Demokraatlik antikommunism | Kaheksanda Mai Liikumine\nDemokraatlik antikommunism\t27. märts 2007\n1.\tKiki - 28. märts 2007\nTänan vastuse eest, kuid…. see ei vasta ju millelegi? Meelevaldselt siit postitusest üht lauset välja kiskudes – “Kommunismi võit oleks nende silmis olnud katastroof, aga fašismi võit ei oleks olnud midagi muud kui lihtsalt Lõpp.” sõnastab ju lihtsalt ümber seisukohta “kommunism on kole küll, aga fašism on veelgi koledam”. Minu jaoks jääb endiselt õhku küsimus – mille poolest siis ometi?\nJa veel siit üks lause – “… Teises maailmasõjas, ühes surmatoovaimas konfliktis, mis pääses valla tänu fašismile.” Kas on ikka nii ainuõige väita, et see pääses valla ainult ja ainult tänu fašismile? Kas polnud NL alguses Saksamaa liitlane ja kas ei rünnanud nad Poolat mitte koos? Ja kas ei läinud Saksamaa NL-le kallale ainult sellepärast, et sai aimu Stalini plaanist Saksamaad rünnata ja otsustas seda ennetada? Minu silmis päästid II Maailmasõja valla siiski need kaks koletist käsikäes. Kuid ma muidugi ei ole ka ajaloolane.\nHäirima jääb ka see, et kohe tuuakse mängu juudid. Tõepoolest. Vaesed juudid. Kuidas neid põletati ja tapeti. Tapeti ja põletati, tähendab. On kole muidugi, tõesti on. Aga kas nende kole saatus II Maailmasõjas muudab nad kuidagi ainulaadseks? Kas terve Euroopa ei kannatanud selle konflikti käes? Ometi kuuleme me ikka ja ainult juutidest. Nagu NL ei oleks miljoneid surma saatnud. Vabandan oma küünilisuse pärast, kuid kui Saksamaa represseeris rassilistel põhjustel, siis minu arvates NL tegi seda täiesti suvaliste inimestega ilma igasuguse loogikata, nö plaani täitmiseks. Kas see on siis kuidagi parem või?\n2.\tants - 28. märts 2007\nBravo Kiki! Meie mõtted langevad kokku. Arvan vastupidiselt -fashismi võit oleks olnud katastroof, aga kommunismi võit lõpp. Kambodza, Hiina (Mao ajal), Põhja Korea. Euroopa poleks saanud suudki lahti teha, hirmus arreteerimiste ja Siberi ees.\nJuudid! Ilma, et ma mingil määral õigustaks sakslaste metsikusi, pean imetlema juutide osavust kuidas Holocausti koledusi maksimaalselt endi kasuks rakendada. Tuleb välja, et need miljonid, kes tapeti ning hukkusid Siberi laagrites ning kelle arv on kindlasti suurem kui 6 miljonit, ja kõik muu sellega seoses, on tühine asi ülekohtuga, mida sakslased tegid juutidega. Ilmselt on asi selles, et enamus eurooplasi pole kommunismi tõelist palet oma nahal tunda saanud. Ja Venemaa ise oskas isegi 30-nendatel aastatel vaat et enamiku Lääne erudiite ära petta. Paraku vist ei saa keskmisele eurooplasele, eriti lõunas, kunagi selgeks kommunismi tõeline pale.\n3.\tOudekki - 28. märts 2007\nAnts – kas seega Churchill ja Roosevelt oleks pidanud hoopis Hitleriga käed lööma?\n4.\tants - 28. märts 2007\nMis puutub II MS puhkemisse, siis minu arvates sai selle võimalus alguse 1938a sept. Münchenis, kui Chaberlain ja Daladier Tshehhi ministritele väsinult ütlesid: “A far away country of which we know little.”\nOn väga tõenäoline, et Stalin kavatses vallutuskäiku Euroopasse ning Hilter oli sunnitud seda ennetama. Ja muidugi ründas Venemaa samal ajal Hitleriga Poolat, millest vaikiti nii Nürnbergis kui praegu, samuti nagu Katyni veresaunast\n5.\tKiki - 28. märts 2007\naga mis siis, kui nad oleksid löönud? Kui palju koledam see oleks olnud (noh, mitte, et me seda kunagi teada saaks, üks spekulatsioon kõik)? Üks kindel hind selle eest oleks olnud suur hulk rassilistel põhjustel tapetuid. Kuid selle hind, et liitlased NL-ga käed lõid, oli muu hulgas meie esivanemate kannatused küüditamiste ja muu läbi, mida meie oma (julgen väita, et siiski suhteliselt) pilvitus elus ettegi ei oska kujutada ja 50-aastane okupatsioon, mille tagajärgi helbime veel aastakümneid. Rõhutan, muu hulgas.\n6.\tmr.Costello - 28. märts 2007\nAnts ja Kiki esindavad tüüpilist keskmist eestlast, kes ei tee vahet mõistetel “kommunism” ja “leninism/stalimism”. Ilmselt ei hakkagi nad kunagi vahet tegema aga ma võitlen siiski.\nLeninismi/stalinismi ja fašismi/natsionaalsotsalismi vahele võib tõesti võrdusmärgid panna. Ühiseid iseloomujoomi on niivõrd palju: totalitarism, isikukultus, viha õhutamine jne jne.\nAga see ei anna õigustust sama teha kommunismiga. Sest kommunismi ideoloogial, erinevalt eelpoolnimetatutest, on olemas sisu, milles pole midagi halba. Kommunism on võrdsusele suunatud maailmavaade. Te kindlasti teate, et kommunismi põhitees kõlab: “igaühelt vastavalt tema võimalustele ja igaühele vastavalt tema vajadustele”. Ma küsin, mis selles halba on? See ei kutsu üles kedagi hävitama ega tapma ning ei pea üht rahvast või rassi paremaks kui teisi.\nSeega kavatsen ma raevukalt võidelda kõigi vastu, kes üritavad kommunistlikku sümboolikat keelata jms. Kommunism on humaanne ning rahumeelne maailmavaade, mis soovib viia inimkonna oma arengus uuele tasemele ning luua klassideta, rõhumiseta ning riigita ühiskonna.\nToon veel ühe näite. Kui ma hakkaksin praegu rohelise maailmavaate sildi all põletama maastikuautosid ja tapma prügi mahaloopiaid, kas siis selle pärast tuleks kogu roheline ideoloogia kuritegelikuks kuulutada?\nMis puutub Kiki ja Antsu äärmiselt küünilistesse avaldustele teemal, et Hitleri võidu korral oleksime meie, eestlased ehk paremini oma rahvust säilitada suutnud, mis sest, et teiste rasside ja rahvaste tapmise hinnaga, siis selle peale tahaks lihtsalt oksendada. Mille poolest oleme meie paremad?! Kusjuures minu isiklik arvamus on, et küll Tallinnast pärit Alfred Rosenberg juba teadis, kuidas eestlastest sakslaseid teha. Teada on ka sakslaste plaanid suure võidu järel meie küüditamiseks Venemaa avarustesse, et jätta Eesti kui põline saksa ala, sakslastele. Olgu leninistlik-stalinistlik Nõukogude Liit nii hull kui tahes, täielikku eestlaste deporteerimist Siberisse siiski plaanis polnud.\n7.\tKiki - 28. märts 2007\nHea küll, asendada minu kommentaarides sõna “kommunism” sõnaga “stalinism”, olen nõus.\nKommunistliku sümboolika osas… mis on kommunistlik sümboolika? Sirp ja vasar? Et seda ei peaks keelustama, kuna kommunism tegelikult on tore ja humaanne ideoloogia ja puhtjuhuslikult seostub mõnel inimesel stalinismiga? Sellisel juhul palun meenutada, et ega haakrist pole ka Hitleri leiutis ja omas algselt palju ilusamaid tähendusi, milleks ta siis keelata.\nMa ei mäleta, et ma oleks kuskil väitnud, et Hitleri võidu korral oleksime suutnud oma rahvust paremini säilitada suutnud. Palun mitte omi mõtteid minu pähe panna. Oksendada võid ikka, kui vaja. Minu mõte on tegelikult täpselt sama, mis sinul – mille kuradi poolest on üks või teine rahvus parem, et nende kannatusi kuidagi suurem aupaiste ümbritseb. Ma olen nõus, et eestlased pole kuidagi paremad kui juudid, kuid ega juudid pole ka kuidagi paremad kui eestlased. Miks siis aga on kõik kohad on nende kisendamist täis, aga meie lugu ei taha keegi kuulata ega uskuda?\nMa ei eita, et nende rahvas kannatas siis väga palju. Kuid meie kannatasime ka. Ja oma rahva kannatused on mulle OLULISELT südamelähedasemad.\n8.\tErik - 28. märts 2007\nMina ei mõista, mille poolest on kommunistlik ideoloogia vähem kuritegelik kui natsiideoloogia. Mu arust on ikka vastupidi.\nKommunism kuulutab kõikide võrdsust, mispärast võetakse kvaliteetsematelt ja efektiivsematelt ära ning antakse mittekvaliteetsetele ja ebaefektiivsetele. Inimliigi kvaliteet selle läbi langeb.\nNatsismi eesmärk oli inimtõu parandamine, võeti mittekvaliteetsematelt ja ebaefektiivsematelt ning anti neile, kes parimad. Inimliigi kvaliteet selle läbi tõuseb.\nKuidas siis kommunism on hullem kui natsism, kui just natsism võimaldab inimese kvaliteeti parandada.\n9.\tKati - 28. märts 2007\nkiki ja ants,\nkui saksamaa oleks sõja võitnud ja natsiriik takistamatult õitsenud ja laienenud, ilma mingi vastukaaluta siis (väga tõenäoliselt)\n* oleks oma kodudest väga kaugele küüditatud enamik poolakaid, tšehhe, leedulasi, valgevenelasi, ukrainlasi ja lätlasi\n* ka eestlastest oleks küüditatud nii umbes pooled\n* see osa meist kõigist, keda poleks küüditatud või mingil viisil maha tapetud, oleks kenasti saksastatud\n* iseseisvast eesti vabariigist me ei unistaks ka mitte\nsee, et natsid ei jõudnud meiega sigatseda, ei tähenda, et nad ei olekski sigatsenud.\nnõukogude liidu sigadusi see muidugi ei vähenda mitte üks kriips. aga see, et me neist kõneleme ei tohiks tähendada, et natsi-saksamaa on automaatselt hea.\nmis juuditeemasse puutub, siis natsid hävitasid ka mustlasi, poolakaid, homosid ja neid sakslasi, kes natside vastu olid. seega, rääkides natside ohvritest, ei ole tõesti mingit põhjust piirduda juutidega.\nerik, sinu kommentaar ütleb küll üsna selgesti, et seda, mida me teeme on vaja teha.\nkahju. sest tegelikult oleks olnud palju parem , kui oleks selgunud, et mõnede eestlaste natsilembus on meie alusetu hirm.\n10.\tmirri - 28. märts 2007\nKulla Kiki , juudid ja mustlased olid kõige rohkem natside all kannatanud inimesed. Teisteni järjekord veel ei jõudnud. Ja phsühhiliselt haiged ka. Need juutide lood on ausad ja konkreetsed mälestused natsismi jubedustest. Eestlased ei olnud stalinismi erilised ohvrid. Ohrid olid need, keda nimetati kulakuteks. Ukraina kulakud kannatasid samamoodi nagi eesti kulakud. Ntx minu onu parim sõber siberiaegadest oli just ukrainlane. Aga Erik tegi küll fašistliku avalduse. “Inimliigi kvaliteet”, püha müristus! Mina näiteks kvalifitseerin Eriku tema primitiivsuse pärast kohe ebakvaliteetseks. Kas gaasikamber või kastreerimine ootaks teda, kui ma oleksin võimul…:) Ma parem ei jätka nii. Loodan, et ta on veel noor ja jõuab oma lolluse üle järele mõtelda.\nAntsule ja Kikile soovin võimet näha asju ka mitte ainult oma pisikese mätta otsast. Stalinismi ohvreid on palju ja ideoloogilises plaanis sai selle all kõige rohkem kannatada kommunism . Tegelikult mitte ainult kommunism vaid ka kogu vasakpoolne mõtteviis. Ei tasu ohvrist süüdlast teha!\n11.\tKiki - 28. märts 2007\nPüha jeesus, mirri, kas sa oled tõesti olemas?\n“Eestlased ei olnud stalinismi erilised ohvrid. Ohrid olid need, keda nimetati kulakuteks.”\nJah, näitkeks minu elukaaslase ema, kes kaheaastase lapsena küüditati, oli ikka tõsine kulak. Ja tema vanemad ka, kes ei omanud isegi maad, nemad olid ka kulakud tegelikult, sellised vaesemat sorti.\nHämmastav, kui naiivsed on inimesed! Ime, et sa salamisi ei imesta, miks küüditatud, kui neile järele tuldi, ometi politseid ei kutsunud.\n12.\tmr.Costello - 28. märts 2007\nJah, Kati. Silmad lahti! Selliseid nagu Erik on PALJU. Natuke vähem äärmuslikke natsismile ja rassismile õigustuste otsijaid, kuid siiski enam-vähem samamoodi mõtlevaid nagu Ants, Kiki ja Rojukene on VEEL ROHKEM! Seega, loomulikult on seda, mida te teete, vaja teha. Jõudu!\nJa mina luban nüüd omalt poolt, et ma olen siinses kommentaariumis nüüd natuke aega vait, sest emotsionaalse inimesena võin selliste inimeste peale endast välja minna ning sellega teie üritusele pigem kahju kui kasu tekitada.\nMina sain mirri jutust aru, et ta viitab asjaolule, et Stalinil ei olnud programmi mitte eestlaste kui rahvuse vaid müütiliste “kulakute” suhtes (juhin tähelepanu “ohvrid oli need keda nimetati kulakuteks” mitte “ohvrid olid pahad-pahad rikkad”). S.t. et Stalini hirmutegude all kannatasid mitte ainult eestlased vaid ka venelased, ukrainlased ja teised. Mida on minu arvates samuti oluline mitte ära unustada.\nJa muide, parafraseerides Kubrickut ja Hasfordi – igas venelases ei ole peidus väikest Stalinit.\n14.\tKiki - 28. märts 2007\ntjah, arutlemine, kas Hitleri võit lääneliitlaste toel oleks olnud parem kui see, mis tegelikult juhtus, on muidugi üsna surnud teema, sest… me ju ei tea. Sinu toodud väited on kõik väga ja õiged ja võinuks täiesti vabalt kehtida, kuid neile on ka vastuväiteid. Näiteks puudub meil igasugune info selle kohta, kui kaua oleks natsiriik ilma vastukaaluta õitsenud. Võib-olla oleks ta ka peagi sisemiste vastuolude tõttu kokku kukkunud, nagu NL, sest ega kõik sakslased polnud ju ka automaatselt natsid. Ühesõnaga, me ei tea\nJa ega ma ei väidagi, et meil oleks kindlasti paremini läinud, kui Stalin oleks kolki saanud. Ma ei saa aru suhtumisest, “hea et veel niigi läits, oli see Stalin, mis ta oli, Hitler oleks raudselt veel hullem olnud”. Kust me seda teame?\nOlgu ka öeldud see, et minu soov ei ole mingil moel teie üritust maha teha või teiega tüli norida või kellelegi halvasti öelda. Ma olen alati arvanud, et vaidluses selgub tõde ja siin on meeldiv võimalus pisut arutada asju, mis hädasti vajaksid selgeksarutamist. Samuti on siin suurepärane võimalus näha asju ka teisest vaatenurgast ja ehk sealt ka midagi omaks võtta.\nMuuseas, mis puutub Eriku avaldusse…. ma saan aru, et kõigil tundelistel naisolevustel kutsub see esile tundelise vastikuskiljatuse, aga… kui mõelda loodusliku valiku kui sellise ja üleüldse evolutsiooni peale…. umbes nii see ju tegelikult käibki :) Et tugevam (kvaliteetsem) jääb ellu ja nõrgem süüakse ära (niisiis võetakse temalt tema elu ja kasutatakse tugevama/efektiivsema biomassi kasvatamiseks). Jah, ei ole muidugi ühel inimesel õigust teise üle otsustada, kes on nüüd kvaliteetne ja kes mitte, kuid… see on ju kohutavalt inimlik! Eks karjatanud Costellogi siin kuskil “Juba on kõiksugu iseteadjad ja targad kohal….” Siitki kumab läbi soov jagada inimesed kaheks, kõiksugu isetedjateks ja tarkadeks, kes võiksid siit jeehat tõmmata, ja siis teisteks “paremateks”, kes on teretulnud sõna võtma ja kelle seisukohti võiks ehk isegi kaaluda…\nPalun viimast lõiku mitte üleliia tõsiselt võtta, eksju :) Ja jääme ikka sõpradeks!\n15.\tErik - 28. märts 2007\nHämmasun, et leppimise kuulutajad kohe kiiresti ühe küsimuse alusel natsi sildi külge kleebivad.\n16.\tOudekki - 28. märts 2007\nErik – “avaldus on fašistlik” ei pruugi veel tähendada, et “avalduse ütleja on veendunud fašist”. See tähendab viidet asjaolule, et mingi väljaütlemine lähtub fašistlikest eeldustest – mõnikord väljaütleja ei ole seda ise sugugi tähele pannud, eksole.\nMa loodan, et me keegi ei lähe siin isiklikult kaklema. Ikka mõtted arutavad omavahel.\n17.\tants - 28. märts 2007\nCostello! Kui kommunismi idee on nii positiivne, siis miks ei ole selle elluviimine mitte kusagil õnnestunud? Selle asemel näeme ainult terrorit ja vägivalda.\n18.\tants - 28. märts 2007\nJa veel, mu kallis Costello! Kust Sa leiad, et minu arvates oleks Hitleri võidu puhul oleksime oma rahvuse säilitanud. Ma ei hakka oksele niisuguse sihiliku rumaluse pärast. Aga mulle meeldib, et vaidlus on äge!!\n19.\tmirri - 28. märts 2007\nOlen tõesti olemas ja tänan Oudekkit, kes minu mõtte täpselt üle seletas. Ma arvasin, et “kulak” pole sõimusõna ja uskusin, et eestlased teavad, mida tähendab fraas “nimetati (tehti) kulakuks”. Nimelt tehti kulakuks minu vanaema , vanaisa ja onu ning saadeti Siberisse. Kuna ametlikult ei saadetud Siberisse mitte _eestlasi_, vaid teatavat sildistamist võimaldavaid inimesi (kulakud, ekspluataatorid, kodanlikud natsionalistid jms, nende seas ka Eesis elavaid muulasi) siis oli poliitika selline, et ühiskonna funktsioneerimiseks vajalikud ja avalikult mittevaenulikud eestlased jäid paigale. Paigale jäid ntx suhteliselt rikkad arstid (kirurg prof Linkberg oli ntx enne II Maailmasõda üks suurimat sissetulekut saav tartlane, ent teda ei küüditatud). Ka minu arstist ema jäi samal põhjusel küüditamata, kuigi tema taluperemehest vend sai kulaku sildi ja läks Siberisse. Seega rõhutan veel kord, et stalinism ei olnud suunatud mitte ainult eestlaste vaid ka teiste rahvaste esindajae vastu! Ja eestlased ei olnud siin mingil erilisel positsioonil.\n20.\tKiki - 28. märts 2007\nvabandan, sain tõesti valesti aru. Nende kahe lause järgnevus, mida oma eelmises postituses tsiteerisin, lõid mulle pildi inimesest, kes tõsimeeli usub, et need, kes Siberisse saadeti, olidki tegelikult kulakud ja seega kõik täitsa ära teeninud. My bad.\nKuigi, mis vahet seal on, kas kedagi represseeritakse tema rassi pärast või tehakse ta enne represseerimist kulakuks. Ühtviisi jäle on see ikkagi.\nJa Costello, kus ma olen natsismi õigustanud, palun ütle mulle? Kui ma ka nats sildistamisega tohin tegeleda, siis ma teatan, et sa oled vist üks nendest inimestest, kes kõiki antistaliniste automaatselt natsideks peavad. Nagu peaks ilmtingimata olema kas üks või teine.\n21.\tants - 28. märts 2007\nVabandan Mirri, Kati jt. ees, aga ma ei saa midagi selle vastu teha, et mulle hirmsasti meeldib Kiki KONKREETSUS, igasugu targa teoretiseerimise asemel!\n22.\tPunane Hanrahan - 28. märts 2007\nKiki, sa ei ole natsismi õigustanud, aga õigustades Eriku avaldust õigustasid sa sotsiaaldarvinismi. Ning minu arust ei ole sotsiaaldarvinismil ja natsismil erilist vahet.\nNing kui nimetada veel seiku, mis Eestit Lääne-Euroopast eristavad ja korralikuks Euroopa riigiks pidada ei lase, siis on üks neist just küünilise sotsiaaldarvinismi täiesti süüdimatu ja karistamatu vohamine siin riigis.\n23.\tMM - 28. märts 2007\nants võttis sõnad suust…\nNimetage üks koht, kus kommunism on vendlust ja võrdsust suutnud ellu viia.\nKui ikka üks asi juba sada aastat ainult totalitarismi, massimõrvu ja kinniseid ühiskondi toodab, siis kui kaua on vaja vastu peaga seina joosta, enne kui aru saadakse, et selline valem ei tööta?\nMõtelge midagi paremat välja.\nJa mis puutub küüditamisse, siis okupeeritud naaberriikides oli see siiski suunatud kohalikku rahvuse vastu. Et vähendada nende osakaalu.\nKas Stalin ei kiusanud rahvusi taga? Mis te ütlete siis Krimmi tatarlaste kohta? Ja teiste rahvuste kohta, kes rongidesse laaditi.\n24.\tants - 28. märts 2007\nArni! Kas Sa natukene ei nori?\n25.\tOudekki - 28. märts 2007\nMa tahaksin kogu selle vaidluse juures rõhutada üht asjaolu, mis mulle Marco Montanari kirjutises väga meeldis. See oli asjaolu, et kogu maailm pidi valima. Mitte ainult eestlased, mitte ainult siin. Kogu maailm pidi valima kahe halva vahel ning pidi ratsionaalselt otsustama, kumb kujutab tol hetkel suuremat ohtu ja kummaga tegelemise saab demokraatliku ühiskonna huve arvestades edasi lükata.\nJa nad valisid poole. Stalini, mitte Hitleri – arvestades sellega, et vaba maailm hävib Hitleri võidu korral kohe ja kiiresti, aga NSVLi ja kommunismiga on võimalik pärast edasi tegeleda. Ja kuigi kommunism ohustas nende enda väikest kodu, siis suudeti asju vaadata laiemal skaalal ja mõista, mida Hitleri võit kaasa tooks, sõltumata sellest, kas Hitler oleks inglasi esmajärjekorras hävitama hakanud. Natsismi võit ohustas mitte ainult nende isiklikku maailma ja väärtusi vaid ka neist erinevate vabaduse pooldajate väärtusi.\nNagu näha valisid nad õigesti. Sest Hitlerit enam ei ole, Kolmandat Riiki ei ole, Mussolinit ei ole ja Stalinit ei ole ja NSVL-i ka mitte. Paljud vabad ja demokraatlikud riigid aga on.\nKui eestlased Teises maailmasõjas ei suutnud poolt valida, hüva, keeruline on asju nende sees näha, eriti kui sa tunned teravalt oma elu ohustatuna mõlemast poolest ning maastik ei paku partisanisõjaks võimalusi. Aga praegu meil on teadmised sellest, mis juhtus ning milliseks maailm kujunes. Praegu me peaksime suutma seda otsust vastu võtta, sest praegu me elame vabas riigis – ja tahame selles vabas ja demokraatlikus riigis edasi elada.\n26.\tPunane Hanrahan - 28. märts 2007\nMa olen ka siis korra konkreetne:\nMe kas oleme eurooplased, või ei ole. Kui meile ei meeldi, et euroopluse juurde käib ka natsismivastasus, siis palun astugem ka Euroopa Liidust välja.\nLõpetagem ükskord juba enda pidamise nii tarkadeks, nagu oleks meil Euroopale midagi õpetada ja nagu peaks Euroopa meid kuulama. Ei, Euroopa ei pea meid kuulama, sest tegelikult ei ole meil neile midagi öelda (st. kindlasti on, aga mitte ses osas, kuidas ajalugu kirjutada)\nEuroopa on lubanud meid oma hõlma alla, on lasknud meid Euroopa Liitu. Tunnistagem siis neid mängureegleid, mille järgi mängib kogu Euroopa Liit ja laiemalt kogu see üldsus, kes end eurooplastena määratleb. Vastasel korral oleks aus astuda välja ka Euroopa Liidust ja määratledagi end isolatsionistlikuna.\nPraeguse Euroopa identideedi juurde käib ka natsismivastasus. Sest võit natsismi üle II MS-s on üks tänapäeva Euroopa vundamendikive. Ning meie ei suuda tervele Lääne-Euroopale selgeks teha, et tegelikult on meil õigus ja terve ülejäänud kontinent on üle 50 aasta järjest eksinud.\nÕnneks pole meil ka vaja seda neile selgeks teha, sest õigus ongi neil ja eksivad need, kes vastupidist väidavad:)\nSee jutt võib tunduda praegu pisut segane ja arusaamatu, aga loodetavasti peagi ilmuvas EPL-i arvamusloos on sama uba põhjalikumalt ära selgitatud. Sestap ma siin praegu pikemalt seletada ei viitsigi.\nArni – tulihingeline eurooplane.\n27.\tPunane Hanrahan - 28. märts 2007\nJa õigupoolest ma ei saa aru, miks seda kommunismi teemat siin üldse mängu tuuakse? Kas see, et ennast kommunistlikuks pidanud režiimi arvel on kuritegusid, tühistab automaatselt natsirežiimide kuritegeliku olemuse? Kas selle tunnistamine, et N-Liit oli kuritegelik režiim (jah, oli seda ka pärast stalinit – brežnevistlik doktriin oli mitutkipidi leebem, aga kindlasti mitte demokraatia selle sõna euroopalikus tähenduses, ega ka mitte moodne vasakpoolsus ning ka kuritegelikkust säilis brežnevismis üksjagu), tähendab, et natsirežiimi languse üle ei tohigi rõõmustada, et ühe totalitarismi kadumist ei tohigi tähistada? Kuidas palun?\n28.\tPunane Hanrahan - 28. märts 2007\nEksituste ärahoidmiseks – ma olin minevikus, olen praegu ja jään ka tulevikus olema veendunud antisovjeet. Samavõrra, kui ma olen natsismivastane. Need vähesed nähtused, mis N-süsteemis olid head, ei kaalu üle selle süsteemi sooritatud halba.\nÕigus ei olnud natsidel, õigus ei olnud N-Liidul. Aga üks on valinud enam-vähem õige tee: see on praegune Lääne-Euroopa!\n29.\tants - 28. märts 2007\nTahaks näha seda eestlast, kes õigustab natsismi!\n30.\tants - 28. märts 2007\nKas iva ei olegi selles, et kui Lääne-Euroopa on näinud ja tunda saanud natsismi, siis meie peale selle ka kommunismi?\n31.\tPunane Hanrahan - 28. märts 2007\nNojaa, aga kordan oma küsimust – peab neid kahte alati koos vaatlema?\n32.\tMM - 28. märts 2007\nJälle, kust siiski tuleb see jutt, et eestlased õigustavad natsismi? Ise ei tunne küll ühtki sellist.\nJa kui teie arvamus on netikommentaaride põhjal kujundatud, siis andke andeks… seal leiab õigustusi kõigele. ka pedofiiliale ja vägistamisele, naisepeksjatele ja jumal teab kellele veel. ma siiski usun, et see on käputäis perverte, kes seal oma asja kuulutab.\nJa millest selline põlgus “keskmise eestlase” suhtes? Et ajab kohe oksele.\nMinu meelest vastab hanrahan ka ise mööda. Keegi siin ei õigusta natsismi, tekkis lihtsalt huvitav arutlus, miks seda peetakse kommunismist hullemaks.\nJa Oudekki – “eestlased II maailmasõjas ei suutnud poolt valida”. Tule taevas appi, kas keegi pakkus midagi valida?\nJa veel, mis puutus inglaste tehtud valikusse, siis ma arvan, et siin mängis rolli pigem “oma särk ihule ligemal” põhimõte. Saksamaa lihtsalt oli siinsamas, Stalin aga nottis mingeid mõttetuid vaeseid idaeurooplasi ja selle koha pealt võis silma kinni pigistada.\n33.\tPunane Hanrahan - 28. märts 2007\nÜks probleem veel, millele on siin juba viidatud.\nKui natsism ja fašism on kaunis kergesti määratletavad, siis kommunism on tegelikult suisa erakordselt laialivalguv termin, mille all võib mõelda väga erinevat.\nTuletagem meelde, et just kommunismimõiste segasus sai põhjuseks, miks Euroopa Nõukogu siiski ei kuulutanud kommunismi ühemõtteliselt kuritegelikuks režiimiks, vaid oli sunnitud tegema väga palju mööndusi, eriti just Lääne-Euroopa kommunistlike parteide osas. Neile mööndustele ma oma jutuga viidata tahangi.\nJa siiski ka sellele, et hoiaks kommunismi ja natsismi teemad vahelduseks lahus:)\n34.\ta-muri - 28. märts 2007\nKas pole see Suumani Sass, kes on püstitanud eksistentsiaalse küsimuse: “Kumma omma parempi?” Ja samas ka vastanud – ühte halba mõlempi.\nKui vaatame kahte mõrtsukat, kellest üks on tapnud vanainimese ja teine väikelapse, siis võime ju kah arutella selle üle, kumb neist on suurem mõrtsukas, kas see, kes tappis edasiandmata elukogemused, või see, kes hävitas veel realiseerumata potentsiaali. Kindlasti vääriks see asi vaidlemist, aga on siin üldse mingit vahet, kuhu selline vaidlus välja viiks? Mõlemad režiimid olid kuritegelikud, nad arenesid üsna kõrvuti, olid ka teatud perioodil tihedalt seotud ning ei olnud muul Euroopal nii palju jõudu, et nendega korraga toime tulla. Sellised olid objektiivsed asjaolud ning meil ei ole mingit põhjust kiita üht või teist anastajat lihtsalt selle pärast, et meile personaalselt tundub teine veel koledam.\nTotalitarismide kadumist tohib mõistagi tähistada, aga kas tuleb seda teha provokatiivsel moel ja härja ees punase rätiga veheldes, on iseasi. Üritades seda teha vastaspoole mõnitamise teel teenitakse ainult vaenu ja viha.\n35.\tspriit - 28. märts 2007\n36.\tPunane Hanrahan - 28. märts 2007\n“Üte s*ta umma mõlembi” kõlas see. Vastav tsitaat on ka minu varsti ilmuvas arvamusloos sees.\n37.\tKati - 28. märts 2007\njah, loomulikult, ants.\nme ei vaidlegi ju selle vastu.\naga mis sellest väitest nüüd siin ja praegu tuleneb? konkreetselt?\n38.\tants - 28. märts 2007\nKas ei ole MM-l õigus, kui ta ütleb, et igale on ihu ligemal kui särk. Ehk ongi selles asja võti.\nAga eestlaste jaoks jääb natsismi ja kommunismi teemade lahus hoidmine vist pigem küll asja teoreetiliseks käsitlemiseks?\n39.\tOudekki - 28. märts 2007\nTeate kui ütelda, et\n– natsism on parem kui kommunism, sest ta tõstab inimeste kvaliteeti\n– Hitleri ideed olid üllad: rahva geenide parandamine\n– venelased on rahvuslikelt tunnustelt X,Y,Z ja seega halvemad kui eestlased, kelle tunnused on A, B ja C\n– intelligendid on enamväärtuslikumad inimesed kui töölised, rääkimata kodututest\n– eestlased on targemad kui lääne-eurooplased\n– me mõistame natsismi hukka ainult siis, kui kommunism ka hukka mõistetakse\n– Hitleri võit oleks olnud parem Stalini omast\nsiis see on kas natsismi (kaudne) õigustamine või natsistlike põhimõtete pooldamine.\nNeid näiteid olen ma paraku kuulnud-näinud nii Eesti meediast kui ka osaliselt sellesama blogi kommentaaridest. Aga seda, kuidas eraomand tuleks täielikult ära kaotada ja kulakud maha tappa, seda ei ole nagu eriti kuulda. Eks vist seepärast tuleb ka praegu just natsismile rohkem tähelepanu pöörata.\n40.\tOudekki - 28. märts 2007\nJa mis puutub sellesse, et igale on ihu lähemal kui särk, siis\nKui sul on valida valik A ja valik B. A korral sured sina, aga inimkond jääb alles. B korral võib juhtuda, et sina jääd ellu, aga kogu inimkond sureb ära. Kumma sa valid?\n41.\tants - 28. märts 2007\nOudekki – ???? Vabanda, ei saanud aru. Ega’s ometi kommunismivastastest taheta automaatselt natside poolehoidjaid teha? Ja ega ometi taheta öelda: “Milline häbematus – ta mõtleb teisiti kui mina!” Mõnda kommentaari lugedes tahaks aga justkui öelda: “Jupiter, sa vihastad … …”\n42.\tKiki - 28. märts 2007\nPH – sotsiaaldarvinismi on mulle varemgi süüks pandud, nii et selle patu võtan omaks :) Ju ma siis olen.\nJa veel – Kirjutad:”Me kas oleme eurooplased, või ei ole. Kui meile ei meeldi, et euroopluse juurde käib ka natsismivastasus, siis palun astugem ka Euroopa Liidust välja.” Minul näiteks pole Euroopa natsismivastasuse vastu midagi. Kuid mulle ei meeldi, et Stalini kuritegude suhtes justkui pigistatakse silm kinni. Pole ka võimatu, et mulle on selles osas vale mulje jäänud. Kui suudate mind selles suhtes ümber veenda – väga tore, siis olen jälle targemaks saanud.\nOudekki – “…kogu maailm pidi valima.—Nagu näha valisid nad õigesti. Sest Hitlerit enam ei ole, Kolmandat Riiki ei ole, Mussolinit ei ole ja Stalinit ei ole ja NSVL-i ka mitte. Paljud vabad ja demokraatlikud riigid aga on.”\nPalun ole hea ju ütle, millele toetudes sa väidad, et teistpidise valiku korral ei oleks me praegu samas kohas? Hitlerit, Stalinit ja Mussolinit ei oleks praegu ka, sest ajahammas oleks nende kallal oma töö teinud. Muus osas – me ei tea ju. Sa lood oma kommentaaris mulje, et liitlased tegid valiku, lähtudes üllatest põhimõtetest – parem lõputu õudus Stalini, kui õudne lõpp Hitleri näol. Mina arvan, et õigem on MM arvamus – “mis puutus inglaste tehtud valikusse, siis ma arvan, et siin mängis rolli pigem “oma särk ihule ligemal” põhimõte. Saksamaa lihtsalt oli siinsamas, Stalin aga nottis mingeid mõttetuid vaeseid idaeurooplasi ja selle koha pealt võis silma kinni pigistada.”\nJa veel, sa ütled, et praegu me peaksime suutma seda valikut teha. Noh, minu valik on EI mõlemale, nii natsismile kui stalinismile, ja pronkssõdurit vabastajaks nimetama minu keel lihtsalt ei paindu.\nKahtlemata tohib 8. mail rõõmustada ühe totalitaarse režiimi langemise üle, ja põhjusega. Kuid II MS lõpul on ometi ju kaks poolt. Ühelt poolt – tore, et Hitler üle kurgi sai, kuid teiselt poolt algas eestlastele sellega suht kole aeg. Tahaks rõõmustada sellisel päeval, kus kumbagi nendest haigetest režiimidest ei ülistata.\n43.\tnotsu - 28. märts 2007\nOudekki, tolle ammuse A ja B valiku puhul oli pigem küll, et valiku A korral sureb üks pool inimkonda, valiku B korral teine pool. Kumma sa valid?\nMa olen täitsa nõus sellega, et *sellise* kommunismi puhul, mida siin blogis pooldatakse, on selge, et fašism on kurjem. Ma arvan, et enamik siin kommenteerijaid on sellega nõus.\nHäda on aga selles, et isegi tänapäeval on maailmas hulk inimesi, kes väidavad ühe hingetõmbega, et pooldavad kommunismi JA Stalini kuriteod olid seega õigustatud/Stalini-riigis ei tehtudki mingeid kuritegusid (või sama Mao või Pol Pothi kohta). Eriti radikaalset seisukohta kohtasin hiljuti ühel noorel sloveenil, kes väitis, et okei, NL oli küll vägivaldne riik, aga demokraatlikud riigid on ka vägivaldsed, sest nad võtavad ju maksusid, kuigi inimesed ei taha maksta :P.\nNii et nagu näha, on olemas ka kommunistlikke antidemokraate.\nÄkki peaks kommunistide ridades ette võtma terminoloogilise töö, et oleks kohe aru saada, kes mida taotleb? Sest kuna jumal paraku on olemas olnud või praegugi olemas riike, mis hüüdsid/hüüavad ennast kommunistlikuks ning mille juurde kuulub teatud inimgruppide ebainimeseks kuulutamine, tapmine või muidurepresseerimine – kusjuures osa selliseid “ebainimesi” selekteeritakse välja etniliste tunnuste alusel – ja kuna ka demokraatlikes riikides elab end kommunistiks hüüdvaid inimesi, kes selliseid asju õigustavad, siis tahaks iga kord, kui kuulen “kommunism vs fašism” küsimusi, kõigepealt küsida, vabandage, millist kommunismi neist paljudest te silmas peate?\n44.\tOudekki - 28. märts 2007\nKommunismivastased ei ole muidugi natside poolehoidjad – seni kuni nad ei pea natse paremaks, sest natsid olid kommunismi vastu. Sel juhul nad on natside poolehoidjad.\nHitler, Stalin ja Mussolini ei olnud jah surematud, aga fašistlik ideoloogia ei ole põhimõtteliselt vabadusega kooskõlas. Seega ei ole usutav, et maailm praeguses kultuuridepaljuses ja vabade riikide olemasoluga oleks olnud olemas.\nMeil on praegu ka palju probleeme. Aga meil on võimalik neid lahendada. Vanade kakluste kaklemine tegelikult ei vii meid sellele lahendusele lähemale. Kindlasti aga viib see, kui me otsustame, et natsism on midagi niisugust, millest lähtudes me oma ühiskonda kindlasti üles ehitada ei taha.\nPronkssõdurit ei peagi vabastajaks pidama. Pronkssõdur sümboliseerib noid Eesti kodanikke, kes võitlesid Vene vägedes ja hukkusid. Kui mina pronkssõdurit näen, siis tulevad mulle meelde Hermann Sergo mälestused sellest, kuidas raadiosõlmes hakkas suur pidu, kui Rootsi raadiost kuuldi raputavat uudist ja keegi hõikas: “Mehed! Hitler on kuuli pähe ajanud!” Seda rõõmupidu ei tee kuidagi väiksemaks kõikvõimalikud Stalinipoolsed kuriteod :)\n45.\tMM - 28. märts 2007\nSelliseid asju nagu sa, Oudekki, loetled, ma ei ole naljalt oma elu jooksul pole kuulnud. Ehkki suhelda on tulnud palju. Mulle ausõna tundub, et te ise maalite endale kirglikult tonti. Te justkui võitlete Erikuga, kes on siinsetest kommenteerijatest ainult üks (!) olnud, kes midagi sinnapoole on väitnud. Teised tahavad arutleda ja nende peale kurjaks saada pole mõtet.\nVõibolla vaid vene- ja kommunistiviha on eestlaste seas mõnikord kuulda. Aga seda kuuleb ka aina harvemini. Uus põlvkond kasvab peale. Peamiselt kuuleb seda veel mõnede vanainimeste juures. Aga ma ei oska seda pahaks panna näiteks naisele, kes metsast redust selle peale välja tuli, kui ta üksi koju jäetud lapsed veoautole aeti.\nMe võime ju talle rääkida valikutest A ja B, et noh, sinu lapsed küll viiakse püssimeeste saatel minema, aga inimkond pääses suurest kurjusest. Aga… ma parem ei räägiks.\nNii nagu ei saa igalt juudilt nõuda suuremeelsust, et ta sakslasi armastaks. Hoolimata oma pere loost.\nJa ikka – miks näib, et kommunismil pole määratud reaalselt teostuda?\n46.\tnotsu - 28. märts 2007\nMulle on see pronkssõdur isiklikult täitsa sümpaatne kuju – kurva näoga, mitte võidukaga.\nAga ma suudan ka ette kujutada inimest, kellel punaarmee munder ajab juba ise harja punaseks, _ilma_ et ta peaks sellepärast natsismipooldaja olema. Näiteks need, kellel on kas isiklikud koledad mälestused punaarmeelastest või kole perepärimus.\nKui seal oleks ainult munder püsti, siis tuleks ju tunnistada, et see sümboliseerib nii seda punaarmeed, kes võttis Berliini, KUI KA seda punaarmeed, kes Poola vallutamise puhul Saksa armeega koos paraadi pidas. Aga selle kuju nukker olek õnneks vabastab teda minu jaoks sellest seosest.\nJa siis on veel ühelt poolt eesti ja teiselt poolt vene marurahvuslased, kellest _mitte kummagi_ jaoks ei kujuta see kuju leinavat sõdurit. :(\n47.\tPunane Hanrahan - 28. märts 2007\nSeda punaarmeed, kes Poola vallutamise puhul Saksa armeega koos paraadi pidas, ei saaks see kuju juba üksnes tehnilisil põhjusil kujutada – nimelt oli tolle paraadi ajal punaarmeel veel teistsugune munder, kui see, mis kujul seljas.\n48.\tnotsu - 28. märts 2007\nAitäh valgustamast, panen kõrva taha.\nKuigi nukker olek loeb mulle vist enivei rohkem.\n49.\tants - 28. märts 2007\nKui läheks nüüd õhtale! Ilus päev oli. Väga ilus päev. Ja nii tore (äge) vaidlemine. Luban endale avaldada tunnustust Oudekkile, mr. Costellole, MM-le, Mirrile, Arnile, Katile, eriti (ärgu teised pahaks pangu) ‘sotsiaaldarvinist’ (lubage naerda!) Kikile jt-le.\n8.mai liikumine on väga tervitatav. Kui sinna saaks aga võimalikult palju inimesi! Mõelgem kuidas. Ja jäägem ikka maa peale.\n50.\tMirri - 28. märts 2007\nKiki, sinu vabandus on vastu võetud. Ja mulle on isegi meelt mööda see arusaamatus, sest see tuletas mulle meelde, et teatavad mulle enesest mõistetavad fraasid ei pruugi seda kõigile olla. Seetõttu on see blogi hästi vahva . Ilmselt hakkame me kõik tasapisi endale lahti seletama mõisteid ja fraase , mis kellelgi teisel on hoopis erineva sisuga kui meile esialgu näis.\n51.\tmr.Costello - 28. märts 2007\nNüüd, kus targad inimesed on saanud rääkida ja natsid on end paljastanud, jätkan kommenteerimist.\nAnts ja MM – mis puutub üldse siia teemasse kommunismi võit? Kas see, et kommunismi pole suudetud jõuda, teeb ta automaatselt kuritegelikuks ideoloogiaks? Minu loogika ütleb vastupidist – kommunismi ideaalid on midagi, mille poole tasub püüelda, see-eest natsism ja fašism on praktikas oma tõelist nägu näidanud ega vääri millegagi õigustamist.\nVabandan oma varasemate emotsionaalsemate pursete eest ning püüan edaspidi seda enam mitte kirja panna, kui miski sõna otseses mõttes oksele ajab. Küll aga ei võta ma tagasi oma kommentaaride sisulist mõtet – keskmised eestlased on suures osas natsimeelsed ehk õigustavad otsesemalt või kaudsemalt natsismi ideoloogias leiduvaid põhimõtteid. Oudekki kommentaaris 39 võttis kõik need ilmingud kenasti kokku.\n52.\tKiki - 28. märts 2007\nKusjuures ka minul oli selles diskussioonis väga huvitav osaleda, mille eest tahaks kõiki tänada :)\nMirri -tore, et arusaamatused lahendatud said. Ja point, et mõisted/fraasid tegelikult meile tihti erineva tähendusega, on väga õige ja tasuks meil taga kuklas tiksumas hoida!\nAnts – tänan tunnustuse eest :)\nHomme siis jälle :p\n53.\tkats - 28. märts 2007\nKommunism ei ole kuritegelik ideoloogia, muidugi ei saa seda kuritegelikuks teha ka see, et sinna pole jõutud (Lihtsalt utopistlik ja teostamatu on, aga see on minu arvamus). Aga kommunismi nime all tehtud kuriteod väärivad hukkamõistu, samuti need, mis on tehtud katsetel kommunismi jõuda. Need kuriteod pole kohe kuidagi paremad kui natsismi nime all korda saadetud (kordan, jutt on kuritegudest, mitte ideoloogiatest). Kahjuks olen kohanud, et Lääne-Euroopas ei teata neist kuritegudest piisavalt- päris palju on üllatunud, kui kuskil Lääne-Euroopas rääkida, mida NLis korda saadeti. Mida teha, võitjate üle kohut ei mõisteta… Mina tahaks sellist ajalookäsitlust, kus ka võitjate kuriteod saavad karistada ja tunnistatakse, et võitjad on vigu teinud.\n54.\tMM - 28. märts 2007\nCostello, jutt ei käi niivõrd kommunismi võidust, kui sellest, et näib, et seda – käsi südamel ütlen – tõesti üllaste ideedega ideoloogiat ei ole võimalik selles maailmas ja sellise liigiga nagu inimene teostada. Ikka kisub asi väga kurjaks.\nJa ma küll ei mõelnud, et see iseenesest teeb ideoloogia kuritegelikuks.\nAga kui üllaste ideedega sillutatud tee viib ikka ja jälle põrgusse, nii siinpool kui teiselpool maakera, siis ma arvan, et see võiks panna mõtlema, mis värk on. Äkki prooviks midagi mahedamat.\n55.\tMM - 28. märts 2007\nJa veel – ma ei tea, kellega sa suhtled, aga mina küll nii läbini musti “keskmisi eestlasi” ei tunne. vähemalt mitte sellises koguses, et võiks üldistusi teha nagu teie, et eestlane selline ongi.\nMina leian igas uues töökohas, uues elukohas just erakordselt toredaid inimesi.\n56.\tsiisu - 29. märts 2007\nvabadus-võrdsus-vendlus, isegi väikestes kommuunides pole see õnnestunud, ikka tekib hierarhia.\n57.\tPoputaja - 29. märts 2007\nMa ei saa aru, kuidas saab siin üldse vaielda millegi üle.\nKriminaalõiguses on selgelt seotus kuriteo raskus ja karistus tekitatud kahju järgi. Ja juhtumisi on see ka loogiline.\nErinevatel hinangutel on kommunismi ohvreid ca. 100 miljonit.\n(Kommunismi must raamat)\nNatside ohvreid loetakse paarikümmne miljoniga.\nKa eestis on tekitatud kahjud oluliselt suuremad punaste poolt.\nIlmselgelt on selge kumb on suuremini kuritegelik.\nNüüd võiks kirjutatada, et me ei tea palju kahju oleks natsid tekitanud kui neid poleks purustatud.\nJah, me ei tea seda. Ja just selle pärast on absurdne võrrelda omavahel neid selle järgi kumb halvem on.\nJa kui siiski võrrelda siis natsid kindlasti olid väiksemad kurjategijad.\n58.\tHarpo - 30. märts 2007\nHuvitavad arutlused teil siin,\nJäi silma lihtsalt naljakas ebaloogilisus, mis tõsi, näib olevat sümptomaatiline siinsetele diskussioonidele.\nVäide oli: “Kommunismivastased ei ole muidugi natside poolehoidjad – seni kuni nad ei pea natse paremaks, sest natsid olid kommunismi vastu. Sel juhul nad on natside poolehoidjad.”\nSama väide sümmeetriliselt pööratuna – “Natsisimivastased ei ole muidugi kommunistide poolehoidjad – seni kuni nad ei pea kommuniste paremaks, sest kommunistid olid natside vastu. Sel juhul nad on kommunistide poolehoidjad.” Kas sellest järeldub, et igaüks, kes peab kommuniste natsistidest paremaks on kohe kommunismi poolehoidja. Kindel? Nagu siin kommentaarides on ka viidatud, leidub suur hulk poliitilisi/ideoloogilisi/praktilisi enesemääramise võimalusi, mille puhul natsismi-kommunismi teema on täiesti olematu.\n59.\tUrmas - 31. märts 2007\nLugesin kommentaarid läbi, silmad hämmingust punnis. Kas ma tõesti olen elanud mingisuguses reaalsusest eraldavas mullis, et ma ei ole mitte kunagi mitte ühtegi eestimaalast kohanud/kuulnud, kes toetaks natsismi!? Veel hullem, Hitlerit! Ah et siinne Erik? Lugegem ta 8. kommentaar uuesti läbi, tal on seal veidi segane arutelu, kuid väljendi “inimliigi kvaliteet” alusel ei saa nüüd küll teda veel natsiks sõimata. Kulla inimesed, kui keegi küsib, et kas natsism tõi meile ikka rohkem kannatusi kui “kommunism” (me kõik siin saame ju suurepäraselt aru, et tegelikult mõtleme stalinismi, lihtsalt – meil ehitati siin 50 aastat “kommunismi”), kas me saame selle põhjal teda natsiks tembeldada?? Tulgem mõistusele. Samamoodi, kui võrrelda mõlema režiimi ohvrite arvu ja leida, et stalinismi ohvreid oli mitu korda rohkem, siis kas sellise võrdluse korral saab võrdlejat natsiks sõimata?? Kui keegi võrdleb kahte jälkust ja mingisugustel kaalutlustel ühte jälkust rohkem jälestab, siis ei saa ju ometigigi väita, et ta armastab seda teist valikut. Oh jah, ärgem otsigem endi kinnisideedele kinnisilmi kinnitust vaid mõelgem veidi rohkem ja laiemalt.\nCostello. Oleks viisakas enne kirjutamist end veidi koguda, emotsionaalselt veidi tasakaalukam olla – siis jäävad ehk isiklikud solvangud, laim ja lahmimised ära. Vastasel korral peletad inimesi siit eemale.\n60.\tOudekki - 31. märts 2007\nInimliigi kvaliteedi parandamine läbi riiklike meetodite on paraku väga selgelt natsism :-) Olgu nende teiste asjadega kuidas on.\nMa arvan, et me üritame siia teha mingi terminoloogilehekülje :)\n61.\tKiki - 31. märts 2007\nKui keegi hakkab jutlustama sellest, et hädasti oleks vaja kehtestada riiklikke meetmeid, et igast tropid ei paljuneks ja liigi kvaliteeti alla ei viiks, olen nõus nimetama teda natsiks.\nKui inimene arutleb, et parematelt äravõtmine ja kehvematele andmine halvendab liigi kvaliteeti, kehvematelt äravõtmine ja parematele andmine aga tõstab seda, siis ma nimetan seda loogiliseks aruteluks. Võrreldakse kahte asja, üks on teisest parem sellepärast et. Hoopis teine teema on mõtisklemine selle üle, kuidas toodud arutelu nüüd praktikas täide viia, kes on kvaliteetsed, kes mitte ja nii edasi.\nKasutades kellegi toodud head näidet – kui ma hakkan arutlema selle üle, kas vähk on parem kui gangreen ja jõuan näiteks tulemuseni, et gangreen on parem (vähk õgib kogu mu keret -> surm; gangreenist päästab mind jala mahakaksamine aga jään veel mõneks ajaks elusse), kas see siis tähendab, et mu kevadunistus on minna lõhkise koivaga mulla sisse müttama või (gangreeni püüdma ühesõnaga)?\n62.\tOudekki - 31. märts 2007\nKiki – kes on see subjekt, kes on õigustatud “parematelt ära võtma ja kehvematele andma” ja kuidas sa määratled “parema” ja kehvema” ?\nJa Erik viitas omasissekandel ka, et inimliigi kvaliteedi parandamine saab olla õigustavaks argumendiks natsimi kaitsel (natsism on parem, sest….), järelikult tegevused, mis on põhjendatavad inimliigi kvaliteedi parandamisega, on õigustatavad. Järelikult, kui pidada lühinägelikkuse puudumist inimliigi kvaliteedi parandamiseks ning lühinägelikkust saaks hävitada kõigi lühinägelike tapmisega, siis see oleks ka selles süsteemis õigustatatav.\nSelle pärast ma arvangi, et “inimliigi kvaliteet” tuleks mõistlikest aruteludest kõrvale jätta.\n63.\tKiki - 31. märts 2007\nOudekki, seda ma ju räägingi, et otsustavast subjektist pole üldse juttugi. Ja ma olen täiesti nõus, et ühel inimesel ei ole õigust otsustada selle üle, kas nüüd teine parandab liiki või mitte. Aga sellest EI OLNUD JUTTU. Võrreldi kiretult kahte väidet. Ja kuna teemapüstitus iseenesest oli kumb on parem, siis ime ka, et Eriku postituses need sõnad sisaldusid.\nMinu arust läheb jamaks siis, kui hakatakse arutama, kas lühinägelikkus parandab või halvendab inimliigi kvaliteeti ja mida selles suhtes ette võtta.\n64.\tUrmas - 31. märts 2007\nKas see lühinägelikkuse (priilide kandmise) näide toodi siia viitamaks Kambodža ultrakommunistidest punaste khmeeride (1975-1979) prillikandjate tapmisele? Njah, kommunistidel on nende metslas-lapskommunistide pärast kindlasti väga piinlik.\nEriku “inimliigi kvaliteedist”. Jaa, see on kohatu väljend, kuid kas on kohane Erik nüüd natsiks tembeldada? Just seda siin ju tehti, “…natsid on end paljastanud…”.\n65.\tkalake - 10. aprill 2007\nKui Hitler poleks suutnud Prantsusmaad vallutada, siis oleks ilmselt suhtumine Stalini rezhiimi kujunenud hoopis teistsuguseks, ehk poleks olnud tarvis leida liitlasi Hitleri vastu.\nIsegi Kui Hitlerit poleks kukutatud sõjalise jõuga 1945, poleks tema rezhiim kuigi kaua kestnud tänu just tema poolt vallutatud rahvaste enesemääramis ja vabadus soovile.\nKauemaks on jäänud püsima rezhiimid, mis pole väljunud oma rahvusliku riigi piirest. Näiteks Hispaania ja Tshiili. Ümber läinud on aga kõik vallutustel baseerunud impeeriumid alates Aleksander suurest ja lõpetades Briti impeeriumi ja Nõukogude Liiduga.\nEesti koosnes 1939 aastal 88% ulatuses eestlastest ja 12% ulatuses muulastest, kes olid lojaalsed eesti riigile. Ning nende kodanike esmane soov oli taastatada eesti iseseisvus mitte valida kas hitler või stalin. Õieti polnud siin võimalust midagi valida. Kellel parajasti jõud üle käis, see valitses.\nKui EW oleks säilitanud iseseisvuse alles siis oleks olnud võimalik rääkida valikute tegemisest siin.\nNing iseseisvuse taotlemine ei tee eestlastest veel natse. Just eestlastest, sest EW oli rahvusriik, mille kandvaks ideeks oli eesti keele ja kultuuri edendamine ja säilitamine.\nNats kui olla täpne on saksa natsionaalsotsialist.\n66.\tasd - 24. veebruar 2009\nma ei suutnud kommentaare lõpuni lugeda, punane hanrahan ajab vihale. stalinistid kui maailma päästjad ja selle arvelt võisid siin tha mis tahavad. ja täpselt seda ta jälle ütlebki.\neestlastel ei ole midagi öelda euroopa vabastamise ja kolmanda riigi purustamise kohta. kõik on päri et vahva värk.\nainukene asi, mille kohta meil ütlemist on, et selle vältel loobiti meid suurema ja tugevama õigusega tervenisti ja jupiti nende kahe halva vahel ühele ja teisele poole. ja pärast kippusid vabastajad vabastatud maadele jääma, mitte oma ärakaitstud koju tagasi minema.\n67.\tasd - 24. veebruar 2009\nokei, lugesin ülejäänud ka läbi, paar kommentaari edasi räägib sama tegelane, et natsismi kuriteod ja stalinistlikud kuriteod on eraldi asjad ja nii tuleks ka käsitleda – ainukene asi, et ka siin on enamus kommentaatoreid millegipärast neid kahte sidumas.\nja laiemas plaanis on üks suhteliselt omapärane riik, mis kipub neid asju samuti siduma.


Õpetus: Tasuta sisuhaldustarkvara | Discordia: Pronto\nÕpetus: Tasuta sisuhaldustarkvara\nJan 25, 2006 Posted by admin Kategooria puudub 2 comments\nKui inimesel või organisatsioonil on kodulehekülg siis varem või hiljem jõuab ta sellise järelduseni, et ilgelt tahaks tegeleda ainult sisuga, mitte disaini, programmeerimise, HTML-i ja pagan teab millega. Ja tahaks, et kõik lingid töötaksid. Tore oleks ka see, et saaks mingeid katalooge ja uudiseid üles riputada. Ja-ja-ja eriti hea oleks kui saaks kuidagi otsida kah lehekülje pealt.\nTere tulemast nende inimeste hulka, kellel on tekkinud vajadus sisuhaldustarkvara, ehk CMS (Content Management System)-i järele. ENamus tegelasi kellel on oidu ja raha võtavad nüüd tengelpunga puuga selga ja marsimad mõnda firmasse, mis sellega tegeleb (Eestis on neid ikka lademes). Nende elu on lihtne — tavaliselt tehakse neile seal kõik ette taha ära ja hoitakse veel pärast veel jupp aega kätki, et kalli klient ennast kogemata millegi vastu ei vigastaks.\nKuid on ka teistsuguseid inimesi — on neid kelle tengelpungas vilistab tuul või kes on tehnilise taibuga ja kellel on liiga palju aega või kes on lihtsalt nii sitaks ihne, et pigem laseb koidel kroonid põske pista kui need kellelegi laiali jagab. Nende jaoks on olemas avatud lähtekoodiga vabavaralised paketid, eeldusel, et inimese tehniline taip sellest asjat üle käib. Järgnev jutt on mõeldud nende teistsuguste inimeste jaoks.\nEsimeseks küsimuseks tekib kohe loomulikult küsimus, millist tarkvara kasutada. Ette tõtates ütlen ma kohe otse ära, et minu käest teil mingi hõbekuuli kõikide oma murede vastu oodata ei maksa. Kõik sõltub mure, võimaluste, oskuste ja aja olemusest. Kuid ma saan anda paar ideed, mis aitavab seda probleemi palju lihtsamalt lahendada.\nPaar esimest vihjet tuleb kohe Seth Gottliebi käest: kas asjal on olemas koduleht ja kui seal on foorum, siis kas seal käib elav keskustelu. Kui ei, siis on karta, et tegu on hääbuva projektiga. Võimaluse korral maksab hoida silm peal CVS-is asuval koodibaasil — kui parandusi tuleb sisse massiliselt, viitab see sellele, et projekt on täies elujõus ning tulevik on helge. Kui parandusi tuleb kord või paar kuus, siis karta on, et elulooma siit ei tule. Pidage meeles, et ühe süsteemi pealt teise peale minek on paras pain in ass ja elu on palju lihtsam, kui asi esimese korraga õieti valitud saab.\nTugevatel ja elujõulistel projektidel eksisteerib kindlasti adekvaatne dokumentatsioon ning “teekaart”. See näitab, et liikmed võtavad asja tõsiselt ning neil on arvestatavad ja eelkõige realiseeritavad plaanid.\nKindlasti katsuge leida tarkvara demo, sest kes see põrsast ikka kotis ostab. Vaadake, kas tal on kindlasti olemas vajalik funktsionaalsus. Vaadake seda ENNE, mitte ärge hakake pärast midagi otsa putitama. Igaks juhuk uurige järgi, millega ja kui kergelt on võimalik seda asja integreerida.\nSelleks, et kogu seda ettevõtmist hõlbustada külastage seda lehte. Asjast huvitatutele on see tõeline aare. See sait ei räägi mitte ainult tasuta CMS-dest, vaid ka tasuta blogidest, e-kommertsi- ja grupitöövahenditest, pildialbumitest, õpingutarkvadest, wikidest ja paljust muust, mis ühel või teisel tasemel flirdivad CMS-dega. Sealt on võimalik leida asjakohaseid artikleid, demosi ja võrdluseid.\nMis, te ikka vahite veel siin? Vutt-vutt siia kaema!\nKaege perra ka see whitepaper.\nReply\t Priit | January 25th, 2006\nKui sa pole progeja ja vähegi raha on, siis tasuks kasutada kellegi abi. Vastasel juhul asendub html lihtsalt php mudimisega ja kasu ei mingit. proovige leida endale hea partner ja kogu tech värk endast võimalikult kaugel hoida.\nKui äripäeva seminaril sellel teemal rääkisin, siis oli mu peamiseks poindiks see, et ära vali tehnoloogiat *vali partnerit*.\nKui on kindel tahtmine open sourcei kasutada rääkige http://www.active.ee tüüpidega (TYPO3). Nende hinnad algava kuskilt alla 10 kilo. kui pappi rohkem, siis on ka valikuid rohkem. Ise olen kasutanud Saurust.\nÄripäeva ürituse lühikese ülevaate saab siit http://www.sevenline.ee/blog/?itemid=85\nKui sa tähele panid, siis sellest ma ka kirjutasin … ja lisasin, et see jutt on pigem mõeldud nendele, kes on tech taustaga, kellel on aega ja viitsimist. Vajalikud on kõik kolm komponenti.\nMuide vali partnerit jooksis läbi ka minu jutus — see õpetus, et ära vali toodet, mida keegi eriti enam ei arenda, mille buge ei parandata ja uuendusi ei tehta. Freeloaderi jaoks on valitud pakett tema “Partner”. Pärast seda vahetada on pain in ass.\nMa olen nimelt korra oma blogitarkvara vahetanud bblogi pealt serendipity peale. Üsna painful oli.


Xtreme Napalm Pre Contest 224g Treeningeelne Booster\nXtreme Napalm Pre-Contest 224g / Treeningeelne Booster\nIngredients: Beta-alanine, arginine AKG, citrulline malate, taurine, vitamins and minerals premix [vitamin C (L-ascorbic acid), dipotassium phosphate, sodium bicarbonate, magnesium phosphate, niacin (nicotinamide), vitamin B6 (pyridoxine hydrochloride), sodium selenite, vitamin B12 (cyanocobalamin)], acidity regulator (citric acid)7, flavourings1,5,6,7, flavouring2,3,4,8, acidity regulator (citric acid)1,4,5,6, caffeine anhydrous, acidity regulator (citric acid)2,3,8, anti-caking agents (E551, E341), glucuronolactone, sweeteners (sucralose, acesulfame K), red beet juice concentrate (for colouring)5,8, colour (beta-carotene2,3,6, E1634, E1041*, E1417). *May have an adverse effect on activity and attention in children\nVõimas treenigeelne stimulant!\nKiirendab toitainete ja hapniku liikumist\nEemaldab vabad radikaalid töötavatest lihastest\nTagab korraliku hüdratsiooni\nPole lisatud suhkurt\nXtreme Napalm® on võimas ja kõrgelt arenenud eeltreeningu stimulant. See koostati eelkõige kõige effektiivsemaks valmistumiseks enne intentsiivset jõu või vastupidavuse treeningsessiooni. Xtreme Napalm® hakkab toimima kõigest mõned minutid peale esimest doosi ja annab tugeva tunde kogu keha kudede erutumisest. Arginiin ja beta-alaniin mida toode sisaldab, arendab lämmastikoksiidi vabanemist epiteelkudedest, mis laiendab veresooni kiirendades toitainete ja hapniku transporti töötavatesse lihastesse ja annab tugeva "igavese pumba" tunde kõigi treeningute vältel.\nXtreme Napalm® aitab sul teha pikaajalisi intensiivseid treeningsessioone ilma väsimust või lihasvalu tundmata.Sisalduvad toimeained suurendavad lisaks keskendumisvõimet ja võimendavad energiat, mis on väga oluline, et teha väga intensiivseid ja raskeid treeninguid, kas jõusaalis või väljakutel. Toode aitab sul püsida keskendununa, et saaksid ületada iseenda psühholoogilised takistused tõstes suuremaid raskuseid, tehes rohkem korduseid, või pidada vastu kauem kui kunagi varem.\nIga portsjon Xtreme Napalm® varustab keha optimaalse doosiga tugevaimate antioksüdantitega, mis vähendab vabade radikaalide tootmist. Võttes Xtreme Napalm® on keha koguaeg hästi hüdreeritud ja suudab töötada kõrgeimal sagedusel pikema perioodi vältel.\nXtreme Napalm® ei sisalda süsivesikuid, seega seda saavad kasutada kõik aktiivsed inimesed, kellel on toitumises süsivesikute kogused piiratud. Xtreme Napalm® on ideaalne valik kõigile, kes tahavad lisada rasvavaba massi.\nKASUTAMINE: Sega 1 mõõtlusikas (5-7g) pulbrit 100-150ml vee või mahlaga ja tarbi 30 minutit enne treeningut. Soovituslikku päevast kogust mitte ületada!\nMaitsed --- Palun valige --- Blueberry Cherry Apple Orange\nSildid: xtreme, napalm, pre, contest, 224g, , , treeningeelne, booster


kuidas: Kuidas kasutada Snapchati soovahetuse filtrit, millest kõik räägivad\nKuidas kasutada Snapchati soovahetuse filtrit, millest kõik räägivad\nSnapchati soovahetusfiltris räägivad kõik. See viib Snapchati lõbusad filtrid täiesti uuele tasemele, üllatava usutavuse tasemega. Olen kindel, et olete juba näinud sotsiaalmeedias soolise vahetuse filtri viiruslikke videoid ja fotosid. Duettlauluga laulva inimese videod on üsna lõbusad. Kui soovite videot iseseisvalt uuesti luua või soovite lihtsalt vaadata, mis on askeldamine, lugege lähemalt, kuidas kasutada Snapchati soolise vahetuse filtrit.\nSnapsi soo vahetusfilter: kõik, mida peate teadma\nMis on Snapchati soovahetuse filter?\nSiit saate teada, mida Snapchat teeb. Seal on kaks uut filtrit, üks meeste ja meeste vaheliseks vahetuseks ja teine naiste jaoks. Meeste soovahetuse filter lisab habeme, mehelikku lõualuu ja lühikesi juukseid. Naiste soovahetusfilter eemaldab habeme või näo juuksed, silub nahka ja lisab pikad juuksed.\nKuidas Snapsi soovahetuse filtrit veebis kasutatakse\nSelle funktsiooni kasutamiseks on palju loovaid viise. Muidugi saate soolise vahetuse filtriga lihtsalt naljaka video salvestada ja oma sõpradele saata.\nTäpsema pildi saamiseks võite proovida fotol kasutada soolise vahetuse filtrit. Importige lihtsalt näoga foto raamatukogust ja laske Snapchatil oma asja teha. Proovige seda populaarsete tegelaste, kuulsuste või isegi USA endiste presidentide jaoks, et südamest naerda. Ja võite selle mõne Twitteri veebipunkti saamiseks Twitterisse postitada.\nNiisiis proovisin soovahetust Snapchati ja see on selline, kuidas ma välja näen .. pic.twitter.com/LlBf0ebMOK\n- haavli (@haavlihudga) 16. mai 2019\nÜks soolise vahetuse filtri kõige loomingulisemaid kasutusviise, mida me veel näinud oleme, on teinud fotograaf Scott Hubbard. Ta kasutas seda Evanescence'i loo "Bring Me to Life" lõbusate huulte-sünkroonide duettide loomisel, kus ta vahetub sujuvalt meeste ja naiste osade vahel, liigutades lihtsalt oma nägu. Ta alustab naissoost näofiltriga, koos laulu naisosaga. Ja kui meessoost osa süttib, liigutab ta näo kiiresti, et näeksime tema külgprofiili (ja Snapchat eemaldab naise näufiltri).\nNüüd, kui Scott on selle suundumuse alustanud, saate selle ära kasutada, luues oma lemmikdueto versiooni.\nKuidas kasutada soolise vahetuse filtrit Snapchatis\nSeda funktsiooni saate kasutada järgmiselt.\n1. samm : avage Snapchati rakendus. Kui te pole mõnda aega rakendust kasutanud, laadige see App Store'ist alla. Kui olete Snapchatis uus, tutvuge meie Snapchandi algajate juhendiga.\n2. samm : selfie-kaamerale lülitumiseks avage kaameravaade ja topeltpuudutage ekraani.\n3. samm : viige oma nägu täisvaates ja koputage näo piirkonda, et see oleks äratuntav. Nüüd kuvatakse ekraani allosas Snapchati filtrid ja läätsed.\n4. samm : Snapchat ei nimeta filtrit. Alustage siis pühkimist vasakule, et näha rohkem filtreid. Soolise vahetuse filtri leiate viie esimese valiku seast.\n5. samm : kui see on valitud, võite pildi klõpsamiseks katikunuppu puudutada või video salvestamiseks nuppu hoida ja all hoida. Kui olete lõpetanud, saate selle salvestada oma Kaamera rullis või saata oma sõpradele Snapchati.\nLaadige alla : Snapchat (tasuta)\nKas kasutate endiselt Snapchati?\nOn tunne, et sotsiaalmeediaplatvormide võiduajamises on Snapcharts jäänud. Kuid sellel on endiselt lojaalne kasutajaskond. Kas sa oled üks neist? Kas kasutate endiselt Snapchati? Jagage meiega allolevates kommentaarides.\nSamuti võiksite vaadata järgmisi filtreid:


JUHTKIRI | Rasvumisel on vaesuse nägu - kommentaare 1-15\nJòukas elab Tallinnas ja tal on enesenáitamisega suured mured. Trenn,dieet,tßakrad ja kristallid. Millal lapsega tegeleb? Maal istuvad yhise laua taha ja sòòvad ròòmsalt. Vàhemalt tuju on hea. Paljud priskemad elavad kauem kui peenikesed.\nVaesel on selja taga pikk nähtamatu geneetiline ahel vaesust ja sellest tingitud hädasid. Üks sajanditega omandatud reegel on: söö kui midagi süüa on, söö nii palju kui jaksad, sest mine tea, millal jälle saad. See tähendab, et tänagi süüakse alati pigem natuke üle kui natuke alla (ehkki praegu ei sunnita kuskil taldrikut tühjaks sööma, kui kõht juba täis). Nii need lisakilod kogunevad.\non jällegi vaese inimese haigus, rikas joob hommikul peale.\nVaestele ei tohi raha anda, söövad ennast paksuks!\nmuidugi on on see nii. Tervislik toit on kallis, vaestel pole võimalik valida, söövad seda, mida rahakott võimaldab.\ntoit pile kallis, vaid tuleb õppida toitu valmistama. Mõni eit oskab ainult muna praadida.\nkuidas seda toidu hinda vaadata,teie jaoks on ta odav\nja pensi-ealisel ja suure minimaalse palga saajal sellist tunnet ei teki. Ta vaatab, mida rahakott võimalikuks teeb.\nMuidugi on need maha löömata simulandid ega sobi Euroopa kõige rikkamasse riiki elamagi.\nNemad pole inimesedki.\nSiit on ainult üks pisike samm vaesuse lõpliku likvideerimiseni ehk vaeste utiliseerimiseni...\nVaeseid ei salli keegi!\nNutikam ja tegusam inimene näeb rohkem vaeva ja elab tervemalt\nVaeva nägemisel pole nutikusega seost. Kellel kaasasündinud nutikust vähem, teeb enamasti palju rohkem tööd ja näeb vaeva, et üldse reel püsida. Kui nutikusega kaasneb ka tugev psühhopaatia, siis aitab tegusus teistele kuuluvat tõesti kiiremini omale krahmata ja petta, mis võimaldab väliselt ka tervemalt elada. Kui nutikas omab ka empaatiat, elab ta ise enamvähem keskpärast ja normaalset elu, ning teeb tegususega ka teiste elu kergemaks.\ntoit ja nutikus\nNutikas ostab nutikalt ja näeb toidutegemisega pisut rohkem vaeva, kasutab minimaalselt pooltooteid.\nTànan,et selgitasite suurte tåhtedega kirjutamise vajadust. Ei oska tóesti ise selle peale tulla. Klaviatuuril klóbistaja ei saa aru,millised ebakohad tekkivad nutitelefoni kasutades. Teie avaldage ka edaspidi oma arvamust 'tàhenàrijast'hoolimata.\nIgapäevane kogemus räägib küll midagi muud. Ei saa öelda, et rikkad oleksid paksemad aga metsikute ja sagedaste joomingutega rikuvad nad oma tervist küll kõvasti rohkem kui madalapalgalised. Ka regulaarne liikumine on iseloomulik rohkem madalapalgalistele. Rikkad need ei viitsi ju sadat meetritki autota liikuda samas kui paljud vaesed sõidavad tööle näiteks rattaga.\nKahjuks ei nõustu. Vaene paneb korralikult tina, haukab vorstisaia peale ning umbrohtu ei söö. Rikkamal on ühiskondlik surve olla ilus ja peenem. Jah kord nädalas, kuus pummeldab, kuid kogustes teeb see kokku vähem. Ultramoodne on süüa naati kanaga ning juua vett, mis tervisele on kasulikum kui kõige odavam limonaad ja x aineid täis topitud soolikas nimega vorst.\nTeema on suurem ja laiem, ei jõua kõike näiteid üles kirjutada.\nOleneb, keda rikkakas pidada.\nOlen puruvaene, lapsed sõid oma aia saadusi, ei saanud krõpsu ja cocat, liha igale söögikorra ajal killuke- lapsed pole ülekaalulised.... No ei ole vaesusega seotud!!!\nAga mis euroopa saast meil toidupoodides müügil on, see on juba iseasi....\nOlete väga tubli ema. Kahjuks olete üks vähestest.\nOn küll vaesusega seotud, sest enamus emasid läheb ostab poest seda saasta kokku ning söödab järglastele/perele sisse.\n..kuigi vaeseimad riigid on aafrikas...siis euroopa kõige paksemad inimesed peaksid elama moldovas ja ukrainas...\n....seda ütleb ülemailmne statistika....põhinedes GDP-le....\nkas kesikud vedasid meid kõige rikkamaks,võimsamaks ,tublimaks\nja suuremaks ???\nHee, kallis, need olid siiski hoolitsevad reformaatorid - Nemad teavad,kuidas majandada oskuslikult,kuidas viina vedada ,kuidas küüditajaid austada ja meeles pidada\non "päästerõngad" ümber vöökoha, kes pole isegi paksud,25-30a tagasi sellist asja ei näinud, toit on igasugu keemiat ja säilitusaineid täis ja muidugi mc donaldsid ja muud ketšupi-saiamüügikohad.\nIstusin bussi oodates Tallinna bussijaamas, õues pingil ja ühe veidralt kõndiva noormehe pärast jäin jälgima inimeste jalgu, eriti neid moekates tekstiil kergjalatsites ja leidsin ca tunni jooksul, et iga kolmas oli kuidagi lameda jala pikivõlviga ehk lampjalgne. Mõni vähem, mõni rohkem. Eriti hästi on see näha praeguse tennise/ketsi moega. Ca pooled neist osutusid ka ülekaalulisteks. See on lihtsalt juhuslik tähelepanek.\nka kergelt X või O jalgsed need ülekaalulised. Arvan, et haridus ja haritus, sh lugemus on olulised. Ja lugeda tuleks ikka õigeid toitumisalaseid tekste. Kõik meediaväljaanded on endale tervise-toitumisrubriigi loonud, aga tõde on seal väga vastuoksuslik. Ja sageli vaid kolme roti katseid kirjeldavad uudised. Ka nõustajad on üsna ühtmoodi: gluteen,. laktoos, suhkur välja - vetikad ja muu eksootika asemele. Parimad nõuanded näivad praegu tulevat siiski Rootsist, samuti Brasiiliast (!) ning ka meie enda TAI omad ei ole väga kehvad. Aga ikka veel korrutatakse, et rasva ei tohi, et kolesterool on ülimalt halb ja vajab statiine jne. Arstid peaksid end uuemate toitumissuundumustega ikka kursis hoidma. Mitte nii, et perearst ütleb, et söö vähem. See peaks olema kutsekvalifikatsiooni üks nurgakive. Samuti nõustajatel kvalifikatsiooni omandamisel. Algahridusest ja töötukassa suunamisest erakooli on ikka vähe.\nMuidugi on süüdi kõik teised - keemia ja mcdonalds jms. Mäki putkasid on meil nii vähe, et statistilisellt olulist panust rahva paksenemisele nad küll anda ei saa. Ja euroopa toiduainetes (erinevalt ämeerika omadest) ei ole ka mingeid hormoone sees.\nKehakaal, tervis ja palk sõltuvad pikas perspektiivis kõik tahtejõust ja enesedistipliinist. Jah, elu on ebaõiglane ja annab inimestele erinevad kaardid kätte nii tervise, teadmiste-oskuste omandamise kui kehakaalu osas - aga pikemas perspektiivis sõltub väga palju inimesest - 40+ inimene on ikka ennast ise juba sellsieks kujundanud nagu ta on.\nTervislik toit EI OLE kallis - juurviljad on odavad, hooajal on odavad ka puuviljad ja marjad, kanaliha on ka odav ja räimed, samas valmsitoit on suhteliselt kallis. isegi kiirnuudlid maksavad 2x rohkem kui tavalised. Kallis on tervisliku toiduga eputamine ja eksootilistest toiduainetest toitumine.\nVäga õige jutt. Nõus.\nPedagoogina võin ma öelda, et noorte tervisekäitumise taga on kodu. Kas ja kui palju lähedust seal on, kui palju hoolitakse. Majanduslik heaolu on pigem teisejärguline. Tänapäeval reaalsus on kahjuks see, et väga suur osa noortest on mingit sorti läheduspuuduses, millest tingituna neil on lihtsalt endast ja oma tulevikust ükskõik. Vanemad ehitavad hiliste tundideni oma karjääri, hoolivad kõige materiaalse eest, kuid suhted kodus lagunevad. Kõige kurvem on seda näha liikluses, kus aina kasvavat osa noori ei huvita tulevik ega neid ümbritsev, liiklusohtlikud olukorrad on saanud pigem reegliks kui erandiks. Mitu mu enda õpilast on juba end manalateele sõitnud. Noorte rasvumine on lihtsalt tagajärg, nagu ka mistahes muu riskikäitumine, põhjused reeglina on kodustes suhetes.\nNuut ja hala? Kas sa seda ei mäleta, kuidas 90ndatel liiguti või? Liiklus on viimase 20 aastaga muutunud oluliselt viisakamaks ja inimesed alalhoidlikumaks. Vähemalt Tallinnas. Võibolla kuski külavahel viimased ossid võtavad veel viimast - tõesti ei tea.\nOn ilmselge, et vaesed ei saa täisväärtuslikult toituda ja sealt see probleem algabki. Ega siin muud teha ei ole, kui tuleb Reformierakond edasi opositsiooni jätta. Aga selleks peaks vähenema valijate arv, kes unistavad rikkaks saamisest. Ka tööga võib rikkaks saada, aga see on pigem erand. Seni kui orjad unistavad orjapidajaks saamisest, ei ole Eestis toimuv genotsiid vaeste ja väetite vastu ravitav.\nAlati pole asi saamises, vaid viitsimises või oskustes! Liha on praegu imeodav (eriti näiteks grossi poes), aga ostetakse pidevalt kiirnuudleid ja säästuviinereid-pihve, krõpsudest rääkimata.\net Grossi poes on mitu asja odavamad\nkui eestlaste omades, on tinginud pideva sõimu ja kirumise selle Olegi aadressil\nJa see veel koledam, lausa jube, tema kasutab kohalikku toorainet.\nKohalike matside kasvatatut !!!\nAga ausad ja armsad eestlased kiruvad ja manavad nii mis võhma jätkub.\nGrossi reklaam? Odav.\nAga asjadest õige nimega kirjutaja ei julge või ei taha esineda. Vaesuse nimi on alkohol, laiskus ja rumalus. Need kolm. Siit ka raskused laste õige toitmisega. Midagi ei ole siin pistmist rahaga. Seal Põlvamaal ei keela keegi kaalikat ja porgandit kasvatada. Poes ei ole kapsas või kana kallim kui kõrpsud või limonaad. Küll aga on vaja tahtmist. Kui vanemad on ülepäeva purjus, siis ilmselt lapsed tõesti ise ühepajatoitu või hautatud kapsaid ei tee. Ostavad limonaadi ja hamburgerit. Aga eeskuju aitab! Vanemad ise peavad muutuma, siis ka lapsed.\nhuvitav oleks teada mis üks hamburger maksab.\naga mõtlen, et hamburgerist toituda ei ole võimalik madala sissetuleku pärast\nja mis see hamburger veel siis maksab, kui sellele tuleb kuskile asulasse järgi sõita\ntegelikult valmistatakse maal kodudes ikka sooja toitu.\nnii, et linnamees oled end rumalaks teinud.\non tingitud vahesest liikumisest ja meie solgitud soogist.\nMillega see meie toit "solgitud " on? Äkki süsivesikute, rasvde ja valkudega? Need on need kolima ainet, mille ülemäärane tarbimine paksuks teeb. Tõsi, valgust end paksuks õgimine on tülikas ja tüütu, vajab tahtejõudu ja selelga võib kaasneda podagra. aga suhkur koos rasvaga on segu, milest ka metsikud rotid ennast paksuks õgivad - st jäätiste jms magusrasvase toidu piirang väikeaju tasemel puudub - seda peab inimene ise jälgima.\nsolkaineid on ikka üksjagu - aspartaam, glutamaat, isoglükool jne. Neid on tegelikult sadu ja mitmel on mitu nime. Lisaks palmisuhkur, fruktoosi-glükoosisiirup jpm. Magus+rasv= ülekaal - kõik tooted, alates leivad, saiad, kastmed, konservsupid kuni limonaadid ja mahlajoogid välja - kõik on lisatud suhkruga või suhkruasendajatega. Suhkruasendajad vaid suurendavad näljatunnet. Nüüd on stevia väga moes, aga me ei tea sugugi, et mida see meiega täpselt teeb. Aspartaami (mida sisaldavad ka paljud ravimid, nt Calcigran) asemel tulemas uued ja võib-olla hullemad. Parem süüa normi piires (kuni 50g päevas) lauasuhkrut ja/või mett, kui solkida oma tervist. Teine probleem on, et paljudel on kilpnäärme alatalitus - kas selle põhjuseks ei või olla see roosa soola söömine? Varem söödi jodeeritud soola.\nJaapanis on aspartaam toiduainetes keelatud.\nOlen viimased 40 aastat harrastanud jooksmist. Soovitan soojalt, isegi vaestele taskukohane. Suvel võiks mõnes veekogus ujumas käia, ma olen seda ka ilma rahata teinud.\nEga miski ei muutu, kuni toodetakse odavaid plastviinereid jne.\nPeamine põhjus ikka laste soovimatus süüa mittemaitsvat toitu ja vähene liikumine. Tervislikum toidu komponendid ei ole kallid, lihtsalt paljudele ei maitse salati komponendid (kurk, tomat, kapsas jne) ning paljud lapsevanemad ei kasutagi neid toiduks, rääkimatta nende toiduks valmistamiseks.\nKuna lapsed viiakse autoga kooli ja tuuakse tagasi siis on laste liikumine alla arvestust, rääkimatta jalgrattasõidust või sportimisest.


Eesti Seakasvatajate Liit kohtub presidendikandidaat Mart Helmega - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Eesti Seakasvatajate Liit kohtub presidendikandidaat Mart Helmega\nEesti Seakasvatajate Liidu ja põllumajandustootjate esindajad kohtuvad reedel Konservatiivse Rahvaerakonna presidendikandidaadi Mart Helmega, et arutada maaelu olukorra ja tuleviku üle.\nEesti Seakasvatajate Liidu juhatuse esimehe Urmas Lahe sõnul annavad kohtumised presidendikandidaatidega võimaluse küsida neilt otse, milline on nende arvamus Eesti põllumajanduses toimuva kohta ning kuidas nemad seisu parandaksid. “Olen veendunud, et tulevane president peab omama põllumajanduses selgeid seisukohti, sest see on Eesti riigi kestvuseks ülitähtis,” ütles Laht.\nPresidendikandidaat Mart Helme sõnul peab kodumaise põllumajanduse toetamise vajalikkus Eestis olema väljaspool kahtlust. “Kui tahame riigi ja rahvana püsima jääda, siis peab riigivõim kõigil tasanditel, sealhulgas presidendi tasandil, võtma selge vastutuse oma osa täitmise eest põllumajanduse aitamisel ja arendamisel. President saab Eesti põllumeest toetada, tema roll ei ole nii tagasihoidlik, nagu mõned püüavad väita,” ütles Helme.\nPresidendikandidaadiga kohtuvad Eesti Seakasvatajate Liidu juhatuse esimees, ühistu Eesti Lihatööstus nõukogu esimees Urmas Laht, Eesti Tõusigade Aretusühistu nõukogu liige ja Eesti Suurpõllumeeste Klubi liige Indrek Klammer, ASi Rakvere Farmid ja ASi HKScan Estonia juhatuse esimees Teet Soorm, OÜ Atria Farmid juhataja Olle Horm ning Eesti Põllumeeste Keskliidu tegevjuht Vahur Tõnissoo.\nKonservatiivse Rahvaerakonna poolt osalevad kohtumisel peale Mart Helme erakonna aseesimehed Martin Helme ja Merry Aart.\nTeemad: Eesti Seakasvatajate Liit Mart Helme


KUNSTI AJALUGU - MA, Kent, Ameerika Ühendriigid 2022\nKUNSTI AJALUGU - MA\nKunstiajaloo magistrikraad rõhutab tervikliku ülevaate saamist maailmakunstist ja spetsialiseerumist lõputöö ühele valdkonnale. Spetsialiseerumine võib hõlmata kaasaegset Aafrika, keskaja, renessansi, varauusaegset, kaasaegset, Ameerika või kaasaegset kunsti ja kriitilist teooriat. Programmi õpitulemused Lõpetajad saavad:Näidake visuaalset ja visuaalsete kunstitraditsioonide mitmekülgset mõistmist ajalooliste ja kultuuriliste traditsioonide mitmekesisusest. Näidake arenenud teadmisi kindlal kunstiajal või mitte-lääne kultuuris. Kaasake ja arendage mitmesuguseid konkreetse kunstiajaloolise projektiga seotud argumente. Näidake kirjaliku ja suulise diskursuse oskusi. Jälgige, kirjeldage ja tõlgendage kultuuri kontekstis kunstiobjekte, sündmusi ja mõisteid. Juurdepääs asjakohasele esmastele ja teisestele algmaterjalidele ning nende kasutamine erinevates formaatides, sealhulgas digitaalne tehnoloogia.


Eestlastele tuttav USA ülikool on vigastuspausilt naasvale Mark-Andreas Jaaksonile silma peale pannud – Korvpall24.ee\nAvaldatud 12.02.2020; 08:04\nAutor Karl Koppelmaa 12.02.2020; 08:04\nDetsembrikuisest hüppeliigese operatsioonist taastuv ligi kahemeetrine Rapla Avis Utilitase tagamängija Mark-Andreas Jaakson loodab meeskonda juba play-off’is aidata. 19-aastase mehe kindel siht on järgmiseks hooajaks siirduda ookeani taha, kus tema suurim kosilane on NCAA kõrgeimasse divisjoni kuuluv Southern Miss Golden Eagles, kus ootab Eesti noortekoondislastest ees juba Artur Konontšuk.\nMark-Andreas Jaaksoni taastumine 4. detsembri jalalõikusest läheb plaanipäraselt. „Arvatavasti kuskil viie nädala pärast hakkan tegema võistkonnaga kontaktseid trenne kaasa. Praegu teen ise igapäevaselt trenni, käin füsioterapeudi juures ja jõusaalis. Saalis ei saa hüppelt visata, rahulikult sörkimise pealt teen mõningaid asju,“ kommenteeris Jaakson Korvpall24.ee portaalile.\nKindlalt Eesti-Läti korvpalliliiga play-off’i kursil liikuva Rapla jaoks tähendab see, et nädala lõpus 20. sünnipäeva tähistav mängumees saab meeskonda ilmselt kohamängudel aidata. Enne vigastust tõi Jaakson Rapla eest üheksas kohtumises keskmiselt 14,8 minutiga 5,7 punkti, 1,7 lauapalli ja 1 korvisöödu mängus.\nVäljaku kõrval istumine pole Jaaksonile sugugi meeltmööda. „See on ikka väga raske. Enne just rääkisime (Erik) Keedusega, et nii raske on vaadata, tahaks ikka platsil olla ja ise mängida. Nii pikalt olen juba vaadanud ka,“ sõnas suures mängunäljas 198-sentimeetrine tagamees, kes pole mitme uue tiimikaaslasega veel isegi koos trenni saanud teha.\nTulevikuplaanidest rääkides kinnitab Jaakson, et jätkuvalt on tema kindel siht pääseda USA üliõpilasliigasse mängima. „Tegelikult käisin just paar nädalat tagasi visiidil samas koolis, kus Artur Konontšuk õpib (Southern Miss Golden Eagles – toim.). Nendega olen olnud tihedas kontaktis ja eks siis näis, kas saab sinna minna või ei saa. Mulje jäi hea, kõik oli väga positiivne, mulle väga meeldis ja arvan, et võiks sinna minna, kui oleks võimalus,“ avaldas noor mängumees oma potentsiaalse kosilase.\nKüsimuse peale, kumb kummast rohkem huvitatud on, vastas Jaakson: „Tegelikult mõlemad tahavad. Nendepoolne huvi on väga-väga suur. Lihtsalt ongi vaja jalg korda saada nüüd, põhimõtteliselt selle taga ongi. See (vigastus) tuleb korralikult välja ravida.“\nKa teiste ülikoolide huviorbiidis Jaakson hoiab silma peal Artur Konontšuki esitustel Southern Miss Golden Eaglesi eest: „Tal on hästi läinud küll see hooaeg. Tal tuli trauma vahele, enne seda mängis väga hästi. Aga nüüd on ta jälle tuure kogumas ja läheb juba jälle paremini tal.“\nSee, kas juba Tšehhi korvpalliakadeemias Get Better Academy’s koos mänginud Jaaksonist ja Konontšukist saavad tiimikaaslased ka Southern Miss Golden Eaglesis, peaks selguma eeldatavalt umbes aprillis.\nPrevious Post BC Kalev/Cramo ameeriklane kutsuti koondisesse!\nNext PostVormi koguv Kirill Koršunov viskas hooaja suurima punktisaagi


Kivisse raiutud kunst\nTekst: Harvet Toots\nfotod: Loit Jõekalda\nMis sundis veelinnurahvast oma mõtteid kaljusse raiuma?\nEt Maarjamaal pole muistsete kaljujoonistega just priisata, on Eesti Muinastaideseltsi kogunenud asjaarmastajad võtnud tõsise vaatluse alla Karjala, Koola ja Uurali muinastaide. Järjest uusi ja üllatavaid kaljujooniseid ja -raideid tuleb meie iidsete esiisade aladelt.\nNOVEMBRIS aset leidnud saami päevade aegu oli muinastaide seltsil suurepärane võimalus esitleda üht viimast ja küllaltki rabavat leidu Koola poolsaarelt. 1997. aastal avastas Murmanski üliõpilane Juri Ivanov koos kaaslastega populaarset veematkamarsruuti läbides joonised Kanozero järve kaldailt ja saartelt. Küllap oli neist raienditest varemgi korduvalt mööda sõidetud, kuid tudeng Ivanov oli esimene, kes taipas kivisse raiutud uurendites ära tunda midagi enamat kui pelgalt turistide kriiped.Järgmisel aastal korraldas Peterburi arheoloog Vladimir �umkin samasse paika tutvumisekspeditsiooni, mille käigus leiti joonistele märgatavat lisa. Seltsi juhi Väino Poikalaineni arvates on Kanozero muinastaideloomus niivõrd priske, et seal jätkub uurijatele tegevust vähemalt kolmeks-neljaks aastaks.Võiks arvata, et kaljuraide teke on tihedalt seotud looduslike tingimustega � kus on kaljud, sinna saab ka raiuda. Seltsi liige, graafik Loit Jõekalda, kes tutvus kaljutaidega esmakordselt 1984. aastal Karjalas, arvab, et sel juhul võiks ka Eestis ohtralt muinastaiet olla. Meil on ju küllaldaselt suuri rändrahnusid, millesse saanuks oma kunstilised mõtted sisse raiuda. Millegipärast pole meie iidsetel esivanematel sellist soovi või vajadust tekkinud. Küll on Eestis teada suurel hulgal kultusekive neisse raiutud lohkudega. Mõnel kivil on neid ka joontega ühendatud ja moodustatud erinevaid kujundeid. Leidub veel ristiusu mõjutustega keskaegseid raiendeid, mille heaks näiteks on Lauritsakivi Kuusalus. Teadlaste jaoks on ka meie arvukad kultuselohud väga põnev uurimisteema. Lõuna-Eestist on umbmääraseid teateid sajandi algusest, et kusagil olevat ühte seina laotud raidega kive. Täpsed andmed aga puuduvad.\nKARJALA ning Koola poolsaar on muinaskunsti uurijaile imedemaa. �Aastatuhandeid tagasi kivisse jäädvustatud, esmapilgul algelistena tunduvad maalingud ja uurendid võivad üksikasjalikumal tutvumisel osutuda üllatavalt mõjuvateks,� kirjutab Väino Poikalainen 1999. aasta Eesti-Saami ühenduse infolehes. Põhiliseks tegelaseks on neis raiendites veelind, kelle kujutised enamasti luigele sarnanevad. On ka zoomorfseid olendeid � pool-loomi, pool-inimesi ning arusaamatuid kujundeid. 1986. aastal Äänisjärvelt avastatud Imeveskiks nimetatud joonis, millest on tuletatud muinastaideseltsi logo, meenutab ümber oma telje pöörlevat konstruktsiooni. "Usun, et põhiliselt on tegemist sakraalsete jooniste ja raienditega," arvab Jõekalda. "Inimestel tekkis vajadus pühaks peetud nähtuste kujutamiseks. Kahtlemata on selle aja kunstnikkegi mõjutanud kaunis loodus, veelinnurahva elu oli ju lahutamatult seotud veekogudega. Omavahel on seotud ka ilu ja uskumused." Pole teada, mida kõike on muinasinimesed kuhugi joonistanud või raiunud. Uurijad leiavad vaid seda, mis säilinud. Viimased Äänisjärve joonised on tehtud umbes 4000�5000 aastat tagasi. Täpselt dateerida polegi võimalik, saab vaid võrrelda teiste leiukohtade taidega ja otsida ühiseid jooni arheoloogiliste leidudega. Äänisjärve idaranniku paarikümnekilomeetrisel alal loendatakse neemedel ja saartel 24 erinevat leiukohta, kust on leitud kokku üle 1200 joonise. Põhiliseks raiumise vahendiks oli ilmselt graniidist tugevam kvartsiidist tööriist. Loit Jõekalda on otsinud Äänisrannast selliseid tööriistu, millega võidi jooniseid kaljudele raiuda ning on proovinud nende kasutamist erineva koostisega väiksematel graniitkividel. "Olen teinud vaid ühe katse, mida enam korrata ei soovi. Väikesele graniidist rannakivile veelinnukujutise raiumiseks kulus paar tundi," ütleb kunstnik.\nRAIUMINE oli arvatavasti sakraalne toiming. "Algselt joonistati sümboleid kaljudele ilmselt erinevate käepäraste värvidega, mõned kujundid, mis olid selle kultuuri esindajate rituaalides väga tähtsal kohal, korduvad erinevates joonistegruppides,� ütleb Jõekalda. Tõenäoline on, et suur osa joonistest ja maalingutest, mis hiljem kivisse raiuti, on algselt värviga kujutatud jooniste täpsed koopiad. Raiendite tegemisel võib kujutleda nende teostamist omaette rituaalina, suhet kiviga kui püsiva materjaliga. Seni leitud Karjala kaljujoonised ongi säilinud vaid raienditena. �Ning lisaks kõige selle võimalikule seotusele ohverdamiste ja erinevate maagiavormidega tekitab raiumine teatavasti rütmilisi helisid, kaljupinnad võivad soovi korral olla suurepärasteks muusika- instrumentideks," lisab ta. On teada, et umbes 4500 aastat tagasi Äänisjärve kaljuraiete ajastu lõppes, sest vesi tõusis, maakerke tulemusena Süväri jõe väljavool vähenes ja raided jäid umbes 2000 aastaks vee alla ning säilisid seal päris hästi. Praegune veetase järves on samal tasemel kaljujooniste loomise ajaga ja need asetsevad kaldakaljudel veepiiri vahetus läheduses.\nMUINASTAIDE leiukohad asuvad reeglina raskesti ligipääsetavates paikades, ent ikkagi on need üpris suure koormuse all, sest seiklejad ja kalastajad kipuvad neile liiga tegema. Äänisjärve kaljutaidele teevad enim kahju ümbruskonna noored, kes käivad seal nädalalõppu veetmas. Loomulikult on võetud joonised kaitse alla, kuid tulemusliku kaitse korraldamine on väga keeruline. Pole kahtlust, et vanad kaljujoonised on paljude jaoks põnevad, mõjutavad inimesi omal kombel ja pole välistatud, et mõned kalamehedki neid uudistamas käivad ning jäävad mõtisklema igikestvate väärtuste üle. Seiklushimulised süstamatkajad leiavad üles ka kõige võimatumad kohad. Juba seaduseks on saanud, et kui mõni uurija on midagi põnevat avastanud, hakatakse sealt üha sagedamini läbi käima. Muutused on paratamatud ja saladusedki tulevad ilmsiks. Seetõttu tuleb muinastaide leiukohad kaardistada, võimalikult põhjalikult dokumenteerida, teha koopiaid, anda välja raamatuid. Valge mere ääres jäi kuuekümnendail aastail üks taidegrupp elektrijaama ehitusele jalgu. Leiti raha ja ehitati leiukoha peale suur betoonist paviljon. Kahjuks on suletud uksed olnud väljakutse sissemurdmiseks, mõnel puhul lihtsa sooviga oma nimi joonistega ühele kivile jäädvustada. Viimasel ajal on seal valvuriks üks tubli mammi, külarahva poolt austatud inimene, ja paar aastat pole paviljoni lõhutud. Kuid ka selline kindlus on jooniste säilimiseks ebasobiv keskkond, sest loomulik niiskusre�iim on rikutud. Praegu on paviljoni betoonlagi mõranenud ja väga ohtlikus seisus.\nUUS LEIUKOHT Kanozero kaldail ja saartel on eriti suures ohus, sest raided asuvad väga pehmel kivimil, inimeste soov endast kivisse jälg jätta on aga vastupandamatu. Nii võib ette tulla, et nelja tuhande aastaste jooniste vahel on kirjeid selle kohta, et alles hiljaaegu käisid siin Ljuba ja Tanja, Vova armastab Svetat ning Sergei demobiliseerus armeest 1986. aastal. Väino Poikalainen avastas Kanozero kaljudelt isegi gootipärases kirjas eestikeelse raiendi "Tartu". Vajadus vanu raideid täiendada pole kaasaja kultuurisaavutus. Nõnda on raiunud Muromi kloostri mungad umbes kolmsada aastat tagasi Äänisjärvel Bessov Nosi neemel nn Bessi figuuri vasakule käele ja ühe luigekujutise kaelale õigeusu ristid. Kui kuulata graafik Jõekalda meenutusi 1988. aasta reisist Koola poolsaarele, selgub kohalike elanike suhtumisest muistsete soomeugrilaste iidsesse kunstipärandisse imelugusid. Lujavri asulas toimusid Põhjapõdramängud. Üheks hommikuks lubati osalejaile tõelist üllatust. Nimelt kavatseti Ponoi jõe leiukohast vedada Lujavri üks paaritonnine kaljujoonistega kivi. Öise lõkke ümber kogunenud pidulised pidid kahjuks pettuma, sest pikal teekonnal lumme veerenud kaljurahn jäigi sel korral poolele teele. Vahemaa leiukohast Lujavri külani on ligi 300 kilomeetrit. "Kevadel otsiti joonistega kivi üles ning seati muuseumis seina najale püsti. Omamoodi ülev ja kurb oli seda esmakordselt sellises kohas näha," meenutab Jõekalda. Kivi asetseb ebaloomulikus asendis, serviti ja pea alaspidi.\nPÕHJA-EUROOPAS on soome-ugri kaljutaie väga tähelepanuväärne. Rootsis ja Norras on kaljuraiet küllaltki palju, Soomes ei ole kaljuraiendeid leitud. Viimastel aastatel on aga kasvanud kaljumaalingu leiukohtade arv, ja neid on praeguseks teada rohkem kui 70 paigas. Kaljuraiendeid leidub ka Taanis. Maailmas on tuntud paleoliitilised koopad Hispaanias. Ameerikas on tuhandeid muinastaide leiukohti, sest indiaani hõimudel on olnud pikaajalised kaljudele värvimise ja raiumise tavad. Soome-ugri kaljutaidel on küllaltki palju sarnaseid jooni kaugemate maade muinaskunstiga. Hiljutiseks üllatuseks olid Koreas leitud joonised, mis on üllatavalt sarnased Valgemere joonistega. Sarnaseid motiive on ka Ameerika joonistega. Kui kujutada inimest või looma, ei ole raske sarnasust vältida, ent ühiseid jooni leidub ka märkide ja geomeetriliste kujundite juures. Mõnel Karjala neoliitikumiaegsel joonisel on üllatuslikult sarnaseid jooni 10 000 aastat varem tehtud sümbolitega Lõuna-Uurali paleoliitilistes koobastes. Eestis pole ühtegi teadlast, kes kaljutaide uurimise eest palka saaks ja sellega igapäevaselt tegeleks. Seetõttu on muinastaide uurimise võtnud oma õlule asjaarmastajad, keda 1986. aastast juhib Väino Poikalainen. Venemaal tegutsevad vastava ala uurijad teaduste akadeemia kulu ja kirjadega. Tõhusat toetust on pakutud Soomest ja Norrast. Esmapilgul üllatavana näib see, et Soome Muinastaideselts on välja kasvanud Eesti seltsist, mitte vastupidi. Põhjus on väga proosaline. Nimelt asub kõige põnevam osa soome-ugri muinastaidest Venemaale kuuluvas Karjalas, mis pikka aega oli soomlaste jaoks sama hästi kui teisel planeedil. Tänu Eesti NSV välisministeeriumi soosivale suhtumisele õnnestus meie muinastaideseltsil kaubelda endale õigus saata soomlastele küllakutseid viisa saamiseks. Nii said soomlased esmakordselt minna Karjala kaljusid uurima. Eesti asjaarmastajad on ka vene teadlastele suureks toeks, sest ega raha pole Vene uurijatel laristada. Muinastaideseltsi huvilised on nõus pealegi maksma võimaluse eest kaljuraide saladusi otsima minna. Häda on vaid selles, et järgmiseks suveks on sihikul nii palju põnevaid uurimisteemasid: Kanozero, Äänisjärv ja Ba�kortostanis asuvad paleoliitlised koopad ning kaljuraiendileiukohad Tomi jõel Siberis. Nii et tuleb otsustada, mis võtta sel aastal, mis jätta tuleviku jaoks.


Erinevus lehekülje "Orhan Pamuk" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Orhan Pamuk" redaktsioonide vahel\nOrhan Pamuk (muuda)\nRedaktsioon: 9. august 2013, kell 10:41\nRedaktsioon: 29. aprill 2013, kell 12:39 (redigeeri)\nRedaktsioon: 9. august 2013, kell 10:41 (redigeeri) (eemalda)\nKirjutama hakkas Pamuk regulaarselt 1974. aastal. Juba ta esimene romaan "Härra Cevdet ja tema pojad" (1982) sai tähelepanu ja edu osaliseks. See teos räägib kolmest põlvkonnast jõukas Istanbuli peres. Menu said tunda ka teine romaan "Vaikne maja" (1983) ja kolmas, ajalooline romaan "Valge loss" (1985). Kõik need kolm teost võitsid ridamisi preemiaid. ''[[The New York Times]]'' Book Review kirjutas: "Idast on tõusnud uus täht – Orhan Pamuk."\nSeejärel hakkas Pamuk kirjutamisel kasutama [[postmodernism|postmodernseid]] tehnikaid, vastukaaluks varasemale tahedale [[realism (kirjandus)|realismile]]ile. Aastal 1990 ilmunud neljas romaan "Must raamat" tõi autorile lisaks menule kriitikute hulgas ka suuremal määral lugejamenu, muutudes üheks kaasaja Türgi loetumaks raamatuks. Viis aastat hiljem ilmunud viies romaan "Uus elu" tekitas Türgis sensatsiooni ja sai üheks türgi kirjanduse menukamaks raamatuks läbi aegade.\nJärgnevad kaks romaani, "Minu nimi on Punane" (1998) ja "Lumi" (2002) suurendasid Orhan Pamuki rahvusvahelist tuntust veelgi. "Minu nimi on Punane" pälvis 2003. aastal väga maineka rahvusvahelise [[Rahvusvaheline IMPAC Dublini kirjandusauhind|IMPAC Dublini kirjandusauhinna]] ja seda oli 2006. aastaks tõlgitud 24 keelde. "Lumi" tegeleb [[islam]]i ja lääne elulaadi kokkupõrkega tänapäeva Türgis. ''The New York Times'' valis selle ingliskeelse tõlke kümne 2004. aasta parima romaani hulka.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/3702664"


üllatav | Karuema Päevaraamat | Lehekülg 2\nArchive for the ‘üllatav’ Category\nPosted by Karuema in üllatav, Venemaa.\t2 kommentaari\nPosted by Karuema in üllatav, emotsionaalne, isiklik.\tLisa kommentaar\nKass dieedile ja koer füsioteraapiasse!\nPosted by Karuema in üllatav, soome eri.\tLisa kommentaar\nTäna sain jälle heaoluühiskonna kultuurishoki. Sedakorda siis sellepärast, kuidas loomadesse suhtutakse…\nJuhtusin vaatama üle hulga aja telekat ja sealt saadet loomakliinikust. Ja mis siis oli seekordse saate sisu?\nÜlekaaluline kass, kes pandi dieedile: poole aasta jooksul vaja kaalu alandada umbes 2,5 kilo. Selleks tuleb toita kassi dieetsöögiga, panna peitu koera kröbuskid, mida kiisu salaja varastamas käib ja seetöttu ka köik muu üleliigselt ripakil olev söök ning tihendada söögikordi ja vähendada annuseid. Samuti tuleb iga kord enne sööki veidike mängida, et tekiks päris jahtipidava kassi tunne. Vahvad nöuanded. Arvan, et inimeselegi kasulikud :)Ning veel üks oluline asi – ülekaalulist kassi ei tohi panna paastuma, sest see vöib olla loomakese tervisele ohtlik. Ülekaalulisus on ka ohtlik, kass vöib saada suhkrutöve ja maks vöib rasvuda, ja seljaprobleemid vöivad tekkida ja pöiepöletik. Oh taevake, kas ongi kassil ja inimesel vahet?\nKoer aga määrati füsioteraapiasse peale käppade operatsiooni. Köigepealt käib kutsu pool tundi vesijooksus, seejärel on venitused ja siis veel köige löpuks massash… Ja koju minnes ostab perenaine loomakliinikust kaasa maiuspala…\nMul on tunne, et Eestis sageli inimesedki ei saa sellist füsioteraapiat oma operatsioonide järel, rääkimata siis loomadest…\nKuid vöib olla on asi arenenud ka meil ja meie loomadel samasugune tervishoiprogramm?\nTäna hommikul oli töeline jöuluilm…\nPosted by Karuema in üllatav, soome eri.\t2 kommentaari\nVanarahvas ütleb, et ega tali taeva jää… ja see et terve talv lumega suht kasinasti oli, on nüüd tekitanud olukorra, kus aprillikuus sajab paksu laia lund meil siin Jyväskyläs…\nEgas muud kui talvesaapad ja sulejope uuesti kapist välja, auto on parem koju jätta – enamusel on juba suvekummid all ja eks ta üks jääballett teepeal ole…Graniitkillustik on ka tänaseks juba pea köikjalt ära koristatud…\nVat sellised ilmataadi trikid siis siin Kesk-Soomes meil…\nTee Soomele teene – mine siit minema…\nSellise kaardi leidsin täna Wayne’si kohvikus ja hiljem ka Rosso kohviku seinalt, kus on tasuta postkaarte niisama võtmiseks välja pandud…\nAlgul mõtlesin, et no mida, kas nüüd siis selline nali soomlaste mõningase väljast tulnute tõrjumiskombe teemal…Aga ei…\nSommid orgunnivad omasid välismaale: Tee Suomelle palvelus – poistu maasta.Suomi tarvitsee kansainvälisiä osaajia. Löydä itsesi maailmalta…” Yfu on Eestiski ja viib lapsi maailma kogemust omandama, aga ei nii shokeeriva kampaaniaga…\nÕpetaja, ega teil kanepit ei ole?\nPosted by Karuema in üllatav, eesti asi, elustiil, soome eri.\t4 kommentaari\n(kliki pilti ka)\nKui ma alustasin õppejõuna 1997 aastal, kirjutasid tudengid kaustikutesse ja pastakatega…Ja õppejõu käest küsiti tavaliselt laenuks pliiatsit või pastakat…\nNüüd kribivad tudengid läpakatesse, või kas kribivadki? Sageli hoopis surfavad ja chativad netis, kui juhtub igavam loeng olema, ja õppejõu käest küsivad kanepit…Nii on Eestis…\nOn juhtumeid, kus loengu ajal isegi shampust on joodud, teavad mõned teised ka rääkida…ja muidugi on juhuseid kus loengu ajal netishulkumine eriti vallatuks on läinud – kogemata pealeunustatud hääled on reetnud, et loengu ajal ka pornosaite külastatakse…\nC’est la vie…Eesti…\nSoomes asi veel nii arenenud ei ole – loengus netti pääseb vaid õpetaja, kanepit pole küsitud ja pornot näitab loengus vajadusel vaid õppejõud (mina näitasin India kondoomireklaami, mille mu laps netist leidis) ja tudngid koolis läpakatega ei uhkelda…aga näe siin jälle läks tulistamiseks, nagu jänkidemaal kombeks…\nÜks erinevus Soome ja Eesti tudnegite vahel on veel – eestlased on väga kriitilised – sageli ise ei teagi, mida tahavad või kuidas peaks olema…aga kritiseerivad. Soomlased on rahulikumad ja üritavad igast asjast mingit iva leida, ja õppejõu poolt esitatud on autoriteetne igal juhul…\nKeerulised ajad, keerulised mõtted…\nNaljakas on üle pika aja taas Eestis olla, ja kodune…(ma vist mõtlesin ka välja, miks Larko blogi peegel on…). Soomest vaadates ongi sageli asjad Eestis teistpidi, peegelpildis, või siis vastupidi, Soome on Eesti peegel…Aga vahet pole, kumb kumma peegel on.\nKa praktilises igapäevaelus, näiteks liikluse, on asi vahel peegelduses – kui Soomes on nii, et kõige kiiremad sõitjad on kõige vasemas reas, siis Eestis on kõige kiiremad sõitjad tavaliselt kõige parempoolses reas…(muidugi juhtudel, kui on mölemas suunas rohkem kui üks sõidusuund…)


support | 3KGroup OÜ\nZonedirector võrgu konverteerimine vSCG (vSZC) võrguks\noktoober 16, 2015 Jällemüüjad, Seadmete juhendid, TarkvarasupportToomas Kadarpik\nDokumendis kirjeldatakse, kuidas ZD küljes olevad AP-d kaughalduse abil saada vSZC külge. Skript, mida saab virtuaalkontrolleris käivitada, emuleerib ajutiselt ZD tarkvara ja võimaldab AP tarkvara uuendada. Seda on eriti vaja juhtudel kui AP-del pole vanades versioonides set scg ip käsku.\nZoneFlex L-liistu kinnituse video\nseptember 23, 2015 Seadmete juhendid, Tehniline tugisupportToomas Kadarpik\nZoneFlex AP-de kinnitamine ripplagedele on kaasas olevate kinnitustarvikutega väga lihtne. Valida on otsekinnituse ja adapteri vahel. Adapteriga kinnitus võimaldab kiiret eemaldamist ja jätab AP laest 5mm eemale.\nRuckuse levi ülevaatuse vahendid\nveebruar 25, 2015 Levi testimine, Tehniline tugisupportToomas Kadarpik\nTulenevalt Ruckuse nutiantennist, on levi mõõtmiseks on kõige parem kasutada kangarullide sees olevat papist pikka toru, mida on tasuta saanud siiani kangapoodidest. Toiteks sobivad Eneloop akud või 1.5V patareid, Ruvkuse 500 mA tarbimise juures jätkub toidet paariks tunniks. Oleme teinud partneritele ka sobivad akude adapterkitid, kus on eraldi väljundid akudele ja tavapatereidele, sest nende pinge on erinev. Lisainfo 55514008 või sandra@3kgroup.ee\nLisaks vaata Ruckuse Android ja iPadile tehtud ülevaatuse tarkvara kohta\nTestimise kitte saab osta ja laenutada.\nRuckus 7352, akupakk ja papist kangarulli toru\nKaitstud: Ruckus 9.7.1 kontrolleri tarkvara\nmai 1, 2014 TarkvarasupportToomas Kadarpik\nZoneFlex 9.7 Tarkvara uuendused ZF 7441 tugi lisatud\naprill 28, 2014 TarkvarasupportToomas Kadarpik\nTegu on spetsiaalselt distributiivsete antennisüsteemide jaoks arendatud AP-ga, seega kui soovite kasutada splittereid või mitut antenni õhel ap-l. on see just õige toode.\nAp-d töötavad ka ilma kontrollerita kui side peaks katkema.


Meelis Atonen: mine metsa! Käisin ega kahetse (Eesti Päevaleht) | Reformierakond\nMeelis Atonen: mine metsa! Käisin ega kahetse (Eesti Päevaleht)\n15. Oktoober 2007 00:00\nEesti Päevaleht, 15.10.2007\nSee on valikorienteerumine. Maastikule pannakse kontrollpunktid, mille läbimise eest teenitakse punkte. Kontrollpunktide läbimiseks antakse kontroll- aeg, selle ületamine toob kaasa ühe trahvipunkti ühe hilinetud minuti kohta. 6. oktoobril Harjumaal Jägala-Joal peetud teaduste akadeemia orienteerumisklubi rogainil oli kontrollaeg kaheksa tundi.


suitsusaunakombestik - Mooska\nWritten by Mooska pere on 02 Juuni 2017 .\nSavusannah lihha suitsutama!\nWritten by Mooska pere on 14 Detsember 2010 .\nMooska talus korraldatakse ka lihasuitsutamise õppepäevi. Kui soovid omandada lihasuitsutamise tarkusi, võta taluga ühendust. Suitsutamiseks tuleb kaasa võtta soolatud lihatükk (või kaks), mille kaal on 4-5 kg. Suitsutamiseks sobivad esi- ja tagasingitükid, selja-ja kaelakarbonaad. Kamar on soovitav lihale alles jätta.\nKuidas liha soolata?\nKuivsoolamine jämeda (mere)soolaga\nÜhe kilogrammi liha kohta tuleb võtta 25-30 grammi soola. Lihatükid hõõruda võimalikult ühtlaselt soolaga sisse ja panna tihedalt nõusse. 4–5 - kilone lihatükk sooldub 3 -4 ööpäeva. Hea on, kui liha on nõu põhjas oleval alusel nii, et lihast tilkuv vedelik nõrgub anuma põhja. Sobivaimaks temperatuuriks sellise sooldumise puhul loetakse 4 - 10 plusskraadi (tavaline külmik).\nJääkülma vette lahustatakse jäme (mere)sool vahekorras 10 liitrit vett ja 2 kg soola. Soolvesi tuleb valmistada niisuguse tugevusega, et soolvette pandud toores terve ja pestud kanamuna tõuseb vee peale. Soolvesi tuleb valada jahutatud lihale nii, et see kataks liha täielikult, vajadusel panna lihale vajutus (et liha püsiks soolvees). 4 - 5 -kilolist lihatükki hoida soolvees temperatuuril pluss 4 - 10 kraadi 3-4 ööpäeva. Selline liha saab soolane.\nKes nii soolast ei soovi, võib panna ka vähem soola, muna jääb poolde pange hulpima. Sooldumise aeg ja temperatuur ikka sama. Kui vesi muutub punaseks (veri ja koemahlad), siis tuleb see soolvesi ära valada ja teha uus.\nWritten by Mooska pere on 01 Juuli 2020 .


Keegi meist ei kahtle järgneva mõttetera õigsuses: „puhtus on tervise pant”, kuigi ei hakka selle üle pikemalt juurdlema. Võrreldes keskajaga on inimkond hügieeni osas pika sammu edasi astunud. Kuid see kõik on väline. Mis on aga meie sees? Välise võluva fassaadi taga on varjul koormate kaupa rämpsu ja kahjulikke aineid. Organismi saastamine ei ole sugugi ohutu, kuna põhjustab tervisehäireid ja pidevat väsimustunnet. Juba saja aasta eest rääkisid teadlased organismi outointoksikatsiooni ohtudest. Sellest ajast saadik on inimese elutingimused vaid halvenenud. Paljud kahjulikud ained satuvad organismi toidu ja veega, samuti sissehingatava õhuga. Peale selle mürgitavad paljud end vabatahtlikult sigarettide, alkoholi ja teiste kahtlaste „maiustega”. Teadlased arvavad, et enesemürgitamine kiirendab vananemiprotsessi.\nMeie soovitame kõigile, kes tõsiselt mõtlevad oma tervise ja pikaealisuse peale, firma Santegra suurepärast toodet SaniTea.\nSaniTea koostisse kuuluvad:\nSenna, mida juba sajandeid tarvitatakse kui lahtistavat vahendit ja mis tänu sellele on tuntud organismi puhastava taimena. Senna lehed sisaldavad antroglükosiide, millest tähtsaimad on sennosiidid. Senna aktiivsed ained stimuleerivad soolestiku, eriti jämesoole tööd, osutades lahtistavat toimet. See on kinnitust leidnud ka kliinilistes uurimustes.\nHarilik paakspuu avaldab lahtistavat toimet. Paakspuu koores on antroglükosiidid, millest tähtsaim on franguliin. Paakspuu aktiivsed ained aeglustavad läbi soolestiku limaskesta vedeliku imendumist, muutes seega väljaheite pehmemaks ja parendades jämesoole peristaltikat, aga ei põhjusta limaskestade ärritust. Tänu neile omadustele peetakse paakspuud nõrgatoimeliseks, kuid seejuures efektiivseks lahtistavaks vahendiks.\nPiparmündil on kerged sapieritust soodustavad omadused, mistõttu paraneb ainevahetus, tugevneb soolte peristaltika. Taimel on ka spasmolüütilised, gaase vabastavad, iiveldusvastased ja desodoreerivad omadused.\nHarilik leesikas on tuntud kui uriinierituse suurendaja, tal on põletikuvastased ja antiseptilised omadused.\nAlteel on põletikuvastane toime, pehmendab seedeelundite ärrituste mõju, soodustab koos temaga tarvitatavate taimede omastamist.\nKibuvits aitab põletike puhul, tõstab organismi vastupanuvõimet.\nInglise kummel on põletikuvastase, antiseptilise, sapieritust soodustava, spasmolüütilise ja gaase vabastava toimega.\n• omades lahtistavat toimet, puhastab mao-sooletrakti, eriti jämesoole tagumist osa\n• parendab seedesüsteemi funktsioone\n• alandab söögiisu, soodustab kehakaalu normaliseerumist\nKOOSTIS:( ühes pakikeses) – 2g; senna lehed (Cassia angustifilia), hariliku paakspuukoor (Frangula alnus), piparmünt (Mentha piperita), suhkruleht (Stevia rebaudiana), harilik leesikas (Arctostaphylos uva-ursi), apelsinikoor (Citrus sinensis), kibuvitsamarjad (Rosa rugosa), alteejuur (Althea officinalis), inglise kummel (Anthemis nobilis).\nNÄIDUSTUSED: organismi puhastamine.\nVASTUNÄIDUSTUSED: individuaalne ravimtalumatus, mao-sooletrakti haiguste ägenemine, raske glomerulonefriit, rasedus, sapikivid, alla 12 aasta vanused lapsed.\nHOIATUS: toode sisaldab sennalehti ja paakspuukoort. Kui hakkate toodet tarbima, on vajalik jälgida tarbimist puudutavaid soovitusi. Loobuge tootest, kui see kutsub esile kõhulahtisust või kõhuvalu. Kui viibite arsti järelvalve all, toidate last rinnaga, tarvitate ravimeid või kui teil on kalduvus kõhulahtisusele, konsulteerige oma raviarstiga.\nTARVITAMINE: valada ühele teepakikesele klaasitäis (240ml) keeva vett ja lasta tõmmata 2-5 minutit. Tõmbamise aeg tuleb igaühel ise valida, seda järk-järgult pikendades. Teed juua peale õhtusööki. Tee tarvitamise alguseks valida päev, millele ei järgne tööleminekut.\nSkeem: esimesel nädalal - iga päev, teisel nädalal – ülepäeviti, kolmandal nädalal – kaks korda, neljandal nädalal – üks kord, edaspidi vastavalt vajadusele.\nEsimestel SaniTea joomise päevadel võivad soolestikus esineda ebamugavustunne ja spasmid. Puhastuskuuri alguses on need nähtused normaalsed.\nÄrge tarvitage toodet, kui pakend on kahjustatud või kui tootele märgitud säilivustähtaeg on möödas.