TEST: DJI droon Inspire 1 – lendav ime - Forte\nTEST: DJI droon Inspire 1 – lendav ime\nKui ma endale Inspire 1 drooni sain, teadsin, et see tuleb tugevas kaitsekohvris. Ma ei suutnud ette kujutada, et see kohver nii suur on. Kui sellele rattad alla monteerida ja pikem sang külge panna, siis saaks seda kasutada kui reisikohvrit.\nPeale kohvri avamist ei suutnud ma uskuda, et kauaoodatud uhke masin ongi lõpuks mul käes, kirjutab Tehnikapilk.ee.\nVõtsin drooni karbist välja ja mind tabas rõõm, sest see tundus juba esimesel vaatlemisel väga korralik ja kvaliteetne. Välimus on üsna futuristlik, meenutades vähemalt kaugelt vaadates päris helikopterit. Barbid saaksid küll sellisega ringi sumistada.\nDrooni kättevõtmisel selgus, et see on üllatavalt raske. Seade kaalub koos akuga 3 kg ning mitme akuga droon, mis on transpordikohvris, võib kaaluda 4-5 kg. Kui selline tugev ja raske lennumasin kukuks kellelegi pähe, siis võib see inimene korralikult haiget saada.\nKorralik kandekohver lisab seadme hinnale päris palju juurde, sest see kaitseb drooni hästi ja kohvris on kohad kahele juhtpuldile, lisaks 7 kohta akudele ja ühele drooni sees olevale akule.\nDJI hakkas drooni Inspire 1 tootma 2014. aastal. Mõned kuud tagasi arvustatud Phantom 3 Professional on Inspire 1-st uuem, kuid vähemate võimalustega. Kuna olen saanud mõlemaid droone katsetada, siis on väga huvitav neid võrrelda ja oma hinnang anda.\nKui Inspire 1 pakendist välja võtta, siis on see transpordiasendis. See tähendab, et droon on kõige madalama profiiliga selleks, et poleks vaja veelgi kõrgemat kohvrit.\nKuna toode ise on väiksematest Phantom-seeria kopteritest kordades suurem, siis on palju suuremad ka propellerid, et need jaksasid lennumasinat õhus edasi kanda.\nDrooni, puldi ja nutiseadme ühendamises pole midagi keerulist. Inspire on üsna suur. See on ehitatud väga tugevast plastikust ja süsinikkiust, mis vaadates meenutab metalli, kuid katsudes on kergem.\nKuna droon on suur, siis on suur ka selle telik. Tänu suurele telikule saab paremini maanduda kaldega teel, kus Phantom-seeria koperid oleksid väikese teliku tõttu lihtsalt ümber kukkunud.\nKui rääkida drooni väljanägemisest, siis meenutab see natuke prototüüpversiooni, sest välimus on väga uudne ja küljed pole millegiga kaetud.\nEsimest lendu tegema hakates tahtsin droonile kaamera külge panna, aga seda ei saanud teha, sest droon on pakendist võttes transpordiasendis ja nii ei saa kaamerat külge panna ilma seda vigastamata.\nArvasin, et sisselülitamisel lähevad maandumisjalad automaatselt ohutusse asendisse kaamera paigaldmaiseks, aga nii see ei olnud. Läksin tuppa ja uurisin arvutist järgi, et transpordiasendist tavaasendisse muutumiseks on vaja puldil olevat minu jaoks tundmatut nuppu plõksutada kiiresti 5 korda ning alles siis seadistab droon ennast valmis kaamera paigaldamiseks.\nKui olete drooni saanud kaamera paigaldamiseks valmis, siis tuleb ohutuse huvides droon välja lülitada, siis kaamera külge panna ja kindlasti ära lukustada. Alles seejärel sisse lülitada.\nKui soovite drooni panna transpordiasendisse, tuleb samuti seda nupukest 5 korda klõbistada.\nKui droon koos kaameraga on stardivalmis, siis maapinnast meetri kõrgusel lähevad maandumisjalad automaatselt droonist kõrgemale, et kaamera saaks 360 kraadi küljele pöörata, ilma, et maandumisjalad jääksid pildile.\nKui Inspire 1 ja Phantom 3 Professionali lendamist võrrelda, siis mulle tundub, et Inspire 1 lendab palju kiiremini ja stabiilsemalt. Kui lendavast Inspire’ist olla paari meetri kaugusel, siis saab tunda üsna suurt tuult.\nMaandumisel lähevad maandumisjalad ise alla tagasi, seda alles vahetult enne maapinda. Maandumisjalgade liigutamise võimalus on tulnud DJI profidroonidelt nagu S1000 või 900.\nDJI Inspire 1 kaamera on väga huvitav: see on üsna väike ja gimbal on juba sisse ehitatud.\nZenmuse X3 nime kandev kaamera sarnaneb välimuselt mõne vana veebikaameraga, aga pildikvaliteedi osas on veidi üle seikluskaamerast GoPro Hero 4 Black editon.\nKaamera peal on neli nähtavat objekti. Esiteks on kaameral näha kerest veidi välja ulatuvat objektiivi, üleval on näha mõningaid klemme, mis ühenduvad drooni klemmide külge, kaamera küljel on MicroSD mälukaardi pesa ja üllataval kombel on kaameral ka väike ventilaator.\nKaamera küljes olev mootoritega stabiliseerimissüsteem töötab hästi ja videod on maksimaalselt stabiilsed ka keskmise tuulega.\nRääkides kaamera andmetest, on sellel 94 kraadine vaatenurk, kaamerat saab pöörata üles-alla ja vasakule-paremale terve täisringi.\nKaamerast tulevad 12megapikslised RAW-formaadis fotod ning 4K video kuni 30 kaadrit sekundis. Kaamera ISO tundlikkust, valge tasakaalu ja säriaega saab muuta nutiseadme-rakenduse kaudu.\nX3 kaamera oli väljatuleku ajal esimene omataoline, aga hiljuti müüki jõudnud droonil Phantom 3 Professional on samade tehniliste näitajatega kaamera (suurus ja välimus on erinevad).\nPhantom 3 kaamera pole ka identne, sest ei keera vasakule ja paremale külejele. Kaamera liikumistundlikkust seadistades on aeglasema valiku peal võimalik teha väga sujuvaid üles-alla liikuvaid videokaadreid ja miks mitte ka vasakule ja paremale liikuvaid videoklippe.\nKomplektis on kaasas ND filter, et ei peaks säriajas suurt valgust ohverdama, aga mina pole ikka välja suutnud nuputada, kuidas need filtrid kaamera külge käivad.\nKui kaamera parameetrid õigesti seadistada, pole probleemiks teha Photoshopi abiga jalustrabavaid ja ilusaid aerofotosid.\nSarnaselt kaameraga on Inspire 1 juhtpult sarnane uuemate droonide Phantom 3 Professional ja Advanced pultidega.\nNagu kaamera, on ka Inspire 1 drooni juhtpult natuke võimalusterohkem võrreldes Phantom 3 pultidega.\nPult on ergonoomilisuse mõttes sama – see istub hästi käes ja drooni saab sellega juhtida väga täpselt ja mugavalt.\nPuldil on, nagu ikka, kaks juhtkangi, kaks rullikut, millest üks reguleerib säriaega ja teine kaamera pööret üles ja alla.\nPuldil on mitmeid iseseadistavaid juhtnuppe ja kaks suuremat ümmargust nuppu – üks lülitab peale kiiret vajutust ja nupu all hoidmist puldi sisse ning teise nupuga saab drooni koju tagasi kutsuda GPSi abil.\nPuldil on hoidik nutitelefoni või tahvelarvuti jaoks. Mulle tundub, et selle drooni puldi hoidik on ehitatud tugevamalt või lihtsalt tugevamalt kinni keeratud, sest Phantom 3 puldi hoidik polnud just kõige kindlamalt kinni, kuigi see sai maksimaalselt kinni keeratud.\nPuldil on ülekandetehnoloogiale Lightbridge omaselt kaks antenni, tänu millele saab drooniga lennata hea ilmaga ja ilma vaheobjektideta puldist kuni kahe kilomeetri kaugusele, ja standardmõõdus USB pesa nutiseadme ühendamiseks.\nLisaks on juhtpuldil Micro USB pesa, Mini HDMI väljund ja CAN Bus pesa, mis on tootja sõnul seal tulevaste lisasedamete tarvis. Kaks viimast on omased ainult Inspire 1 puldile.\nLisaks on Inspire 1 puldi pealmine külg kaetud alumiiniumiga, mis mulle eriti ei meeldinud.\nSeoses pultidega on võimalik ainult droonil Inspire 1 teha üht põnevat asja – ostes teise puldi juurde, on võimalik drooni juhtida kahe inimesega nii, et üks inimene juhib ainult drooni ja teine juhib ainult kaamerat.\nSellise süsteemiga saab veel paremat videot, sest üksi lennates ja kaamerat seadistades ei saa mõlemat korraga teha parimal moel. Kurb selle asja juures on see, et lisapult maksab ligiakudu 700€, mis paneb kulmu kortsutama küll.\nDrooni kaamerat ja parameetreid juhtiv DJI Go nimeline rakendus oli Inspire 1 väljatuleku ajal veel tuttuus, aga kuna uuemat ja soodsamat Phantom 3 Professionali saab juhtida sama rakendusega, siis 2015. aastal pole see enam uus.\nKui äpist natuke rääkida, siis tasuks mainimist, et sellega ei saa drooni juhtida, küll aga saab kaamera, gimbali ja drooni parameetreid hästi muuta. Valikuid, mida muuta saab, on minu jaoks isegi liiga palju.\nAlguses ma ei leidnud võimalust keerata drooni kaamerat küljelt küljele, aga tänu ühele õpetusvideole sain teada, et kaamerat saab keerata küljele hoides sõrme ekraanil ja liigutada sõrme vastavas suunas ekraanil.\nNii saab sõrmega keerata kaamerat üles-alla, küljelt-küljele ja isegi muuta kaamera kallet, et horisont oleks sirge.\nDrooni aku kannab nime TB47 ja mahutab 4500mAh. Juurde on võimalik osta ka originaaltootja 1000mAh suurem aku.\nAku on suuruselt päris pirakas ja käib droonil olevasse kambrisse, kuhu läheb ilusti, aga pärast seda kätte saada on päris raske.\nStandardakusid soovitan osta kohe vähemalt üks juurde, sest tootja sõnul saab ühe sandardakuga lennata kuni 20 min, aga minu katsetuste põhjal saab ühe akuga lennata vaid 10-15 min ning juba tuleb 30% hoiatus, et aeg on koju tulla.\nAku laadmiseks kulub keskeltläbi 1,5 tundi. Kui siis ise ei hakka ruttu koju lendama ja rakenduse sätetes on mksimaalne lennukõrgus näiteks 150 m, siis on päris halvasti, sest droon ei pruugi enne liikuma hakkamist sellele suurele kõrgusele välja jõudagi ja kukub väga kõrgelt alla.\n+ Seade on väga kvaliteetselt ehitatud.\n+ Kaamera on eemaldatav ja väljavahetatav.\n+ Droon tuleb ostes väga korraliku kandekohvriga, kuhu mahub 7 lisaakut ja kaks juhtpulti.\n+ Tänu sellele, et maandumisjalad on võimalik üles tõsta, saab ilma probleemideta liigutada kaamerat igas suunas.\n+ Tänu Optical Flow sensoritele saab ka siseruumides ilma GPS-signaalita stabiilselt lennata.\n+ Droon lendab vähese tuulega ja ATTI režiimis kiirusega 22 m/s, mis on peaaegu 80 km/h!\n+ Võimalus juhtida drooni kahe puldiga, et saavutade veel paremad videokaadrid.\n+ Zenmuse X3 kaamerast välja tulevad 4K videod on võrratud.\n+ Komplektis on kaasas rihm puldi jaoks ja korralik 16 GB mälukaart videote ja piltide salvestamiseks.\n+ Juhtpult istub hästi käes, on väga täpne ja sellel on HDMI väljund HD video salvestamiseks salvestajasse või puldi ühendamiseks näiteks teleriga, et maa pealt näha suurelt seda, mida näeb drooni kaamera.\n- Droon pole tavakasutaja jaoks just kuigi soodne.\n- Lisaakud, kaamera ja pult maksavad väga palju.\n- Lennumasin on üsna suur ja ei mahu seljakotti ära.\nKokkuvõttes on DJI Inspire 1 lummav lennumasin, mis lisaks kenale disainile teeb ilusat ja kvaliteetset videot.\n3200eurone hind on päris kõrge ning seetõttu sobib see droon pigem väiksematele filmiproduktsioonifirmadele, mitte kodukasutjatele.\nHobilenduritele või kinnisvaramaakleritele, kes ei soovi igale objektile kutsuda tellitud drooniga filmjat või pildistajat, sobiks paremini Phantom 3 Professional, sest see teeb samasugust 4K videot ja 12-megapiksliseid pilte.\nDroonientsuiastidele, kes soovivad omale uut väga head drooni alla 10 000 euro, soovitan osta Inspire 1 drooni ja juurde soetada uue Zenmuse x5 kaamera, millele saab ette keerata MFT objektiive, sest see kaamera on parema pildikvaliteediga ja parema dünaamilise ulatusega.\nProfid, kes lendavad iga päev näiteks DJI Spreading Wings S100-ga hakkaksid sellise jutu peale küll naerma, aga mulle, kes ma pole professionaalsemaid süsteeme veel proovida saanud, tundub see droon täiuslik ja midagi paremat oleks selle hinna eest raske välja mõelda.\nKaamera pildikvaliteet: 7,3\nOstupakend ja selle sisu: 9,9\nTegu on suurepärase drooniga, mis teeb oma tööd hästi, aga võiks natuke vähem maksta.\nVIDEO: Mees ehitas endale 54 droonirootori põhjal õhusõiduki\nVIDEO: Miks ka mitte – mees püüab kala drooni abil


Mitme täiendiga fraasid\nKui mitme täiendiga fraasis puudub täiendite vahel sidesõna ja täiendeid seob vaid kõrvuasend, siis võib olla tegu ühega kahest fraasitüübist.\nEsimeses nimisõnafraasis täiendab iga täiend fraasi peasõna eraldi. Täiendid on süntaktiliselt samaväärsed, seega rinnastatud. Sidesõnata rinnastatud täiendid eraldatakse kõnes pausiga, kirjas komaga. Viimase pausi/koma saab enamasti asendada sidesõnaga, nt suur ja paljuharuline lühter.\nMärkus. Rinnastatud täienditega fraase nagu suur, paljuharuline lühter tuleb lahus hoida nimisõnafraaside endi rindühendist, millest korduv peasõna on ära jäetud, nt sinised, punased ja rohelised õhupallid (vt SÜ62). Esimesel juhul iseloomustavad täiendid üht asja, teisel juhul aga käib iga täiend eri asja kohta.\nTeises nimisõnafraasis aga alistub iga vasakpoolne täiend kogu ülejäänud fraasiosale. Ta liigitab edasi eelmise täiendiga liigitatut, seega hõlmab eelmist täiendit. Hõlmavate täiendite vahel puudub kõnes paus, kirjas koma.\nTäiendite selge samaväärsusega on tegu siis, kui järgnev täiend täpsustab sisuliselt eelnevat, nt suur, paljuharuline lühter; kuivetu, sooniline vanamees. Kui sellist täpsustussuhet täiendite vahel pole, siis on enamasti üsna ükskõik, kas esitada täiendid samaväärseina (ja kasutada koma või sidesõna) või hõlmavaina, fraasi üldtähendus sellest ei muutu, vrd nt lai, läikiv / lai ja läikiv vöö -- lai läikiv vöö; noor, tagasihoidlik / noor ja tagasihoidlik inimene -- noor tagasihoidlik inimene. Eelistada võiks komata kasutust kui neutraalsemat.\nSiiski võib leida näiteid, kus täiendite seostumisviisist oleneb fraasi tähendus. Võrreldagu näiteks lauseid Ilmus teose kolmas, täiendatud trükk ja Ilmus teose kolmas täiendatud trükk. Esimene lause väidab, et üldse on ilmunud kolm trükki, kusjuures kolmas trükk on ühtlasi täiendatud. Seevastu teine lause väidab, et kõnealune trükk on täiendatud trükkidest kolmas; selgumata jääb, mitu trükki üldse on ilmunud. Sellistel juhtudel on koma panemine või panemata jätmine väga oluline: sõltub ju sellest otseselt lause tähendus.\nKorduvatest lisanditest hõlmavad üksteist ja muid lisandeid tiitlid ja eesnimed, mida seetõttu ka koma või sidesõnaga ei eraldata, nt haigla peaarst meditsiinidoktor Jüri Jõgi; Carl Robert Jakobson. Kõik muud kõrvutised lisandid on omavahel samaväärsed ning eraldatakse koma või sidesõnaga, nt Kohtasin eile oma sõpra, ülikoolikaaslast ja kunagist kolleegi Jüri Põldu.\nNB! Samaväärsete täiendite vahele pannakse mõnikord ja asemele sidekriips, nt inimese-looduse probleem, Joule'i-Lenzi seadus, vahemaade väljendamise korral side- või mõttekriips, nt Tallinna-Stockholmi lennuliin või Tallinna--Stockholmi lennuliin (vt O60). Sellised rindtarindid erinevad samale isikule, kohale vms viitavatest sõnadest selle poolest, et neis jäävad kõik rinnastatud täiendid omastavasse käändesse. Vrd Tiit-Reinu kirjutis (üks isik), Schultz-Bertrami osa eesti kultuuriloos (üks isik), Uzun-Arali kaldal (üks väin), kus esimene osa on nimetavas.\nNB! Kui põhjal on mitu täiendit, siis asesõnaline täiend kui kõige üldisema tähendusega paikneb teistest eespool (vasakul). Seejuures asesõnade endi seas on esimene kõik.\nNeile kõigile meestele anti autasud Kõigile neile meestele anti autasud\nEesti kõikidele äripartneritele oli selline muutus suur üllatus Kõikidele Eesti äripartneritele oli selline muutus suur üllatus\nEesti iga inimene hoiab oma kodu Iga Eesti inimene hoiab oma kodu\nOmand oli arutelude üks põhiküsimusi Omand oli üks arutelude põhiküsimusi


June 19, 2017 June 19, 2017 EveliisAccommodation, Ad, English, Estonia, Mõtted, Norwayarvustus, kogemus, koostöö, Mesi tare, Peipsi, Peipsiäärne, saunapaat, Varnja, whattodo, wheretostay\n2017 kokkuvõte – TOP 5 – estonianwithabackpack\nDecember 27, 2017 at 3:07 pm\t Reply\n[…] väliselt pakkus kahtlemata kõige põnevama ööbimiselamuse Mesi Tare Saunapaat. Mesi Tare (ja saunaspaa) on koht, kuhu ma kindlasti ka 2018.aastal tahan jõuda. See on […]\nKui ma vananen – estonianwithabackpack\nJune 30, 2018 at 7:12 pm\t Reply\n[…] nii äge koht, tahaks ka sinna minna, aga no liiga kaugel juuu. Eelmisel aastal kui Herling meid saunapaati külastama kutsus sain ma teada, et “liiga kaugel” on umbes 30 kilomeetrit Vasulast. […]\nKuidas meid ära võrgutati ehk pohmakat väärt pidu – Standing outside. If anyone asks, I am outstanding\nDecember 3, 2019 at 11:44 am\t Reply\n[…] kaugemalt. Sealt kui Herling mulle kirjutas ja minu kui kuulsa blogija (jap, jap, minu) endale külla kutsus. Juba siis tundsin ma, et olin võrgutatud, kuid see kõik oli alles algus. Juhtus nii, et mina […]\nPrevious Post Lapsega tööle\nNext Post Kuidas (anti)reklaam töötab?


Jihad: Mis vahe on Talibanil ja mujahideenil?\nTaliban tähendab õpilasi ja mujahedeen tähendab usulisi võitlejaid.\nTalibani rühmituse asutasid kõigest 14 õpilast, et astuda vastu Venemaa sissetungile oma riiki Afganistanis.\nOK, mujahedeen oli puhtalt Ameerika luure CIA töö varjatud operatsioonid ISI Pakistani luure abiga, et lükata tagasi Venemaa sissetung Afganistani.\nMujahedeen: need moslemid, kes teevad džihaadi. Lubage mul lühidalt määratleda Jihad\nKui mitte-moslemite kogukond on oht moslemikogukonnale ja moslemid ühendavad ja plaanivad reageerida oma sõjaga ähvardavatele ohtudele, nimetatakse Jihadiks. See on põhimõtteliselt kaitse ja enesekaitse.\nTaliban: Üldiselt olid Taliban need õpilased. Kes reisisid oma kodudest kaugel islami huvides islami õpetusi õppima ning elasid mošeedes ja otsisid sageli toidukaupa kohalikust kohast (Wazifa)\nNeid ei kavatsetud seal kahjustada. Ainus töö oli õppida islamit ja pühenduda islamile eesmärgi kuulutamiseks. Kuid kui Sufi Muhammed tappis ühel päeval rühma mehi, kes vägistasid oma tüdruku käe läbi kohaliku tüdruku (Taliban), siis see liikumine sai alguse ja nüüd kasutatakse Talibani neile, kes võtavad seaduse oma kätte, kuid nüüd on nad läinud väga kaugele sellesse.\nMis vahe on portree ja foto vahel?Mis vahet on olla ambitsioonikal ja egoistlikul?Mis vahe on idee ja innovatsiooni juhtimisel?Mis vahe on JSON ja JSONP vahel?Mis vahe on arvuti arhitektuuril ja VLSI disainil?Mis vahe on sotsiaalpsühholoogial ja käitumispsühholoogial?Mis vahe on riigivalitsuse ja keskvalitsuse tööl?


Mina ja liiklus :) – Palun vaikust, ma arenen!\nMina ja liiklus :)\nPosted by liinap on juuni 10, 2013 oktoober 29, 2013\nMul on siin üks tore sõber, kes mind alati Emiraatide teedel aitab. Kui ma autoga kuskile sõidan ja järjekordselt kuskil ära eksin, siis tema on mu elav GPS-seade, kes juhatab mind õigele teele. Mina ei tea ju mingeid tänava nimesid. Kui Naveed küsib, et kus sa hetkel oled, siis ma vastan a la see tänav kus me seda vürtsikat riisi sõime või see kohvik, kus ma tee maha pillasin. Sellised on blondiini tähelepanekud liikluses. Kuna ta teab, et ma olen siin ka kiiruse ületamise eest trahvi saanud, siis ta mainib kohe ära, et kiirusepiirang on selline ja sellel teelõigul on 3 liikluskaamerat :). Ühel päeval olin Sharjah peapostkontori juures ja teisel hetkel helistasin, et olen nüüd Mega Malli juures, kuhu edasi? Ta hakkas vastu vaidlema, et ma ei saa nii kaugel nii lühikese ajaga olla. Mina selle peale, et mina ei tea, mida ma saan või mitte, aga ma olen hetkel siin ringteel ja teen juba teist ringi kui ta ei ütle, millisele tänavale ma pean keerama. Kiire tüdruk, mis muud!\nMuide liikluses olen ma üldse kibe käpp. Alati kui oleme autos, siis ma suudan teda valesti juhatada. Jah ma olen siin olnud 10 kuud ja arvan siiski, et tean paremini inimesest, kes on elanud üle 6 aasta siin ning kelle juhiload on ka märksa vanemad UAE-s kui alates aprill 2013 :P.\nSee nädalalõpp oli pikk nädalalõpp, kuna pühad. Neljapäeva hommikul läksin oma Dhaidi austajaga randa ning lõunaks olin kodus tagasi. Selle aja peale saatis juba mu Nigeeria austaja sms, et tuleb mulle Dhaidi järele ja viib mu Sharjahsse. Olin nõus. Reedel sain ka Naveediga kokku ja läksime Hyatt parki jalutama ning mul oli kleit, millel õlad paljad. Kuna ma olen siin korralik tütarlaps, siis oli rätik ilusti õlgadel. Naveed ütles, et ma ei pea seda õlgadel hoidma, sest oleme Dubais. Sel hetkel ma keeldusin rätti ära võtmast, sest elu Dhaidis on oma töö teinud. Kuna oli veel päev ja päike tegi liiga, siis ei jaksanud me enam palju kõndida. Tagasiteel peatasin ma ühe golfikäru kinni ning palusin tal meid väravasse viia. Mees ütles, et ta saab peale võtta vaid ühe. Minu kaaslane kohe ütles, et las mina lähen ja ta tuleb järgi. Mis mõttes? Ma tegin filipiinist juhile selgeks, et kui me kõik kannid koomale võtame, siis mahume kõik ära :). Nii me siis kolmekesi värava poole sõitsime.\nÕhtul jõudsime Ajmani, kus saime ta sõbraga ning sõbra naisega kokku. Ajmanist koju sõites hakkas õige nali alles peale. Mina olin jälle kindel, et tean parimat viisi Emirates Roadile sõita. Naveed laskis mul siis teda juhatada. Ma ütlesin talle, et ringteelt teine väljasõit ja ta küsis kas vasakule. Sel hetkel läksin ma juba segadusse ning vastasin jaatavalt. Samal ajal olin oma kotiga hõivatud, et sealt midagi otsida. Korraga avastasin, et oleme vale tee peal. Ma siiralt küsisin, et miks ta siia tuli. Tema selle peale, et mina ju ütlesin. Ma ei tunnistanud oma viga ja hakkasime sõbralikult vaidlema. Edasi juhatasin ma ta sinna ringteele tagasi. Ta ütles, et kui me sinna läheme, siis oleme jälle ummikus. Mis ummik? Seal ei ole mingeid ummikuid ja pärast 5 min olime ummikus. Naveed ei öelnud midagi, aga pilk mainis kõiki tema emotsioone. Edasi me lihtsalt vaidlesime selle üle, kes ikka ringteelt valesti läks. Mina lõpetasin vaidluse sellega, et mind ei huvita kas vasakule või paremale, mina ütlesin teine väljasõit ning tema võttis kolmanda. See selleks. Nüüd jõudsime juba Emirates Roadile. Seal tehakse uut flyoverit ja meil oli küsimus, kus ja kuidas Dhaid Roadi peale saada.\nNaveed nägi “Sharjah Exit” ning pööras sinna. Mina tõstsin selle peale kisa, et miks ta Sharjahsse sõidab. Ma lähen ju Al Dhaidi. Mingu flyoverile ning sealt keerame Al Dhaidi peale. Ta tegigi viimase hetke manöövri ning põrutasime otse. Flyoveri peal märkasime, et see väljasõit, mis Dhaidi läheb ei ole veel oma teetöödega lõpetanud ning meil ei jäänud midagi muud üle kui Dubai poole sõita kuni leidsime uue mahasõidu. Tema suust kõlas vaid üks hüüe „Liiiiiina“. Ma ei võtnud jällegi süüd omaks, sest mina leidsin, et kui see tee, mida tema tahtis võtta viis Al Dhaidi, siis oleks pidanud selle peal ka vastav märge olema. Me sõitsime tee uuesti läbi ja tõesti see tee oli s otsem, kuid ma keeldusin oma viga tunnistamast :).\nSõitsime 120km/h ja mina korraga hüüdsin: „Naveed, keera paremale!“. Ta jällegi tegi seda. Jättis auto seisma ja küsis, kuhu nüüd. Ma suunasin ta Sharjah monumendi juurde. Sõitsime ülesse ning tegime monumendile ringi peale ja Naveed küsis, et kuhu ta auto pargib? Ma väitsin, et ei ole vaja parkida. Sõidame edasi. Naveed küsis, et kas selle pärast keerasime maanteelt ära, et monumendile ring ümber sõita. Ma vastasin, et ta on täiesti õigesti asjadest aru saanud :).\nAutos läks meil jälle teemaks, kuidas ma teda kogu aeg autos valesti juhatan. Ma vaatasin talle otsa ning ütlesin südamerahuga, et kui ta teab, et ma ajan segast miks ta üldse mind siis kuulab. Sellest tulenevalt teen ma järelduse, et ta on ikkagi asjas süüdi 🙂\nJõudsime Al Dhaidi ning ma ei lasknud teda end koju viia. Ma suunasin ta külateedele ja palusin vaadata kilomeetreid. Me sõitsime keset ööd autoga risti põiki pea kõik teed läbi ja ta lihtsalt küsis mu käest: „Liina, mis sa minuga teed?“. Ma vastasin talle, et ärgu virisegu. Kui jõudsime maja ette, siis küsisin, mitu km tuli. Ta vastas, et 5km. Ma tänasin teda ja ütlesin, et nüüd ma tean, et distants mida ma jooksen on 5km. Sellel hetkel sai ka tema aru, et ma lasin tal läbi sõita oma jooksutrajektoori.\nEelmine postitus Kuidas garanteerida kohting võhivõõraga?\nJärgmine postitus Uue kodu otsingud


Kuidas Install Kick Alla Door Stopp - Tips for you - Tipsed.Com\nMõiste "uks peatus" tähistatakse kahe erineva riistvara.See võib viidata, mis on loodud, et peatada ukse pihta seina või kasutatavate seadmete peatada ust kinni.Kick-down uks peatus on tõesti ukse omanik.Ta peatab ukse sulgemise ja hoiab seda avatud kuni see käsitsi vabastada.Kuigi need üksused tunduvad üsna lihtne, on mõned nipid edukalt installida kick-down uks peatus, alustades valida õige mudel tööd.\nKick-down uks peatus\nVali õige kick-down uks peatus tööd.Need seadmed on valitud põhineb nende "prognoos" pikkusega, mis moodustab pikkusest gaasiklapi portsjonina.Enamik peatused on projektsioon kas neli või viis tolli, kuigi suuremate üksuste on ka olemas.Ostke 4-tollise stop kui teie uksel on alla ühe tolli kliirens alla.Kui on rohkem kui üks tolli kliirens oma ukse ja põranda kasutage 5-tolline seade.\nInstalli kick-down uks peatub push külg (kus sa pead push ukse avamiseks).Kasuta malli, mis on koos\nstop panna see õigesse uksele.\nMäärake õige paigutuse eest stop.Kui sul ei ole malli või paigaldamisjuhised, seada stop umbes kaheksa tolli kaugusel lukk küljel ukse.Asetage stop umbes 1,5 tolli põhjast kõrgemal ukse.Mõõtmised seda tüüpi peatused on harva täpselt öelda, sest praktika on oluliselt mõjutanud töökohtade reaktsioonid.Lõplik pakkumine on sageli asja katse-eksituse meetodil.\nAvatud ukse kohta, kus see toimub avatud (tavaliselt 90 kraadi).Hoia stop paigas kohas valisid Samm 3. Kontrollige, kas kumm jalatsi kannaosas istub põrandal.See ei tohiks olla kallutatud mõlemas otsas, kuid peaks olema täiesti sile ja tihe põrandale.Kui see ei sobi korter, lükkad üles või alla ukse, kuni kinga sobib tihedalt põrandale.Märgi kruvi kohad uksele kasutades pliiatsit.\npuurige augud kruvidega, siis kinnitage peatus ukse.Veenduge, mitte puuri kogu tee läbi teiste ees ukse.Test stop veendumaks, et see hoiab ukse lahti, nagu soovitud.\nHoia mõned ekstra kingad teie peatus poolt.Need kummist seadmed vananeb väga kiiresti, eriti siis, kui kasutajad lohistada stop üle põranda asemel tõsta see välja viis.Need kingad kruvi sisse ja välja käsitsi, muutes need kergesti asendada.


Klubilised kauaoodatud kultuurituuril - EENA / BPW ESTONIA\nPärnu klubilised kauaoodatud kultuurituuril\nTekst Inger Lilles-Nestor\nKohe kui meie hea klubikaaslase Eveli korraldatav, toredaid tegevusi täis argiõhtu välja kuulutati, ei kõhelnud ma hetkekski, et kõik juba varem kalendrisse saanud viimase erilise aasta poolt monotoonseks muutunud perekesksed plaanid tuleb sedapuhku edasi lükata. Kultuurinälg ja võimalus teha ning näha midagi uut, pigistas juba nõnda piinavalt põues.\nMinna kinno ja muuseumisse, need olid maikuu esimeses pooles veel vägagi piiratud privileegid\nSeega plaan paigas, sättisime vaimupõllu harimisest huvitatutega esmalt sammud Punasesse torni. Või no kui päris ausalt kõik ära rääkida, siis mina sättisin esimese hooga sammud siiski Tallinna Värava juurde, sest miskipärast olin end veennud selles, et just selles ajaloolises hoones ootab meid põnev kinokogemus.\nAvastades, et olen aadressiga eksinud, tegin mõned viimaste aegade kiireimad sammud ida-suunas. Ja hea oli, et tegin, sest egas muudmoodi siin suvepealinnas rannavormi ju saagi. Loetud kalorikulu pärast olingi jõudnud veelgi väärikama ajalooga Punase torni juurde, kus teised juba suviselt sillerdavat kevadilma nautisid.\nPärnu Punane torn ja ringpanoraamkino\nPunase torni juhataja Katrin Suu rääkis põnevaid lugusid, kuidas see hoone keskajal vangi- ja kaitsetornina kasutuses oli. Jäi mulje, et pätikommetega rahval olid toona (kaugel keskajal) ikka pigem head ajad elamiseks, sest eriti pikka peatust tehtud patu kahetsemiseks vangitornis tegema ei pidanud, ruumi oli seal selleks lihtsalt vähevõitu.\nPärast ajalooga tutvumist kulgesime mööda kitsaid treppe torni pööningukorrusele, kus ootas meid ringpanoraamkino filmiseanss „Armutu ja armulik ajalugu. Punases tornis läbi 15 000 aasta.“ Väga haarav ja hariv kümneminutiline animafilmisutsakas andis hea ülevaate Pärnu piirkonna ajaloost alates jääajast kuni tänapäevani.\nOma kultuurinälja leevendamiseks lubasime seda seanssi endale lausa kaks korda ette mängida. Tegelikkuses oli sel ka praktiline põhjus, kuna silm lihtsalt ei suuda haarata ringpanoraamkinos kõiki vaateid samaaegselt. Kordusseansi ajal saime oma istumisasukohta muutes toimuvat veidi teise nurga alt jälgida. Mõeldes kõigile neile ohtlik-heitlikele aegadele, kus diplomaatilist suhtlust ei tunnistatud, leidsin mina küll endas üles tänutunde, et elan just nüüd ja praegu, kus olemine on poliitilises mõttes võrdlemisi turvaline.\nJärgmisena ootas meid põnev Pärnu muuseum\nMuuseumi arendus- ja turundusjuht Maarja Padari-Kallit juhatas meid läbi püsinäituse ala „11 000 aastat ajalugu“, mis lõimus kenasti eelnevalt vaadatud animafilmiga Punases tornis. Nägime sulava jalaga Pulli asula elanikku, kiviajast pärit „Madonnat“ ehk umbes pöidlapikkust kivist inimkujukest ja nostalgilist äratundmisrõõmu pakkunud Nõukogude aja esemeid ning vastava sisustusega elutuba.\nPiilusime ka muuseumitöötajate sala-alale ja museaalide hoiuruumi\nLisaks saime osa Eesti Arhitektuurimuuseumi ajutisest suvilate näitusest. Praegusel ajal, kus puhkusemaias olemine on inimeste elu pärisosa, ei kujuta me ettegi, et puhkamine või suvekodu omamine peaks olema pelgalt kõrgema klassi privileeg, nagu see ennevanasti oli, on põnev uurida massipuhkuse tekke ajalugu.\nSelline puhkamisekultuur sai alguse pärast Teist maailmasõda. Nõukogude Liidu ajal toimis puhkusevõimaluste loomine lausa riiklikult organiseerituna. Kõik need köitvad kolmnurkmajakesed ja põneva arhitektuuriga puhkebaasid üle Eesti erinevais paigus, pakkusid paeluvat pilguheitu nõukogude perioodi nomenklatuuri luksuslikele puhkamise võimalustele.\nNägime seal ka üht Kihnu saarele rajatud erasuvilat, mille jälgi järgmisena saarele otsima seilamegi. Kosutavaid puhkehetki!


Teisenda mi³ mõõtühikuks nl (Cubic mile mõõtühikuks Nanoliiter)\nCubic mile to Nanoliiter\nTeisenda Cubic mile mõõtühikuks Nanoliiter (mi³ mõõtühikuks nl):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '314 Cubic mile'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Cubic mile' või 'mi3'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Ruumala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '5 mi3 na nl' või '3 mi3 to nl' või '61 Cubic mile -> Nanoliiter' või '77 mi3 = nl' või '37 Cubic mile na nl' või '64 mi3 na Nanoliiter' või '67 Cubic mile to Nanoliiter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(81 * 10) mi3'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '314 Cubic mile + 942 Nanoliiter' või '48mm x 26cm x 1dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Nanoliiter ühes Cubic mile?\n1 Cubic mile [mi³] = 4 168 181 825 440 600 000 000 Nanoliiter [nl] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Cubic mile mõõtühikuks Nanoliiter teisendamiseks.


Kolmandik Eestis küsitletud Saksa ettevõtjatest plaanib tänavu töötajaid juurde palgata ning investeerida.\nKokku vastas küsitlusele 104 ettevõtet, neist 36 Eestist.\nKõigis kolmes Balti riigis asetavad Saksa ettevõtjad asukohariigi plusse hinnates esikohale kuulumise Euroopa Liitu. Tähtsuselt järgmisel kohal on Eesti puhul maksusüsteem ja haldus, õiguskaitse ning poliitiline ja sotsiaalne stabiilsus. Läti puhul asetub teisele kohale tööjõukulu, Leedus töötajate kvalifikatsioon.\nSuurimaks probleemiks on Saksa ettevõtjatele Eestis spetsialistide raske kättesaadavus ning kutseharidussüsteemi vähene võimekus valmistada ette vajalike oskustega töötajaid. Kõige väiksem on spetsialistide probleem Balti riikidest Leedus, kus Saksa firmade jaoks on suuremaks probleemiks korruptsioon ning löögile pääsemine avalikel hangetel.\nHangetel osalemine on probleemide pingereas kõrgel kohal ka Lätis. Võrreldava kaaluga probleemiks hindavad Saksa ettevõtjad Lätis ka maksusüsteemi ning avaliku halduse ja kutseharidussüsteemi kvaliteedi. Võitlus korruptsiooniga saab ettevõtjatelt varasemate aastatega võrreldes juba parema hinde.\nMaksukoormuse osas saab kolme riigi võrdluses Saksa ettevõtjatelt parima hinnangu Eesti ja madalaima Leedu. Ka maksumoraal on kõrgeim Eestis.\nPalgatõusu prognoosides rehkendavad Saksa ettevõtjad Eestis tänavu 4%-15%-se tööjõukulude tõusuga, andes keskmiseks 6,3%. Lätis ja Leedus oodatakse tööjõukulude kasvu keskmiselt 7,8%.\nHinnates Eesti majanduse olukorda ei öelnud ükski küsitletud Saksa firmadest, et olukord on halb. Enim tuli selliseid vastuseid (13%) Läti kohta. Eesti majanduse olukorraga on kaks kolmandikku vastanuist rahul ja üks kolmandik hindab selle heaks. Lätis ja Leedus hindas majanduse olukorra heaks vastavalt 11% ja 26% vastanuist. Oma ettevõtlusvaldkonnas on Saksa ettevõtjad arenguväljavaadete osas kõige optimistlikumad Leedus. Eestis on varasemaga võrreldes pigem lisandunud neid, kes prognoosivad kehvemaid arenguid. Sama kajastub hinnangus oma ettevõtte majandusväljavaadetele.\nLisateemana küsitles koda Saksa ettevõtjaid ka euro kasutuselevõtu mõjude kohta nende äritegevusele. Reaalne kogemus on olemas seni vaid Eestis ning 86% ettevõtjatest vastas, et mõju oli positiivne. Eriti hindasid ettevõtjad hindade läbipaistvaks ja võrreldavaks muutumist ning administratiivse poole lihtsustumist, samuti tehingukulude vähenemist ning valuutariski kadumist.\n91% toetab euro kasutuselevõttu ka Lätis ja Leedus. Kõige olulisemaks teguriks, miks eurole üleminek hea on, peavad ettevõtjad vääringuriskide äralangemist.\nSamaaegselt Balti riikidega viidi sarnane küsitlus läbi ka teistes Kesk- ja Ida-Euroopa maades tegutsevate Saksa ettevõtjate hulgas. Atraktiivsuselt asetuvad Balti riigid piirkonnas tegutsevate Saksa ettevõtjate silmis kolmandale kohale, jäädes alla Saksamaa lähematele riikidele Poolale ja Tšehhile.\n23. aprill 2014 kell 9:09\n12. aprill 2013 kell 11:18\nJärgmisel nädalal läheb Andrus Ansip Saksamaale töövisiidile. Merinvesti juht Enn Meri soovitab tal Saksa investoreile edasi öelda, et nad väldiksid Tallinnat.


16:24 09.12.2018 (Uuendatud 16:13 09.12.2018)\nTALLINN, 9. detsember — Sputnik. "Venemaa toetab järjekindlalt Arktikaga seonduvate probleemide lahendamist konstruktiivse dialoogi ja vastastikku kasuliku koostööga, et tagada selle piirkonna turvaline ja stabiilne tulevik," ütles Lavrov VIII rahvusvahelise foorumi "Arktika: tänane ja homne" osalejatele, vahendas RIA Novosti osundusega Venemaa välisministeeriumile.\nLavrov märkis samuti, et rahvusvaheline foorum "Arktika: tänane ja homne" annab olulise positiivse panuse Arktika arendamise tegevuskava kujundamisse ja Venemaa prioriteetide edendamisse selles valdkonnas.\nVarem teatas Venemaa Põhjalaevastiku ülem admiral Nikolai Jevmenov, et NATO sõjaline kohalolek Arktikas kasvab ning seetõttu suureneb ka konfliktide oht selles piirkonnas. Tema andmetel on suurenenud Norra ja NATO luuretegevuse ja õppuste ulatus Norra merel.\nMuuhulgas alustas hiljuti Venemaa piiride lähedal Arktikas aktiivselt tööd Norra mereväe uus luurelaev Marjata ja hüdroakustiline luurelaev Egeri ning Norras asuvatelt lennuväljadelt tõusevad õhku Ameerika Ühendriikide mereväe patrull-lennukid Poseidon.\nEkspertide hinnangul Arktika põues on ligikaudu kümme miljardit tonni naftat (83 miljardit barrelit) ja 1550 triljonit kuupmeetrit maagaasi. Lisaks süsivesinikele on Arktikas rikas plaatina ja haruldaste muldmetallide, vase ja nikli maakide, tantaali, nioobiumi, kulla ja teemantide poolest. On ka riigis defitsiitseid maake, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti.\nMe kaebame teie peale, kollektiivselt: NATO on taas Venemaa peale solvunud >>\ndialoog, koostöö, Välisministeerium, Sergei Lavrov, Arktika, Venemaa


Ilmar Särg – südamearst, kirjanik, mesinik - Meditsiiniuudised\nIlmar Särg – südamearst, kirjanik, mesinik\nTÜ kliinikumi kardioloog Ilmar Särg on mees, keda jätkub paljudele aladele. Igapäevase arstitöö kõrval on ta viljakas kirjanik, kirjastab raamatuid, kannab hoolt ca 100 mesilaspere eest ning käivitab juba teist korda Tartumaal Peedul algkooli. Ja muidugi on pildi oluline koht ka Särje suurel perel.\nHuvi mesilaste ja meditsiini vastu süstis Särjesse tema isa, kes ise mesilasi pidas ning arstina töötas. Nii oligi Särjel keskkooli lõpetades elukutsevalikuks plaan A ja plaan B: proovida sisse saada TÜ arstiteaduskonda, kuid kui see ei õnnestu, siis minna õppima mesindust.


Wifi sisaldub hinnas hotellid Donnas | Hotels.com\nWifi sisaldub hinnas hotellid Donnas\nLinna Donnas hotellid\nWifi sisaldub hinnas hotellid linnas Donnas\nFoto: Elena Tartaglione (page does not exist) (CC BY-SA)\nDonnas – populaarsemad vaatamisväärsused\nChiesa di San Giacomo ApostoloChiesa di San Giacomo Apostolo on vaatamisväärsus 2,5 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Donnas. Kui Chiesa di San Giacomo Apostolo sind külmaks ei jäta, siis on samas lähedal asuv Le Alpi dei Ragazzi muuseum sinu jaoks nagu loodud.\nWifi sisaldub hinnas hotellid Donnas – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv Wifi sisaldub hinnas hotell Donnas, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv Wifi sisaldub hinnas hotell Donnas. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Tänavuse “Eesti kauneima maakodu” konkursi ilusaimaks aiaks valiti žürii üsna üksmeelse otsusega Helve Urva ja Rein Annusveri Viimsis asuv aed.\nAnnusveride aed, Viimsi, Kauni kodu konkurss 2016 Foto: Birgit Püve\nKui Helve ja Rein aastaid tagasi merekaldal asuvast suure aiaga kodust unistasid, ei osanud nad aimatagi, mida see võluv romantika endas tegelikult kätkeb. Nüüdseks on omal ajal ostetud ridaelamuboks tundmatuseni muutunud – elamispinda on juurde ehitatud lausa mitmekordselt, ka hetkel käib aktiivne majaosa juurdeehitus. Majal on mitu mugavat terrassi ja avatud katusepealne, kust võib nautida Eesti üht tuntumat vaatamisväärsust – niinimetatud kilukarbivaadet. Maja ümber laiub avar kaunis iluaed, mille mõõtmed ulatuvad kokku pea hektarile. Aias on kõik justkui omal kohal – sealt ei puudu suured põlispuud ega vastistutatud ilupõõsad. Kolm veesilma, igaüks omapärase kujundusega, jagavad aia eri osadeks ja liidavad samas ühtseks tervikuks.


Retsensioon meeskonnale Põhjavesi - ICO wiki\nKoostaja: Meeskond Tarraxacum\nRakenduse eesmärk on arusaadav ning kindlasti on erialases valdkonnas välja pakutud toote järgi nõudlus. Analüüs annab lühiülevaate teostatava rakenduse loomise etappidest ning rakenduse tööpõhimõttest. Kuigi analüüsi pikkus jääb alla nõutud mahule (sõnade arvult), on üldjoontes kogu töökäik ning rakenduse tööpõhimõte arusaadav. Loodav rakendus aitab lihtsustada ja efektiivsemaks muuta põhjavee proove võtvate inimeste igapäevast tööd ning samuti aitab luua parema ülevaate kogu hallatavast puurkaevude süsteemist.\nFunktsionaalsuse ülesehitus on üldjoontes piisavalt loogiline teostamaks vajalikke päringuid. Kuid osad „nice to have“ funktsionaalsused võiksid olla „must have“ all, näiteks sisse logimise võimalus, mis tagaks selle, et oleks võimalik jälgida, kes mingi muudatuse on teinud. Samuti tekitas segadust lause : „Täiendatakse vaid neid andmeid, mille lahtrid on täidetud“. Mõistlik oleks, et oleks veel võimalik puurkaevu valida-sorteerida ka erinevate põhjavee kihtide kaupa, et omada ülevaadet näiteks põhjavee kvaliteediseisundist ning ka ohtudest (nt teada on kõrgendatud Cm-V põhjaveekihi raadiumi sisaldus ja oleks vaja välja sorteerida just need puurkaevus, mis tarbivad antud veekompleksi).\nMõnevõrra segaseks jäi ka see, kas ja kuidas jõuavad sisestatud andmed suuremasse andmekogusse (n Keskkonnalubade infosüsteemi) Tekkis küsimus, miks väljastatakse maksimaalselt vaid viimase kolme aasta andmeid? Võiks olla, et saaks väljastada võimalikult pikad aegread parema ülevaate saamiseks ning aset leidnud muutuste kaardistamiseks.\nOli väljatoodud, et koordinaatide sisestusel toimub õige formaadi kontroll, kuid kas sama leiab aset ka puurkaevunumbri või aadressi valel sisestamisel. Kokkuvõtvalt on rakendus innovaatiline, sest kiirendab erialaspetsialistide tööd ja pakub mitmeid võimalusi töö efektiivsemaks muutmiseks.\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=Retsensioon_meeskonnale_Põhjavesi&oldid=97366"


ABB Eesti tellimuste arv kahanes 16% - Tööstusuudised\nAutor: Indrek Kald • 28. aprill 2014\nABB Eesti tellimuste arv kahanes 16%\nEnergeetika- ja automaatikafirma ABB Eesti üksuse müük ja eksport mullu kasvas, kuid tellimuste maht jäi oodatule alla.\n"Teisel poolaastal kahanes meie peamise eksporditootegrupi – generaatorite – tellimuste maht väikese ülemaailmse nõudluse tõttu ning see mõjutas oluliselt tellimuste kogumahtu," märkis ABB Balti riikide juht Bo Henriksson. Eelmine majandusaasta oli ABB-le Eestis üldiselt hea, lisas ta pressiteates.\nHenriksson lisas, et globaalse nõudluse vähenemise tõttu võib generaatorite eksport jääda tänavu eelmise aastaga samale tasemele või ka kahaneda. "Küll aga ootame ekspordi kasvu 2015. aastal," ütles ta. "Samas on hakanud suurenema üleilmne nõudlus tuulegeneraatorite korrashoiuteenuste järele ja selles valdkonnas on meie väljavaated väga head," märkis Henriksson.\nABB ülejäänud tootmistegevused Eestis – ajamid ja taastuvenergiaseadmed, madalpingesüsteemid ning komplektalajaamad – kasvasid möödunud aastal samuti ainuüksi ekspordinõudluse suurenemise tulemusena. Ekspordi osakaal ABB müügitulust suurenes eelmisel aastal 81 protsendini.\n"Meie peamised ekspordiartiklid on endiselt mootorid, generaatorid, ajamid, komplektalajaamad ja elektrikilbid. Peamine eksporditurg on kogu globaalne turg ja seetõttu sõltume palju maailmamajanduses toimuvast," märkis Henriksson.\nÄrivaldkondades, mis sõltuvad oluliselt kohaliku turu nõudlusest, eelmisel aastal suuremat edasiminekut ei toimunud. "Eesti majanduskasv aeglustus 2013. aastal ning SKP kasvas vaid 0,8%, mis oli viimase nelja aasta väikseim tõus. Tänavuselt aastalt loodame majanduse elavnemist," sõnas Henriksson.\nVõrreldes 2012. aastaga kasvas ABB müügitulu Eestis mullu 17 protsenti, 187 miljoni euroni ja eksport 28%, 151 miljoni euroni. Seevastu tellimuste maht kahanes võrreldes aasta varasemaga 16%, 161 miljoni euroni.\nABB investeeringud kahanesid võrreldes aasta varasemaga ligi poole võrra. Seejuures tuleb arvestada, et 2012. aastasse jäi viimaste aastate suurim investeering uude tehnoloogialinnakusse ABB One Campus, mis valmis lõplikult mullu.\nTöötajate arv jäi eelmisel aastal ABB-l praktiliselt samaks võrreldes aasta varasemaga. 2013. aasta lõpu seisuga oli ettevõttes 1151 töötajat.\nABB peakliendid on infrastruktuuri- ja tööstusettevõtted. Kontsern annab tööd ligi 150 000-le inimesele umbes sajas riigis.\nEestis tegutseb ABB alates 1992. aastast, ettevõtte tegevus jaotub kolme valdkonda: tootmine (tuule- ja diiselgeneraatorid, sagedusmuundurid, taastuvenergiaseadmed, elektrikilbid, komplektalajaamad), müük (ülekandevõrkude ja jaotusalajaamade projektid, kesk- ja madalpingetooted, automaatikaprojektid, robotid) ning korrashoiuteenused tööstusklientidele.\nABB on pälvinud neli korda (2007-2009, 2011) Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse poolt välja antava aasta välisinvestori auhinna ning korra (2008) Eesti parimale ettevõttele määratava ettevõtluse auhinna.


Adobe Lightroom 4.4 lisab Fujifilm X-Transi töötlemise probleemi - Fotograafia - 2019\nHow To Get Started with Lightroom 4 - 10 Things Beginners Want To Know (Juuli 2019).\nVaadake meie Fujifilm X100S digitaalkaamera ülevaadet.\nAdobe on värskendanud Photoshop Lightroomi 4.4-le ja Camera Raw-ile kuni 7.4-ni ning kui olete Fujifilm X100S (eespool näidatud) omanik, X20, X-Pro1 ja X-E1, siis on see teile suur uudis. Fujifilm ja Adobe on teinud koostööd Fujifilm X-Trans CMOS ja EXR andurite töötlemata kujundite töötlemise parandamisel ning viimased värskendused kajastavad tehtud tööd.\nX-Trans CMOS (mis sisaldab uut X-Trans CMOS II) kasutab pildikvaliteedi parandamiseks uut andurifiltrit. Kuid kuna andur ei kasuta traditsioonilist Bayer-filtri massiivi - mis kasutab punaste, sinise ja roheliste filtrite korduvaid ridu, võrreldes X-Tran-iga, millel on suurem juhuslikkus - Photoshop Lightroom ei suutnud töötlema toorandmeid korralikult. Värskendamine parandab X-Trans CMOS-i kasutavate kaamerate toorfailide töötlemist, mille tulemuseks on Fujifilmi sõnul "parema müra vähendamine ja täiustatud jõudlus värvide taasesitamisel".\n"Lightroom 4.4 sisaldab X-Trans anduriga Fujifilm kaamerate demosikaaloogude parandust", mis mõjutab eespool nimetatud X-seeria kaameraid, ütles Adobe Sharad Mangalick. "Demosaic" viitab "demosositsiooni algoritmile", mis on digitaalne pilditöötlus, mis taastab täieliku pildi, teisendades iga piksli punaste, roheliste ja sinisete andmetega, mida andur lööb.\nVärskendused parandavad ka EXR-anduri, milleks on X10, XF1 ja X-S1 ning FinePix S200EXR, HS20EXR, HS30EXR, F550EXR, F600EXR, F770EXR ja F800EXR, andurite demosikaalsed algoritmid.\nLisaks Fujifilm-ile on uued Adobe värskendused fikseerivad ka valitud Nikoni kaamerate valge tasakaalu seaded ning toetavad uusi kaameratele nagu Canon EOS Rebel SL1, Samsung NX300, Nikon Coolpix A.\nTutvuge Adobe'i blogiga, et saada täielikku teavet.


Ene Ergma: tõde, analüüsi, julgust, vastutust! - Arvamus\nEne Ergma: tõde, analüüsi, julgust, vastutust!\n2. aprill 2013, 10:18\nLugupeetud Eesti Vabariigi president, austatud loomeliitude esindajad ja eriti teie, kes te osalesite Eesti NSV loominguliste liitude juhatuste ühispleenumil, daamid ja härrad!\nSiin saalis veerand sajandi eest toimunud loomeharitlaste ühispleenumil anti tugev impulss Eesti vabanemiseni viinud sündmustele. Tänan korraldajaid, kelle kutsel tuldi taas Toompeale, et seda sündmust tähistada.\nKahe päeva jooksul peetud sõnavõttudes räägiti ühiskonna valupunktidest, ennekõike riigijuhtimisest ja vajadusest teha muudatusi, kõneldi kultuurist ja haridusest, murest keskkonna pärast ning majandusest.\nLoomeinimesed tunnetasid, et peavad eluolu parandamiseks kriitika kuuldavale tooma, ja nende kõnedes kõlas soov elada riigis, mille üle võiks uhkust tunda. 1988. aastal arvati, et on võimalik jõuda demokraatlikuma riigikorrani, taotledes suuremat isetegutsemisvabadust Nõukogude Liidu koosseisus, ainult mõnes kõnes märgiti Eesti Vabariigi taastamise võimalust.\nLugedes pleenumi istungite ettekandeid, on hea märkida, et nii mõnedki soovid ja unistused on tänaseks täitunud. Näiteks Ain Kaalepi soov, et Tartus hakkaks ilmuma ajakiri Akadeemia, mille peatoimetaja ta ise oleks. Unistus täitus – ajakiri Akadeemia hakkas ilmuma 1989. aastal ja Kaalep oli selle peatoimetaja 2001. aasta lõpuni. Tema tööd on jätkanud tänase ürituse moderaator härra Toomas Kiho.\nVõi Jüri Arraku küsimus «Millal me ükskord saame vabalt reisida ja töötada välismaal?» Kas oleks sel ajal keegi võinud ette näha, et veerandsada aastat hiljem toimub Eestis tõsine diskussioon, kuidas hoida inimesi Eestis. Usun, et Jüri Arraku põlvkonnakaaslased ei tahaks inimesi väevõimuga riigis kinni hoida, nagu seda aastakümneid tehti. Me kõik saame nautida vabadust olla vaba inimene.\nPunase niidina läbis ettekandeid eestlaste kestmise teema siin Maarjamaal. «Oleme jäänud, et jääda» oli kultuurinõukogu deviis. Lennart Meri üleskutse toetada noort Eesti peret leidis laialdast vastukaja: kaks päeva hiljem soovitas Herald Eelma luua vabatahtlikest annetustest Eesti pere fond ja Heino Pars tegi ettepaneku kehtestada eestikeelsetele ajalehtedele, ajakirjadele ja raamatutele väike hinnalisa, et selle abil fondi toetada.\nKuigi praegu võivad need ettepanekud näida veidi naiivsed, oli nende taga suur soov midagi reaalselt ära teha. Kahjuks ei kestnud kaheksakümnendate aastate beebibuum kaua ja sündimus langes peaaegu kaks korda. Vanemahüvitis ja emapension on kahtlemata abiks julgemal perekonna planeerimisel, kuid ilmselt ei tekita uut beebibuumi. Oleme tõsise probleemi ees, sest inimeste lahkumine, väike sündimus ja elanikkonna vananemine moodustavad kokku raske võrrandi, millele meil tuleb leida lahendus.\nÕnneks on päevakorrast maas tööstuse ekstensiivse arengu ja fosforiidiga seotud probleemid. Euroopa Liidu liikmesriigina järgime palju rangemaid keskkonnanõudeid, kui seda tehti veerandsada aastat tagasi. Kuigi see maksab palju, on meie kohustus jätta järeltulijatele planeet, mis ei sarnane Georgi Danielyia filmis «Kin-Dza-Dza» näidatuga. Mida kiiremini mõistame oma vastutust armsa koduplaneedi eest ning loobume vaatamast ümbritsevat loodust ainult kasusaaja pilguga, seda parem. Paraku on inimkond suutnud reostada keskkonda nii Maal kui ka lähikosmoses ja see annab põhjust muretsemiseks.\nMitmed aastatetagused teemad on saanud parema lahenduse, kui tollal unistadagi söandati. Ja ometi osutab ka täna, priiuse 7896ndal päeval, mõni tollane sõnavõtt jätkuvalt probleemi keskmesse. Näiteks Jevgeni Golikovi ilmekalt edastatud mure muukeelsele elanikkonnale eesti keele õpetamise probleemide ja ebapiisava integratsiooni pärast on ikka veel aktuaalne.\nToonane loomeliitude pleenum ei tohi unustusse vajuda, sest esinejate julgus sõnastada muret ühiskonnas toimuva pärast muutis kultuuripleenumi tõsiseks poliitikaürituseks. Seal räägiti avalikult asjadest, mida salamisi omavahel nagunii igal pool arutati, ning ei järgnenudki repressioone. Paljud pleenumil kõnelnud seisid paar aastat hiljem Eesti iseseisvuse taastamise eest, pikema aja kestel jätkasid poliitikas vähesed loomeinimesed.\nNagu siis, ootab ka nüüd ühiskond haritlaskonnalt jätkuvalt samade väärtuste kandmist: tõe rääkimist, selget analüüsimist, kodanikujulgust, vastutustunnet riigi käekäigu pärast.\nMind pani võimu ja vaimu omavaheliste suhete üle mõtlema meie hulgast lahkunud Lepo Sumera öeldu: «Ainus lause, mis mul on üles kirjutatud, ma loen selle ette. Ma tahtsin öelda, et meie loomingu tugevus, millest oli täna juttu, tuleneb nendest kuhjunud pingetest ja surutistest, sellest pessimismist ja lootusetusest; ta on täis seesmist sõnastamata või tinglikult, läbi lillede sõnastatud trotsi – ja see ongi see, mis annab talle jõudu. Hakkame peale Juhan Liivist Hando Runnelini, regilaulust Tormiseni. Ma olen siia kirjutanud veel midagi Kristjan Rauast ja Arrakust ja Soosaarest, Raamatust ja Priit Pärnast ja Leida Laiusest ja meist kõigist. Tähendab, ärgem soovigem, et meie olukord paremaks läheks. Mida sügavamad on need pinged, seda sügavam on meie kunst. Aga me oleme ikka kunstitegijad.»\nSoovin kõigile toredat mõttevahetust ja õnne juubeli puhul!


koordinaadid: 53° 13′ 22″ N, 26° 41′ 30″ E\nLõhutud vallide asemele ehitati uued. Põhiliselt kindlusena tegutsenud lossi asemele ehitati nüüd kindlustatud residents. Eri hoonete asemele ehitati hoovi ümber nüüd üks kolmekorruseline lossikompleks. Hoone kujunes hilise baroki näiteks. Ümber ehitati ka väravahoone, selle teisele korrusele rajati Radziwillide raamatukogu. Aastal 1740 ehitati värava kõrvale veel lossi kabel. Aastal 1772 rüüstasid lossi venelased, viies minema sealse raamatukogu ja lossis asunud kunstiväärtused, toimetades need Peterburi linna sealsele Teaduste Akadeemiale. Lossi hakati taastama aastal 1809.\nLossis on ligi kolmsada ruumi, paraadsaale on kakskümmend. Teistest uhkemini olid välja ehitatud Kuldne saal, Kuninganna saal, Hetmanide saal, Rüütlite saal ja Marmorsaal. Marmorsaali dekoreeris must marmor, Kuldse saali interjöör oli kuldsetes toonides. Lisaks on märkimisväärne veel Portreede saal, kus asus üle 900 Radziwillide suguvõsa liikmeid kujutava portree. Ruumide põrandaid kattis parkett, mis oli laotud nii, et tekkisid erinevad ornamendid. Ruumides paiknesid kahhelahjud ja fajanssahjud, osades ruumides olid ka kaminad.\nVana park[muuda | muuda lähteteksti]\nVanuselt teine neist parkidest oli Vana park, mis kannab ka Aziaryni nime (Стары парк või Азярын). Selle pindala on 16 hektarit ja seda hakati rajama aastal 1878. Algselt kasvas seal ainult üks kanada pappel. Pargi rajamise alguses pandi selle juurde mälestuskivi kirjaga: "Selle kivi püstitamise hetkel kasvas kogu pargi territooriumil ainult see pappel". 1903. aastal püstitati parki veel teine mälestuskivi, tähistamaks pargi kahekümne viiendat aastapäeva. Suurem osa pargi puudest oli XIX sajandi lõpuks istutatud, aga tööd jätkusid seal veel 1920. aastateni.\n1990. aastatel rajati parki uus allee, mille äärde püstitati tuntud Niasviži elanike ja valgevenelaste büstid. Vana park asub samal Uša jõe kaldal kui Niasviži losski.\nEnne pargikompleksi rajamist ääristas lossi ja linna vahelist teed allee, aga lossi värava ees kasvasid haavad ja kased. Hiljem asendati sealsed puud lillepeenrate ja ilupõõsastega.\nUus park[muuda | muuda lähteteksti]\nInglise park[muuda | muuda lähteteksti]\nTallid ja lavad asusid pargis kuni aastani 1939. Seal õpetati rahvale ratsutamist ja anti ratsutamisetendusi. Pargis asus ka sadulakujuline vaatetorn.\nJaapani park[muuda | muuda lähteteksti]\nKõige uuem lossi juures asuv park on Jaapani park, mis kannab ka Plintoŭka nime (Японскі парк või Плінтоўка). Selle pindala on 7 hektarit ja see rajati vahemikus 1913–1914. Pargi territooriumil kasvab arvukalt võhumõõku.\nNiasviži muuseumi koduleht\nNiasviži loss UNESCO kodulehel\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Niasviži_loss&oldid=6023813"\nUNESCO maailmapärandi nimistu objektid Valgevenes\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:56, 2. jaanuar 2022.


Vaimu arvutusteooria – Vikipeedia\nVaimu arvutusteooria (inglise keeles Computational theory of mind) on filosoofias seisukoht, mille järgi inimese vaim ja aju on informatsiooni töötlemise süsteemid ning mõtlemine on raalimise vorm. Teooria esitas kaasaegses vormis 1961. aastal Ameerika Ühendriikide filosoof ja arvutiteadlane Hilary Putnam, ning hiljem arendas seda edasi USA filosoof ja kognitiivteadlane Jerry Fodor (Putnami doktorant).\nAmeerika Ühendriikide filosoof John Searle esitas vaimu arvutusteooria vastu mõttelise eksperimendi, mida nimetatakse Hiina toaks. Searle'i vaidleb vastu väitele, et tehisintellekt saab olla intentsionaalne ja arusaamale, et tehisintellekti saab kasutada inimvaimu uurimiseks, sest saab väita tehisintellektil on samuti vaim.\n↑ "The Computational Theory of Mind". Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 16. oktoober 2015. Vaadatud 3. november 2017. Inglise keeles.\n↑ Searle, John (1980), "Minds, Brains and Programs", Behavioral and Brain Sciences, 3 (3): 417-424, DOI:10.1017/S0140525X00005756\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vaimu_arvutusteooria&oldid=5189694"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:37, 7. jaanuar 2019.


Pronkssõdur paigaldati sõjaväekalmistule - DELFI\nPronkssõdur paigaldati sõjaväekalmistule\nTäna pärastlõunaks paigaldati Tõnismäelt teisaldatud pronkssõdur oma uude asukohta Filtri tee sõjaväekalmistule.\nKaitseminister Jaak Aaviksoo tutvus täna Tõnismäe hauamonumendi uue asukohaga.\n„Langenute ümbermatmine ja monumendi avamine oli kõigepealt kavandatud hilisemale ajale. Vägivallapuhangud ei võimaldanud jätta pronkssõdurit 9. mail Tõnismäele ja valitsuse otsusel teisaldati see Filtri teele tagamaks võimaluse inimestele ja organisatsioonidele, kellele pronkssõdur sümboliseerib II maailmasõja võitu, seda seal väärikalt tähistada,” ütles Aaviksoo.\n8. mail tähistab maailm II maailmasõja lõppu ja liitlasriikide võitu Hitleri-Saksamaa poolt juhitud koalitsiooni üle.\n8. maiks on kavandatud valitsuse esindaja osalusel lillede asetamine II maailmasõjas langenutele, sh pronkssõduri jalamile kaitseväe kalmistul. Sinna on oodatud ka II maailmasõjas koos natsismi ja fašismi vastu võidelnud riikide — Suurbritannia, Prantsusmaa, USA ja Venemaa — esindajad.\nPadar: riik hüvitab vandaalide kahju\nKa Peterburi Eesti esindust ootab pikett\nEesti saadik pääses piiramisrõngast (täiend 21.45)\nSavisaar: veetkem volbriöö pereringis\nTõnismäel on leitud üheksa hauda\nÕiguskomisjon tunnustab politsei tööd\nVenelasi kutsutakse relvastatud vastupanule\nRegistreeritud (0) Anonüümne (328)


Eesti kaasaegsele kunstile on osaks saanud suur tunnustus, sest Eesti järgmine näitus toimub 2021. aastal erandina 59. Veneetsia kunstibiennaali südames, Giardini näitusealal.\nMüra teeb vabaks\nPopkultuur ja rokkmuusika on defineerinud end teise maailmasõja järel pidevalt ka suhte kaudu vasakpoolsusega.\nKlassikalise töölisklassi hääbumisega on vasakpoolne mõte koondunud ülikoolidesse. See on toonud kaasa põhimõttelise muutuse: rassi...\nJuunis toimub Tallinnas uus linnafestival\n12.-13. juunil toimub Kopli Uue loomingu Majas uus linnafestival GROM MMXX, mille fookuses on märksõnapõhiselt vali, maitsekas, mürane, agressiivne, kurb, raske ja veider.\nAjalugu ei saa kunagi valmis ja Kumus tegeldakse aktiivselt uute sildade ehitamisega eri ajaperioodide vahele.


Saage pühade ajal lemmikuks, tutvuge lohe filosoofiaga\nLohede või lohede mängimine on vaieldamatult üks viimasel ajal kõige sagedamini nähtud tegevusi. Mitte ainult lapsed, ka täiskasvanud tunnevad liiga sageli põnevust selle õhukese luustikumaterjaliga mängides.\nLohe lennutatakse köie või nööri abil õhku, kasutades tõstmiseks tuule jõudu. Pole ka ime, kui üleminekuhooaeg on alati õige aeg seda mängu mängida. Selle põhjuseks polnud keegi muu kui tol ajal puhunud tugev tuul.\nMõnes saarestiku piirkonnas mängitakse lohesid teatud rituaalide osana, mis on tavaliselt seotud põllumajandusliku viljelemise protsessiga. Lihtsamad lohed on valmistatud lehtedest, mis on kaetud bambusraamiga ja seotakse siis rotangkiududega. Selliseid lohesid võib endiselt leida Sulawesist. Kahtlustatakse, et mõned Bali traditsioonilised tuulelohed arenesid lehelohedest, kuna nende ovaalne kuju meenutab lehte.\nNoh, mõnest faktist, mida me nende tuulelohede kohta juba teame, kas teadsite, et lohedel on ka oma filosoofia? Antud juhul seotud eluga. Tahad teada?\nLohed õpetavad elus esinevatest väljakutsetest\nNagu öeldakse, mida kõrgem puu, seda tugevam tuul seda puhub. Ka lohed õpetavad meid olema valmis vastu astuma suurematele väljakutsetele, kui see, mida soovime tegelikkusele läheneda. Seega, kui tahame saavutada seda, mida soovime, peame tugevnema, mitte olema hooletud.\nKarm lohe saab õhus hästi hakkama\nEnne kui kasvasime nagu praegu, elasime kõik läbi lapsepõlve, eks? Lühidalt, me pole tingimata suured, kuid läbime palju protsesse, et saada selliseks, nagu me täna oleme. Mõelge endast lohedeks, tehke seda tugevamaks ja tugevamaks.\n(Loe ka: Muusika kuulamise õppimise eelised)\nNii on meil tuleviku nägemiseks tugev kapital. Pidage meeles, et tuulelohede jõud ja ilu tuleneb nende omanike pingutustest.\nLohed õpetavad meile elu värve\nLohede mängimine on lõbusam koos mängides, eriti koos sõpradega. Sama on edukusega elus. Mida see tähendab, kui olete tipus, kuid üksi. Elus on kogu edu värviline, kui meid ümbritsevad need, kes meid armastavad ja hoolivad.\nLohed õpetavad meile ebaõnnestumist\nKuigi me oleme väga osavad, on alati asju, mis panevad meid elus läbi kukkuma. Lohedega on sama lugu. Olenemata sellest, kui valmis me sellega lendame, ei võimalda mõnikord ilmastiku- ja tuuleolud seda. Ka elus oleme kõik võib-olla hästi ette valmistanud, kuid on palju asju, mis ületavad meie võimeid, mis võivad meie jõupingutused nurjata. Kuid see ei tähenda, et me ei saaks üles tõusta. Sarnaselt lohedega ei tähenda see, et neid enam lennata ei saaks.


Fotografiska – 360 kraadi loomingut | Eesti Maitsed\nFotografiska – 360 kraadi loomingut\nFotografiska restoranist avaneb 360-kraadine vaade lähemale ümbrusele ja pisut kaugemale ka. Restoran asub kuuendal korrusel. See vaade on päris kirju. Algab keskaegsetest vanalinnatornidest, käib üle nõuka-aegse raudtee depoo allesjäänud sigri-migri ja lõpuks paitab pilku avarusega.\nSellest vaatest on inspireeritud restorani maitsemenüü “360 kraadi”. Menüüsse saab oma toidu pakkuda iga restoani kokk. Piiranguid rohkem ei ole, kui nõue toiduainete hooajalisusele ning nende ärakasutamisele ninast sabani ja juurest ladvani.\nNiimoodi sünnivad road, mis on põnevad nii toidu valmistajatele, kui selle sööjatele. Fotografiska restoran on selle suve Tallinna üks kõige kuumemaid kohti.


Internetiturunduse sammud 8-11 - Lavii\nInternetiturunduse 11 sammu, mis toovad rohkem kliente (3. osa: sammud 8–11)\nKui sul on internetiturunduse sammud 1–3 ja 4–7 tehtud, saame minna viimase nelja juurde.\nMiks meile Henriga internetiturundus meeldib ja pärast kümmet aastat endiselt silma säravana hoiab, on asjaolu, et siin saab oma tegemistele (või siis ka mittetegemistele) kohe reaalsete arvudena tagasisidet. Kui asi toimib – jess! Kui ei toimi – oh, f…! (ei, see sõna pole fantastic). Nii esimene kui teine reaktsioon on arenguks ülivajalikud.\nOlen jaganud mõõdikud laias laastus kaheks – pehmed ja päris. Pehmed mõõdikud aitavad mõnda tegevust optimeerida, aga tegevusel endal ei pruugi päris mõõdikutele mingit mõju olla.\nSoovitan neile mitte liiga palju rõhku panna:\nJust sellepärast säti Google Analytics oma veebile külge ja seadista selle Goal ära. Millega täpselt tegemist, saad lugeda meie tasuta e-raamatust “Müügimudelid”. Lihtsalt kliki, sa ei pea meile isegi e-maili andma. Vastava info leiad lk 30.\nUskumatu, kui paljudel ettevõtetel on Goal endiselt seadistamata. Paraku tähendab see, et neil on turundus poolikult tehtud. Kui sa ei tea, millisest kanalist kliendid tulevad ja mida nad enne päringu saatmist teevad, siis kobad paraku pimeduses.\nPriit Kallas on teinud kaks väga head videot Google Analyticsi veebilehele lisamisest ja Goali seadistamisest. Nüüd ei saa sul selle tegemata jätmiseks küll enam ühtegi vabandust olla. 😉\nMõõtmata jätmise kohta on sagedasemad põhjendused järgmised:\nJah, olen ise täpselt samade hirmude ja põhjustega võidelnud, ja võitlen siiani. Tegelikult on julgete päralt areng. Need, kes ei karda peeglisse vaadata ja oma möödalaskmisi tunnistada, need arenevad edasi.\nKas sa mõõdad aega, mis sul kulub müügi tegemisele, juhendite kirjutamistele, Google Adsi optimeerimisele jne?\nMillalgi aastal 2011 kuulsin esimest korda tähekombinatsiooni toggl.com. Minu tolleaegne mentor tutvustas mulle eestlaste loodud veebistopperit ja andis mõista, et on aeg alustada oma aja mõõtmisega. Tema nõu kuulda võtmine oli üks kuradi hea otsus.\nSellest alates on iga Laviiga seotud tegevus ja ülesanne saanud mõõdetud vähemalt 98% ulatuses. Mõtled, et see on tüütu ja ebavajalik?\nAnna mulle võimalus selgitada ja su mõttelaadi muuta.\nKus on kasumi tõstmise võimalused?\nKas sa ikka müüd oma toodet/teenust õige hinnaga ?\nMitu tundi efektiivset tööd sa töötajatelt päriselt kätte saad, ja kas selle valguses on su ärimudel üldse õige?\ntõsta teenuse marginaali;\nhoida lubadusi ja juhtida projekte, sest me teame, kui palju aega millelegi kulub.\nHoolimata aja mõõtmise ilmselgest kasust noogutatakse minuga küll kaasa, aga neid, kes päriselt aega mõõtma hakkavad, on vähe. Põhjuseks harjumatus uue asja ees ja hirm, et avanev pilt ei pruugi kõige meeldivam olla. Vahel on vaja ühte ja sama asja mitu korda kuulda.\nSellepärast ütlen veelkord: aja mõõtmine on hea mõte!\nMuutus on sama suur nagu sa jätaksid ühel hetkel toidulaualt ära jahu, kohvi seest suhkru või hakkaksid senise 0 korra asemel 4 korda nädalas trenni tegema. Muuta on vaja harjumusi, mõttelaadi ja uskumusi. See pole lihtne, aga sa saad sellega kindlasti hakkama. Proovi, sul pole kaotada midagi!\nKõik, kes on Togglit või mõnda muud ajamõõtjat kasutama hakanud, on seda ka kasutama jäänud ning on selle soovituse eest väga-väga tänulikud olnud. Enamik neist küsivad nii nagu mina täna: “Kuidas ma üldse enne ilma hakkama sain?” Saab küll, aga poolikult.\nMõned soovitused selleks, et aja mõõtmisega alustamine sujuks võimalikult valutult.\nPole mõtet karta, et kella tööle ja seisma panek ära ununeb. Iga uus asi tahab harjumist.\nKella kinni ja käima panek ei raiska aega (päevas maksimaalselt 5 min, kui sedagi).\nEnne, kui palud oma meeskonnal Toggli kasutusele võtta, alusta ja proovi 60 päeva ise. Nii oskad pärast teistele oma kogemusi jagada ja saad ise mõõtmise eksperdiks.\nÄra viska püssi esimese tagasilöögi peale põõsasse. Kui mõni päev jääb mõõtmata, siis korja järgmine päev püss üles ja jätka. Ära jäta pooleli.\nÄra valuta pead sellepärast, et kõik peab sekundi pealt mõõdetud olema. Oluline on suur pilt, mitte see, kas kõne kestis 45 või 48 sekundit.\nAjatabelit saad täita ka tagantjärele. Kui kirjutad blogipostitust ja telefon heliseb, siis ideaalsel juhul sa muidugi ei vasta. Kui muud moodi ei saa, siis korrigeeri pärast aja sissekannet, sest 10 viimast minutit ei tegelenud sa mitte blogi kirjutamise, vaid kliendiga vestlemisega. Emaga lobisemine arvesse ei lähe, kui sul selleks just head põhjust pole. 😉\nLoo kohe täna konto (https://toggl.com/signup) ja hakka katsetama. Kui su meeskonnas on kuni viis inimest, on Toggli kasutamine tasuta. Ja sa ei pea alustama perfektse süsteemi ja oskusega, aga sa pead alustama. Usu, sellest on väga palju kasu.\nKa maailma kõige parem veebileht ei aita müügile kaasa, kui seal keegi ei käi. Kohe räägin kanalitest, millest soovitame alustada.\nKui inimesel on probleem ja ta otsib sellele Google’ist lahendust, siis on sul võimalik kiirelt kohal olla ja teda aidata. Muidugi võib sul olla selline toode või teenus, mida inimesed ei oska otsidagi. Sellisel juhul tasub märksõnapõhise reklaami asemel katsetada, kas sul on kasu bänneritest.\nSeda kanalit on ka hea proovida enne, kui üldse otsustad, millistele märksõnadele sa lehe optimeerimisel fookuse sead. Muidu võib juhtuda, et optimeerid veebi märksõnale x, aga selgub, et see toob küll inimesi lehele, aga kliente mitte.\nIkka sellepärast, et see vanusegrupp on ostujõulisem ja sinu võimalus tehinguni jõuda on suurem.\nReklaamide all ma ei pea silmas postituste boost’imist, vaid päris reklaame, millele klikkides inimesed Facebooki keskkonnast välja, sinu müügikeskkonda viiakse.\nEesmärgiks oli levitada e-raamatut ja saada vastu e-posti aadresse.\nTeadupärast ei maksa sisetunne turunduses midagi, loevad ainult numbrid ja sellepärast hakkasingi katsetama.\nOlin juba pikemat aega kasutanud Facebooki uudisvoo reklaame, mis ilmuvad ainult desktopil ehk neid näidatakse inimesele, kes käib Facebookis arvuti, mitte mobiili kaudu. Põhjuseid selleks on mitu:\nDesktopi kasutaja teeb soovitud tegevust parema meelega kui mobiili kasutaja.\nKlikkide hinnad olid sel korral 0,40–1,00 €. Vaatasin ka mõne varasemalt tehtud reklaami andmeid, ja seal olid hinnad 0,10 € kanti ja isegi alla selle.\nKratsisin kukalt ega saanud aru, mis seekord teisiti on.\nKaevusin andmetesse ning leidsin, et madala klikihnnaga reklaamidel on valitud näitamiseks automatic placement ehk siis Facebook ise otsustab millistel seadmetel ja keskkondades reklaami näidatakse. Pikemalt saab lugeda Facebooki enda lehelt. (https://www.facebook.com/business/help/965529646866485)\nSõnumi ja visuaali jätsin samaks ning tegin kokku 24 reklaami. Iga viimane kui link oli märgistatud, erinevus oli vaid sihtimises.\nAutomatic placements – Facebook ja tema omanduses olevad teised veebilehed ja mängud\nE-maili hind hind: 4,71 €\nE-maili hind: 1,10 €\nE-maili hind hind: 7,20 €\nAutomaatse paigutamise tulemuse üle ma ei imestanud, sest automaatse lahenduse puhul võib oletada, et see on automaatselt hea Facebookile endale, aga mitte sinu või minu tulemustele.\nHea oli näha, et inimesed teevad mobiili kaudu tegevusi küll, kuid desktopis on nende tegevuste hind sinu jaoks poole soodsam.\nNagu näha, tasub katsetamine igal juhul ära. Tulevikus teen ja soovitan ka sul oma esimesed reklaamid Facebooki uudisvoos teha, ja seda just dekstopi kasutajatele. Kui need ammenduvad, siis otsin ja testin järgmisi variante.\nMärksõna esineb esimeses lõigus.\nKui küsid, mis elukas see Rank Brain on, siis tegu on Google tehisintellektiga, mis hindab seda, kuidas kasutajad sinu tekstiga ümber käivad. Ta vaatab:\nkui madal on bounce rate;\nkui kaua inimesed lehel olid;\norgaanilist CTR-i. Ehk kui inimesed ei kliki otsingutulemusel, siis sa kukud allapoole, ja kui klikivad, siis saad paremaid positsioone. Sellepärast ongi ülioluline metakirjeldusi ise kirjutada.\nPogo-sticking’ut. Kas ma leian sinu lehelt, mida mul vaja oli, ja lõpetan otsimise või naasen Google’isse ja otsin edasi. See on märk sellest, kas inimesed leidsid sinu lehelt piisavalt sisu või mitte.\nSiin on selle teema kohta üks kasulik video\nKui kümme aastat tagasi Henriga internetiturundusega tegelema hakkasime, saime Google’i puhul kohe ühest asjast aru. Sellega ei tasu trikitada ja keskenduda tuleb külastajate kasule. See tähendab, et veebileht peab laadima kiirelt, seal peab piisavalt huvitavat lugemist olema jne.\nKui sa soovid ennast SEO osas arendada, siis soovitan lugeda Brian Deani Backlinko blogi. See on tõeliselt hea praktiline materjal, mida kasutan ka ise, et SEO detailidest rohkem teada ja aru saada.\nKlientide e-mailide list\nTegu on e-posti aadressidega, mille kasutajad on sulle ise andnud, sest kui sa oled need kusagilt ostnud, on tegemist spämmindusega.\nEnda e-maili listi kasvatamine võtab aega, aga tulemus on seda väärt. Kui listiga õigesti ümber käia, on see otsekui ettevõtte põhivara.\nKui e-mail käes, siis suhte ehitamine alles algab. Väärtuse loomisega tuleb jätkata, mitte lugejat müügipakkumistega oimetuks pommitada.\nInternetiturundus ei ole asi, mis ühel hetkel nii valmis saab, et sa võid selle ära unustada.\nSa tegutsed alguses vastavalt hüpoteesile. Seni, kuni kasutajad pole veebilehele tulnud, ei saa me kindlad olla, mis töötab ja mis mitte. Kui see on selgeks saanud, viime parandused ellu ja vaatame, mis juhtub. Ja nii edasi.\nSa pead tegelema linkidega, mis sinu veebilehele suunavad.\nVastavalt kasutajate tagasisidele tuleb lehte paremaks muuta.\nNii sinu äri kui sa ise arenete. Teenuseid/tooteid tuleb juurde või kaob ära.\nPidevalt on vaja turundada ja e-raamatute või kampaaniate maandumislehti teha.\nProtsesside paremaks sujumiseks tuleb lihtsamad tööd assistentidele või turundusabilistele delegeerima. Protsessikirjeldused ja checklist’id peavad paigas olema, sest kui peaks juhtuma, et mõni oluline töötaja lahkub, läheb koos temaga ka sinu know-how ja töötajatesse investeeritud aeg.\nKui on olemas juhendid, on uuel inimesel pardale tulek lihtsam ja sina ei pea nullist koolitama ega seletama hakkama.\nOlen ise viimastel aastatel kirjutanud rohkem kui 150 lk juhendeid ja näen kui hästi see aeg on investeeritud. Usun, et sa tead, et neid asju peaks tegema, aga julgustan sind nüüd päriselt peale hakkama, ükskõik kas oled ettevõtte omanik, turundusjuht või spetsialist.\nLoe ka: Internetiturunduse 11 sammu, mis toovad rohkem kliente (1. osa: sammud 1–3)


HÕÕRUTI PLASTIK 18X32CM - Tööriistad - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Hõõruti 180 x 320 mm.\nSuki hõõruti mõõtmetega 180 x 320 mm. Hõõruti on polüuretaanvahust.\nTootja tootekood 1801526\nhttps://www.bauhof.ee/et/tooriistad/hooruti-plastik-18x32cm-581940 4330254 HÕÕRUTI PLASTIK 18X32CM https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/5/8/581940_D1.jpg 5.49 7.60 EUR InStock /Kõik tooted/Tööriistad /Kõik tooted/Tööriistad /Käsitööriistad /Kõik tooted/Tööriistad /Käsitööriistad/Müüritööriistad /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Segud ja tarvikud /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Segud ja tarvikud/Müüritööriistad • Hõõruti 180 x 320 mm. • Polüuretaanvahust. • 14-päevane tagastusõigus Suki hõõruti mõõtmetega 180 x 320 mm. Hõõruti on polüuretaanvahust. add-to-cart 1 tk 35% 5,49\nHÕÕRUTI PLASTIK 18X32CM on lisatud ostukorvi


Eesti Võlausaldajate Liit ja Register OÜ koguvad Lastefondile annetusi - Lastefond\nLastefond > Uudised > Eesti Võlausaldajate Liit ja Register OÜ koguvad Lastefondile annetusi\nEesti Võlausaldajate Liit ja Register OÜ koguvad Lastefondile annetusi\nPosted detsember 10, 2016\nEesti Võlausaldajate Liit (EVUL) on koostöös Register OÜ-ga algatanud heategevuskampaania, millega pakuvad Eesti ettevõtetele võimalust tänupaketi soetamise läbi toetada SA TÜK Lastefondi.\nAktsiooni eesmärgiks on koguda annetusi, et rahastada USAs loodud autistlikele lastele suunatud toetusprogrammi Son-Rise (edaspidi Programm) juurutamist Eestis. Programmi, mis valmistab lapsi ette täiskasvanu eaks ja aitab neil täiskasvanutena ühiskonnas hakkama saada, on edukalt rakendatud juba mitmetes riikides. Eesti spetsialistid usuvad selle kasulikkusesse ka meie autistlikele lastele, kellest paljud ei suuda ilma spetsiaalse toetusprogrammita tulevikus meie ühiskonnas edukalt hakkama saada. Lähemalt saab Son-Rise programmiga tutvuda siin.\nEesti Võlausaldajate Liidu looja ja Register OÜ juhatuse liige Marie Rosin selgitab, et aktsiooniga soovitakse aidata tuua rohkem kui 10 000 Eesti autistliku lapse ellu rohkem võimalusi. „See programm on väga vajalik tõstmaks nende laste elukvaliteeti, kuid on hetkel kahjuks vahendite puudumise tõttu Eestis tahaplaanile jäänud.“\nAnnetuste kogumiseks pakutakse Register OÜ andmebaasis olevatele ettevõtetele võimalust soetada endale tänupakett annetuse eest, millele lisandub 25 eurot Eesti Võlausaldajate Liidule kampaania korraldamise kulude katteks. Tänupakett sisaldab:\njuurdepääsu Register OÜ äritarkvarale (http://ir.ee/lahendused/now),mis aitab jälgida kliente ja koostööpartnereid ning kasvatada müüki\nEesti Võlausaldajate Liidu poolset tunnustust oma kodulehel (http://www.evul.ee)\nRegister OÜ poolset tunnustust oma kodulehel (https://www.inforegister.ee/).\nHuvi korral Eesti Võlausaldajate Liidu heategevusprojektis kaasa lüüa, võta liiduga ühendust e-maili aadressil info@evul.ee või uuri lähemalt nende kodulehelt www.evul.ee.


A.S.A.P Travel - Kreeka\nKreeka nädal Aurinkos 14.-21.07. – pakkumised Zakynthose ja Santorini reisidele!\nESMAKORDSELT EESTIST OTSELENNUGA VÕLUVALE ZAKYNTHOSE SAARELE reisid 23.07.- 03.09., al. 399 €/in.\nSoodustus kuni 270 € reisija kohta!\n2* Krinas Villas, stuudio söökideta, al. 399€/in\n2* La Sirena, stuudio söökideta, al. 409€/in\n3* Diana, kahene tuba hommikusöögiga, al. 499 €/in.\n4* Azure Luxury Villas, villa 6-le, söökideta, al. 599 €/in.\n3* Aquis Avalon, kahene tuba, poolpansion, al. 629 €/in.\nREISID ROMANTILISELE SANTORINI SAARELE 28.08.-25.09., al. 399 €/in.\nSoodustus kuni 230 € reisija kohta!\n2* Anastasia, stuudio söökideta, al. 399 €/in\n2+* Karidis, kahene tuba hommikusöögiga, hind al. 409 €/in\n2* Fomithea, stuudio söökideta, al. 469 €/in\n4* Agean Plaza, kahene tuba hommikusöögiga, hind al. 749 €/in\nMajutusega paketi hinna sisse kuulub:\n· Edasi-tagasi lend alates Tallinnast\n· Hotellitransfeerid sihtkohas\n· 7 ööd majutust ja söögid vastavalt valitud hotellile\n· Eestikeelse esindaja teenused sihtkohas\n· Broneerimine 14.07 - 21.07.2014 või kuni soodushinnaga kohti jätkub (st kuni soodushinnad on broneerimissüsteemis nähtaval).\n· Soodushinnaga kohtade on arv piiratud.\n· Pakkumises toodud majutusega reisipakettide hinnad kehtivad kahele inimesele majutusega kaheses toas.\n· Alla 2 a lapsed maksavad 50 EUR ilma oma lennu- ja voodikohata. Lastele kehtivad soodustused normaalhinnast vastavalt hinnakirjale. Reisipaketi puhul saavad 2-14 a lapsed allahindlust koos kahe vanemaga reisides 25%, ühe vanemaga reisides 10%. Juhul, kui soodushind tuleb soodsam, rakendub soodsaim hind.\n· Majutus üheinimese toas on võimalik, kui hotellis on saada üheinimese tube. Sel juhul lisandub kampaaniasoodustusele ühese toa lisamaks.\nUus Kreeka sihtkoht, esimest korda Eestist otselennuga võluvale ZAKYNTHOSe saarele,\nreisid 23.07.- 03.09, al. 399 €/in.\nSoodustus kuni 250 € reisija kohta!\n2* Krinas Villas (Argassi), stuudio söökideta, al 399 €/in\n2+* La Sirena (Argassi), stuudio söökideta, al 409 €/in\n2+* Planos (Tsilivi), 1 magamistoaga apartement söökideta, al 489 €/in\n3* Di Palai (Tsilivi), stuudio söökideta, al 469 €/in\n3* Park (Tsilivi), kahene tuba hommiku- ja õhtusöögiga, hind al 569 €/in\n3* Crystal Beach (Kalamaki), kahene tuba hommikusöögiga, al 589 €/in\n4* Zante Maris (Tsilivi), kahene tuba kõik hinnas, al 779 €/in\nAinult lend Zakynthosele - hind al 249 € (soodustus kuni 200 € reisija kohta)\nRohkem infot Zakynthose kohta leiad siit.\n· Broneerimine kuni 14.07. või kuni soodushinnaga kohti jätkub (st kuni soodushinnad on broneerimissüsteemis nähtaval).\n· Odavaim hind sõltub väljumise kuupäevast ja hinnad on reisiti erinevad.\nKREETA- muinasjutuline, tuulte ja müütide saar\nKreeta saar on üle elanud nii paremaid kui halvemaid aegu. Vanad minoslased, kreeklased, roomlased, bütsantslased, araablased, veneetslased, türklased - kõik need erinevad rahvused ja kultuurid on jätnud Kreetale oma jälje. 20. sajandi algusest on Kreeta saar olnud Kreeka Vabariigi üks osa. Viimastel aastakümnetel on Kreetast saanud paljude rahvaste lemmik puhkekoht. Kaunid mäestikud, puhta veega rannad, huvitav kultuuripärand, maitsvad toidud ja veinid ning pingevaba atmosfäär on ainult osa Kreeta voorustest, mida üles jõuab lugeda. Geograafiliselt on Lääne-Kreeta üldiselt mägisem ja rohelisem kui saare idaosa, mis on kaljusem ja lagedam. Kogu saarel on ainult üks järv – Kournas, mis asub Hania lähistel. Vahemere suuruselt viies ning Kreeka suurim saar pakub midagi kõigile: lastele veeparke, vallalistele pidusid ja romantikat, peredele parimat puhkust, loodushuvilistele matkaseiklusi ja kordumatuid vaateid, gurmaanidele maitseelamusi...\nHania on üks Kreeta vanimaid linnu, mis asutati juba varajasel antiikajal, mil ta oli Küdoonia antiikasustuse pealinn. 1252 ostsid Hania ristisõdijatelt veneetslased, kelle päranduseks on siinne muinasjutuline vanalinn ja kaunid sadamakindlused. Veneetslased aga vandusid alla türklastele ning Osmani impeeriumi koosseisus sai Haniast saare pealinn. Tänapäeva Hania keskaegselt kitsaste tänavate kõikvõimalikest soppidest leiate suveniiripoekesi ning romantilisi kohvikuid.\nVahemerelisele kliimale on omased pikad väga soojad suved ning suhteliselt niisked talved. Lääne-Kreeta Hania piirkonda on oma püsiva ilma poolest üks soositumaid suvituspiirkondi. Juulis ja augustis ei saja reeglina üldse, merevee temperatuur püsib 25 kraadi juures ja õhutemperatuur võib tõusta kuni 40 kraadini varjus, seda küll vaid rannikualadel.\nKesksuvel (juulis-augustis) on ilm palav tänu Liibüa kõrbetest saabuvatele tuultele, mis toovad endaga kaasa liiva ja tolmu. Sel ajal on ka rannaliiv üsna kuum, soovitav on kaasa võtta rannasussid. Septembri lõpul võib esineda päikese loojudes jahedaid tuuleiile. Samuti võib lainetuse tõttu esineda ajutisi ujumispiiranguid.\nSantorini on Küklaadide lõunapoolseim saar. Õigusega kannab ta nime - Kreeka kroonijuveel. Alles Santorinil saate aru, et piltpostkaardi ilu võib osutuda reaalsuseks. 80 % Kreekat reklaamivaid vaated on pildistatud just Santorinil ning õigusega on see saar olnud läbi aegade kunstnike ja boheemlaste meelispaigaks. Santorinile on kordumatu jälje jätnud 1450 aastal e.m.a toimunud vulkaanipurse, mis oli Vahemere piirkonna suurimaid. Vulkaanipurse tekitas saare keskele hiigelkraatri jagades selle tükkideks ja hävitades Minose kultuuri.\nKreetal on kolm asja, millega puutub kokku pea iga turist. Esiteks mõistagi hotell, kus peatutakse. Need on Kreetal ilusad. Teiseks ekskursioonid, mis viivad saare põhiliste vaatamisväärsuste juurde ja rikastavad mõistust uute kultuuriteadmistega.\nSaare pealinnas Heraklionis välja kaevatud Knossoses ringi jalutades läheb fantaasia iseenesest tööle — enam kui 1000 aastat eKr ehitatud kuningas Minose lossi varemete vahel hakkad paratamatult ette kujutama, kuidas küll võis toona saareriigis elu käia. Giidi jutt, et kunagi ulatus meri lossi alla, tundub praegu, vaadates majade ning oliiviistandustega kaetud maad, uskumatu.\nKolmas ja Kreeta külastuse kõige parem osa on omal käel rändamine. Autorent saarel maksab umbes 50 eurot päev, nelja peale jagades polegi see summa niiväga hirmutav.\nTänu neljarattalisele sõbrale ja giidi juhendamisele leidsime Lääne-Kreetalt maapealse paradiisi — Balose. Kuigi selle laguuni vaiksesse randa pääseb ka paadiga, tasub sinna minna mööda mitme kilomeetri pikkust kuumaastikku meenutavat mägiteed — sealt avanevad lummavad loodusvaated.\nMatk mööda mäge ja lagunenud kivitreppi võtab küll võhmale, kuid tee lõpus unustad kõik vaevad. Merevesi on helesinine ning kui tüüpiline Kreeta rand on jalgulõhkuvalt kivine, siis siin viib merre pehme valge liiv.\nAega tasub võtta ka Ida-Kreeta külastamiseks ja põigata sisse mõnda sealsesse idüllilisse külla — neid pilte, mis seal avanevad, oled harjunud nägema vaid raamatutest. Gerd Hankewitz\nKreeta plussid ja miinused\n+ Vapustav loodus. Kõrged mäed säravsinise mere taustal – unustamatu vaatepilt!\n+ Külade ajatu ja tervislik elurütm\n+ Pikad liivarannad, kus vaid kohati on kiviklibu\n+ Soe, mõnusalt paitav merevesi\n+ Kreeklased – elurõõmsad, elunautivad, sõbralikud\n+ Ehe toit ja head veinid\n+ Adrenaliini tõstvad mägiteed\n+ Hania ja Rethymnoni sadamad, mis muutuvad suvel suureks elust pulbitsevaks vabaõhutaverniks\n+ Kreeka ja Kreeta kaasakiskuvad rütmid\n- Ka siin on alustanud pealetungi rahvusvaheline rämpstoit\n- Suurte kuurortide rannad on kõrghooajal ülerahvastatud\n- Liiklus on kohati (ka kitsastel mägiteedel) surmapõlglikult uljas\nMõnus Vahemereline kliima. Pehmed ja niisked, vihma sajudega talved, kuid mägedes võib sadada ka lund. Suved on kuumad ja kuivad. Saare lõunaosa on kuivem ja palavam kui põhjarannik, kus asuvad kõik rahvusvaheliselt tuntud kuurordid. Oktoobris võib esineda ebapüsivaid ja tuuliseid ilmu.\nKORFU – uskumatult armas.\nKorfu saarel olevad kuurordid ei ole liiga suured ega tihedalt kõrghooneid täis pikitud. Saarelt leiab suures valikus väikeseid üksikute hotellidega kuurorte ning palju koduseid apartemente ja villa tüüpi majutust. Nende hulgas on nii aktiivse ööeluga piirkondi kui ka rahulikku omaetteolemist võimaldavaid paiku.\nKorful on imeilus loodus. Saar on väga roheline, kõikjal suured küpressi- ja oliivisalud, palju lilli ja põõsaid. Rannajoon on sopiline ja väiksed türkiissinised lahesopid mõjuvad uskumatult armsalt. Reljeefilt on saar üsna mägine ja pakub hingematvaid vaateid merele, orgudele ja küladele. Saarel on suur valik erinevaid randu - liivaseid ja kiviseid, laiemaid ja kitsamaid. Osa rannasoppe on ligipääsetavad ainult merelt. Korfu lähiümbruses on veel mõned väikesaared, kuhu korraldatakse laevasõite. Saare põhjaosa paikneb praktiliselt vastu Albaaniat, nii et sealgi tasub ära käia. Suvel on Korful garanteeritud päikesepaiste ja soe ning puhas meri. Lisaks saab seal nautida kõiki traditsioonilise kreeka köögi hõrgutisi.\nDurrellite Maasikaroosa maja on siiani Barbati külas mäeküljel näha - kuigi mahajäetud ja murenev ning tihnikusse kasvanud aiaga, aga armas ikka. Ja vaade, mis sealt avaneb, on imeline!\nKui satute puhkust veetma mõnes teises linnas peale pealinna Korfu, on nädala täitmiseks mõistlik rentida auto ja saarele omal käel tiir peale teha. Et autorentnikud tahavad üheks päevaks antud auto enne pimedat tagasi saada, on mõttekam raha välja käia kahe päeva eest – siis jõuab kõik kohad üle vaadata. Näiteks külastada Sissy nime all tuntud Austria-Ungari keisrinna siiani täies ilus suvepaleed, kus läbivaks teemaks on nõrga kannaga Trooja sõdur Achilleus.\nLiigeldes tuleb arvestada, et Korfu saare mägiteed pole magistraalid. Rohkelt on seal väikesi, kitsaid ja kurvilisi lõike, mis panevad proovile nii autojuhi oskused kui nõrgemate närvidega kaassõitjate julguse: tihti jooksevad vaid kahe meetri laiused (sealjuures kahesuunalised!) teed püstloodis ülesmäge või mitmesaja meetri sügavuse kuristiku veerel. Jääb vaid loota, et keegi vastu ei sõida!\nKorfult saab sõita ekskursioonile ka naabersaartele ja isegi Albaanias ära käia. Igatahes pole kahtlustki, et see pisike roheline saar Ioonia meres jätab teile vaimustava mulje! Maria Rähn\nJook: Kohalikud veinid\nVeine on Korful valgeid ja punaseid, kuivi ja magusaid. Mägedes võivad kohalikud naised, vaatamata isegi sellele, et autoroolis oled, sulle suure topsitäie omatehtud veini sisse kallata. Loomulikult saab seda ka pudelites kaasa osta (kuni 75 krooni pudel). Vein on värske ja imemaitsev. Poeveinidega on nagu odavate veinidega ikka – võib juhtuda, et satud suurepärase otsa, aga samahästi võib juhtuda, et pärast on kolm päeva kõht lahti.\nToit: Moussaka, kalmaarid, kreeka salat ja kebab\nNeid nelja hõrgutist tuleb Korful ilmtingimata proovida, kuid pea seejuures silmas mõnd asja. Kui rahvustoitu moussakat, kreeka salatit ja kalmaare võib leida igat moodi tehtuna, siis kebabiga on teine lugu. Naljakal kombel on traditsiooniliselt lambalihast valmistatavat rooga kebabi Korful saada üksnes kana- ja sealihast. Kui lambaliha küsida, vaadatakse sind väga imestunud näoga ja öeldakse – seda meil küll pole! Lisaks topitakse kõikjal toidu juurde suur ports friikartuleid. Kui pole soovi mõnusat maitset rasvaste kartulitega rikkuda, tuleb müüjat ennetades resoluutselt teatada: «No chips!» (Ei friikatele! – toim).\nRaamat: Gerald Durrelli «Minu pere ja muud loomad»\nSellest humoorikast raamatust tuntud maasikaroosa maja on saarel täiesti alles. Majakese asukoht tasub aga endal giidi abil enne selgeks teha, sest kohalikud elanikud ei ole Durrellist midagi kuulnud ning seega tee juhatamisel pole neist vähimatki kasu.\nRHODOS – päikeseline saar Rhodos on Egeuse mere Dodekaneeside (kr.k. ‘12 saart’) saarterühma suurim ja Kreeka suuruselt neljas saar.\nRhodosel on 300 päikesepaistelist päeva aastas ja kõrgeim aasta keskmine temperatuur Kreeka saarte hulgas. Kuum, päikseline suvi, soe meri ja kaunid rannad, rohked antiik- ja keskaegsed mälestusmärgid ning arvukad lõbustusutused on teinud saarest puhkajate meelispaiga. Populaarsusele aitavad jõudsalt kaasa kerged kohalikud veinid, rikkalik söök ja rütmikas kreeka muusika.\nRhodose maksimaalne pikkus on 78 kilomeetrit ja laius kõigest 38 km. Nädalaga jõuab huvi korral saarele tiir peale teha ja kõik oluline ära vaadata. Kindlasti tuleks tutvuda Rhodose linnaga ja Lindose maalilise akroplisega, tiirutada saare keskosa mägikülades ning nautida mõnusaid rannahetki väikestes lahesoppides saare turistidest puutumata lõunaosas.\nSaare lõunatipp Prassonissi on lainelaudurite paradiis. Tugevad tuuled meelitavad kohale sadu surfifanaatikuid, kes sätivad oma autod, vagunelamud ja telgid otse rannale, et mitte ühtegi väärtuslikku minutit kaotsi lasta.\nRhodosel on suur valik randu. Päevitamiseks ja ujumiseks sobivaid randu leidub ka Rhodose linnas. Lääneosa rannad Ixia ja Ialyssos on kiviklibused ja enamasti tuulised. Seetõttu ei ole seal suvel liiga palav. Head liivarannad on idarannikul Falirakis ja Lindosel. Idarannikul ei puhu reeglina tuul ning õhutemperatuur on mõni kraad kõrgem kui läänerannikul. Suhteliselt vähemrahvastatud suurepärased liivarannad on idarannikul Kalitheas ja Tsambikas (Faliraki ja Lindose vahel)\nMeie kuurordid on pealinn Rhodos, sellest u 14 km kaugusel paiknev saare populaarseim rannaküla Faliraki ning pealinnast u 5 km kaugusel asuv väike ja hubane Ixia. Kuurordid asuvad saare põhjaosas ning on tuntud mitmekesiste ajaveetmisvõimaluste poolest\nTransfeer hotellidesse kestab olenevalt kuurordist 20 min kuni 1 tund.\nThessaloniki Halkidiki poolsaar – Poseidoni kolmhark\nSätendav taevasina ja teemantrohelisus, lõputu liivane rannajoon ja meri justkui aromaatsete männipuudega kaunistatud ühtne tervik. Hästikaitstud liivane mets koos vahel enam kui 2000 aasta vanuste puudega. Õhus on tunda vaigu ja soolase mere lõhna…. See on Halkidiki poolsaar.\nPoolsaar asub Makedoonia provintsis Egeuse mere lähistel. Tegemist on Kreeka ühe kaunima ja ökoloogiliselt puhtama piirkonnaga.\nHalkidiki - üks suurimaid turismikeskusi. Fantastilised hotellid, lõputud rannad ja puhas Egeuse meri meelitavad turiste siia üle kogu maailma. Külalisi tervitab lopsakas taimestik ja sätendava mere kohal kõrguv pilvitu taevas. Ümbruskonnas asub palju traditsioonilisi ajalugu ja kaasaegset glamuuri peegeldavaid Kreeka maju.\nKohaliku maastiku huvitavateks vaatamisväärsusteks on Petralona koobas, Olinthose varemed, Athose klooster. Halkidiki poolsaart nimetatakse ka Poseidoni kolmhargiks, sest kaardil vaadates meenutab paik justkui kolmesõrmelist kätt. Iidse legendi kohaselt võidelnud hiiglased Athon ja Sithon ühe kauni näki armastuse pärast, kuid ühel päeval katkenud merejumal Poseidonil kannatus, ta visanud oma kolmhargi ja jaganud Halkidiki kolme ossa. Kolme uut „sõrme“ hakati kutsuma Kassandraks, Sithoniaks ja Athoseks.


Kaubikud ja väikeveokid müügiks | Kasutatud Chevrolet kaubikud - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Transporditehnika > Kaubikud ja väikeveokid > Kaubikud > Chevrolet\nKasutatud Chevrolet kaubikud müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Chevrolet kaubikud üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Chevrolet kaubikud vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nChevrolet CaptivaMootori võimsus: 150, Mootori töömaht: 1991, Käigukast: Manual, Kandevõime: 685, Täismass: 2505, Värv: Sort\nChevrolet G30Telgede pikivahe: 125\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Chevrolet kaubikud müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Chevrolet kaubikud. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii