Festivalist | Tallinna Vanalinna Päevad 2022\nMüüriankur kui vanalinna päevade sümbol\nVanalinna päevad kasutavad 1983. aastast beeži-tumepruuni värvigammas logo, mille kujundas VEEV’i (Tallinna Vanalinna Elamute Ekspluatatsiooni Valitsus) kunstnik Pille Karemaa. Embleemi spiraalirohke keskne kujund lähtub renessansi müüriankrust, millelaadseid on mõnel Tallinna ehitusmälestistel veel säilinud. Müüriankur on kestvuse sümbol.\nLäinud sajandi 50-ndate lõpus / 60-ndate alguses levis laialdaselt idee Tallinna vanalinn lammutada, kuna vanade majade remontimist ei peetud tulusaks tegevuseks. 1962. aastal avalikustati projekt, mille kohaselt oleks vanalinnas lammutatud 80% hoonestusest ning asemele ehitatud kuni kümnekorruselised büroohooned. Õnneks jäid peale muinsust hindavad jõud ning 1965. aastal sai selgeks, et vanalinn säilitatakse.\naastal võeti vanalinn tervikansamblina muinsuskaitse alla. Kõrgete uusehitiste püstitamine keelustati ka vanalinnaga piirnevas reguleerimistsoonis.1980. aastal toimus Tallinnas Moskva olümpiamängude purjeregatt, milleks valmistudes eraldati unikaalse vanalinna korrastamiseks raha üleliidulisest kassast. See tõi Tallinna Poola firma PKZ restaureerijad. Ehitati valmis Meremuuseum Paksu Margareeta suurtükitornis, Raemuuseum endises Raevanglas, Eesti Tarbekunstimuuseum Rootsi-aegses aidas ning mitmeid muid objekte. Vanalinnas värviti 400 maja fassaadid ning parandati katused. 1980-ndate linn tõusis särava ja huvitavana hallusest, andes vanalinna päevade korraldajate käsutusse enneolematud dekoratsioonid ajaloohõngulise kultuurifestivali läbiviimiseks.\nPaljus tänu vanalinna päevadele hakati 1980. aastatel aduma keskaegse Tallinna ainukordsust. Võimalus eralduda sotsialistlikust reaalsusest ja okupatsiooni tekitatud surutisest lisas huvi ajaloo vastu. Vanalinna päevad said kiiresti eestimeelsuse ja avatuse kandjateks, aidates allasurutud rahval taas ennast leida ning astuda vastu uuslinnaosades levivale juurtetusele. Mõne aasta jooksul kujunesid vanalinna päevad nädal otsa kestvaks rahvapidustuste sarjaks. Igal aastal leiti uus juhtmõte, milles koondusid seekordsed kultuurisündmused. Vastavalt juhtmõttele valmistati vanalinna ilmestavad kujunduselemendid. Vanalinna päevi on pühendatud hansatraditsioonidele ja põhjarahvaste pärimustele, Tallinnale kui kindlus- ja meistritelinnale.\nElamutevalitsuse peost elujõuliseks traditsiooniks (1982-1990)\njuulil 1982 tähistati Tallinna Vanalinna Elamute Ekspluatatsiooni Valitsuse moodustamise 10. aastapäeva. Korraldati kontsert ja ratsahobuste paraad Raekoja platsil ning etendus kohtumõistmisest oma endise talupoja hukanud Johann von Üxkülli üle raekojas 1535. aastal. Kuldjala tornis toimus foto- ja lastejoonistuste näitus. Samal päeval peeti Kinomajas konverents restaureerimisega seotud ametnikele. Alguse sai vanalinna päevade traditsioon.\naastate õhustikku on käsitletud kui stagnatsiooni. Kõik ühiskonnaelus toimuv püsis kuni kümnendi viimase kolmandikuni kommunistliku partei ja riigi repressiivorganite järelevalve all. Ürituste korraldamiseks tuli läbida arvutuid kooskõlastusi, ületada parteinomenklatuuri vastuseisu. Ometi suutsid vanalinna päevade korraldajad algatada aasta-aastalt populaarsust koguva ettevõtmise, mille rahvuslik suundumus kasvas 1988. aastal tipphetkedeks öölaulupidude isamaalistes lauludes. Vanalinna päevad said aknaks, mille kaudu leidsid võimaluse eneseväljenduseks paljud noored ja tegusad inimesed. Ja kuigi tänavail jalutas ka vanalinna päevade ajal arvukalt okupatsiooniarmee sõdureid, tundsid pidulised hinges vaid juubelilaulupidudega võrreldavat ülevust.\nVanalinna päevade kestvus ja ürituste arv kasvasid. Juba 1983. aastal vältasid pidustused terve nädala. Kasutatakse üha uusi esinemiskohti. Müüriankur leiab koha vanalinna päevade ametlikul logol.\nMõju vanalinna arengule\n1985. aastal peeti vanalinna päevade raames rahvusvaheline kollokvium “Arhitektuurimälestiste kaitse ja tänapäevase kasutamise probleemid”, kus 25 välisriigist saabunud delegaatide hulgas osalesid UNESCO mälestiste kaitsenõukogu president Michel Parent ja täidesaatva komitee liige Andras Roman. Vanalinna päevad omandasid rahvusvahelise mõõtme. Esimest korda kasutati kontserdipaigana 1984. aastal tornikiivri saanud Niguliste kirik-kontserdisaali.\naastal avati “Kodulinna” maja ning Muusikamaja Uuel tänaval.\naastal osalesid vanalinna päevadel külalisesinejad Soomest, Poolast, Saksa DV-st, Lätist, Leedust, Armeeniast ja Aserbaidžaanist. Üha kriitilisemaks muutuva ajastu märgina toimus Raekoja platsil kaagikohus ning Harjumäel kõlasid “Laulurinde” kontsertidel ühiskonnakriitilised laulud. “Aara” huumorihoovis kõneldi pila ja naljalugusid, mille esitamise eest veel mõni aasta varem oleks võinud sattuda kinnipidamiskohta.\nPärast kuuendate vanalinna päevade korraldamist hakati kõnelema vajadusest kvaliteetsema ja ajaloolise taustaga harmoneeruva meelelahutuse järele. Esmakordselt kõneldi ka ajakirjanduses Maikrahvi valimise tava elluäratamisest ja rüütliturniiride sobivusest vanalinna päevade kavva.\n1990. aastaks, okupatsioonist vabanemise eelõhtul, olid vanalinna päevad nii mõnegi arvustaja meelest oma rahvusliku impulsi minetanud. Ometi leidsid ka kõige karmimad kriitikud, et rahvas väärib oma pidu.\naasta tõi Eestile vabanemise pool sajandit kestnud okupatsioonist. Pika Hermanni torni heisati punalipu asemele trikoloor. Kuigi okupatsiooniväed lahkusid Eesti pinnalt lõplikult alles 1994. aastal, toimusid kiired muutused nii majanduses kui ka ühiskonna tõekspidamistes. Koos ühiskonna arenguga muutusid vanalinna päevade rõhuasetused ja eesmärgid, säilitades siiski tänu ajaloolise linnaruumi kehtestatud mängureeglitele järjepidevuse ja seotuse eelnevate rahvapidudega.\nmärtsil 1993 langetas Tallinna linnavolikogu otsuse jaotada linn kaheksaks linnaosaks. Vanalinn hakkas kuuluma Kesklinna valitsuse haldusalasse ning sellega kaasnes ka vanalinna päevade korraldamise kohustus.\nÜhes raudse eesriide langemisega oli maailm muutunud avaramaks ning õhin kuulutada end taas Euroopa kultuuriruumi osaks peegeldus vanalinna päevadel toimuvas. 1.-5. juunini 1991 toimusid vanalinna päevad deviisi all “Tallinn – Põhjala linn”. Päevadel osalesid külalised seitsmest välisriigist. Linnakujunduses domineerisid ruunikirjad ja põhjamaised mustrid. Viidi läbi rahvusvaheline teaduskonverents “Põhjamaade rahvaste maailmatunnetus”.\nMustpeade vennaskonnas oli kombeks korraldada kevadisi papagoijootudeks ehk linnulaskmiseks nimetatud ammuküttide võistlusi. Märklauaks telliti puunikerdajalt kirjuks värvitud või hõbetatud papagoikujuke. Papagoi seati üles “Papagoiaias”, kus käidi kevadistel pühapäevadel lihavõttest suvistepühadeni lindu laskmas. Mindi linnamuusikutest saadetud pidulikus rongkäigus. Laskmiseks kasutati terasest ambusid. Ammulaskjate kuningaks kuulutati see, kes linnukese ammulasuga aluselt maha paiskas. Võistlusele järgnes pidusöök Pika tänava gildimajas või Mustpeade vennaskonna hoones.\naasta vanalinna päevade juhtlause “Tallinn Eurooopa ristteel” jagas üritused taani, saksa, rootsi, slaavi ja eesti päevaks. Päevade teemad olid samas ajalises järjestuses kui nimetatud rahvaste domineeriv osalus Tallinna poliitilises ajaloos.\naasta vanalinna päevadel pühendati terve päev sõpruslinnale Kotkale, kust pidustustele saabus esinduslik delegatsioon eesotsas linnapea Hannu Tapiolaga. Päevade unustamatuks lõppakordiks kujunes ERSO kontsert Raekoja platsil. Raekojas peetud teaduskonverentsi teema oli “Kultuuripärandi avatus või suletus?”.\naasta tõi kaasa erinevate turgude läbimurde vanalinna päevadele. 6. juunil alanud rahvapidustused võtsid oma hõlma alla 19 käsitöö- ja kunstiesemetega kauplevat turgu. Idee autorid nägid neis halli linnapildi elavdajaid, kriitikud ärivaimu võimutsemist kultuuri üle.\n1999. aasta vanalinna päevade tõmbenumbriks kujunes Eesti Kontserdi telk Vabaduse platsil, kus suure ooperigalaga tähistati maestro Eri Klasi 60 aasta juubelit. Ometi ilmnes kogu ürituse juures väsimusemärke. Üks põhjusi oli kindlasti muinsuskaitsjate ja vanalinna elanike nõudmisel kehtestatud mürakeeld, mis ei võimaldanud korraldada veidigi elavamaid üritusi ja kontserte. Vanalinna päevad seisid tõsise valiku ees. “Aut vincendum, aut moriendum – kas võita või surra?” küsis keskaegseks heeroldiks rõivastunud kunstiajaloolane Jüri Kuuskemaa ajaloolist linnapidu sisse juhatades.\n2000. aasta rahvapeo ajaks oli veider mürakeeld unustatud ning leitud uued sportlikud tõmbenumbrid. Suurimaks publikumagnetiks kujunes maastikurattaralli vanalinna munakividel ja Toompea nõlval, kus üksteiselt võttis mõõtu kogu Eesti ratturite paremik. Lapsi vaimustas võimalus mängida jalgpalli koos Mart Poomiga, uudset elamust pakkusid rannavõrkpalliväljakud Toompea lossi esisel. Tundus, et vanalinna päevad saavad kriisist üle, sest vaatamata tuulistele ilmadele jätkus osavõtjaid ja uudistajaid kõigisse peopaikadesse.\nElutempo tõus, seniste väärtuste ümberhindamine, uued võimalused ja ohud, mida iseseisvus endaga tõi, peegeldusid ka vanalinna päevadel toimuvas. Ometi säilis rahva jaoks külgetõmbav muinsust ja kaasaega liitev idee, muutes elavaks vanalinna tänavad, hoovid ja hooned.\nUus tõus – uus kontseptsioon (2001–2005)\nÜhiskonna küpsemine ja stabiliseerumine on vajutanud oma pitseri ka vanalinna päevadele. Programmi koostamisel lähtutakse teadmisest, et Eesti inimest on raske millegagi üllatada. Pigem lähtuvad vanalinna rahvapeo korraldajad soovist anda inimestele võimalus südasuvises linnas lõõgastuda ja avastada uusi ajaloohõngulisi nurgakesi. Vaatamata meelelahutusürituste arvu kasvule oodatakse vanalinna päevi, ajaloolist papagoilaskmist ja Maikrahvi valimist kui iga-aastast tähtsündmust.\naastast peetav “Rat race”, kontorirottide võidujooks, leiab oma lõbusa korralduse ja huumoriga hulgaliselt kaasalööjaid ja ergutajaid.\nXXII vanalinna päevade eel esitati taas aeg-ajalt korduv küsimus: kuidas edasi? Ajakirjanduses kohtab arvamusi, et vanalinna päevad on väsinud, liigselt kommertsialiseerunud ning kaotanud identiteedi. Korraldajad lubavad lisada kõrgkultuuri sündmusi ning pöörduda tagasi lätete juurde, ent linlased naudivad sisukaid suvepäevi vanas linnas ning tunnevad rõõmu elust ja päikesest.\naastal soovisid korraldajad tutvustada linlastele ja külalistele vanalinna hoove ja seni vähetuntud soppe. Nii jäi suuri kontserte Raekoja platsil vähemaks, lisandus aga kammerlikke ettevõtmisi ning meistri- ja töötubasid. Tõmbenumbriks kujunes Muinasaja õu Rüütli tänava arheoloogiakeskuses, kus sai jälgida ehtsat viikingite kahevõitlust. Hirvepargis korraldati püstkodades Avatud Ruumi nõukoda, kus peeti loenguid idamaade kultuurist ning parkide osast linnaruumis. Toimusid ka Kunstiakadeemia Restaureerimiskooli konverents “Vaim ja vaimud vanalinnas” ning Mauriitsiuse Instituudi keskaegse Tallinna dominiiklaste kloostri ning Kölni ja Pariisi ülikooli vahelisele koostööle keskenduv konverents ja foorum “Kellele kuulub vanalinn?”\n2005. aastal said päevade teljeks kirikute öö ja muuseumide päev oma kontsertidega. Muidugi toimus ka traditsiooniline papagoilaskmine, Maikrahvi valimine ning kontorirottide võidujooks. Juhtlause “Iga sekund on looming” tingis senisest kvaliteetsema kontsertprogrammi ja mitmekesisema üritustekava valiku. Esmakordselt lähtuti kava koostamisel projektikonkursile laekunud ettepanekutest.\nXXIV vanalinna päevade lõppedes algas ettevalmistustöö juubelipäevadeks. 2.-4. juunil 2006 ärkas Tallinn juba XXV vanalinna päevadeks. Traditsioon püsib.\naasta juhtmõte “Väärikad kodanikud, väärt meistrid” väärtustas inimesi, kes läbi ajaloo aidanud kultuuripärandit kanda ning teinud linnast unikaalse elukeskkonna. See oli oluline argument omistada Tallinnale Euroopa kultuuripealinna staatus 2011. aastaks. See tiitel seadis suure vastutuse käituda väärikalt oma ajaloo ja traditsioonidega. Vanalinna päevad läbi aegade on just selliseid väärtusi kandnud.\nXXVII vanalinna päevad 2.-8.06.2008 lähtusid kultuuride ristumise ideest. Tallinna geopoliitiline asend on andnud linnale võimsa ajaloolise lisaväärtuse olla eri kultuuride kokkupuutepunkt. Seetõttu kutsuti üles hindama seda, kuidas panevad linnaelu toimima üksteisest erinevad inimesed, rahvad ja nende tavad.\nRohelise linna pidu 2009. aastal keskendus keha ja vaimu harmoonia otsimisele linnaruumi kontekstis ning püüdis leida vastust küsimusele, kuidas ühendada vaimne rikkus ja kehaline aktiivsus. Fookuses oli rohealadega ümbritsetud vanalinn, mis annab hea võimaluse kosutavaks puhkuseks ja aktiivseks ajaveetmiseks.\nXXIX vanalinna päevade teemas „Teatraalne vanalinn“ peitus üleskutse mängulisusele ja loovusele. Esiplaanile tõsteti mitte üksnes kutselised näitlejad ja muusikud, vaid ka loovad asjaarmastajad. Vanalinna teatraalsus avaldub sidemetes ajalooga, mida suurepäraste keskaegsete dekoratsioonide taustal tunnetame igapäevaselt.\naastal peetud juubelipäevade juhtmõte „Avatud südamega linn“ kannab endas sõnumit iidse Hansalinna avatusest ja külalislahkusest, vastuvõtlikkusest headele algatustele ning edumeelsetele mõtetele. Aga see sisaldab ka tõdemust, et looduse iseärasused ja inimlooming on vanalinnale andnud südame kuju – kel on õnnestunud vanalinna panoraami linnulennult silmata, on seda võinud täheldada. (Eelmiste päevade fotonäitusel välja pandud Arne Maasiku tööd näitasid südamekujulist vanalinna ning sealt tekkis ka idee XXX vanalinna päevade tunnuslauseks ja sümboolikaks.) Euroopa kultuuripealinna tiitel lisab vanalinna päevadele rahvusvahelist mõõdet.\nXXXI vanalinna päevadega 2012. aastal alustas uus meeskond (Anne Velt, Katrin Valkna, Vladimir Svet). See toob kaasa uue hingamise ning julged ideed. Juhtlausega “Õuevärav avaneb” avatakse paljud eraomandisse kuuluvad vanalinna hoovid, tavapäraselt suletud uksed ja aknad. Tehakse seninägematuid trikke: avaetendust kutsutakse esmakordselt lavastama Saša Pepeljajev, kes paneb raekoja seinale ronima tohutu Põhjakonna ja Püha Vaimu kiriku tornist raekoja torni tõmmatud köiel sõitma jalgratturid-õhuakrobaadid. Lõik etendusest jõuab ka CNN-i uudistesse. Vanalinna Seltsiga koostöös avatakse ning täidetakse muusika ja tegevustega üle poolesaja vanalinna hoovi. Päevadele paneb punkti traditsiooniline keskaegne rüütliturniir Skoone staadionil.\naastal on igal tornil oma lugu – selline oli vanalinna päevade seekordne juhtmõte, kantud vanalinna tornidest, nii kaitse-, müüri- kui ka kirikutornidest. Kontsertide, näituste ja mitmesuguste tegevustega olid kaasatud peaaegu kõik säilinud Tallinna kaitse- ja kirikutornid. Mõned neist on eravaldustes või rentnike kasutuses. Hea koostööga saavutati ka nende avamine külastajatele. Pikka aega linnarahvale suletud Bremeni torn avati näitus-vangitornina. Avaetenduse, võimsa Carl Orffi ooperi „Carmina Burana“ tõi lavale Eri Klas koos ERSO ja solistidega ning tantsuteatriga Fine 5.\nJärgnesid vanalinna päevad motoga „Elavad tänavad“ (2014), „Meistrid läbi sajandite“ (2015) ja „Muutuv linn“ (2016).\n2017 oli teemaks „Noor vanalinn“ ning päevade erilise tähelepanu all oli laste- ja noortekultuur. Rohkesti toimus noortekontserte, esines noori artiste, toimus noorte linnaruumiprojekt „Disainime vanalinna nooreks“ ja avatud oli noortefoorum Hopneri Majas, mis kutsus mõtestama tänast vanalinna ja siinset elu läbi noorte silmade.\naastal tähistasime Eesti Vabariigi juubelit teemaga „Sada sammu sajandis. Eesti100“. Viiele päevale jagunev programm koosnes sajast märgilise tähendusega sammust ehk ettevõtmisest, mis iseloomustavad eri ajastuid aastatest 1918–2018. Iga päev oli pühendatud eri ajajärgule Eesti viimase sajandi ajaloost ja kandis vastavat sõnumit: 30. mail „Rõõmsalt rahvuslik“ (aastad 1918-1938), 31. mail „Musta varju all“ (1939-1955), 1. juunil „Elu nagu filmis“ (1956-1980), 2. juunil „Laulame lahti!“ (1981-1991) ning 3. juunil „Muutlik vabadus“ (1992-2018).\naasta läks ajalukku Tallinna juubeliaastana. Tähistamaks linna esmamainimist Henriku Liivimaa kroonikas ja märgilist kirjaliku linnakultuuri algust olid vanalinna päevad motoga „Linna sünd“ pühendatud 800 aasta vanusele linnale.\n1219 toimus legendi järgi Lindanise lahing, kus võitlesid kohalikud eestlased üle mere tulnud Taani vallutusvägedega. Selle ajaloolise sündmusega seostatakse legendi taevast langenud lipu ehk Taani rahvuslipu Dannebrogiga. Seetõttu oligi programm paljus seostatud Taaniga, kus saabus ka mitmeid esinejaid.\nAvatseremoonial langes „taevast“ hiiglasuur Taani lipp. Vanalinnas said märgistuse linna alguse ja Taani ajaga seostatavad paigad. Populaarsed olid ajaloo-ringkäigud ja ekskursioonid. Toimusid traditsiooniline teatraliseeritud Maikrahvi-turniir ja mõõgavõitlusturniir Old Tallinn Cup. Esmakordselt sai hoo sisse tänavakunstiprogramm. Rahvakultuuriala sisustas pärimuspidu Baltica. Nelja päeva sees toimus ligi 400 ettevõtmist, külastajaid oli hinnanguliselt üle 50 000.


Püsiva nahapunetuse ennetamiseks ja vähendamiseks välja töötatud kontsentreeritud koostisega geelkreem. Sobib kasutamiseks ka ämblikneevuste korral (teleangiektaasia, rosaatsea). Koostisesse kuuluv eriline Rosiless-kompleks aitab vähendada naha ülitundlikkust ja tugevdada pindmisi mikroveresooni, vähendades kapillaaride haprust. Tänu erilisele biomimeetilisele peptiidile aitab rahustada põletikulist nahka. Niisutab ja kaitseb nahka, taastab naha heaolu ning rahustab põletus- ja kipitustunnet. Kergesti nahka imenduva tekstuuriga, nahk jääb pehme ja hooldatud. Suurepärane jumestuse aluskreemiks.\nSpecial Price 34,65 € Regular Price 43,34 €


Lihapallid ürtide ja tomatiga\nKreemises kastmes lihapallid maitsevad hästi ka järgmisel päeval ülessoojendatult. Ürte võid nii pallidesse kui kastmesse lisada ohtralt.\n450 g Seguhakkliha\n3 viilu Sepik\n0.5 dl Petersellilehed (hakitud)\nPoolita tomatid, eemalda seemned ja haki viljaliha. Purusta sepik köögikombainis ning sega liha hulka koos hakitud sibula, tomatite, purustatud küüslaugu, poole koguse hakitud maitserohelise ja munakollasega. Maitsesta soola-pipraga. Vormi märgade käte vahel pallikesed ning prae need igast küljest õlis pruuniks (selleks kulub 12–15 minutit). Sega ülejäänud hakitud petersell ja basiilik hapukoore ja piimaga, maitsesta soola-pipraga. Vala kaste lihapallidele ning lase läbi kuumeneda.\nMasha24 30.aug 2012 14:41\nTõepoolest, lihapallide praadimine osutus keerukaks, nad ei tahtnud üldse koos püsida. Kuid pärast sain nipi selgeks - alguses praed ühelt poolt ja siis teiselt poolt (nagu kotletti) ja alles siis praed küljed. Lõpuks tulid ikka ilusad lihapallid. See on tõesti üks väga hea toit!\nD. 18.apr 2012 19:16\nTomatit võiks natukene vähem olla (teinekord kui teen, siis tean) muidu olid ka väga mõnusad :)\nsiret 21.jaan 2012 01:37\nlisasin lihapallidele t?illi kauna ja süper :D kaste ka maitsev :)\nTaskuraamat 09.sept 2011 16:04\nSuper head. Ei suutnud partnerit koju oodata ja maitsesin ise ära... huh tõsiselt head! Kuid jah järgmine kord ei panek vist tomatit... vähem jamamist. :) aga muidu 5\nKerli 06.juuni 2011 15:39\nTegin ilma tomatiteta ja muna lisasin koos valgega (püsib paremini koos). Väga hea tuli ja kaste oli nagu täpp i peal. Meie pere meeste lemmik hakklihatoit.\nkakspirukat 01.apr 2011 19:30\ntegin täpselt retsepti järgi ja said väga maitsvad lihapallid. kaste maitses ka.\narxitibi 21.nov 2010 17:45\nMina ei eraldanud munakollaseid, vaid panin nii kollase kui ka valge. Tomateid ka seemnetest ei puhastanud. Kaste on tõesti natukene küsitav, aga mulle pallid iseenesest täitsa maitsesid.\nmaimu 12.sept 2010 12:37\nsepiku asemel panin riivsaia ja mul püsisid koos ilusasti. samuti panin taignasse natuke piima ja väga head tulid!\nLii 12.aug 2010 17:38\nPiima ja hapukoore asemel kasutasin rõõska koort ja puljongit ja väga maitsvad tulid.\nMerli 30.apr 2010 13:09\nMeie pere lemmikuks need ei saanud. Ei ütle et oleksid halvad, aga just hapukoor kastmes tegi asja kuidagi ebamääraselt hapukaks. Teeksin samuti seda puhtal rõõsa koorega. Samuti panin taignasse muna koos muna valgega - püsis koos küll ja ma ei usus et maitse teine kui algretsept.\neliise5005 25.märts 2010 10:03\ntõesti väga maitsvad tulid, aga ka minul oli probleem pallide koospüsimisega...ei tea kas peaks äkki rohkem muna panema ja koos valgega või rohkem hakkliha...ja minuarust võiks kaa kasurada kastmeks rõõska koort ja veidi suuremas koguses...minu arust oli seda kastet seal liiga vähe, kui retsepti järgi teha\nmammukake 21.veeb 2010 17:16\nüks parimaid hakklihamöginaid mida olen söönud:)..ja terve mu pere arvab seda\nMari 03.nov 2009 20:59\nVäga head on need lihapallid. Tegin ilma petersellita kuna kodus lihtsalt polnud.\nMauno 03.sept 2009 23:10\nme vist ka pingutasime hapukoorega üle. Peaks äkki rõõsa koorega katsetama. Lihtsalt arvamus ei ole just suurem asi kokk.\nuffa 19.aug 2009 09:58\nVÄGA hea. ainult, et minul need lihapallid küll paliidena ei püsind:D suuremat sorti pruun mögin sellest tuli, mitte kõige esteetilisem vaatepilt. aga kui silma kinni pigistas - minu meelest tõeliselt hää roog! ahjaa, lõpus ei maksa hapukoorega üle pingutada, jube rasvaeks läheb...\nTiiu 05.aug 2009 13:58\nvääägade mõnus! hõrgud lihapallid tulid...pakkusin koos sõmera riisiga. kindlasti tasub proovida, kui tahate pereliikmeid v. külalisi millegi supermaitsvaga kostitada. mina hakkisin tomatid kogu täiega hakkliha hulka (laisk nagu ma olen) ja ega see kehvemaks pallikesi ei teinud:)


Austria riik peab Hitleri sünnikodu omanikule rohkem maksma - Maailm - Postimees.ee\nAustria riik peab Hitleri sünnikodu omanikule rohkem maksma\n7. veebruar 2019, 10:42\nAdolf Hitleri sünnikodu.\nFOTO: Leonhard Foeger / Reuters / Scanpix\nAustria kohus leidis eile, et Adolf Hitleri sünnikodu omanikule makstavat kompensatsiooni tuleks suurendada.\nPõhja-Austrias asuva Ried im Innkreisi piirkonnakohus otsustas, et valitsus maksis maja omanikule sundvõõrandamisel liiga vähe. Valitsus sai korralduse Gerlinde Pommerile maksta 1,5 miljonit eurot ehk sama summa, mida Pommeri kaitsjad pärast maja hindamist kohtus nõudnud olid. Siiani on riik välja maksnud vaid 310 000 eurot.\nHitler sündis Braunau linnas 1889. aastal. 1938. aastal ostis Hitleri lähedane liitlane Martin Bormann Pommerite perekonnalt maja ning hoone pandi riikliku kaitse alla. Pärast Teise maailmasõja lõppu anti see Pommeritele tagasi ning Gerlinde päris kuulsa hoone 1977. aastal.\nEsimene foto väikesest Adolf Hitlerist.\nFOTO: Personalities / ©1999 Credit:Topham Picturepoint / SCANPIX\nAustria riik kartis, et majast võib saada neonatside jaoks pühamu ja seega otsustati see üürile võtta. Kuni 2011. aastani oli tegu puudega inimeste keskusega, kuid Pommer katkestas üürilepingu, sest valitsus soovis hoones muutusi teha ning tekitada parema ligipääsu ratastooliga inimestele.\n2016. aastal tegi Austria riik otsuse kolmekorruseline maja ja parkla sundvõõrandada. Varasemalt oli tehtud mitu katset Pommeriga müügi osas kokkuleppele jõuda, aga tulutult. Naine keeldus müügist ega lubanud ka renoveerimistöid. Omanik esitas sundvõõrandamise vastu kaebuse ja nimetas seda põhiseadusvastaseks, kuid kohus tegi siiski otsuse riigi kasuks.\nHitleri sünnikodu on neonatse ja teisi äärmuslasi juba aastaid ligi tõmmanud. Paljud neist reisivad Braunau am Inni, et hoone ees pilti teha.\n2016. aastal väitis toonane Austria siseminister Wolfgang Sobotka, et hoone lammutatakse ning selle asemele püstitataks uus maja. Kriitikute sõnul tähendaks see, et Austria üritaks vaiba alla pühkida oma ebamugavat seost Hitleriga.


nipet-näpet: Saabus internet\npühapäev, september 28\nJaa, meil polnud uude kohta kolides ju internetti 3 nädalat ning siis tekkisid mul nii kiired ajad, et pole üldse aega olnud arvuti taga passida ja kas või mingilgi määral aktiivsem olla kui American Dadi või Seinfieldi (sajandat korda) vahtida. Lõpuks on see pühapäev kätte jõudnud, kus mul on aega ja mahti jee.\nFirst things first, ostsin endale just Amazon Fire HD6 tableti! See on nagu tableti ja kindle'i vahepealne asi mis väljastatakse alles mingi järgmine nädal, nii et arvatavasti ülejärgmine nädal saan kätte. Siis mul vähemalt kuhu iganes minnes tube'i peal paremat teha kui võõraid inimesi passida. Sest ma ei viitsi ju kunagi raamatuid kaasas tassida ja mingit faking Metrot ma küll lugema ei hakka. Mõnikord ikka kiikan kõrval oleva inimese "ajalehte" ja seal pole lihtsalt mitte midagi tarka kirjas.\nKäisime eile Heidiga Birminghamis, mis on küll tore ja ilus, kuid suhteliselt mitte midagi ütlev. Käisime kõige pealt Facoulty kohvikus, mida John mulle soovitanud oli. Muidugi sealne töötaja teadis Notes'i kohvi ja meie poode ning isegi Beni, kes üliammu kunagi meil KAriniga koos töötas. Kohvimaailm on tõesi imetilluke ju. Kohv oli seal hea, atmosfäär ka, nii et kes sinna satub, siis soovitan soojalt. Käisime kohe pärast seda York bakery cafe's, kus oli taaskord väga hea kohv ning ka ülihea hommikusöök!\nTegime ühes pubis ka kiire õllepeatuse, kus ma sain Heidist kõige inglaslikuma pärastlõuna pildi\nAeg muidu veereb ikka tasa ja targu, käin praktikal, kus iga päevaga aina selgub, kui vähe ma outlooki ja excelit kasutada oskan. Aga ma õpin nüüd, mis on äge. Nii palju siis meie imelistest arvuti tundidest koolis haha. Ma nüüd süvenen Lion Kingi, sest ma pean kurbusega tõdema, et ma pole seda kunagi algusest lõpuni näinud! Ja siis ootan, millal Karin ärkab, sest ma tahan talle 22 Jump Streeti näidata!! Eile Heidiga rongi peal vaatasime seda ja naersime suht terve tee, liiga naljakas!!\nEelmine nädalavahetus oli väidetavalt Open House Day, mis tähendab, et igast lahedad hooned, mis muidu avalikkusele mõeldud pole, on avalikkusele avatud. Hoolimata mööda Londonit RINGI KÕNDIDES, ei leidnud me küll ühtegi uhket avatud maja. Lõpuks jõudsime omadega Barbican keskusesse, mis on mu tööjuurest umbes poole minuti kaugusel, aga kunagi pole sinna sattunud. See on nii ulmeline paik lihtsalt!\nAhjaa, ja Tower of London on kaetud poppistega\nJärgmised seikluseplaanid on igal juhul Dublinisse, hetkel Ryanairil vist päris head diilid, nii et saaks kohe siis terveks nädalavahetuseks minna!


Eelkäijad, esimesed insuldi tunnused ja sümptomid - Tromboos - December\nStroke - aju vereringe rikkumine, mis tekib aju laeva terviklikkuse blokeerimise või rikkumise tõttu. See seisund ohustab patsiendi tervist ja elu. Soodne tulemus on võimalik ainult patoloogia varase avastamise ja professionaalse abi kiire osutamise tingimusel. Kriitilise seisundi eeltingimused on tihti ilmsed ja neid võib märgata isegi eriharidusega isik. Naise ja mehe insuldi sümptomid on sarnased, seega puudub siin sooline lahusus. Haigus on üks kõige sagedasemaid puuete ja suremuse põhjusi elanikkonna hulgas, mistõttu selle sümptomid peaksid olema kõigile teada.\nMeeste ja naiste rabanduse eripära ja insultide tunnused\nHoolimata kliinilise pildi sarnasusest võib naistel ja meestel tekkida ägeda aju vereringe (ONMK) rikkumine ja nüansse. Neid tuleb arvesse võtta patoloogia kahtluse korral, see hõlbustab diagnoosimise protsessi.\nPeamised erakorralised soolised erinevused:\nVanuse tegur Naistel esinevad insultid ilmnevad sageli 18-40 aastat ja pärast 60 aastat. Meeste puhul langeb risk 40 aasta möödudes.\nSümptomite aste. Mehel esinenud ebatüüpilised esimesed insuldi sümptomid on vähem väljendunud kui naistel, mistõttu patsiendid neid sageli ignoreerivad. Kui te tunnete neid ja tähelepanu pöörame ajas, on võimalik vältida ajukoe akuutset kahjustamist.\nTagajärgede tõsidus. Vanematel naistel on raskem haigus kui noorematel naistel. Vaatamata ajukahjustuse põhjusele kannatavad nõrgemad naised meestest halvemini. Suremus nende puhul on suurem ja taastumise võimalused on väiksemad.\nNaistel on insultide põhjused arvukamad. Nende kõrvaldamine vähendab tõenäosust, et patoloogia tekib nooremas eas ja vähendab võimalikku ohtu eakatele inimestele.\nRabanduse põhjused ja riskitegurid\nSpetsialistid ei ole veel kindlaks teinud tüüpilisi insuldi põhjuseid. On ainult loetelu teguritest, mille olemasolu aitab kaasa oluliste protsesside lagunemisele kogu keha kudedes, sealhulgas kesknärvisüsteemi organites.\nsüdame vasaku vatsakese kudede hüpertroofia;\nkolesterooli normaalsete näitajate ületamine veres;\nsuhkurtõvega kaasneb veresoonte ärritus glükoosimolekulidega, mis võivad viia insultini;\nsuitsetamine põhjustab vaskulaarsetes seintes struktuurseid muutusi, vähendades nende luumenit ja vähendades kudede tugevust;\ninsult naistel võib areneda kontratseptiivide, migreeni ja raseduse ajal, mis esineb kõrvalekalletega.\nRiskigrupi esindajaid ja nende sugulasi soovitatakse uurida aju verejooksu märke. Võib-olla see aitab päästa oma elu hädaolukorra tekkimise ajal.\nÄge tserebrovaskulaarne õnnetus võib tekkida ootamatult, kuid kõige sagedamini areneb see iseloomulikul taustal. On paar esimest insuldi märki ja sümptomit. Kui tuvastate vähemalt kaks ülaltoodud loendist ilmnevat ilmingut, pöörduge kohe arsti poole.\nSiin on peatsed löögi peamised tunnused:\ntugev ja püsiv peavalu ilma selge lokaliseerimiseta, mida valuvaigistid ei leevenda ega kao nende mõju all vaid mõnda aega;\npeapööritus, mis algab puhkusel ja suureneb koos liikumisega;\npüsiv või mööduv tinnitus;\nmälu probleemid seoses praeguse informatsiooniga;\nkoordineerimise puudumine jäsemete tuimuseks - teine insultide eelkäija;\nvähenenud une kvaliteet, väsimus, halvenenud jõudlus.\nUuringud on näidanud ebatüüpilisi märke eelseisvast insultist. Neid määratletakse sagedamini täiskasvanud naistel, kuid need on ka meestele iseloomulikud. Patsientidel võib tekkida südame löögisageduse suurenemine, õhupuudus, suukuivus või valu ühe poole kehas. See hõlmab ka vaimseid häireid teadvuse desorientatsiooni ja häirete kujul.\nKui insultile on iseloomulikud sümptomid, on vaja teha mõned lihtsad testid. See võtab aega vaid paar minutit ja tulemused on tõenäolisem, et teil oleks võimalik teha õige esmane diagnoos.\nSiin on neli nõuandeid löögi tuvastamiseks:\nLase mees naeratada. Aju kahjustusega jääb üks pool näost liikumatuks.\nLas ta tõstab käed edasi. Rabanduse korral tõuseb ainult üks käsi ja teisel juhul ilmneb lihasnõrkus.\nLaske inimesel väljendada lihtsat fraasi. Liigendamise raskused viitavad aju vereringe rikkumisele.\nLaske mees kinni oma keelt välja. Patoloogias erineb selle otsa külg - aju kudede kahjustuse poole.\nKui vähemalt üks testidest ebaõnnestub, on väga tõenäoline, et isikul on insult. Alates hetkest, mil ilmnevad esimesed ilmsed sümptomid, on patsiendil hädaabi osutamine 3-4 tundi. See suurendab tõenäosust, et on võimalik vältida püsivaid patoloogilisi muutusi, mis on tingitud aju verejooksust või verevoolu katkemisest oma kudedes.\nAju kahjustuste tüübid ja nende omadused\nInsuldi peamised tunnused võivad varieeruda sõltuvalt ajukahjustuse tüübist ja patoloogilise protsessi lokaliseerimisest. Vanus mõjutab kliinilise pildi avaldumisastet. Noorte puhul viitavad vaid paar neuroloogilise tüübi sümptomitele insult. Eakate insultide areng on ere ja raske.\nIsheemiline insult või hemorraagia - kuidas eristada?\nIsheemiline insult on tingitud verevoolu rikkumisest ajukoes, mis on tingitud veresoone luumenite ummistumisest. Haiguse hemorraagilist tüüpi iseloomustab veresoonte seina purunemine. Riigi arengu esimestel tundidel ei ole insultitüübi kindlaksmääramine nii oluline kui iseenda patoloogilise protsessi tõsiasja kindlaks teha. Peaasi on see, et isik toimetatakse haiglasse õigeaegselt, kus viiakse läbi vajalik diferentsiaaldiagnoos.\nÄgeda vereringehäirete tüübi kindlakstegemiseks peame meeles pidama, et:\nisheemiline veresoonte kahjustus moodustab 80% juhtudest, hemorraagiline - 20%;\nisheemia on lihtsam, sellega ei kaasne teadvuse kaotus ja tugev peavalu;\nhemorraagiat ajus (hemorraagiaid) iseloomustab ootamatu algus ja tõsine kulg;\nisheemia on sagedasem eakatel inimestel, verejooks võib tekkida igas vanuses.\nKui verejooks ajus sümptomid heledamad. Pärast laeva purunemist kahjustatud piirkonna ümber tekib hematoom, mille tõttu hakkavad ümbritsevad kuded hapniku ja toitumise puudumise tõttu kannatama. Probleemi fookuse muljetavaldav suurus põhjustab teadvuse halvenemist kuni epilepsiahoogudeni.\nLoe lähemalt hemorraagilise insultist käesolevas artiklis.\nMikrokiiruse kliiniline pilt\nRabanduse ja mikrokahjustuse sümptomid on oluliselt väiksemad patoloogia väikese vormi arengu iseärasuste tõttu. Sellega on koe nekroosi piirkonnad kas väga tähtsusetud või moodustatud piirkondades, kus ei ole palju funktsionaalset tähtsust. Enamikul juhtudel taastub kiiresti anastomooside võrgustiku tõttu vereringe, mis viib füsioloogiliste häirete kadumiseni ja protsesside loomiseni.\nMikrostruktuuri esimesed märgid:\nvähendatud jalgade või käe lihaste aktiivsus ühelt poolt, mõnikord kannatab üks jäseme;\nkõnnaku kvaliteedi halvenemine;\nkontrollimatud lõbusõidud või raev;\nnägemise või lõhna kadumine;\nKahe või enama sümptomi olemasolu patsiendil näitab neuroloogilise puudujäägi sündroomi teket, mis on iseloomulik mikrostraktorile. Õigeaegse abi korral taastub kliiniline pilt 2–21 päeva jooksul normaalseks. See ei tähenda, et haigust ei tohiks ravida spetsialistide järelevalve all. Kui te ei tuvasta ega kõrvalda patoloogia põhjuseid, võib järgmine kord tekkida täielik insult.\nLoe lähemalt selle artikli mikrostruutist.\nRaske rabanduse kliiniline pilt\nKorrigeerivad hemorraagia või isheemia klassikalised sümptomid, kui need mõjutavad suuri ajukoe piirkondi. Tänu muljetavaldava hulk närvirakkude tegevuse lõpetamisele kannatavad keha elutähtsad funktsioonid, mis viib elava kliiniku väljakujunemiseni.\nRaske elundikahjustust iseloomustab aju vereringe halvenemise tunnused:\nAju iseloomu sümptomid. Aju suurenev turse põhjustab peavalu, oksendamist, eraldumist või kooma. Mõnikord on kaela tagaosas tugev lihaspinge, krambid. Palavik võib tekkida.\nFokaalsed sümptomid. Tüüp ja heledus sõltuvad puhangu lokaliseerimisest. Parees või paralüüs mõjutab kahjustatud aju poolkera vastas olevat keha külge. Nägu on asümmeetriline, pilku pööratakse keha halvatud poole poole. Naised ja mehed insultide sümptomid teadvuses täiendavad kõne, olukorra mõistmise, orientatsiooni disorientatsiooni probleemidega.\nKonkreetsed ilmingud. Võib saada epileptilise šoki või sekundaarse tüve sündroomi. Esimesel juhul kaotab patsient teadvuse, ta hakkab konvuleerima, vaht erineb suust. Teises osas on okulomotoorsete funktsioonide häired: õpilased ei reageeri valgusele, õpilane laieneb kahjustatud poolkera küljel, silmad liiguvad rütmiliselt küljelt küljele.\nLüüa elulisi keskusi. Hingamiskeskuse kahjustamise korral muutub hingamine kiiremaks ja madalamaks, see võib täielikult peatuda. Rasketel juhtudel kaasnevad esimeste insultide sümptomitega järsk vererõhu langus, südame löögisageduse suurenemine, soovimatu urineerimine ja roojamine.\nKui te teate, kuidas raske rabandus ära tunda, saate märkimisväärselt suurendada armastatud inimese võimalusi elu päästmiseks ja kaotatud funktsioonide taastamiseks. Neid ilminguid ei saa tähelepanuta jätta, tuleb kohe reageerida. Isegi kui patsient on teadvusel, ei tohiks tal lubada tema jalgade lööki. Selline tervisehäire võib põhjustada tõsiseid tüsistusi.\nIndividuaalsete aktsiate lüüasaamine\nKliinilise pildi eripära selge mõistmine võimaldab nii insuldi määramist kui ka õige ravi valimist. Mõne patoloogia tunnuse kogenud spetsialist suudab kahtlustada kahjustuse paiknemist. Rabanduse ja selle sümptomite ravi on tihedalt seotud, nii et arst peab teatama kõikidest patoloogia arengu nüanssidest konkreetsel juhul.\nLisateave parempoolse löögi kohta viite järgi.\nSelle piirkonna lüüasaamine kujutab endast tõsist ohtu patsiendi tervisele. Hoolimata haiguse tekkimise põhjusest kaasneb haigusseisundi talumatu peavalu ja säravad aju sümptomid. Verejooks subarahnoidaalses tsoonis viib kiiresti kooma.\nAju varras on närvikeskused, mis reguleerivad keha elutegevust. Osakonna lüüasaamine 90% juhtudest viib patsiendi surmani. Kliinilist pilti iseloomustab teadvuse ja kooma kiire kadu, kahepoolne halvatus või tundlikkuse rikkumine. Sellega kaasneb hingamishäired, neelamine ja südamepuudulikkus.\nLoe artiklist varre lööki.\nAju vatsakeste lüüasaamine avaldub teadvuse ja kooma kadumise vormis. Suremus riigi taustal on väga suur. Väga sageli ei ole arstidel aega võtta vajalikke meetmeid isegi juhul, kui patsient on sel hetkel haiglas.\nHaiguse tekke piirkonnas kaasneb tugev valu kaelas, oksendamine ja pearinglus. Võib esineda kõnehäireid ja koordineerimishäireid. Iseloomulik on see, et ohver ei saa vertikaalset positsiooni.\nLoe siit aju hemorraagia kohta.\nIga ajuosa vastutab oma funktsioonide kogumi eest. Nende valdkondade tavapäraste protsesside rikkumisega kaasnevad spetsiifilised ilmingud. Mõningate iseloomulike sümptomite puhul on võimalik mitte ainult määrata inimese insult, vaid ka soovitada, milliseid probleeme taastusravi ajal esineb.\nAju lobid ja nende kahjustuste sümptomid:\nEesmine. Haiguse ilmingute kogum on nimi "eesmine psüühika". Patsiendi käitumine kahjustuse tekke ajal piirkonnas varieerub radikaalselt. Ta muutub desinhibeerituks või apaatiliseks, agressiivseks. Võimalikud on krambid ja primitiivsete reflekside tagasipöördumine.\nParietaalne. Reljeefne tundlikkus on halvenenud. Ohver ei tunne tuttavaid, ruumis halvasti orienteeritud objekte. Ta võib kaotada omandatud oskused: loendamine, kirjutamine, lugemine.\nAjaline. Kaotatakse emakeele ja tuttavate helide (muusika, naer, lindude laulmine) mõistmise võime. Raske tinnitusest tingitud sagedane kuulmiskahjustus. Mõnikord on hallutsinatsioonid.\nLoetletud sümptomitega kaasnevad teised ONMK-le iseloomulikud ilmingud. Kui kahjustatakse piiritsooni või kui kahjustus on liiga suur, võib tähiseid kombineerida.\nStroke kahtlus on viide kohesele arstiabile. Isegi häguse kliinilise pildi ja selle iseseisva kadumise korral tuleb läbi viia profiilide kontroll. Probleemi eiramine suurendab tõsise ajukahjustuse ohtu. Statistika kohaselt on 50% inimestest, kes on kannatanud alaealise või tuleva insultiga, viie aasta jooksul pärast haiglasse minekut raske haigusega.\nEelseisva rabanduse esimesed sümptomid ja märgid\nVere ringluse probleemid ajus insuldi kujul, mida paljud inimesed näevad iga päev. Suurim probleem pärast seda patoloogiat on endiste funktsioonide ja võimete kadumine. Selle vältimiseks peate haiguse võimalikult kiiresti ära tundma ja rakendama kõik selle tagajärjed kõrvaldamiseks vajalikud jõud. Rabanduse esimesed tunnused ja selle põhjustatud sümptomid peaksid olema tegur, mis soodustab haigestunud isiku kohest ravi.\nPatsiendi seisund insultiga võib olla täiesti erinev. Eksperdid jagavad haiguse sümptomid kolmeks eri tüübiks sõltuvalt nende suurusest ja lokaliseerimisest:\nEelnäha iseloomustab kõige sagedamini aju sümptomeid. Nende hulka kuuluvad teadvuse halvenemine, mis on seotud inimese stuporiga, väljendunud suurenenud unisuse tunnused või ülemäärane ärevus, tugev peavalu, iiveldus ja gagging.\nInimesel peaks tekkima insultide kahtlus juhul, kui patsient raskete peavalude taustal suurendab oluliselt keha vererõhu näitajaid.\nProbleemid, mis on seotud aju vereringega haige inimese insuldielses seisundis, ei ole alati väljendunud ja püsivad. Nad võivad, nagu äkki ilmneda, ja kaovad mõne tunni vältel hiljem tagasi. Esilekerkivate insultide esimesed sümptomid on järgmised:\nkeha ühe külje jäsemete nõrkuse tunnet;\nnäonärvide pareesia ilming (kõige sagedamini naeratus muutub asümmeetriliseks);\nmõned kõneseadme häired, mis väljenduvad sõnade vastuolus üksteisega, võimetus neid hääldada või vale häälduse hääldus;\nnägemishäired, mis avaldub osalises või täielikus pimeduses;\ntugevad valu tunded, mis erinevad pea kohal;\npearingluse esinemine, tasakaalu vähenemine;\npüsiv tinnitus, üks kõrv võib muutuda hõredaks\nmõnel juhul märgatav mälumahu vähenemine, ajalise orientatsiooni rikkumine ja üksikisikuga seotud segadus.\nÜlalmainitud läheneva insuldi tunnused on põhjuseks, et viivitamatult pöörduda abi saamiseks meditsiiniasutusse. Igasugune isehooldus või diagnoosimis- ja raviprotsessi edasilükkamine mõnda aega võib põhjustada pöördumatuid tagajärgi, sealhulgas surma. Kuna insultil on erinevad lähteained, on rangelt keelatud ignoreerida ühtegi võimalikku sümptomit.\nHemorraagilist insultit inimestele iseloomustab asjaolu, et seda iseloomustavad üsna selged sümptomid. See koosneb järgmistest funktsioonidest:\npeavalu järsk algus;\njäsemete krambid ja kogu patsiendi keha;\nKõige sagedamini on algse hemorraagilise insultitüki vaimne või füüsiline koormus. Enamikul juhtudel tekib probleem päeval, kui inimesel on vererõhu tõus. See probleem mõjutab peamiselt järgmisi tüüpi inimesi:\nkannatab aju ateroskleroos;\nHemorraagilise insuldi vormis esinevad verejooksu tunnused on, et haige inimese nägu hakkab punastama. See juhtub täpselt sellel küljel, kust moodustati koljusisene hematoom. Lisaks võib patsient alustada korduvat oksendamist ning sageli ka krambihooge. Selliste sümptomite tagajärjed on keha või selle osakeste halvatus, mitmesugused närvi pareesid, samuti kõneseadme häired. Aju hemorraagia võib lõppeda väga halvasti, nii et peate seda väga tõsiselt ja hoolikalt võtma.\nMõistmaks, kuidas insuldi ära tunda, pole vaja mitte ainult vanemaid inimesi, vaid ka väga noori. See on tingitud selle probleemi sagenemisest alla kolmekümne aasta vanustel inimestel. Sellise patoloogia kliinikusse kuuluvad aju membraanide verejooks. Seda tüüpi insuldi kolm peamist sümptomit on järgmised:\nväga tugev peavalu, mille tõttu haige inimene võib karjuda;\nteadvuse kaotus, millele järgneb selle taastumine.\nÜlaltoodud insuldi tunnused on kõige keerulisemad selle ilmingud. Üldiselt on patsiendil ilmne unisus ja kõigi reaktsioonide pärssimine. Tuleb märkida, et olenemata sellest, kui ulatuslikud verejooksud olid, ei ole selle haiguse vormis patsiendi halvatus.\nTunnistage haiguse põhjused ja diagnoosige haigus ise, peaks olema ainult kvalifitseeritud arst. Kodus ei ole võimalik patsiendile piisavat hooldust pakkuda, mistõttu tuleb see haiglasse paigutada haiglasse.\nIsheemiliste insultide omadused\nErinevalt hemorraagilisest vormist esineb isheemiline insult palju sagedamini. Spetsialistid eristavad eraldi veel kahte tüüpi haigust:\nIsheemilise tüübi eelseisva insuldi sümptomeid iseloomustavad nende ebamäärasus, nende dünaamika suurenemine, samuti “värelus”, st ootamatu kadumine ja välimus pärast teatud ajavahemikku. Löögi eelkäija võib olla üsna erinev, seega on väga oluline jälgida tervise ja heaolu muutusi. Haigus võib ilmneda igal ajal, kuid kõige sagedamini juhtub see öösel ja hommikul. Isheemiliste insultide esinemise eeldused on järgmised:\ntõsine psühho-emotsionaalne stress ja stress;\nmitmesugused verekaotused (kõige sagedamini teatud vigastuste tõttu);\nsomaatilise spektri probleemid.\nAju verejooks võib esineda ükskõik millises peaosas. Sellest ja sõltub sellest, kuidas insult algab. Seda mõjutab ka laeva kahjustav põhjus. Need võivad olla arteriaalne emboolia, tserebrovaskulaarne puudulikkus ja veenitromboos. Samuti on olemas kolme tüüpi laevad, millel haiguse tunnused sõltuvad: suured ajuarterid, keskmise ja väikese veeni.\nLähenev insult võib olla veelgi tõsisem, seda suurem on laev, millest verejooks tekib, ja mida keerulisem on põhjus, mis on muutunud probleemi arenguks. Suurte arterite emboolia ja trombemboolia korral põhjustab aju verejooks teadvuse, üldiste krampide ja hingamisfunktsiooni halvenemise hetkelist ja äkilist kadu. Lisaks on sellistel juhtudel fokaalsed sümptomid erinevate neuroloogiliste probleemide kujul. Inimestel halveneb liikumiste koordineerimine, tundlikkus väheneb oluliselt, kõne muutub nõrgemaks.\nVerejooks ajus võib olla üsna ebaoluline. Sellistel juhtudel diagnoositakse patsiendil mini-insult. Sellega seotud neuroloogilised sümptomid on järgmised:\npearinglus ja koordineerimise kaotamine;\nteadvuse kaotus (lühikese aja jooksul).\nKui inimesel on väheoluline vorm, siis kaovad kõik verejooksu tagajärjed ühe kuni kolme nädala jooksul. Teatud ajaintervall on vajalik aju kahjustatud osade taastumiseks või teiste neuronite jaoks nende funktsioonide täitmiseks. Tasub meenutada, et tulevikus võib probleem uuesti tekkida. Sellistel juhtudel võib insultide alustamisel olla muid tagajärgi, mistõttu on väga oluline olla äärmiselt ettevaatlik ja otsida abi kohe.\nPaljud inimesed teavad, kuidas insuldi määratleda, kuid nad ei mõista alati, mida teha, kui selle varased märgid on juba toimunud. See on põhjus, miks mõnel juhul ei ole võimalik haiguse tagajärgi minimeerida. Verejooks ajus nõuab kohest reageerimist selle esinemisele, nii et pärast esimeste sümptomite algust tuleb teha järgmised sammud:\nKui teil õnnestus mõista, et inimesel on insult, peate viivitamatult pöörduma arsti poole. Pärast seda peate patsiendi üksi lahkuma. Mis kõige parem, kui toas on ainult üks inimene, siis õhk mängib väga olulist rolli. Kui patsiendil on kahtlus, et tal on insult, peab ta pisut üles tõstetud selja taga. Ta ei ole soovitatav teha mingeid täiendavaid liigutusi, sest see võib suurendada verejooksu. Söömine ja joomine selles seisundis on keelatud. Oksendamise korral tuleb patsiendi pea pöörata küljele, et ta ei lämmataks.\nLähenev insult võib olla veidi edasi lükatud, kui asetatakse külma asi inimese pea tagaosale, samuti soojendatakse tema alajäsemeid. Kõige parem on eemaldada patsiendilt väga kitsad riided ja tühistada oma särgi ülemise nupu.\nKui inimene on teadvusel, võib talle anda 10 tabletti glütsiini. Nad tuleb panna keele alla.\nJuhul, kui inimesel on halvatus, seisneb esmaabi hõõrudes oma jäsemeid kahe taimeõli ja ühe osa alkoholi soojendava seguga. Selliseid meetmeid tuleb jätkata kuni arstide saabumiseni.\nOn vaja mõista, kuidas pulss ja vererõhk haigestuvad. Võimaluse korral kontrollige neid näitajaid ja pidage meeles neid. Seda teavet tuleb arstidele öelda. Kui inimene võtab kõrgvererõhu all antihüpertensiivseid ravimeid, võib neid patsiendile anda normaalses annuses.\nInsultist põhjustatud teadvuse kadu näitab märkimisväärset verejooksu. Seetõttu tuleb patsiendi keha tõsta 30 kraadini.\nKui te lõpetate hingamise, tuleb alustada kunstlikku hingamist.\nÕigeaegne avastamine ei pruugi põhjustada tõsiseid tagajärgi. Haiguse tuvastamiseks on võimalik ainult siis, kui on teada, kuidas see ilmneb. Esiteks peaksid need, kes sellisele probleemile vastuvõtlikumad, seda teadma. Kui on vähemalt kolm insuldi märki, peate kohe abi osutama. Meditsiinilise meeskonna peatsel saabumisel võib olla ka suur mõju patsiendi edasisele saatusele.\nTeadmised, kuidas insult avaldub, võib päästa inimese mitte ainult haiguse tõsistest tagajärgedest, vaid ka surmast. Need on patsiendi tulevase ellujäämise määravaks teguriks. Haiguse õigeaegseks tuvastamiseks peate pöörama tähelepanu esimestele sümptomitele, mis võivad olla üsna erinevad sõltuvalt haiguse vormist ja probleemi ulatusest. Isik, kes seda mõistab, on alati võimeline andma oma lähedale esmaabi.\nKui aju vajab abi\n4,4 5 (51 hinnet) Hinda seda artiklit\nVähesed teavad, et aju vananeb kõigepealt. Vanusega seotud muutused metaboolsetes protsessides oma kudedes algavad umbes 25-30 aastat vana. Pole ime pärast kolmkümmend palju, õnneks. mitte igaüks kaotab oma õppimisvõime ja loovuse.\nAju aktiivsuse kõige vaenulikum vaenlane on insult. või äge tserebrovaskulaarne õnnetus.\nKuulus romaanis "Monte-Cristo krahv" löögi kohta ütleb nii:\n„Mitte ainult surm, vanadus ja hullus on kohutavad. Näiteks on olemas apopleksia - see on äikest, see tabab sind, kuid see ei hävita, aga pärast seda, kui see on läbi. See on ikka teie ja sa enam ei ole; sina, kes olid peaaegu ingel, muutuvad liikumatuks massiks, mis on peaaegu loom. "\nHemorraagiline insult. reeglina on hüpertensiooni komplikatsioon. Ei saa vastu seista suurenenud vererõhule, see puruneb. Sellest tulenev verejooks surub koe, põhjustab turse - ja aju piirkond sureb.\nHaigus on salakaval, sest selle arengu esimestel tundidel kuni halvatuseni, kõne või kooma kadumiseni ei pruugi inimene valu kogeda. Käsi, põsk kasvab tuimust, kõne veidi muutub, mõnikord ilmneb pearinglus või ähmane nägemine. Patsient ise ega tema sugulased ei kahtlusta, et on olemas aju katastroof, väärtuslikku aega ei kasutata. "Terapeutiline aken" - periood, mil intensiivravi võib haiguse ümber pöörata, on vaid umbes kuus tundi.\nVanemas eas ületavad aju vereringe häired ühes või teises astmes iga inimese. Kuid tuleb meeles pidada, et aju kudedes esineb esimesi metaboolsete häirete märke varakult.\nHaigused nagu vegetatiivne düstoonia. tserebrovaskulaarse puudulikkuse (NPNMK) esmased ilmingud, düscirculatory entsefalopaatia. võib pidada sama protsessi erinevateks etappideks: aju krooniline vaskulaarne patoloogia. Need ei ole ainult tõsine insultide riskitegur, kuid nad ise kahjustavad oluliselt elukvaliteeti.\nAju: terava peavalu ilmumine. pearinglus, iiveldus ja oksendamine kõrge vererõhu taustal, võimalikud krambid, teadvuse muutused.\nEsimesel või teisel nädalal hakkavad nad arsti loal andma patsiendile massaaži, tegema füsioteraapiat, hingamisharjutusi ja kõne taastamise harjutusi. Taastusravi varajane alustamine on väga oluline, sest sel juhul ei harjuta patsiendid teistest sõltuvust, nad omandavad õigeaegselt iseteeninduse oskusi.\nLäheneva insuldi tunnused ja selle vältimine.\nSee lugu põhineb reaalsetel sündmustel. Läheneva insuldi tunnuste tuvastamiseks ei pea olema arst või õde. Õigeaegne abi aitab säästa rohkem kui ühte elu.\n„Pikniku ajal komistas Ingrid ja kukkus. Naist soovitati kutsuda kiirabi, kuid Ingrid kinnitas kõigile, et ta on kõik korras, ja tema süü oli, et tema uued kingad komistasid kõnniteel kivi.\nTa tundus kahvatu ja värisev, kuid teda aitasid puhastada ja ülejäänud aeg Ingrid oli rõõmsameelne ja rõõmus.\nHiljem rääkis tema abikaasa kõigile telefoni teel, et Ingrid viidi haiglasse.\nTa suri kell 23.00 tema poolt piknikul juhtunud rabanduse tagajärgedest.\nKui tema sõbrad teaksid, kuidas ära tunda läheneva rabanduse märke, võis Ingrid elus olla.\nMõned inimesed ei sure insuldi tagajärgedest kohe ja on olukorras, kus neid saab veel aidata.\nLoe, sest see võtab aega vaid mõne minuti.\nÜks neuroloogidest ütles üks kord, et kui patsiendil oleks võimalus uurida 3 tunni jooksul pärast mõju, siis oleks võimalik vältida tõsiseid tagajärgi. Ta märkas ka, et kogu punkt oli see, kuidas tuvastada läheneva insulti märke ja seejärel kiiresti enne 3-tunnise perioodi lõppu viia patsient haiglasse. Mis muidugi. ei ole lihtne.\nLäheneva löögi märkide kindlakstegemiseks peate järgima nelja põhietappi:\nPalu ohvril naeratada (see ei tööta)\nPaluge ohvril rääkida kõige lihtsamast fraasist (näiteks: "Tänane hea ilm")\nPaluge ohvril tõsta mõlemad käed üles (ta ei suuda või ainult osaliselt)\nPaluge ohvril keele välja tõmmata (kui see on keerdunud ja liigub küljelt küljele, siis on see ka üks insultide märke)\nKui inimesel on raskusi ühe nimetatud punkti täitmisega, on vaja kiireloomulise kiirabiteenuse osutamist, kirjeldades sümptomeid üksikasjalikult telefoni teel. "\nArtikli autor on PAGITZ Mary, OSR. Pflegedienstleitung\nLäheneva insuldi esimesed sümptomid\nAjuinfektsioon on aju vereringe järsk katkestamine, mis võib põhjustada väga tõsiseid tagajärgi, mistõttu on nii tähtis, et igaüks saaks ära tunda läheneva insuldi sümptomeid. Niisiis, millised on märgid algusest ja mida teha, kui neid leida?\nEsiteks peate arvestama, et esmaabi liik sõltub sellest, millist tüüpi insult toimus. On hemorraagiline insult, vastasel juhul nimetatakse seda hemorraagiaks aju ja isheemilise insultiga, mille olemus on see, et veresooned kattuvad verehüübega. Vere peatub aju voolamisel, hapnik ei jõua aju rakkudesse ja nad surevad. Aju rakkude taastamine ei saa olla.\nSamas on rehabilitatsioonivõimalused tingitud aju rakkude hämmastavast võimest taastada ja võtta surnud rakkude funktsioone. See saavutatakse pikkade treeningutega.\nOn märke algusinfarkti kohta - mida teha\nEnne läheneva rabanduse sümptomite kindlakstegemist on vaja teada, mis selle põhjustab. Rabanduse põhjused on kõige sagedamini järgmised:\nalkoholi ja narkootikumide kasutamine;\nnaiste puhul hormonaalsed rasestumisvastased vahendid;\nViimane on eriti ohtlik naistele raseduse ajal. Läheneva insulti otseste sümptomite puhul on võimalik tuvastada algusinfarkti üldisi ja esimesi märke: nõrkus, äkiline peavalu, iiveldus ja oksendamine, pearinglus, teadvusekaotus (hemorraagilise insultiga), palavik, rõhk, näo punetus, hingeldus.\nAlgse insuldi sekundaarsed tunnused on: sensatsiooni, nägemise, kõnehäire, ruumikadu, liikumise koordineerimise, paralüüsi täielik või osaline kaotus.\nInsuldi sekundaarsed nähud sõltuvad aju osast, kus vereringe peatati, sest iga aju osa määrab kindlaks teatud keha funktsioonid.\nInsult on haigus, mis ei talu viivitust, mistõttu on pärast insultide sümptomite avastamist vaja helistada kiirabi. Mida kiiremini osutatakse arstiabi, seda tõenäolisem on patsient ellu jääda ja leevendada tagajärgi.\nRavi viiakse tavaliselt läbi kliinikus kahest nädalast kuni mitme kuuni. Siis algab väga oluline patsiendi taastusravi protsess, millest sõltub, kas ta saab naasta normaalsesse ellu täisühiskonna liikmena.\nVaskulaarse katastroofi iseloomulike prekursorite ilmnemisel on võimalik kiiresti tuvastada läheneva insuldi sümptomeid. Eriti oluline on mitte neid ignoreerida provotseerivate tegurite juuresolekul. Arsti nägemine aitab teil vältida seisundit, millel on tõsised pöördumatud tagajärjed. Enesehooldus, vastupidi, soodustab sümptomite süvenemist ja ühtlustab komplikatsioone, mis ohustavad patsiendi elu.\nÄgeda halvenenud vereringet ajus, mis viib selle elundi fokaalse kahjustuseni, nimetatakse insultiks. Haigus esineb vaskulaarse süsteemi krooniliste haiguste taustal (ateroskleroos, tromboos ja teised). Rabandusega võib kaasneda aju üksikute osade verevarustuse ebaõnnestumine, mis viib selle rakkude surmani ja pöördumatute häirete tekkeni. Ülemaailmsete statistiliste andmete kohaselt on haiguse surmajuhtumite arv neljandas, põhjustades puue 75% üle 65-aastastel patsientidel.\nPatoloogia arengu mehhanismi järgi on insultide kaks peamist tüüpi. Isheemilist (umbes 80% kõigist juhtudest) nimetatakse ajuinfarktiks. Sellise haiguse puhul on arterite avatuse halvenemise tõttu üks või mitu aju piirkonda kaotanud verevarustuse (protsessi nimetatakse isheemiaks). Selle tingimuse tagajärjed on muutused ajukoes, osa nende rakkude surmast. Isheemiline insult on jagatud (sõltuvalt moodustumise iseloomust) järgmistesse tüüpidesse:\nsüdameemboolia (südame verehüüve tõttu);\naterotrombootiline (vaskulaarse naastu eraldatud elementide tõttu);\nhemodünaamiline (laeva spasmi tõttu);\nlacunar (tuleneb väikese ajuarteri blokeerimisest);\nväike (neuroloogiliste sümptomite taandumine, mida täheldatakse 3 nädala jooksul vaskulaarse katastroofi hetkest).\nHemorraagilises insultis (20-25% juhtudest) esineb rebend, mis on aju veresoone terviklikkuse patoloogiline rikkumine. Protsessiga kaasneb verejooks ajukoes. Vere kogunemine tekitab kõrge vererõhu, häirides aju rakkude eluprotsesse. Eristatakse järgmisi hemorraagilise hemorraagia liike:\nparenhüüm (aju veritsus);\nsubarahnoidaalne (ajuhormoonide subarahnoidaalses ruumis);\nInsultitooriumi taustal ilmnevad insultide eeldused. Selle haiguse spetsiifilisi kliinilisi prekursoreid ei ole olemas, täpse diagnoosi tegemiseks on vaja diferentsiaaldiagnoosi. Peamised mittespetsiifilised põhjused, mis suurendavad insuldi riski, on järgmised haigused ja tervislikud seisundid, välismõjud:\nkõrge päevase stressi tase;\ntervisliku eluviisi mittejärgimine (hüpodünaamiline, häiritud igapäevane rutiin);\nteatud farmakoloogiliste rühmade ravimite võtmine, mis soodustavad tromboosi teket (näiteks hormonaalsed rasestumisvastased vahendid);\nvere hüübimishäired, selle kõrge või madal viskoossus, tihedus;\nspetsiifilised infektsioonid (näiteks anaeroobne klostriidne infektsioon);\npärilikkus (insultiga sugulaste olemasolu).\nRabanduse esimesed sümptomid esinevad harva äkki, patoloogia arengule eelneb aju vereringe häirete prekursorite ilmumine. Arstile antava erakorralise ravi põhjus on välimus kord nädalas või sagedamini vähemalt kaks järgmist riiki:\npeavalu, millel puudub selge lokaliseerimine, mis ilmneb muutuvate ilmastikutingimuste, närvilise või füüsilise väsimuse taustal;\npuhkuse ajal tekkinud peapööritus, mida motoorne aktiivsus raskendab;\ntugev vererõhu tõus;\nLähimaid insultide harbingereid on mittespetsiifilised sümptomid, mida arstid jagavad tinglikult kaheks rühmaks - aju- ja neuroloogilised. Esimesse rühma kuuluvad äkiline peavalu, teadvuse halvenemine (pearingluselt koomasse), krambid, iivelduse või oksendamise hood, düspepsia, kuumade või düspnoe, nõrkus, kõrvade ummikud. Võimalikule insultile viitavad neuroloogilised sümptomid hõlmavad järgmisi sümptomeid:\nMootori koordinatsiooni halvenemine või mootori funktsiooni kadumine kahjustuse vastaspoolel.\nTundlikkuse vähenemine (hemihüpesteesia) kahjustuse vastaspoolel.\nJalgade ja käte väsimus.\nKõnefunktsiooni häired (esinevad domineeriva poolkera lüüasaamisel: parempoolsetes parempoolsetes parempoolsetes vasakpoolsetes vasakpoolsetes.\nSilmade asukoha muutmine, nägemise järsk halvenemine, silmade pimedus.\nVaskulaarse katastroofi eelkäijate olemus sõltub kahjustuse asukohast erinevat tüüpi insuldi puhul. Kui subarahnoidaalses ruumis on verejooks, kaotab patsient sagedamini teadvuse või langeb kooma. Aju varre kahjustumise korral, kus paiknevad kõige olulisemad närvikeskused, lisatakse teadvuse kadumisele halvatus, halvenenud südame- ja hingamisteede aktiivsus. Hemorraagiaga okulaarpiirkonnas (väikeaju piirkond) on kaasas järgmised märgid:\ntõsine valu silmapõie piirkonnas;\nkoordinatsioonihäired ja kõnehäired.\nParietaalsele piirkonnale kahju tekitanud on võimetus kirjutada, lugeda ja lugeda, orienteerumine ruumis, puutetundlikkuse kadu. Ajalise lõhe kahjustusi kaasneb kuulmiskahjustus, ajalise epilepsia teke ja hallutsinatsioonide ilmnemine. Frontaalhobuste lüüasaamisega kaasnevad krambid, apaatia või agressioon, isiksuse muutused.\nAjuinfarkti eelkäijatel naistel ei ole iseloomulikke omadusi. Nõrgema soo peamised provotseerivad tegurid on rasvumine või ülekaalulisus ja menopausi algus, millega kaasneb östrogeeni tootmise vähenemine. Pärast 55-60-aastase vanusekünnise ületamist tuleb tähelepanelikult jälgida neuroloogilisi häireid, et mitte jätta tähelepanuta järgmisi märke naabritest:\nkäte või jalgade tuimus või tunne kaotus;\nteravad regulaarsed vererõhu tõusud;\ntinnitus, heledad kohad silmade ees;\nliikumiste ja kõne koordineerimise puudumine.\nSamasuguste lähteainete taustal, nagu naistel, esineb meestel läheneva rabanduse märke. Kõige levinumad provokatiivsed tegurid on stress ja halvad harjumused (suitsetamine, alkoholism), ebatervislik eluviis. Soovitatav on pöörduda spetsialistide poole, et läbida täielik kontroll, kui ilmnevad järgmised sümptomid:\nfokaalne või lokaalne peavalu;\nkeele tuimus, osa näost, ühe poole keha jäsemed;\ndüspeptilised häired, iiveldus ja oksendamine;\nOn ohtlik ignoreerida kirjeldatud vaskulaarse katastroofi eelkäijaid, eriti kui need tekivad rühmades (samaaegselt kolme või nelja sümptomiga), isegi kui need on lühiajalised. Eneseravim ja ravimite kontrollimatu tarbimine erinevatelt farmakoloogilistelt rühmadelt on täis patsiendi seisundi süvenemist, mis läheneb insultile. Provotseerivate tegurite juures tuleb erilist tähelepanu pöörata haiguse ravile (ateroskleroos, tromboos, südame kõrvalekalded, hüpertensioon).\nHaiguse lähteainete ilmumisel ei määra arst ainult ravimeid (vajadusel), vaid annab ka soovitusi elutingimuste muutmiseks. Insuldi ärahoidmise oluline element on tervisliku eluviisi põhimõtete järgimine:\npiisava kehalise aktiivsuse säilitamine, hüpodünaamia vastu võitlemine;\nnõuetekohase toitumise põhimõtete järgimine vastavalt haiguslugu (soolavaba, madala kolesterooli, madala süsivesiku dieetiga jne);\nnormaliseerimine, töö ja puhkuse tasakaal;\nigapäevase stressi mõju vähendamine.\nSõltuvalt haiguse tüübist, mis aitab kaasa insultide tekkele, võib patsiendile määrata ravimeid järgmiste farmakoloogiliste rühmade poolt:\nravimid, mis vähendavad glükoosi taset veres;\nMillised on sümptomid ja kuidas ravida alumiste jäsemete pindmiste veenide tromboflebiit\nBeeta-adrenoretseptorite stimuleerimine põhjustab südame kontraktsioonide sageduse ja tugevuse, veresoonte laienemise ja bronhide suurenemise ning lipolüüsi. Need retseptorid on jagatud kahte alatüüpi.


ONLINE KASIINO MUUDAB SINU HOMMIKU PÕNEVAKS. – Just Ask!\nEesti edukaim online kasiino palub huvilisi tutvuma meie mänguvalikuga. Book of ra, video pokker ja rohkelt muid mänge on meie kasiino hasartmänguvalikus. Sportlikele inimestele on kasiino võimaluste seas nt spordiennustused.\nVaata spordimängu ning pane kirja spordikihlveod, et mäng muutuks veel kaasahaaravamaks. Vaimustavad boonused aitavad Sinul kaasahaaravaid kasiino mänge mängida. Erisugused online mängud ootavad oma sõpru mugavas kasiino veebikeskkonnas. Tee tutvust kasiino online valikuga nüüd kohe!\nSpordiennustus või spordiennustused on suurepärane võimalus panna proovile oma teadmised spordist. Laias valikus spordiennustused just käesolevas online kasiinos! Tee selline spordiennustus, et resultaat võimalikult täpne oleks. Seega, kui oled kindel, et tead, kes järgmise jalgpallimängu võitma peaks, tee oma panus kasiino veebilehel valides valikust spordiennustus. Spordiennustus annab juurde tuld spordimängule. Meie online kasiino veebileheküljel on mitmed spordiennustused – alates hokist tenniseni välja.\nTuleb meeles pidada, et see on õnnemäng ja spordiennustus ei tohi olla Sinu ainus sissetulek. Tuleb arvestada, et spordiennustused ei pruugi täppi minna. Pea meeles, et spordiennustus on siiski meelelahutus. Kõik spordiennustused, millele on võimalik panustada, näed meie internetilehelt eraldi kategooria alt. Spordiennustus – usalda oma võimeid ja tee oma panused!\nMeie online kasiino boonused on olemas selle jaoks, et huvilisel oleks parem mõne uue mänguga algust teha. Kuna reeglid ja mängu strateegiad võivad esialgu tunduda keerulisemad, on boonused tore pluss. Boonused saavad nt asendada panuseid ise või lisada väärtust panustele, mis suurendab võitu. Näiteks võivad boonused olla ka nt tasuta spinnid. Muidugi on kasulikud boonused ka uutele mängijatele. Boonused, mis muudavad Su elu põnevamaks!\nLiitu meie toreda ja usaldusväärse online kasiino perega juba praegu! Spordiennustused, pokker, book of ra, suurepärased boonused ja mida kõike veel! Vaata ja avasta lahe kasiino koos meiega!


Lisatud: 01. juuli 2009\n01Jul2009 Balti põllumajandusministrid püüavad toidukaupade eksporti suurendada\nBalti riikide põllumajandusministrid otsivad täna ja homme Saaremaal võimalusi, kuidas ühiselt suurendada toidukaupade eksporti kolmandatesse riikidesse. Samuti tutvutakse teineteise seisukohtadega Euroopa kalanduspoliitika reformimise osas pärast 2013. aastat.\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seedri sõnul on Eesti toidukaupade eksport eelkõige idas asuvatesse riikidesse viimastel aastatel väga kiiresti kasvanud ning seetõttu tulebki sellele suurt tähelepanu pöörata. „Toidukaupade osakaal Eesti koguekspordis moodustab kümnendiku ning tänasel hetkel on hea võimalus seda osakaalu suurendada," rääkis Seeder. „Arvestades, et näiteks piima toodetakse Eestis täna sisenõudlusest oluliselt rohkem, tuleb seda suunda arendada."\nViimase viie aastaga on Eesti põllumajandustoodete eksport Euroopa Liitu kasvanud 1,9 korda, näiteks Venemaale on eksport samal ajal kasvanud aga 5,4 korda.\nTeise olulise teemana käsitletakse Ekesparre hotellis toimuval kohtumisel Euroopa kalanduspoliitika reformimist pärast 2013. aastat. Seedri sõnul on kolmel riigil reformi osas selge nägemus ning paljud punktid sellest on kattuvad.\nNii näiteks ollakse vastu püügikvootide uuele jaotussüsteemile, mis tekitaks Euroopas ülisuured püügifirmad ning ei oleks kindlasti kasulikud Eesti rannakaluritele. Eesti omaltpoolt toetab püügikvoote, mis on selgelt suunatud Läänemere kalavarude suurendamisele.\nLisaks kolmepoolsele kohtumisele külastavad ministrid Koguva küla ning teevad meresõidu Roomassaarest Kuressaarde.


Reede, 29 Märts 2013 11:37\nRiina Kindlam - Eesti Elu Nr. 13 2013\nTunnistan, et ka mul viskas möödunud nädalal korra üle, kui jäine tuul nõudis kogu jõu kasutuselevõttu ja kihutas veel solvanguna laste plastmassist kelgu hoobiga vastu sääreluud. Kui karjusin "Aitab!" üle tühja lumise välja, lõi toosamune mul plaksti hinge kinni.\nMis teeb pikaks veninud talve sümpaatseks on VALGUS; see, mida Eestis südatalvel napib, aga Vabariigi aastapäeva aegu saabub. Välksatab, pimestab ja seda kõrgemalt ja üha uutest vinklitest; näiteks üle katusteharjade, mille tagant pole ammu küündinud piiluda. Ja ongi sul tuba teda täis. Ja sa heldid taas. Sest õues viibimine üheaegselt nii päikese kui lume käes on midagi vapustavat.\nTänavu on toimunud päris erakordne nähtus: enam kui kuu aega kõrgrõhuala mõju all on toonud Eestile järjekindlalt miinuskraadidega, kuid pea täiesti pilvitut ilma. Päeval päike ja sügavsinine taevas ning öösiti vägagi krõbedad külmakraadid. Öö vastu 26.03 mõõdeti veel Tartumaal -16 kraadi ja veel 2. aprillil ennustatakse öösel 5 - 11 kraadi külma.\nHelistasin lausa Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi ööpäevasele sünoptiku kontakttelefonile (1.10 EUR/min), et pärida, kumb on suutnud Läänemerel rohkem tööd viimase kuu jooksul ära teha, ehk kes võidab, kas tugevnev päike või jääd kasvatavad öised külmakraadid? Mulle vastati, et kuna merejääl on ka lumi peal, siis suurt muutust ei olegi toimunud, vaid jää on püsinud suht ühtsena. Tasavägine vägikaikavedamine. Jääteed Haapsalust Noarootsi, mandrilt Vormsile ja mandrilt Kihnu on ametlikult lahti, aga miks mõned teised kinni on, on müstilisem ja vastuolulisem küsimus, mida vastata ei oska. Vahest on süüdi praam, vahest rüsijää kuhjumine...\nMinu tuttav Saaremaal elav hiidlane on aga viimasel kahel nädalavahetusel sõitnud ametlikult mitte lahtioleval saartevahelisel jääteel Tärkmaast Triiki. Vahemaa - 18 km ületas ta läinud pühapäeval 33 minutiga. Kindlalt ei ole Vahur hulljulge ega rumal noormees, sest jääd on puuritud, uuritud ja seda olevat antud paigas 60-80 cm, erinevalt sellest, mida emhi.ee jääkaart näitab. Karta vist on, et tegu on väikse kokkumängimisega Maanteeametiga inimeste turvalisuse huvides, millest Hiiu leht on ka kirjutanud. Ametlikuks jäätee avamiseks peab jääkatte paksus kogu trassi ulatuses olema vähemalt 22 cm ja selge see, et arvestama peab jää paksuselt kõige õhema kohaga. Andkem liiklejatele kainet mõistust sellest osas.\nMeie pere hiljutine (ametlikult avatud) Haapsalu-Noarootsi jäätee ületamine oli kauaoodatud eriline sündmus. Viskasin lastega eelnevalt nalja, et äkki näeme jääle poegima tulnud hülgeid. Seepeale nõudsid nad, et me peaks igaks juhuks kalu autosse varuma. Pistsin rahu nimel tuunikala konservi taskusse. Minu jaoks oli see seik ka väga tähendusrohke, kuna mu ema sündis antud jäätee ühel pool Haapsalus ja isa teisel, Noarootsis. Kummagi paigaga on mõlemal perepoolel tohutult armsaid sidemeid ja ajalugu; seda ka jää ületamisel... Nüüd siis said järgnevad põlved käia sama tähendusrikast talveteed. Olin tol hommikul pannud mälestustähistena oma Kindlami Vanamamma kella ühte ja Jõe Memme laulatussõrmuse teise kätte.\nTean vägagi hästi, et kui kord saabub sula oma lõhnade ja värvidega, siis ütlen "Kuidas ma võisin seda mitte ihata?", aga kuniks see hetk tuleb ja ma ta ära tunnen ja armun, olen truult kiindunud talve avarusse ja puhtusesse. Talv on aus, tema varjudki on konkreetsed ja selged ning kõik puud (ja vast inimesedki) on oma tõelist nägu.\nÜks ilma mõistev mees rääkis kevadisel pööripäeval, et Eestis võib lumi vabalt kuu aega sulada ja kui praegust lumekaarti vaadata, siis on kirde-Eestis 47 cm, kagunurgas 54 cm, Hiiumaa idaosas 39 ja isegi Ruhnus 22 cm lund maas. Mehe vanemate juurde Ida-Virumaale võtame lihavõtteks igal juhul kaasa nii kaunistatud munadekorvid kui suusad. Talvik minus on mõnda aega veel peal. Ja piibeleht all.\nMuuseas, kas te teate, mis asi on päikesejänku? See on valguselaik, mis tekib peegeldusest; tihti nt kellalt või sõrmuselt tuppavoolavast valgusest ja siis keksib (hüppab) üle toa seina või lae. Päikesejänkud on siinsetele lasteaialastele tuttavad tegelased ja neid isegi jäädvustati kunstitunnis enne pühi, kuigi nad pole kaugeltki vaid kevadine nähtus.


Muudatused arstiteaduskonna aastapäeva programmis | Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituut\nMuudatused arstiteaduskonna aastapäeva programmis\nMeditsiiniteaduste valdkond tähistab 15. ja 16. oktoobril traditsioonilist arstiteaduskonna aastapäeva muudetud sisu ja ajakavaga.\nTeaduskonverents toimub plaanipäraselt 15. oktoobril ja seal saab kõige värskemat teavet meditsiiniteadlaste, üliõpilaste, arst-residentide ja arstide teadustöövaldkondade kohta. Konverents toimub sarnaselt eelmiste aastatega Biomeedikumis, ent kui vaja, korraldatakse see veebi kaudu. Sel aastal on teaduskonverentsile esitatud ligi saja teadustöö tulemused, millega huvilistel on võimalik tutvuda suuliste ettekannete või vaatmike vahendusel. Traditsiooniliselt pannakse kokku ka teesivihik.\n16. oktoobril toimuma pidanud teemakonverents lükkub aasta võrra edasi. Dekaani vastuvõtu ja galaõhtusöögi asemel toimub sel päeval pidulik autasustamine, kus tunnustatakse teaduskonverentsi parimaid ja antakse üle Tartu Ülikooli arstiteaduskonna medalid. Kui sügisene olukord kokkusaamist ei võimalda, saab autasustamist jälgida veebis.\nMeditsiiniteaduste valdkonna dekaan Margus Lember tunnistas, et kuigi praegu on veel sügisest olukorda keeruline ette näha, tuleb valmis olla selleks, et otsekontaktis üritust korraldada ei saa.\n„Arstiteaduskonna aastapäev on olnud järjepidev ja traditsiooniline kohtumispaik meditsiiniteaduste valdkonna perele, vilistlastele ja koostööpartneritele. Teades, milline on selle ürituse väärtus, oli selle formaadi muutmise ning teemakonverentsi ja galaõhtusöögi ärajätmine keeruline otsus. Kuna aastapäevasündmuste korraldus eeldab varajast planeerimist, tuli seda aga teha juba praegu. Loodan siiralt, et kõik hindavad oma tervist olulisemaks igast üritusest ning me oskame oma valdkonna teadustöö saavutuste üle uhkust tunda ka teisi viise ja virtuaalseid kohtumispaiku kasutades,“ rääkis Lember.\nKonverentsi toetab Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini doktorikool ja rahastab Euroopa Liidu Regionaalarengu Fond (Tartu Ülikooli ASTRA projekt PER ASPERA).\n737 5329, 5342 2045


Viitka Kogudus – Eesti Metodisti Kirik\nViitka kogudus tekkis Võru koguduse misjonitöö tulemusena. Alguses koguneti koguduseliikme Aita Tiigi kodutalu garaažis. Nüüdseks on ostetud ja remonditud varem Vastseliina vallale kuulunud endine kolhoosikontor, kus on paremad tingimused jumalateenistuste korraldamiseks.\nViitka koguduses toimuvad piibli– ja palvetunnid ning pühapäevased jumalateenistused. Igal pühapäeval pärast jumalateenistust on kõik kirikukülastajad oodatud kohvile.\nViitka kogudus on väga õpihimuline, selle liikmed osalevad sageli seminaridel ja õppepäevadel. Koguduses käib tihti külalisi nii Eestist kui välismaalt. Külalisteks on olnud misjonäre, muusikuid, pastoreid, külalisjutlustajaid ja muid.\nViitka kogudusel on traditsiooniks saanud ühised vastlapäeva, sõbrapäeva, jaanipäeva, koguduse aatapäeva ja jõulude tähistamised. Advendiajal on korraldatud jõulukaunistuste meisterdamisi ning pärast jõulujumalateenistust külastatakse koguduse liikme koju ehitatud pisikest “jõulumaad”, kus on Jeesuse sõim. Igal aastal püüab kogudus korraldada ka mõne loodusmatka koguduse rahvale ja sõpradele loodusesse. Koguduse liikmed külastavad piirkonna eakaid, et neid abistada.\nKogudus on justkui perekond – pisike, aga aga kokkuhoidev. Koguduse tööst võtavad osa erinevad generatsioonid, tavapäraste osalejate hulgas on inimesi alates 2-aastasest lapsest kuni 84-aastase eakani.\nKogudusel ei ole praegu pastorit, kuid kogudus tuleb Võru koguduse pastori Kaupo Kandi abiga iseseisvalt toime.


Käsitööõlle Pruulikoda Õllevõlur « Eesti toidu pakkujad « Eesti Toidutee\nMeie kirg on valmistada tõsiselt head õlut!\nAvatud: Igal tööpäeval, kuid külastuseks palume aeg kokku leppida.\nJookide puhul kehtivat õllesõprade hinnnagul samasugune reegel, mis toitude puhulgi: hoole ja armastusega värskest toorainest, essentsideta ja kunstaineteta valmistatud kooslused maitsevad kordades paremini kui masstoodang.\nJulgeme lubada, et nii tõelist humalat, mitte essentse, õiget pärmi ja maitsvaid linnaseid sisaldavad õlled valmivad just meie pruulikojas.\nÕllevõluri pruulikoda asub Tallinnas, Nõmmel, Kalda 7c, meil on kokku 15 000 liitrit mahutavat käärimistanke, rohkem kui kuus aastat kogemust retseptide arendamisel pruulimiseõppimisel ja klientide maitseeelistuste selgitamisel.\nOmanikeks-pruulijateks on Vahur Kase ja Juta Kase-abikaasad, keda huvitab jookide valmistamine ja teadmised on omandatud Berliini VLB-s ning Olustvere Teenindus ja Maamajanduskooli joogitehnoloogia erialal õppides.\nKasvatame ise humalaid ja kasutame neid eripruulides. Me väärtustame kangust, ehedaid maitseid ning ajalugu. Meil on rohkem kui 6 aastat kogemust retseptide arendamisel ja klientide maitseeelistuste selgitamisel\nPruulikoda on avatud degustatsioonidele ja pruulimishuvilistele.


SISUTURUNDUS Pierre Fabre tuntud koolitaja: täiskasvanute akneprobleen on üha levinum Nädalavahetusel «järele magamine» toob hoopis tervisele kasu (1) Teadlased leidsid põhjuse, miks inimaju nii suureks kasvas Ämmaemand selgitab: miks tekib rasedatel vahel isu kriidi, savi või mulla järele? SISUTURUNDUS Kuidas võidelda higihaisu vastu? 5 kuulsust, keda kimbutavad rasked haigused Dementsus võib inimest tabada juba 40. eluaastates Treenerid annavad nõu, kuidas «sangadest» vabaneda\npärilikkus 02.02.04 / Silmahaigused\nMinu mure on järgmine: olen suure osa elust olnud lühinägelik (praegu olen 23 a. ja kannan -8 läätsi) ning minu vanemad on samuti mõlemad prillikandjad (u:-5). Minu elukaaslane siiani prille ei ole vajanud, kuid viimasel ajal on ka temal tekkinud kerged kaebused [elukaaslase ema on samuti lühinägelik (-7)]. Sooviksin teada, kui suur on tõenäosus, et ka meie lapsed saavad olema lühinägelikud. Kas tänaseks on teada, kuidas toimub selle pärandumine, kas tegemist on mono- või polügeense iseärasusega ning mis mehhanismid selles osalevad?


Pesumasin Samsung 1200 / p / min, WW70K42101W/LE\n14.11.2017Kommentaare - 3\nXbox One mäng DiRT 4\nPS4 mäng Mass Effect: Andromeda\nMahukas, ilus ja energiasäästlik pesumasin. Sellel pesumasinal on vastupidav inverter mootor, mis tagab väiksema mürataseme ja on vastupidavam, sest liikuvaid osi on masinas vähem. Samuti on inverter mootor säästlikum. Selle pesumasinaga võid kindel olla, et see teenib Sind pikka aega. EcoBubble tehnoloogia võimaldab pesta pesu peaaegu, et külma veega, mis omakorda võimaldab säästa veel rohkem elektrit. Lisaks on suur valik erinevaid pesuprogramme, näiteks on beebiriiete programm, tumedate riiete jaoks jne. Proovi järgi selle pesumasina poolt pakutavaid võimalusi.\n• Maksimaalne pesukogus: 7kg\nloputus+tsentrifuug, puuvill, sünteetika, vill\ntrumli puhastus, beebiriided, puuvilla ökopesu, igapäeva pesu, intensiivpesu, kiirpesu, lasterõivad, loputus+tsentrifuug, spordirõivad, tsentrifuugimine, tumepesu, SuperEco ökopesu\nLõpetusaja seadistamine, Mälu\ninverter mootor, keraamiline kütteelement, Eco Bubble, Smart Check\nülepinge kaitse,15 min pesu\nPesumasin Samsung / 1200 p / min


Kommentaarid: Maailma paksima naise õde süüdistab arste valetamises\nKarlson/ 5. mai 2017 14:00\nEi tunne kaasa, ei tunne noh....\naga/ 5. mai 2017 13:10\npikim, lühim, noorim jne.\ntegelikult/ 5. mai 2017 12:03\npeaks olema ikka pakseim mitte paksim!\n5. mai 2017 17:37\naru ei saa/ 5. mai 2017 10:12\nja kes selles süüdi on et ta end nii paksuks söi ??\n.../ 5. mai 2017 10:35\nIlmselgelt pole siin söömisega suurt pistmist.\n5. mai 2017 16:20\nolen sattunud mõnikord vaatama TLC kanali pealt nende "vaalade" saadet siis on inimene end ikka ise selliseks söönud muidugi kõige suurem süü on pereliikmetel kes sellele õgardile süüa tassivad sest paksud ise poodi ei saa.ja häiriv on see kui nad alati leiavad õgardlusele vabandust-küll raske lapsepõlv,küll lähedase surm....ja kui see vanem arst neid proovib aidata siis paksud on ülbed ja tähtsust täis.miks siis arstile ronida vaid söögu end lõhki\nMina/ 5. mai 2017 07:45\n....vist võib kirjutada küll "paksim"...vaatasin õigekeelsuse leheküljelt järele...aga võõralt kõlab,eestlane nii ei räägi.\nNo paksem ikka ju...aga PAKSIM...võõrana kostub,kuigi ka nii võib kirjutada\npsühhiaater/ 5. mai 2017 08:07\nMulle üks klient ütles,et paksimimim tähendab paksemate paksemast kõige paksem.\n???/ 6. mai 2017 10:21\nPaksem ja paksim on kaks erinevat sõna. Sõna "paksem" saab kasutada võrdluseks millegagi/kellegagi. Ntx. Toomas on paksem kui sina. Paksim on sõna ülivõrdes. Väljavõte siis eesti keele käsiraamatust: paks (: paksu) : paksim.\nIssver-sussver...kes see PAKSIM naine peaks olema ? PAKSIM ???/ 5. mai 2017 06:52\nPole sõnu, ajakirjanik !\nKuldvillak/ 5. mai 2017 07:10\nMis või kes on PAKSIM?\nÕS/ 5. mai 2017 16:15\nMudavillak/ 6. mai 2017 10:23\npede2003/ 5. mai 2017 18:56\npaksim või paksem.. . fcuk mis seal vahet on seakollid.\nõpi eesti keel selgeks./ 6. mai 2017 10:22\nPole sõnu netikommentaator.


Rain Kooli: ajakirjanduseetikast ja meedia moraalist - AK - Arvamus\nRain Kooli: ajakirjanduseetikast ja meedia moraalist\n29. aprill 2012, 9:52\nRain Kooli FOTO: ERR / Ülo Josing\nIga ühiskonna, iga rahva ajaloos on hetki, mil sellest ühiskonnast või rahvast käib läbi valus nõksatus. Täpselt samamoodi, nagu võib joostes, raskusi tõstes või muidu sporti tehes nõksatada põlv või selg, nõksatab aeg-ajalt mõni ühiskonna moraalne liiges.\nMõnikord nõuab selline moraalne nõksatus palju, teinekord vähe. Pärimuste kohaselt talusid juudid Egiptuses tuhatkond aastat karmi kohtlemist, enne kui Moosese juhtimisel selja sirgu lõid ja tõotatud maale teele asusid. Samas võib kõigest üks eriti jõhker kuritegu muuta ühiskonda või ainult üks piisavalt dramaatiline foto muuta rahva suhtumist sõtta, milles riigina osaletakse.\nTänapäevase meedia suhteliselt lühikese ajaloo jooksul on pidevalt arutletud ka selle enda eetika ja moraali üle. Nende valusate ühiskondi muutvate nõksatuste puhul on meedia aga üldiselt olnud siiski pigem vahendaja kui allikas. See on aidanud nõksatuste lainelisele levikule kaasa, mitte neid oma tegevusega põhjustanud.\nErandeidki on. Kui Walesi printsess Diana 1997. aasta 31. augustil Pariisis autoõnnetuses hukkus, vallandas see üleilmse debati teda jahtinud kõmufotograafide osalusest ja vastutusest. Tõsi, 2002. aastal mõisteti kohtus õigeks surma põhjustamises süüdistatud fotograafid ja hiljemalt pärast 2006. aasta kohtuotsust, millega kolmelt paparatsolt mõisteti eraelu puutumatuse rikkumise eest välja naeruväärne ühe euro suurune (sic!) trahv, on vaibunud ka suurem arutelu.\nPõhjamaises kultuuriruumis, kuhu ka Eesti meedia oma praktikate ja eriti põhimõtetega vähemalt osaliselt kuulub, on alati olnud teemasid, mida ka kõige kõmulisem osa meediast vaikival kokkuleppel ei kajasta. Kusjuures niisugune vaikimine ei ole üheselt hinnatav.\nSee võib olla halb, isegi stagnaatiline (nagu näiteks Soome meedia pikk vaikimine president Urho Kaleva Kekkoneni vaimse ja füüsilise tervise pidevast halvenemisest 1970. aastate lõpus), kuid see võib tähendada ka meediaväljaannete juhtide südametunnistuse võitu ning ehedat eraelu puutumatuse kaitsmist. Valguse võitu pimeduse üle, kui soovite.\nÜks, mida sellise väljaanneteülese üksteisemõistmisega on tihti kaitstud, on seksuaalne sättumus. Oma madalamateski esinemisvormides ei tegele Soome ega Eesti meedia üldjuhul isegi tuntud inimeste orientatsiooni paljastamisega. Meediakajastust, mis seksuaalset sättumust avalikult käsitleb, peetakse heaks tooniks vaid siis, kui inimene ise on n-ö kapist välja tulnud.\nOn tavaline, et meedias töötavad inimesed teavad tihti palju kuulsusi, kes kuuluvad ühte või teise seksuaalvähemusse, aga laiem üldsus ei tea. Polegi vaja, sest on raske ette kujutada, mis peaks veel enam inimese isiklik asi olema kui tema seksuaalne olemus – loomulikult nii kaua, kui see ei avane seadusvastastes perverssustes.\nHea näide meedia delikaatsusest on Soome avaõigusliku ringhäälingu Yleisradio pikaaegne ja armastatud Euroopa-korrespondent Erkki Toivanen, kelle seksuaalsest orientatsioonist vaikis põhjanaabrite meedia tema surmani 2011. aastal. Ka siis kandus see teadmine publikuni väga leebelt, õhkõrnalt, eelkõige seeläbi, et Toivaneni leinama jäänud pikaaegne elukaaslane, kellega mõned meediaväljaanded vestlesid, oli meessoost.\nSel nädalal aga astus üks Eesti meediaväljaannetest üle selle taktitunde ja privaatsuse presumptsiooni tunnetamise piiri. Eesti Meediale ja Ekspress Grupile kahasse kuuluva Ajakirjade Kirjastuse väljaantava ajakirja Kroonika artikkel Erika Salumäest ja Ene Veiksaarest («Ene Veiksaar jättis lapsed, et sillutada tulevikku Erika Salumäega», Kroonika, 23. aprill 2012) peaks mõjuma vähemalt meedia enda sees valusa moraalse nõksatusena ning sundima tegema põhimõttelisi valikuid meedia tuleviku osas. Seda isegi juhul, kui artikli sisu kas või osaliselt tegelikkusega kooskõlas on.\nTahaksin väita, et tehes vihjeid Salumäe ja Veiksaare seksuaalse orientatsiooni kohta ning käsitledes Veiksaare abielu ja emadust, rikkus Kroonika mitte ainult kirjutamata, vaid ka kirjutatud reegleid. Paraku on selle väite viimase osaga nii, et mainitud artikli valguses torkab silma rida probleeme meedia eneseregulatsioonis.\nEestis peaks ajakirjanike tööd juhtima lisaks nende ülemustele ka ajakirjanduseetika koodeks, mille on ametlikult võtnud oma töö aluseks ajakirjanduse eneseregulatsiooniga tegeleva Pressinõukogu liikmete (ehk Eesti Ajalehtede Liidu liikmeslehtede, rahvusringhäälingu, Delfi, Kanal 2, TV 3 ja raadio Kuku) toimetused. Koodeks on 36-punktiline põhimõtete kogu, mis püüab anda vastused ajakirjanikutöös ette tulevatele peamistele eetilistele küsimustele.\nMa ei ole päris kindel, kas ajalehtede liidu liikmeslehed laiendavad kohustuse lähtuda oma töös ajakirjanduseetika koodeksist ka neile kuuluvate kõmuportaalide (elu24.ee, publik.ee) toimetustele, kuid nende igapäevase praktika põhjal võib teha järelduse, et üheselt mitte.\nPäris kindlasti aga ei laiene ajakirjanduseetika koodeks praegu vähemalt ametlikult Eestis ilmuvate ajakirjade toimetustele. 2011. aasta suvel, kui Eesti suurimad ajakirjade kirjastajad lõid Eesti Ajakirjade Liidu, mainis liidu juhatuse ainuke liige Mart Luik küll ühe eesmärgina soovi «rikastada ajakirjades töötavate inimeste oskusteavet ja tõsta ajakirjade üleüldist mainet tööjõuturul» («Eesti ajakirjade kirjastused lõid ajakirjade liidu», e24.ee, 3. juuni 2011), kuid vähemalt minul ei ole informatsiooni, et näiteks ajakirja Kroonika toimetus lähtuks oma töös ajakirjanduseetika koodeksist.\nÜks viide sellele, tõsi, Kroonika võrgulehelt leidub. Sellel lubatakse, et «Kroonika toimetus garanteerib võimalike uudislike vihjete tegijate anonüümsuse vastavalt heale ajakirjandustavale ja Eesti Ajakirjanduseetika koodeksile». On iseloomulik, et ainuke eetikakoodeksi punkt, mida kõmuleht on ise kohustunud oma töös järgima, garanteerib sellele uute kõmuvihjete võimalikult libeda laekumise!\nParaku ei kaoks probleemid täielikult ka siis, kui kõik Eesti kõmuväljaanded deklareeriksid ühel kenal päeval, et ajakirjanduseetika koodeks on nende uus piibel. Koodeks iseenesest on kohati nii tõlgendatav, et selle mitu punkti põhimõtteliselt võimaldaksid kõmumeedia töö sisuliselt endisel kujul.\nVõtkem näiteks punkt 1.5: «Ajakirjandus ei tohi oma tegevusega kellelegi tekitada põhjendamatuid kannatusi, veendumata, et avalikkusel on tõesti vaja seda informatsiooni teada.» Kusagil on seega olemas põhjendatud kannatused, mida on lubatud tekitada, sest «avalikkusel on tõesti vaja seda informatsiooni teada». Kes otsustab? Ennekõike toimetus ise.\nVõi punkt 1.6: «[---) avaliku elu tegelaste [---] tegevuse üle on ajakirjanduse tavalisest suurem tähelepanu ja kriitika õigustatud. Samuti käsitleb ajakirjandus avaliku elu tegelastena neid, kes teenivad elatist enda isiku või loomingu eksponeerimisega.» Kes on selle määratluse järgi avaliku elu tegelane? Iga ajakirjanik, iga tõsisem sportlane, iga loomeinimene.\nPunkt 4.3 on lihtsalt ajast maha jäänud. «Ei sobi rõhutada rahvust, rassi, religioosset või poliitilist kuuluvust ega sugu, kui sellel pole uudisväärtust», aga seksuaalset orientatsiooni sobib? Ja pealegi – mis on see müstiline uudisväärtus ning kes selle määratleb? Taas kord – toimetus ise.\nPunkt 4.9 kujutab endast aga indulgentsi põhimõtteliselt igasuguse materjali avaldamiseks toimetuse valikul: «Inimese eraelu puutumatust rikkuvaid materjale avaldatakse vaid juhul, kui avalikkuse huvid kaaluvad üles inimese õiguse privaatsusele.» Igal tegevtoimetajal on võimalik püsti hüpata, karjuda «Avalikkuse huvid!» ja järjekordne kõmulugu avalikuks lajatada.\nEelnevat arvestades pole ime, et Eesti ajakirjanike hulgas on aastatega süvenenud – võib öelda, et ka õigusega – soov eristada oma väljaandeid ja ennast «mitteajakirjandusest», sellest osast meediast, mille tegutsemispõhimõtted jätavad soovida või on suisa vastuolus kvaliteetajakirjandusele esitatavate nõuetega. Nii kõneldaksegi isekeskis tihti ranget vahet tehes ajakirjandusest ja meediatoodetest, teinekord isegi «meedialaadsetest toodetest», kui on soov või põhjus eriti pilkav olla.\nÜha süvenev sisemine segregatsioon meedias on ühtaegu põhjus ja tagajärg, nõiaring. Moraali korvamine hundimoraaliga, eetiliste põhimõtete jalge alla tallamine ja läbiv labasus justkui kõikeõigustava faktitruuduse ning «meelelahutusliku» olemuse kaitsva pleedi all sunnivadki südametunnistusega ajakirjanikud kasvatama oma distantsi selliste meediatoodetega, isegi (või eriti) kui need kuuluvad samasse ettevõttesse või kontserni. Samas annab tõukamine paaria seisusesse nendele meediatoodetele ka teatud mõttes vabamad käed ning süvendab nende moraalset aneemiat – kui on üha vähem kaotada, siis võib endale üha rohkem lubada.\nNii ei olegi teatud meediatoodete toimetustelt võimalik ju oodata isegi legendaarse ajakirjandusõppejõu Juhan Peegli lause «Ajakirjanikud te võite olla, inimesed te peate olema» järgimist. Alati võib uue kõmuartikliga vinti üha enam üle keerata, lähtudes sellest, et «me ei olegi ajakirjanikud, me olemegi meelelahutus, meil on hoopis teised reeglid ja soolake sisse oma eetika».\nRain Kooli on Eesti Rahvusringhäälingu portaali arvamustoimetaja.


14. veebr. 2022 Getter Klaas\nHead Järva-Jaani gümnaasiumi ja Peetri kooli lapsevanemad ning õpetajad! Alates märtsist lükkame käima LASTEVANEMATE KOOLI, mille eesmärk on toetada lapsevanemaid, vahetada teadmisi ning soodustada lapsevanemate ja õpetajate vahelist suhtlust.\nLastevanemate kool hakkab koos käima korra kvartalis õhtusel ajal, mis annab loodetavasti võimalikult paljudele lapsevanematele võimaluse ettevõtmisega liituda. Ühe kohtumise pikkus on umbes poolteist tundi. Erinevatel teemadel jagavad teadmisi ja kogemusi meie kooli õpetajad, tugispetsialistid ning külaliskoolitajad. Iga kogunemise lõpus on vestlusring, mille käigus saavad ka lapsevanemad sõna sekka öelda. Üritus on nii lapsevanematele kui õpetajatele tasuta.\nEsimene kohtumine toimub 9. märtsil kell 18 Järva-Jaani gümnaasiumi aulas. Külla tuleb koolipsühholoog ja Eesti Koolipsühholoogide Ühingu juhatuse liige Kristi Feldman, kes räägib, kuidas ära tunda koolilaste depressiooni ja enesetapumõtteid ning mida ohumärkide ilmnemisel ette võtta.\nLastevanemate kooli on oodatud kõik Järva-Jaani gümnaasiumi ja Peetri kooli lapsevanemad ja õpetajad. Enda osalemissoovist andke teada hiljemalt 7. märtsiks Google’i vormi kaudu https://forms.gle/F2Tej1Ja24cRDkEm6 . Vajadusel püüame organiseerida ka transpordi (saab vormis ära märkida).\nSõbranädal 14.-18. veebruar


Uus Maa Pluss | Heki tee 10 39, Haabneeme alevik, Viimsi vald, Harju maakond\nKвартира на продажу, 76 m2, 134900.00 €, Heki tee 10 39, Haabneeme alevik, Viimsi vald, Harju maakond\nAдрес: Heki tee 10 39, Haabneeme alevik, Viimsi vald\n№ объекта: 34901\nЦена: 134,900 €\nРазмер: 76.00 m2\nPrice per m2: 1775.00\nMüüa heade vaadetega avar 3-toaline korter Viimsi Keskuse vahetus läheduses!\nKuuenda korruse korterist avanevad head vaated päikeseloojangule. Elutoa ja rõdu vahel on maast-laeni aknad andes valgust ja avarust. Klaasitud rõdu sobib hästi suviste õhtupoolikute nautimiseks. Kööki ja elutuppa paistab ka hommiku-ja lõunapäike.\nKorteri planeering on praktiline ja ruumikas. Esikus on suur garderoobikapp ning osaliselt plaaditud põrand märgade jalanõude tarbeks. Magamistubades, mis hetkel on kasutuses kui lastetoad, on ruumi ka suure voodi ja garderoobi jaoks. Aknaga vannitoas on vann ning eraldi saunaruum.\nKorteri juurde kuulub panipaik maja 0-korrusel ja parkimiskoht tõkkepuuga suletud hoovis.\nKortermaja asub Viimsi keskuse vahetus läheduses. Poed, spordiklubid, kinod, spaad ja kõik muu mugavaks eluks vajalik on lühikese jalutuskäigu kaugusel. Viimsi kool ja Päikeseratta lasteaed on ca 500m kaugusel.\nKвартира на продажу, 40.6 m2, 110000.00 €, M...\nMüügile on tulnud avar ja valgusküllane 2-toaline korter Mäepealse elamurajoonis. Korter asub I kõrg [более]\nMüügile on tulnud avar ja valgusküllane 2-toaline korter Mäepealse elamurajoonis. Korter a [более]\nKвартира на продажу, 45.6 m2, 62500.00 €, Ka...\nMüüki on tulnud remonti vajav kahetoaline korter Kadaka tee 165 kortermajas. Müüdav korter paikneb m [более]\nMüüki on tulnud remonti vajav kahetoaline korter Kadaka tee 165 kortermajas. Müüdav korter [более]\nKвартира на продажу, 55 m2, 129900.00 €, End...\nEelregistreerimisega kliendipäev 03.11 kell 11 — 12:30. Palun registreerida oma tulek telefoni [более]\nEelregistreerimisega kliendipäev 03.11 kell 11 — 12:30. Palun registreerida oma tule [более]\nKвартира в аренду, 48.2 m2, 510.00 €, Tornimäe 7 21, Kesklinna linnaosa, Tallinn, Harju maakond\nКоммерческое помещение в аренду, 26.7 m2, 400.00 €, J. Vilmsi 53B, Kesklinna linnaosa, Tallinn, Harju maakond


Veebis kogutakse allkirju kergliiklustee rajamiseks Võrust Haanjani - Lõunaeestlane\nVeebis petitsioon.com keskkonnas kogutakse allkirju selleks, et survestada omavalitsusjuhte jätkama Võrust algavat kergliiklusteed Puiga ja Haanja vahel.\nÜhispöördumine on kavas esitada Rõuge ja Võru valla juhtidele.\nSeletuskirjas on öeldud, et täna ühendab Puigat ja Haanjat Kose-Käbli maantee. Nimetatud maanteed kasutavad lisaks sõiduautodele ka ratturid, rullsuusatajad, jooksjad, kõndijad kui ka suured veokid. Lisaks turistid, kes mõnikord ettearvamatuid manöövreid teevad.\nAastaid on antud teelõigul treeninud nii kohalikud kui Eesti koondise sportlased, lisaks spordilaagrite ja treeninggruppide lapsed. Vahelduv maastik on treenimiseks väga soodne. Eriti tihe on liikumine Vällamäe ja Haanja vahel, kus spordikeskuses ja Kurgijärve spordibaasis läbiviidavatele treeningutele vaheldust pakutakse Vällamäe tõusudel.\nKergliiklustee rajamine tooks suure tõenäosusega piirkonda veelgi rohkem treenijaid, mis kindlasti avaldaks positiivset mõju kohalikule turismile, kui tajutakse ka lumevälisel perioodil soodsaid treenimisvõimalusi.\nRääkimata kohalikest tervisesportlastest, kes sooviksid lisaks metsajooksule turvaliselt liikuda (eriti märjal ajal). Puiga ja Haanja vahelise lõigu väljaehitamine ühendaks Haanja ja Võru linna ümbritsevad kergliiklus-ja jalgrattateed.


PRIA ametniku uksele koputamist annab vältida - Põllumajandusuudised\nAutor: Aivar Hundimägi • 26. veebruar 2020\nPõllumajandustoetuste taotlemine on läinud keerulisemaks, tihti peab toetuseks saadud raha ka tagasi maksma.\n„Taotluste kontroll muutub üha täpsemaks ja seega tuleb üha rohkem probleeme välja,“ nentis Triniti vandeadvokaat Siim Maripuu. „Toetuste taotlemine on läinud raskemaks, dokumendid ja määrused on käinud keerukamaks, sest seletuskirjad seletavad vähem juurde ning võimaldavad PRIA-l ja taotlejal asju erinevat moodi tõlgendada,“ sekundeeris talle põllumajanduse konsulent Triin Luksep.\nEkspert lisas, et kui põllumees esmakordselt põllumajandustoetust taotleb, on see väga suure tõenäosusega tema jaoks väga keeruline. „Ilma, et see lõpuks tagasinõudega ei lõpeks, taotlust teha üldjuhul ei suudega,“ märkis Luksep.\nHilisemate probleemide vältimiseks jagub nii Luksepal kui Maripuul hulgaliselt nõuandeid. Universaalsetest tegevustest toovad nad välja võimalikult varajase suhtlemise PRIAga, mida tuleks alustada kohe, kui probleemid tekivad. Samuti tuleb korras hoida raamatupidamine. „Finantsandmete korrektsus on tähtis, PRIA eristab näiteks põllumajanduslikku müügitulu ning alati ei pruugi sisse ostetud raamatupidamisteenuse osutaja valdkonnaga kursis olla ja teada, mis just selle müügitulu alla kuulub,“ sõnas Luksep.\nMaripuu rõhutas, et kindlasti pole mõtet õnne proovida näiliste tehingutega. „PRIA vaatab isikute vahelisi tehinguid väga põhjalikult, vaadatakse, mis eesmärgil need tehtud on ja kas tegemist on toetustingimustele vastavuse kunstliku tekitamisega,“ rääkis ta.\nSamuti tasub olla kogu dokumentatsioonis väga täpne. „PRIA üks lemmikargumente toetuste tagasiküsimiseks on valeandmete esitamine, kuid see, mida valeandmete esitamiseks pidada, siin on tõlgendus väga lai,“ ütles Maripuu.\nHinnapakkumised kui taotluse kõige tähtsam faktor\nKõige rohkem probleeme tekitavad ekspertide kogemuse põhjal aga hinnapakkumised. Nimelt peab PRIAst toetuse taotleja esitama kolm võrreldavat pakkumist. „Järjest rohkem kontrollitakse, kuidas pakkumine on saadud, näiteks oma sõpradelt seda võtta ei tohiks ja üleüldse võiks kogu kirjavahetus ning kommunikatsioon hinnapakkumiste läbirääkimisel olla salvestatud,“ sõnas Maripuu. „Hinnapakkumiste pool on riskide juhtimise mõttes number üks, oleme korduvalt pidanud tõestama, kuidas pakkumised on saadud, sest hinnapakkumistega seonduv on pettustes suurima osakaaluga,“ lisas Luksep.\nMaripuu sõnul tasub PRIAga probleemide vältimiseks tähelepanu pöörata kõikide asutusele saadetavate dokumentide metaandmetele. „PRIA kontrollib, milline dokument on millises arvutis loodud, kes seda muutnud on ja millal see on tehtud,“ viitas ta ühele võimalusele erinevaid ebakõlasid tuvastada.\nSiiski rõhutas Maripuu, et toetuse taotleja ei pea alati valima kõige odavamat hinnapakkujat. „Kuid sel juhul peab olema hea ja objektiivne põhjus ning seda tuleb PRIA-le põhjendada.“\nLuksep aga rõhutas, et kolme hinnapakkumise kokkusaamine ei pruugi alati olla kõige lihtsam ning seetõttu tuleks nende kogumisega alustada aegsasti. „Kui kuu aega enne hakata sellega tegelema, on ebatõenäoline, et pooled jõuavad selle sisu läbi töötada, vaja oleks vähemalt kolme kuud,“ sõnas ekspert. „Kindlasti soovitan kõik väga hästi läbi mõelda, sest kõik lisanduvad kulud on hetkel, mil toetus on määratud, juba omafinantseering ja toetust juurde ei maksta. Samuti ei ole võimalik kulusid ühelt realt teisele tõsta,“ kirjeldas Luksep praegust olukorda.\nLisaks hinnapakkumistega seonduvale soovitavad eksperdid taotluse esitamise faasis veel üle vaadata hoonestusõiguse. „Hoonete ehitamiseks on tarvis hoonestusõigust ning selleks tuleb minna notarisse, kui kinnistuga seotud kaasomand või panga hüpoteek, peavad kõik osapooled asjaga nõus olema ja ka nõusoleku küsimine võtab aega,“ selgitas Luksep. „Võib ka juhtuda, et hoonestusõigust ei õnnestu seada, sel juhul on kurb, kui projekt on enne valmis tehtud ja selle eest ka makstud.“\nPositiivse toetusotsusega probleemid alles algavad\nPalju tagasinõudeid on seotud toetuse kasutamisega. Näiteks kui seda on tehtud ebaeesmärgipäraselt. Seetõttu soovitavad nii Luksep kui Maripuu iga väiksemagi muudatuse võrreldes esialgse toetustaotlusega PRIAga kooskõlastada. „Väga konservatiivne soovitus on see, et kui ehitad akna plaanitust 10 sentimeetrit laiema, siis kooskõlasta, muidu võib probleem tekkida,“ soovitas Maripuu.