvel pluss suur väline monitor\nEttevõtete poolt pakutavad ülesanded\nSiia tulevad paljude ettevõtete poolt pakutavad ülesanded. Hetkel on need veel täpsustamisel.\nTäiendav info ja täpsustavad küsimused: Indrek Rokk\nAutomaatne võrguühenduste konfigureerimine erinevate võrkudega\nKonfigureerida arvuti, millel on 3G, Wifi, Ethernet-over-Powerline ja Etherneti pordid ning mille operatsioonisüsteemiks on Ubuntu Linux. Võrguühendust vahetataks ühenduse olemasolu ja prioriteetide alusel üle erinevate tehnoloogiate võimalikult lihtsalt ja kiirelt. IP aadress ei pea samaks jääma. Wifi adapter valib ise parima avaliku võrgu, kui ei ole konfigureeritud teisiti. Kui Wifi ühendus kaob, proovib teisi ka taustal. Kõik ümberlülitamised logitakse. Näiteks: Prioriteetideks on Ethernet:1; EoP:2; Wifi:3; 3G:4. Ühendatakse kõikidesse võimalikesse võrkudesse ning kui Ethernet ära kukub ning pole võimalik ühenduda ka läbi EoP, toimub ühenduse ümberlülitamine Wifi võrku. Kui Wifi ära kukub, siis ühendutakse 3G võrku. Kui tuleb suvaline public wifi tagasi, ühendutakse sinna jne. Luua lihtne kasutajaliides Android telefonile, mis lubab üle bluetooth ühenduse erinevaid võrke ja prioriteete konfigureerida ning vaadata ühenduste ajalugu.\nÜlesanne reserveeritud. Meeskonnas Sander Arnus, Sander Saveli, Kristjan Rõõm, Viljar Rooda.\nVõrguühenduse loomine suvalise (sise)võrku koos turvalise haldustunneliga\nKonfigureerida/luua Ubuntu Linuxil põhinev arvuti, mida saab ühendada suvalisse (sise)võrku (nt. NAT ja lubatud vaid HTTP ja HTTPS ühendus võrgust välja) ning mis tekitab automaatselt võrguühenduse tekkimisel turvalise (krüpteeritud, kasutades ID kaardi sertifikaate, kui see on arvutis või ka näiteks MobiiliID test-SIMil olevaid) haldus-tunneli serveriga Internetis. Piirang: läbi tunneli käib ainult serveri poolt initsialiseeritud administreerimistegevus. Ülejäänud liiklus väljub tavateed pidi. Serveri poolel peab olema lihtne hallata(vaadata kõiki lisatud arvuteid, administreerida nende avalikke võtmeid, vaadata aktiivsed ühendusi) ja tekitada ühendusi näiteks läbi veebiliidese.\nSmartCard driverid Linux'ile ja iPhone'ile\nMicro SD kaardi kujul olevale SC kaarile Linuxi ja iPhone'i driver'ite kirjutamine. Ette saab seadmed ning Androidi driver'i.\nJava rakendus veebilehe avamiseks Bluetooth ühenduse korral\nJava rakendus, mis kuvab nimekirja kõikidest läheduses olevates Bluetooth seadmetest ning uue seadme leidmisel saadab sellele käsu üle bluetooth-i avada veebileht. Bluetooth annab signaali, et ava nüüd selline veebileht üle tavalise data ühenduse. Paaritamiseks PIN koode ei küsita või kasutatkse vähemalt vaikeväärtusega PIN koodi "0000".\nInvaparkimise kontrolli rakendus\nLuua rakendus, mis võimaldab kontrollööril distantsilt kontrollida invakaardi autentsust ja seost kasutajaga. Invakaarti saab kasutada tasuta parkimiseks. Invakaart väljastatakse kindlale inimesele. Inimene võib kasutada suvalist autot oma toimingute tegemiseks. Kaarti edasi anda ei tohi (teooria). Parkida võib vaid ühes kohas korraga samal ajahetkel. Analüüsida probleemi, pakkuda välja lollikindel lahendus ning realiseerida see.\nAndroidile OpenCV-d kasutav live pildi analüsaator\nAndroidi OpenCV-d kasutatava pildianalüsaatori keerukusastme võite ise valida: a) tuvastada punane pall ning joonistada palli keskkoha teekonna joon kaamera pildi peale. b) "Jahimehe mäng" - tuvastada live pildil kummipardi ilmumine ja see siis automaatselt surnuks tulistada. Surnud partide eest saab kasutaja punkte. c) lugeda eessõitva auto number ning näidata seda teksti kujul rakenduse kasutajaliideses.\nTelefonid peaks olema piisavalt võimsad, et sellist pildianalüüsi teha ning OpenCVd peaks ka saama Androidil kasutada. Ülesande põhieesmärk on valideerida eelnevat lauset.\nArvutiklassi Linux süsteemi tõmmise uuendamine uuele Ubuntule 12.04 LTS\nLisainfot annab Margus Ernits\nwiki.itcollege.ee MediaWiki uuendamine ja pluginate valik ning testimine\nÕIS arendusversiooni turvatestimine\nTelekommunikatsiooni ettevõtte iseteeninduse populaarsuse tõstmine\nPakkuda välja ideed kuidas ettevõtte kliendis luua huvi iseteeninduse vahendusel abi saamiseks? - Tehniliste küsimuste korral, kuidas juhtida TVd puldiga, kuidas WiFit kasutada jne - Teenuse tõrke korral, TV ei tööta, internet aeglane jne - Teenuse kasutama õppimiseks, NutiTV võimalused jne\nTeema jaguneks kaheks alamosaks: 1. Mis peaks veebis olema? Kuidas peaks veeb välja nägema? 2. Mis tõmbaks teenuse kasutajat iseteenindusse? Kuidas saab veebikasutamist propageerida?\nMeeskonnad ja ülesanded\nÜlesanne: Diakooniahaigla patsientide IT-lahendus\nLahenduse leht: Diakooniahaigla patsientide IT-lahendus\nÜlesanne: Automaatne võrguühenduste konfigureerimine erinevate võrkudega\nLahenduse leht: Meeskond "Tartu rõõm"\nÜlesanne: ÕIS arendusversiooni turvatestimine\nLahenduse leht: Security team\nLahenduse leht: tallinnhospice.blogspot.com\n2011 aastal toimunud intensiivõppe nädala wikileht.\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=Intensiivõppe_nädal_2012&oldid=61443"\nThis page was last edited on 18 March 2013, at 18:43.


Avatud talude päev toimub 21. juulil - Kesknädal\nAvatud talude päev Kulina mõisas Foto: Meelis Meilbaum /Scanpix\nViies üle-eestiline avatud talude päev toimub sel aastal 21. juulil, kuid mitmed talud võtavad külalisi vastu ka päev varem.\n„Kõik huvilised võiksid juba varakult 21. juuli oma kalendrisse märkida, et taas Eesti maaeluga tutvuma minna. Kui varasemalt oleme näinud nii teatritalusid kui ka miniloomaaedu, siis ootan huviga, milliseid üllatusi 2019. aasta endaga kaasa toob,“ sõnas maaeluminister Tarmo Tamm.\n„Avatud talude päev on külastajatele hea võimalus kohalike väiketootjatega kontakti loomiseks, taimemüüjatega tehingute tegemiseks, põllumajandusmasinate uudistamiseks, loomade imetlemiseks ja maaelu mitmekesisuse avastamiseks. Sel aastal on mitmed talud avaldanud huvi oma uksed terveks nädalavahetuseks avada, seega saab läbi käia rohkem kohti ja nii ka rohkem näha ja kogeda. Samas tuleb meeles pidada, et avatud talude päeva põhipäev on siiski pühapäev, 21. juuli ning vaid sel päeval on avatud kõik osalevad talud,“ sõnas avatud talude päeva projektijuht Kertu Kärk Maaeluministeeriumist.\n„Avatud talude päevast on saamas midagi sellist, mis on iseenesestmõistetav – enam ei küsita, kas see päev tuleb, vaid küsimus on, mis kuupäeval on Eestimaa talud avatud. Olen siiralt rõõmus, et sellest päevast on saanud nii suur ja oodatud sündmus! Jääb vaid loota, et meie taludel ja põllumajandustootmistel jagub energiat osaleda selle sündmuse korraldamisel ning pakkuda meile kõigile maaelu mitmekesisust,“ rõõmustas Põllumajandusuuringute Keskuse maaelu võrgustikutöö osakonna juhataja Reve Lambur.\nAvatud talude päevale registreerumine taludele, maaettevõtetele ja põllumajandustootmistele algab jaanuari keskel ning peagi tuleb selle kohta ka lisainfot. Samuti toimub veebruari lõpus/märtsi alguses kaks piirkondlikku infopäeva huvilistele, kes oma talu sel päeval külastajatele avada soovivad. Infopäeval jagatakse taludele vajalikke infomaterjale ning nippe ja nõuandeid eelmiste aastate kogemustest.\n2018. aastal külastati avatud talude päeva raames talusid, põllumajandustootmisi ja maaettevõtteid rohkem kui 160 000 korral. 2017. aasta rekord ületati 40 000 külastusega. Kokku avas oma uksed 296 talu, Saaremaa talud olid avatud kogu nädalavahetuse.\nVideomeenutus 2018. aasta avatud talude päevast Saaremaal\nAvatud talude päev 2019 Facebookis\nMore : avatud talude päev, Tarmo Tamm\nRatas reitingust: Keskerakonna positsioon enne valimisi on hea


Ilmaprognoos - Maaleht\nIlm 16. juuni 2016\nLäänekaarest tulnud jahedus eemaldub. Vahemere-äärne soe pressib jõuliselt põhja poole, tõstab temperatuurifooni taas keskmisele tasemele ning mõnel päeval annab südasuvise mõõdu välja. Aga ühes soojaga tuleb ka rohkelt niiskust.\nVihmapilved Valgamaa kohal Lugeja foto\nTäna on Eestile naabriks madalrõhkkond. Sajab hoovihma, on äikesevõimalus, tugevamad on sajuhood tõenäoliselt Ida-Eestis. Tuul puhub lõunakaarest ja on puhanguti tugev äikesepilvede all. Õhutemperatuur on 19–23°, saartel ja läänerannikul võib jääda paar-kolm kraadi madalamaks.\nPõllumehed toovad homme Toompea meeleavaldusele 101 traktorit. Liiklust aitab kooridneerida politsei. 56\nPõllumeeste meeleavaldus toob lisaks traktoritele Riigikogu ette ülisuure kingipaki 0\nKingipakk sümboliseerib Eesti põllumeeste üle 600 miljoni euro suurust omapoolset investeeringut avalike hüvede loomisse maapiirkondades Euroopa Liidu eelarveperioodil 2014-2020.\nMadriidi kliimakonverentsi esimese pingeline nädal selja taga. Homme kohtub keskkonnaminister Rene Kokk teiste ministritega. 0\nMadriidis toimuval ÜRO kliimakonverentsil COP 25 pingutavad ligi 200 ÜRO riigi läbirääkijad selle nimel, et saavutada kokkulepped kliimamuutuste ohjamiseks ja Pariisi kokkuleppe elluviimiseks.\nGrilliliidu žürii valis Eesti parima verivorsti 1\nNädalavahetusel toimus Eesti Grilliliidu korraldatud Verivorsti pidu. 32 kandidaadi seast valiti Parim Verivorst 2020.\nKaupo Kutsar: vabandan, president ei andnud teenetemärki petisele 5\nTeenetemärgi lipumärgi tutvustamise eest andis president Sirje Potisepale ja selle asjaolu üle ei ole vaidlust on leidnud Tartu ringkonnakohus 2. detsembril 2019. President ei anna teenetemärke petistele. Pean vabandama Lõunaeestlane portaali artiklis ilmunud, ajakirjanik Inno Tähismaa kirjutatud sisu kohta.\nSaaremaa laevafirma ehitab Omaani politseile 50 miljoni euro eest 14 patrullalust 30\nSaremaa ettevõte Baltic Workboats AS ehitab lepingu järgi nelja aasta jooksul 14 patrull-laeva. Ehitusel lähtutakse ühest oma põhimudelist, mille lahutamatuks osaks on enda poolt patenteeritud lainet läbistav vöör.\nTaarausu hiislar Addold Mossin saab neljapäeval 100-aastaseks 0\nNeljapäeval 12. detsembril saab Rootsis Täbys 100-aastaseks taarausu hiislar Addold Mossin. Sel puhul läheb teiste hulgas teda õnnitlema Maavalla Koja juhatuse liige Sven Kristjan Kreisberg.\nSteven-Hristo Evestus: kantsler Lemetti juhtum võib anda tagasilöögi 198\n„TTÜ vihjeskandaal ja valitsuse tasandile jõudnud maaeluministeeriumi kriis on tõestanud, et ühiskond, sealhulgas isegi tippjuhid või valitsuse liikmed ei ole piisavalt teadlikud vihjeandmise ja kohtumiste avalikustamise temaatika olulisusest,” tõdes endine juhtiv riigiprokurör, ühingu Korruptsioonivaba Eesti juhatuse liige Steven-Hristo Evestus tänase rahvusvahelise korruptsioonivastase päeva eel.\nOmniva juht: oleks hea, kui inimesed ei telliks teiselt poolt maailma tarbetut kaupa 386\n* Omniva juhatuse esimees Ansi Arumeel tunnistab, et tõenäoliselt suletakse järgmisel aasta postkontoreid, kuid täpset arvu ei soostunud ta ütlema.* Praegune kirjamargi hind ei kata postiteenuse kulu, mistõttu peaks üks mark maksma vähemalt 1,5 eurot.* Arumeele sõnutsi puudub kokkulepe, mille järgi peaks ajaleht jõudma tellijani hommikul.\nVIDEO ja FOTOD: Riisipere-Turba rong tegi Eesti kiireimal raudteel esimese sõidu 96\nTäna avati pidulikult Eesti kiireim raudteelõik, mille maksimaalne lubatud tunnikiirus on 140 km/h. Üle kuue kilomeetri pikkusel raudteelõigul hakkab rong sõitma kuni 11 korda päevas.


Reedene päev suudeti lõpetada positiivsemates toonides, millega vähendati nädala peale kogunenud kaotusi.\nKäesolev nädal saab olema täis palju olulisi majandusuudiseid, millest olulisemaks võiks lugeda USA septembrikuu tööjõuraportit, eurotsooni septembri esialgset inflatsiooninäitu ja Euroopa Keskpanga järjekordset istungit, mis võib tuua täiendavaid detaile väärtpaberite ostuprogrammi osas.\nEmaspäev, 29. september\n•\tSaksamaa septembri esialgne inflatsioon: püsib 0,8% peal\n•\tUSA augusti isiklikud sissetulekud ja kulutused: kasvu kiirenemine, vastavalt 0,3% ja 0,4% MoM\n•\tUSA augustikuu inflatsioon: 1,4% vs 1,6% juulis\n•\tUSA pooleliolevad majade müügitehingud: mullusega võrreldes langustempo aeglustumine -2,7% pealt -1,4% peale\n•\tEurotsooni augusti töötuse määr: püsib 11,5% peal\n•\tEurotsooni septembri esialgne inflatsioon: 0,1pp aeglustumine 0,3% peale (tuuminflatsioon 0,9%)\n•\tPrantsusmaa tarbijate augustikuu kulutused: YoY 1,3%\n•\tSaksamaa töötute arvu muutus ja töötuse määr (september): langus kahe tuhande inimese võrra, töötuse määr 6,7%\n•\tUSA septembri Chicago PMI: 62,0 vs 64,3 augustis (sellel aastal olnud väga volatiilne)\n•\tUSA tarbijate septembri kindlustunde indeks: marginaalne muutus võrreldes augustiga (92,5 punkti)\n•\tHiina ametlik töötleva tööstuse septembri PMI: 51,0 vs 51,1 augustis\n•\tSuurbritannia töötleva tööstuse septembri PMI: 52,7 vs 52,5 augustis\n•\tUSA ADP tööturu septembri küsitlus: 207K töökohta erasektoris vs 204K augustis\n•\tUSA töötleva tööstuse septembri ISM: 58,3 vs 59,0 augustis (taandumine üle 3a kõrgeimalt tasemelt)\n•\tUSA septembri autode müük: annualiseeritult 13,6M vs 13,87M augustis\n•\tEuroopa Keskpanga intressimäära otsus: intressid jäävad püsima senisel tasemel, pressikonverentsil võivad selguda varadega tagatud väärtpaberite ostuprogrammi detailid\n•\tUSA esmased töötu abiraha taotlused: 298K vs 293K nädal varem\n•\tUSA augusti tehaste tellimused: -9,5% pärast 10,5% tõusu juulis, mis oli tingitud Boeingu tellimustest\n•\tHiina ametlik teenindussektori septembri PMI\n•\tEurotsooni augusti jaemüük: mullusega võrreldes kasvutempo aeglustumine 0,1pp võrra 0,7% peale\n•\tSuurbritannia teenindussektori septembri PMI: 59,0 vs 60,5 septembris\n•\tUSA septembri tööjõuraport: 215K töökohta väljaspool põllumajandussektorit (142K augustis) ning töötuse määr 6,1% (sama, mis augustis)\n•\tUSA teenindussektori septembri ISM: 58,5 vs 59,6 augustis (taandumine 9a tipust)\nUSA indeksite futuurid kauplevad hetkel -0,3% punases\nNädalavahetusel avaldatud Hiina tööstusettevõtete kasumid langesid augustis YoY -0,6%, mis on järjekordne viide nõrgemale majandusaktiivsusele\nHispaania deflatsioon andis septembris pisut järele, kui hinnalangus aeglustus 0,3pp võrra -0,2% peale. Augustikuu jaemüük kasvas aga mullusega võrreldes 0,4%, mis oli parem kui analüütikute oodatud -0,8% ning -0,2% juulis.\nAktsiate ostuks kasutatud võimendus (valge joon) jõudis NYSE-l augustis pärast väikest allapoole korrektsiooni tagasi uue rekordini 0,463 triljoni dollarini. Oranžiga on tähistatud S&P 500\nSpekulatsioonide kohaselt on Jaapani ettevõte Softbank huvitatud USA filmistuudio Dreamworks Animation ostmisest. Softbank on teinud filmide „Shrek” ja „Madagascar” loojale $3,4 mld suuruse ülevõtmispakkumise (ehk $32 aktsia kohta). Dreamworksi aktsia kaupleb eelturul +25,2% kõrgemal (@ $28).\nSaksamaa inflatsioon püsis ootuspäraselt 0,8% peal septembris\nBrasiilia aktsiaturu futuurid üle 4% languses ja EWZ ligi -7%, seda presidendivalimiste värskete küsitluste tõttu, mis näitasid, et senine president Dilma Rousseff on oma peamise konkurendi Marina Silva kõrval võitnud poolehoidu tagasi (vastavalt 37% pealt 40% peale, Silva oma langes 30% pealt 27% peale). Brasiillased lähevad valimiskastide juurde pühapäeval ning finantsturud on eelkõige huvitatud sellest, et uus president tooks kaasa vajalikke reforme ja aitaks majanduse uuesti kasvama panna....midagi, millega Rousseff pole hakkama saanud.\nEelmisele postitusele lisaks langetas Brasiilia keskpank täna riigi 2014.a majanduskasvu prognoosi 1,6% pealt 0,7% peale, samas kui inflatsiooni ootuses tehti vaid väike korrigeerimine 6,3% peale. Brasiilia real dollari vastu kauplemas nõrgimal tasemel alates 2008.a\nTIBCO Software (TIBX) eelturul 21% üleval. To be acquired by Vista Equity Partners for $24.00 per share in cash: http://seekingalpha.com/pr/11151875-tibco-to-be-acquired-by-vista-equity-partners-for-24_00-per-share-in-cash\nTibco asutaja ja CEO on Vivek Ranadive, kes on otsapidi ka kodumaise Pipedrive'i investor.\nAmeeriklased on hakanud rohkem kulutama. Sissetulekute 0,3% kasvu kõrval suurenesid kulutused augustis 0,5% võrreldes juuliga (oodati 0,4%)\nSäästmismäär alanes augustis esimest korda alates märtsist