Suhteprobleem 13.11.04 / Psühholoogia\nmingisse tühisesse olendisse. Selline käitumine tema poolt algas juba paar aastat tagasi, põhjus ei ole siiani selge, olen seda küsinud temalt. Olen temaga koos töötanud palju aastaid,varem polnud mingeid probleeme,kuid mingist ajast hakkas ta mind vältima. Nüüd on asi nii kaugel,et ta väljendab minu vastu\npõlgust, lausa viha. Olen palunud ülemustelt abi asja lahendamiseks, kuid asjata. Enda arvates ei ole ma kuidagi selleks põhjust andnud. Aga sellise suhtumise tagajärjel olen rohkem nagu endasse tõmbunud,ei saa sellise inimesega suhelda . Nii raske ja isegi ebameeldiv on niimoodi oma tööpäev mööda saata,kui pead pidevalt taluma sellist suhtumist. Olen endale sellise seisukoha võtnud,et ei suhtlegi temaga praktiliselt üldse, ainult kui mõnda tööasja on vaja küsida, muul moel on vaikus. Olen siiani läbi saanud ilma vastava ala spetsialisti nõuandeta, aga tunnen,et seda nõuannet oleks väga vaja. Nimelt,kuidas mina peaksin käituma antud olukorras? Töö mulle meeldib,ära minna ei tahaks,aga ise almust paluda on ka raske,kuidas peaksin sellele vastama? Tänan vastuse eest!\n"Vaenlase" saab endasse normaalselt suhtuma, kui palute temalt abi. Ärge mõelge abi küsimisesse, kui almuse palumisse, vaid hetkel suhete taastamisele. Kui abi paluma lähete, olge siiras ja rahulik. Mida rohkem Te tema teenet kasutate, seda rahulikumalt ta Teisse suhtub ja ka Teie näete teda teisiti. Miks teie suhted halvenesid, pole mõtet uurida. Kui tööl on rahu jalule seatud, tuleb olla olukorraga rahul.


Mustamäelaste vaba aja täidab kultuurikeskus Kaja - Eesti Päevaleht\nMustamäelaste vaba aja täidab kultuurikeskus Kaja\nKaja huviringides käivad huvilised beebieast kõrge vanuseni välja\nEndisest kino Kaja majast on saanud mustamäelastele mõnus kultuuripesa, mis on juhataja Ülo Luhti sõnul ühtlasi ka linnaosa ilusaim hoone.\nKino likvideeriti Mustamäelt 1997. aastal, hoone renoveeriti ning 30. novembril 2001 oli Mustamäe kultuurikeskuse Kaja ametlik avamine.\nKaja tõstab linna teiste kultuuriasutuste seast esile seik, et see on sündinud juba vabamajanduse tingimustes. “Teised on käima läinud eelmise riigikorra ajal, mis tähendab, et neil on ringijuhid oma palgal, Kajas nii ei ole,” rääkis Luht.\nKaja on Luhti kinnitusel linnaosa allasutus ja tema tegevuse eesmärk on elanike vaba aja veetmise, kultuuri- ja huvitegevuse korraldamine ning selleks võimaluste loomine. Loodetakse arendada klubi ja seltsitegevust, korraldada kõigile vanusegruppidele kultuuri-, spordi- ja meelelahutusüritusi ning vahendada professionaalset kunsti. “Seda kõike seal ka teha saab,” kinnitas Luht.\nRuumid huvilisi täis\nMajas käib tihe tegevus, seda tõestab ka veebruari kava, kus on koha leidnud muusika-, kunsti-, tsirkusering, liikumis- ja moestuudio. Majas harrastatakse seltskonnatantsu, võimlemist, aeroobikat, kudumist. Kaks korda kuus reedeti on elava muusikaga tantsuõhtud ja laupäeviti eakate tantsulõuna ja tantsuõhtu.\nKord kuus käib Kajas koos dässiklubi, reede- ja pühapäevahommikuti on lastehommikud. Galeriis on pidevalt väljas mõni näitus. Ka teatrietendustele on kultuurikeskus avatud ning ruume saab rentida igasuguste tähtpäevade pidamiseks. “Võib öelda, et Kaja huviringides käivad inimesed alates beebieast kuni kõrge vanuseni välja, muusikastuudio juures tegutsevas beebikoolis käivad lapsed alates viiendast elukuust,” rääkis Luht.\nKultuurikeskusel on neli töötajat: juhatajale lisaks projektijuht, huvijuht ja administraator. Kaja on eelarveline asutus.\nKeskusel on ka üks allüksus – Mustamäe avatud noortekeskus (MANK) Ehitajate tee 82. “Keskuse eesmärk on korraldada ja koordineerida linnaosas noorsootööd ning ennetada narko- ja kuritegevust,” märkis Luht.\nNoortele on oma pesa\nTema sõnul on noortel võimalus ka lihtsalt aega veeta – sõpradega kohtuda ja lauamänge mängida.\nHuviringidest töötab spordiring, matkaklubi, lauluring, kunstiring, kööginurk, breigi- ja showtantsuring.\nProjektidest tõstis Luht esile integratsiooniprogrammi, mis koostöös integratsiooni sihtasutusega aitab eri rahvustest noori koostööle ja üksteisemõistmisele. Noortekeskuses töötab kolm noorsootöötajat ja administraator. Tulevikus tahab Ülo Luht, et kultuurikeskus muutuks Mustamäe elanikele kohaks, kus ollakse vähemalt sama hea meelega kui oma karpmaja korteriski.


Keskkonnainspektsioon: veelinnujahil tuleb järgida seadust ja head tava - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\n18. august 2019, 17:51 2 min lugemist\nKeskkonnainspektsioon tuletab meelde, et linnujahil tuleb järgida seadust ja jahinduse head tava. FOTO: Philip Issa/AP/Scanpix\nHomsest algava veelinnujahi hooajaga seoses tuletab keskkonnainspektsioon jahimeestele ja -korraldajatele meelde, et jahti pidades tuleb järgida nii õigusaktide nõudeid kui jahinduse head tava. Inspektorid suunavad senisest enam tähelepanu linnujahi järelevalvele ja kontrollivad valvetelefonil 1313 laekuvaid kaebusi.\n„Veelinnujaht puudutab eelkõige merega piirnevaid maakondi, kus viimase paari aastaga on olukord paranenud ja jaht toimub üldjuhul jahipidamise nõudeid arvestades. Probleemid on seotud pigem maaomanike ja kogukonna huve arvestamata jätmisega,“ märkis keskkonnainspektsiooni looduskaitseosakonna juhataja Uno Luht. Jahimehed, maaomanikud ja jahikorraldajad peaksid teatud juhtudel kogukonda teavitama, mis mahus, kunas ja kus tohib jahti pidada.\nPärnumaal on rannajoon koos saarte ja laidudega 635 kilomeetrit pikk.\nJahiseaduse järgi võib oma maal korraldada linnujahti maaomanikki, kellel on soovitav jälgida, kas jaht toimub tema maaüksusel ettenähtud korra alusel. Keskkonnainspektsioon teeb jätkuvalt jahijärelevalvet kõigi jahiliikide üle, kuid igal hetkel pole võimalik kõigi küttide tegevust kontrollida. Avastanud õigusrikkumise, tuleks nähtu või kuuldu jäädvustada ja linnujahi reeglite rikkumisest või selle kahtlusest kiiresti teatada valvetelefonil 1313 või meilil 1313@112.ee.\n„Varem on olnud probleeme jahituristidega, kes ei ole iga kord kinni pidanud meie jahipidamise nõuetest. Olukorra parandamiseks kehtib teist aastat jahiseaduse muudatus, mille järgi antakse välisriigi jahitunnistuse alusel Eestis jahitunnistuse saanud isikutele veelinnujahiks väikeuluki jahiluba pärast jahinduskoolituse läbimist,” selgitas Luht. Muudatuse eesmärk oli tutvustada turistidele meie jahinduse õigusakte ja head tava.\nVõrreldes varasemate aastatega on inspektsiooni hinnangul vähenenud jahituristide toime pandud rikkumiste hulk. Samuti on paranenud suhtumine loodusesse, kus jahinduse head tava järgides on hakatud tühje padrunikesti ja muid jäätmed koguma prügikottidesse, andes sellega eeskuju kõikidele jahimeestele.\nPärnumaal oli alles möödunud aastal probleeme Itaalia jahituristidega, kellele linnuvaatleja peale sattus.\nKeskkonnainspektsioon tuletab meelde, et veelinde küttides on keelatud kasutada elektroonseid peibutusvahendeid, küll on lubatud mehaanilised vahendid nagu viled ja peibutuskujud. Samuti ei tohi küttida pliihaavlitega, et vältida veekogu põhjast toitu otsivatele lindudele mürgistuse teket.


Anda üürile korter, Kotzebue (Tallinn) - Flatfy.ee\nAnda üürile korter, Kotzebue (Tallinn)\nID: 10256 Harjumaa, Tallinn, Kesklinn, Kotzebue 13\nUpdated: 22. märts\nInfo avatud köök, elektripliit, keraamiline pliit, köögimööbel, külmkapp, keskküte, põranda küte, digi TV, Internet, parkimine hoovis, tasuta parkimine, uus elektrijuhtmestik, dušš, uus torustik, garderoob, mööbel, mööbli võimalus, pakettaknad, parkett, pesumasin, televiisor, toad eraldi, turvauks Kirjeldus Üürile anda hubane korter Kalamajas. Korterisse võimalik soovi korral saada lisaks mööblit. Soodsad kommunaalmaksed 40-85 EUR Trepikojas jalgrattaparkla. Hoovis võimalik tasuta parkida autot. Võtke minuga ühendust, kui soovite ühte või mitut teenust meie järgmisest teenuste valikust: • vahendusteenus objekti müümisel või üürile andmisel; • üürikorterite haldamine; • remonditeenus „võtmed kätte”; • juriidilised konsultatsioonid; • arhitekti ja sisekujundaja teenused; • kinnisvaraobjektidesse investeerimisnõustamine; • kolimisteenus; • hindamisteenus. Hea meelega aitame ka Teile leida parima lahenduse Teie kinnisvaraalasele küsimusele! MEIE KOGEMUS – TEIE TULEMUS!\nID: 10247 Harjumaa, Tallinn, Põhja-Tallinn, Kotzebue 20\nInfo avatud köök, keraamiline pliit, köögimööbel, külmkapp, keskküte, põranda küte, digi TV, Internet, kõrged laed, panipaik, parkimine hoovis, tasuta parkimine, uus elektrijuhtmestik, dušš, uus torustik, vann, garderoob, mööbel, pakettaknad, parkett, pesumasin, televiisor, toad eraldi, kinnine hoov, naabrivalve, trepikoda lukus, turvauks, kool lähedal Kirjeldus Võtke minuga ühendust, kui soovite ühte või mitut teenust meie järgmisest teenuste valikust: • vahendusteenus objekti müümisel või üürile andmisel; • üürikorterite haldamine; • remonditeenus „võtmed kätte”; • juriidilised konsultatsioonid; • arhitekti ja sisekujundaja teenused; • kinnisvaraobjektidesse investeerimisnõustamine; • kolimisteenus; • hindamisteenus. Hea meelega aitame ka Teile leida parima lahenduse Teie kinnisvaraalasele küsimusele! MEIE KOGEMUS – TEIE TULEMUS!\nID: 10176 Harjumaa, Tallinn, Kesklinn, Kotzebue 13\nTallinn, Kotzebue, Korter üür


Kas välismaalane märkas Rumeenias UFO-sse istumist?\nVideost oli näha, kuidas tulnukas asus Rumeenias kosmoselaevale 2018. aasta jaanuaris.\nVideo, mis väidetavalt näitab tulnukat Rumeenia linna Târgoviște lähedal põllul kosmoselaevale minemas ja siis metsa kohal ufoga lennutamas, kogus 2018. aasta jaanuaris sotsiaalmeedias levinud miljoneid vaateid.\nSelle video kõige populaarsem kordus oli tõenäoliselt üks postitatud Euroopa Târgoviște + Facebooki leht, kus see kogus üle 15 miljoni vaatamise:\nEhkki paljud väljendasid filmimaterjali suhtes skeptitsismi, olid mõned siiski veendunud et see video dokumenteeris tegeliku välismaalase, kes tegi Rumeenias boksipeatuse.\nSee video ei näita tegelikult maavälist olendit.\nEsiteks ei suutnud Interneti-kasutajad täpselt kokku leppida, kus see video väidetavalt toimus. Enamik väitis, et video on filmitud Târgoviște'is, kuid teised jagatud see video näitaks justkui vahejuhtumit väljaspool Bacăut, Rumeenia linna umbes 300 kilomeetrit kirdes, samas kui teised väitsid, et filmimaterjal näitas tulnukate sissetungi aastal Alaska . See on tavaline Interneti-pettuste tropp. Kuna filmimaterjal ei ole tegelikkuses juurdunud, saab asukohta muuta, et see oleks atraktiivsem publikute jaoks erinevates kohtades.\nKuid seda videot ei filmitud Rumeenias ega Alaskal. See video postitati YouTube'i lehele „Alien Unleash” 2. jaanuaril 2018 (päev enne videot Târgoviște +) ja sellega ei kaasnenud teavet selle kohta, kus see juhtum väidetavalt aset leidis. Pigem oli video kirjeldus lihtsalt asjakohaste märksõnade loend:\nAlien, UFO, Real Aliens, 2018, NASA, Thirdphaseofmoon, kosmosesõiduk, lendav taldrik, humanoid, Area 51, tulnukate filmimaterjal, UFO Sightings, Secureteam10, Gray Alien, emalaev\nAlien Unleash YouTube'i leht on täis sarnaseid videoid. Viimase paari kuu jooksul on YouTube'i leht avaldanud videoid, kus väidetavalt on näha draakoneid, tulnukate röövimisi, emalaevu ja ufosid kogu maailmas:\nTegelikult avaldasid nad 2017. aasta oktoobris sarnase (veel palju vähem veenva) video, mis näitas veel ühte väikest halli tulnukat kosmoselaeva pardale minekut:\nSeda videot ei filmitud väljaspool Rumeenia linna asuval väljal. See sai alguse tulnukakeskselt YouTube'i lehelt, millel on kalduvus reklaamida sarnaseid pettusevideoid.\nKuigi see konkreetne video oli piisavalt hea, et veenda mõnda vaatajat selle tegelikkuses, sisaldas see siiski mõningaid vigu, mis näitasid, et see on pettus. Näiteks kui UFO teeb tee üle puude, näib, et kosmoseaparaat lendab läbi puude, mitte nende kohal:


Tõhus antibiootikum - näidustused, omadused ja ülevaated. "Klacid" - hädavajalik ravim - Angina\nAntibiootikum Klacid: ravimi kirjeldus ja näidustused kasutamiseks\nEfektiivne poolsünteetiline antibiootikum Klacid uus põlvkond makroliidide rühmast.\nRavim inhibeerib kõige tuntud bakterite kasvu ja paljunemist, kuid ei suuda toime tulla bakteritega, mis laktoosi metaboliseerivad.\nAntibiootikum Klacid toodetakse:\npulber erinevate puuvilja maitsega suspensioonide valmistamiseks;\nKlacid on ette nähtud:\nhingamisteede infektsioonid: kurguvalu, larüngiit, farüngiit;\nbronhiit, kopsupõletik, hüppelöök, scarlet fever;\nfollikuliit, furunkuloos, akne;\nsoolte ja mao haavandite ennetamiseks ja raviks.\nKlatsiidi antibiootikumil on sarnased vastunäidustused ja kõrvaltoimed teistele makroliidide esindajatele.\nKlacid on vastunäidustatud:\nmaksahäirete puhul, kuna antibiootikumi Clacida ja teiste makroliidide toimeaine eritub organismist selle organi osalusel, mis võib halvendada tema seisundit, põhjustades hepatiiti;\nneerupuudulikkuse korral, nagu neerude talitlushäire korral, ei eemaldata organismist antibiootikume, vaid kogunevad, mis viib joobeseisundini;\nsüdamepuudulikkuses, kuna Klacid ja teised antibiootikumid kutsuvad esile adrenaliini, mis võib põhjustada arütmiaid;\nkoos mõnede allergiavastaste ravimite, statiinide, neuroleptikumide ja mao ja soolte haiguste raviks kasutatavate ravimitega, kuna arütmiate ja südamepuudulikkuse teke on võimalik.\nKõrvaltoimed on seedetrakti rikkumine. Allergilised reaktsioonid on haruldased, seega määratakse makroliidid eelkõige neile, kellel on esinenud allergiat penitsilliini ravimite suhtes.\nInternetikasutajad, kes seda antibiootikumi kasutavad, märgivad sellist kõrvalmõju kui kesknärvisüsteemi rikkumist, mis avaldub suurenenud erutuvuse, ärrituvuse, pisaruse kujul. Selle põhjuseks on ilmselt adrenaliini kiirus. Siiski ei kinnita kas kasutusjuhendid ega arstid ametlikult teavet antibiootikumi Klacida mõju kohta psüühikale.\nOn võimalik muuta keele ja hammaste värvi, stomatiidi arengut.\nStenokardiaga klatsiid: manustamisviis ja annus\nRavim on välja kirjutatud siis, kui penitsilliini antibiootikumid, tsefalosporiinid või fluorokinoloonid ei suuda bakteriaalse infektsiooniga toime tulla.\nAntibiootikume ei tohi võtta enne, kui arst teeb diagnoosi, sest nende ebaõige kasutamine põhjustab mikroorganismide resistentsust ravimitele.\nAntibiootikumid ei ravi viirusinfektsioone.\nOn tõestatud, et ravi antibiootikumidega, et vältida bakteriaalse infektsiooni teket viiruste raviperioodi jooksul, suurendab sekundaarse infektsiooni tekkimise riski.\nIga antibiootikumide tüüp võetakse teatud sagedusega. Kasutusjuhendi rikkumine toob kaasa ravimi efektiivsuse vähenemise.\nPärast kolme päeva möödumist ravimi võtmisest määrab raviarst, kui tõhusalt antibiootikum nakkusega kokku puutub. Kui efektiivsus on madal, asendatakse ravim.\nKõrvaltoimete ilmnemisel ei ole alati vaja täielikult lõpetada ravimi võtmist, mõnikord piisab selle annuse kohandamisest.\nVäike annus ravimit ei ole vähem ohtlik kui üleannustamine, sest tõenäosus, et bakterid antibiootikumile "saavad", on suur.\nAntibiootikumide võtmise sagedust ei tohi häirida, et toimeaine kontsentratsioon kehas ei väheneks.\nOn vaja rangelt järgida arsti kasutavaid tingimusi: enne sööki, selle ajal või pärast seda.\nMakroliidide, sealhulgas Klacida, erilisus kurguvalu puhul on see, et nad toimivad mõnevõrra aeglasemalt, kuna nad ei tapa mikroorganisme, vaid takistavad ainult nende paljunemist ja kasvu. Kuid Klacidil on eelis - ta tõenäoliselt põhjustab allergiat.\nBakterid võivad kiiresti areneda resistentsuse makroliidide ja Klacida suhtes, mistõttu nende ravimitega ravi ei saa korrata varem kui 3 kuu pärast.\nArsti poolt määratud Klacid-ravi kestus võib olla kuni 14 päeva, kuid sõltub haiguse liigist ja patsiendi tervisliku seisundi tõsidusest. Klacida vastuvõtmine kurguval peaks kestma 10 päeva ja teiste infektsioonide puhul 5 päeva.\nTavaliselt määratakse ravimi pillid annuses 250 mg iga 12 tunni järel või 500 mg üks kord päevas. Rasketel juhtudel on soovitatav võtta kahekordne annus: 500 mg kaks korda päevas.\nKlacid on ette nähtud lastele kaalu alusel: 15-30 mg / kg. Lapse kehakaaluga alla 8 kg - 7,5 mg / kg.\nAinult arst määrab annuse!\nKlacid võib pesta vee, mahla või piimaga.\nSuspensiooni valmistamiseks kasutatakse pulbrit ja pudeli, milles pärast veega lahjendamist saadakse 60 ml preparaati. Korraga 20 ml suspensiooni. Tavaliselt määravad arstid ravimid milligrammides, seega on hea teada, et 5 ml Klacid suspensiooni = 125 mg ravimit. Alla 2-aastastele lastele antakse ½ tl. kaks korda päevas.\nKasutamiseks valmis suspensiooni võib hoida toatemperatuuril kuni 14 päeva. Enne kasutamist tuleb lahust loksutada, et antibiootikum ühtlaselt jaotuda.\nKlacid on võetud kurguvalu ja teiste bakteriaalsete infektsioonide korral, olenemata toidu tarbimisest, kuid on oluline jälgida tarbimise sagedust: 12 tundi antibiootikumi annuste vahel.\nKui patsient ei saa oma tervisliku seisundi tõttu tablette või suspensioone alla neelata, on ette nähtud Clacida tilguti süstimine.\nKlatsiidi ei saa intravenoosselt ja intramuskulaarselt reaktiivis kasutada, mistõttu manustatakse seda ühe tunni jooksul IV tilguti abil ja ainult haiglas meditsiinitöötaja järelevalve all. Süstimine põhjustab veeni põletikku.\nPärast seisundi parandamist määrab arst pillidena ravimi.\nKlacida kasutamine kurguvalu või teiste bakteriaalsete infektsioonide raviks ei ole alati põhjendatud, kuna seda tuleks kasutada ainult siis, kui seda ei ole võimalik ravida haigusega, näiteks penitsilliin, asitromütsiin, amoksitsilliin.\nKlacid on võimas ravim, mistõttu otsustab selle kasutamise sobivuse arst.\nEriti hoolikalt tuleks seda kirjutada lastele, sest nende immuunsus ei ole veel piisavalt tugev, et keha saaks sellist võimas ravimit võtta. Tavaliselt määravad pediaatrid klatsiidi lastele, kellel on tüsistustega tüsistused, scarlet fever ja whooping cough.\nKlacida üleannustamine võib põhjustada kesknärvisüsteemi häireid: vaimsed häired, mis ilmnevad lastel pisarikkuses, liigne agitatsioon, unetus, paranoiline sündroom.\nKlatsiidi määramine raseduse ajal on kategooriliselt võimatu, kuna selle mõju lootele ei testitud inimestel, mistõttu ravimit määratakse ainult siis, kui ema elu on ohus. On teada, et toimeaine klaritromütsiin tungib läbi platsenta seinte ja võib põhjustada loote arengu patoloogiat.\nKlacid või Sumamed: analoogide võrdlevad omadused\nMõlemad ravimid on makroliidid, kuid on võimatu öelda, milline ravim on parem, Klacid või Sumamed.\nSumamedil on toimeaine asitromütsiin, Klacid'il on klaritromütsiin. Kõrvaltoimed Sumamed mõjutavad sageli maksa, Klacida - psüühikat.\nKlacida ja Sumamedi toimemehhanism on erinev. Sumamedi toime on pikenenud: toimeaine kontsentratsioon saavutatakse väga kiiresti ja ei vähene pikka aega, samal ajal kui ravimit ei saa koos toiduga võtta, sest sel juhul väheneb antibiootikumi efektiivsus. Klacid toimib erinevalt, mistõttu on vaja säilitada selle kontsentratsioon iga 12 tunni järel ja seda ravimit võib võtta ka piimaga.\nToimemehhanismis on mitmeid antibiootikume Klacidi analooge: klaritromütsiin, Fromilid, Clabax. Analooge on vaja kasutada väga ettevaatlikult, sest igal ravimil on oma näidustused ja vastunäidustused. Antibiootikumide väljakirjutamine ei ole ainult Klacidi või Sumamedi, Clabaxi või klaritromütsiini valik.\nImporditud Klacid maksab pakendis 800 kuni 1000 rubla, nii et patsiendid eelistavad tihti Klacidi asendamist Sumamedi, Clarbact'i, binokulaarse, Rulydi ja teiste odavamate ravimitega. Antibiootikumi asendamist ei ole siiski võimalik teha ilma arsti nõusolekuta.\nLadina nimi: Klacid. Tootja: Abbott S.p.A. (Itaalia).\nArstid narkootikumide kohta: laste kasutamine, kas kasutada, kõrvaltoimeid, mis on parem analoogidest.\nKlacidi arsti hinnangud\nKlaritromütsiini, tuntud ka kui Klacid, kasutatakse pediaatrilises praktikas laialdaselt. Hoolimata antibiootikumravi ratsionaalsest lähenemisest on üha enam vaja määrata teise rea ravimeid. Klacid on üks kõige tõhusamaid makroliidipreparaate. Väga mugav pediaatrias, kuna see on mitmekülgne.\nLaia toimespektriga, sealhulgas eriti resistentsete tüvedega, ei võimalda nakkusprotsess lapse kehas kaua.\nTuleb märkida, et lapsed kasutavad alati oksendamise suspensiooni või refleksi tungimist, kui antibiootikumi helge lõhn sisse hingatakse, mistõttu Klacidi suspensioon töötati välja nii, et seda saaks võtta koos toidu ja isegi piimaga. "Varjamise" mõju ravimile on suur, kuid ma ei tunnista mitte alati. Kartlik maitse ja omapärane lõhn, mida laps siiski tunneb.\nSeetõttu on ainult 4. Ravim on väga tõhus, põhjustab harva kõrvaltoimeid, seda on kerge annustada, kuid mõnikord on vastuvõtuga probleeme.\nKlaritromütsiin on klatsiidi toimeaine. See on makroliidantibiootikum.\nSaadaval 250 ja 500 mg tablettidena, pulbriks süstimiseks 500 mg viaali kohta ja pulber suspensiooniks 250/5 mg.\nSee antibiootikum toimib anaeroobse ja aeroobse taimestiku suhtes. Seda kasutatakse ülemiste ja alumiste hingamisteede, naha ja pehmete kudede haiguste raviks, et siseneda Helicobacter pylori hävitamise skeemi.\nVastunäidustatud rasedatel, alla 3-aastastel lastel imetamise ajal.\nNagu kõik antibiootikumid, võib see põhjustada seedetrakti rikkumist, mistõttu soovitan seda ravimit kasutada ainult tavaliste soole mikrofloora (pre- või probiotikumide) taastamiseks.\nPäevane annus tuleb jagada kaheks annuseks. Klatsiidi biosaadavus ei sõltu toidu tarbimisest.\nRavi kestus on 5-6 päeva kuni 14 päeva ja sõltub haiguse tõsidusest.\nKlatsiid (klaritromütsiin) on algselt väga efektiivne aine, makroliid, selle toime põhineb valgu sünteesi pärssimisel patogeeni rakus, millel on bakteriostaatiline, bakteritsiidne toime.\nStreptokokid, stafülokokid, Helicobacter, hemophilus bacilli, neisseria, eubakterid, peptiokokid, bakteroidid, legionella, klamüüdia, ureaplasma, mükoplasma, toksoplasma, mükobakterid (välja arvatud mükobakterite tuberkuloos) on selle suhtes tundlikud.\nKui manustatakse per os, imendub see seedetraktis, on happekindel (imendumiseks oluline), see on hästi jaotunud elundites ja kudedes, elimineerub aeglaselt, omab akumuleeruvat toimet.\nRavimiturul pakutakse klatsiidi tablettidena 250 mg, 500 mg, lüofilisaat ja pulber.\nSelles etapis on vähe teavet klatside retsepti efektiivsuse ja ohutuse kohta alla 6 kuu vanustel lastel.Klacid on vastunäidustatud kasutamiseks alla 3-aastastel lastel.\nSoovitan klatsiidi STI-de, mittespetsiifilise vaginiidi ravis, võttes arvesse tundlikkust.\nSoovimatud mõjud (oksendamine, mõru maitse suus, kõhupiirkonna ebamugavustunne) on haruldased. Ravim on saadaval apteekides.\nMinusidest võin märkida ravimi kõrget hinda, kuid samal ajal vastab efektiivsus hinnale.\nTabletid, kilekattega helekollane värvus, ovaalne, kaksikkumer.\nAbiained: kroskarmelloos - 65,6 mg, mikrokristalne tselluloos - 183,9 mg, ränidioksiid - 12 mg, povidoon - 25,5 mg, steariinhape - 21 mg, magneesiumstearaat - 12,6 mg, talk - 29,4 mg.\nKilekatte koostis: hüdroksüpropüültselluloos (hüpromelloos) - 22,1 mg, hüdroksüpropüültselluloos - 1,7 mg, propüleenglükool - 14,62 mg, sorbitaanmonooleaat - 1,7 mg, titaandioksiid - 5,1 mg, sorbiinhape - 0,94 mg, vanilliin - 0,94 mg, kinoliin kollane (E104) - 0,7 mg.\n14 tk. - villid (3) - pakendid papist.\nPoolsünteetiline makroliidantibiootikum. Inhibeerib valgu sünteesi mikroobirakkudes, toimides koos bakterite 50S ribosomaalse alaühikuga. Toimib peamiselt bakteriostaatilise ja bakteritsiidse toimega.\nSamuti toimib see Toxoplasma gondii, Mycobacterium spp. (välja arvatud Mycobacterium tuberculosis).\nKlaritromütsiin tungib hästi organismi bioloogilistesse vedelikku ja kudedesse, mille kontsentratsioon on plasmas 10 korda suurem.\nAnnuses 250 mg T1/2 on 3-4 tundi, annusega 500 mg - 5-7 tundi\nEraldub uriiniga muutumatul kujul ja metaboliitidena.\nAnamneesis pikaajaline QT-intervall, ventrikulaarne arütmia või ventrikulaarne pirouette tahhükardia; hüpokaleemia (QT-intervalli pikenemise risk); raske maksapuudulikkus, mis esineb samaaegselt neerupuudulikkusega; kolestaatiline ikterus / hepatiit, mis tekkis klaritromütsiini kasutamisel; porfüüria; I raseduse trimester; imetamise periood (rinnaga toitmine); klaritromütsiini samaaegne manustamine astemisooli, tsisapriidi, pimosiidi, terfenadiiniga; tungaltera alkaloididega, näiteks ergotamiin, dihüdroergotamiin; suukaudse midasolaamiga; HMG-CoA reduktaasi inhibiitoritega (statiinid), mis metaboliseeruvad kolhitsiini abil suures osas CYP3A4 isoensüümi (lovastatiin, simvastatiin) poolt; tikagreloori või ranolasiiniga; Ülitundlikkus klaritromütsiini ja teiste makroliidide suhtes.\nAlla 12-aastastel lastel on ööpäevane annus 7,5-15 mg / kg / ööpäevas 2 jagatud annusena.\nLastel tuleks klaritromütsiini kasutada sobivas annustamisvormis, mis on ette nähtud selle patsiendirühma jaoks.\nNeerufunktsiooni häirega patsiendid (QC vähem kui 30 ml / min või seerumi kreatiniinisisaldus üle 3,3 mg / dl) tuleb vähendada 2 korda või kahekordistada annuste vahel.\nSeedetrakti osa: sageli - kõhulahtisus, oksendamine, düspepsia, iiveldus, kõhuvalu; harva - söögitoru, gastroösofageaalne refluks, gastriit, proktalgia, stomatiit, glossitis, kõhuõõne, kõhukinnisus, suukuivus, röhitsus, kõhupuhitus, suurenenud bilirubiini kontsentratsioon veres, ALT, ACT, GGT, leeliseline, LDH, kolestaas, hepatiit, suurenenud aktiivsus sealhulgas kolestaatiline ja hepatotsellulaarne; esinemissagedus ei ole teada - äge pankreatiit, keele ja hammaste värvimuutus, maksapuudulikkus, kolestaatiline ikterus.\nNärvisüsteemist: sageli - peavalu, unetus; harva - teadvuse kaotus, düskineesia, pearinglus, uimasus, treemor, ärevus, ärrituvus; esinemissagedus ei ole teada - krambid, psühhootilised häired, segasus, depersonalisatsioon, depressioon, desorientatsioon, hallutsinatsioonid, luupainajad, paresteesia, maania.\nNahale: sageli - intensiivne higistamine; sagedus teadmata - akne, verejooks.\nMeeltest: sageli - düsgeusia; harva - peapööritus, kuulmislangus, kõrvus; sagedus ei ole teada - kurtus, agevziya, parosmia, anosmia.\nKuseteede osa: harva - kreatiniini kontsentratsiooni suurendamine, uriini värvuse muutus; sagedus teadmata - neerupuudulikkus, interstitsiaalne nefriit.\nAinevahetus ja toitumine: harva - anoreksia, söögiisu vähenemine, suurenenud uurea kontsentratsioon, muutused albumiini-globuliini suhetes.\nLihas-skeleti süsteemis: harva - lihaskrambid, luu- ja lihaskonna jäikus, müalgia; sagedus ei ole teada - rabdomüolüüs, müopaatia.\nHingamisteede osa: harva - astma, nina verejooks, pulmonaalne trombemboolia.\nHematopoeetilisest süsteemist: harva - leukopeenia, neutropeenia, eosinofiilia, trombotsüteemia; sagedus ei ole teada - agranulotsütoos, trombotsütopeenia.\nKlaritromütsiin inhibeerib CYP3A4 isoensüümi aktiivsust, mis viib aeglasema astemisooli metabolismi koos samaaegse kasutamisega. Selle tulemusena suureneb QT-intervall ja suureneb risk, et tekib "pirouette" tüüpi vatsakeste arütmiad.\nKlaritromütsiini samaaegne kasutamine koos lovastatiiniga või simvastatiiniga on vastunäidustatud, kuna need statiinid metaboliseeruvad suures osas CYP3A4 isoensüümi poolt ja kombineeritud kasutamine klaritromütsiiniga suurendab nende seerumikontsentratsiooni, mis suurendab müopaatia, sealhulgas rabdomüolüüsi riski. Nende ravimitega klaritromütsiini kasutanud patsientidel on teatatud rabdomüolüüsi juhtudest. Kui klaritromütsiini on vaja kasutada, tuleb ravi ajal katkestada lovastatiini või simvastatiini kasutamine.\nKlaritromütsiini tuleb koos teiste statiinidega kasutada ettevaatusega. Soovitatav on kasutada statiine, mis ei sõltu CYP3A isoensüümide metabolismist (näiteks fluvastatiin). Vajadusel on soovitatav võtta ühine vastuvõtt, et võtta statiini madalaim annus. Tuleb jälgida müopaatia sümptomite teket. Atorvastatiini samaaegsel kasutamisel suureneb atorvastatiini kontsentratsioon plasmas mõõdukalt, müopaatia oht suureneb.\nCYP3A indutseerivad ravimid (näiteks rifampitsiin, fenütoiin, karbamasepiin, fenobarbitaal, naistepuna) võivad indutseerida klaritromütsiini metabolismi, mis võib viia klaritromütsiini subterapeutilise kontsentratsiooni ja selle efektiivsuse vähenemiseni. On vaja kontrollida indutseerija СYР3А plasmakontsentratsiooni, mis võib klaritromütsiini poolt põhjustatud CYP3A inhibeerimise tõttu suureneda.\nKombinatsioonis klaritromütsiiniga võib suureneda fenütoiini, karbamasepiini, valproehappe kontsentratsioon plasmas.\nTsütokroom P450 isoensüümide, nagu efavirens, nevirapiin, rifampitsiin, rifabutiin ja rifapentiin, tugevad indutseerijad on võimelised kiirendama klaritromütsiini metabolismi ja vähendama seega klaritromütsiini kontsentratsiooni plasmas ja nõrgendama selle terapeutilist toimet ning samal ajal suurendama klarifikomütsiini kontsentratsiooni plasmas ja vähendama selle terapeutilist toimet ning suurendavad samal ajal 14-OH kontsentratsiooni ja suurendavad samal ajal 14-OH kontsentratsiooni ning suurendavad samal ajal 14-OH kontsentratsiooni ja suurendavad samaaegselt 14-OH kontsentratsiooni ja suurendavad O-oktiini kontsentratsiooni plasmas. metaboliit, mis on samuti mikrobioloogiliselt aktiivne. Kuna klaritromütsiini ja 14-OH-klaritromütsiini mikrobioloogiline aktiivsus erineb erinevate bakterite poolest, võib klaritromütsiini ja ensüümi indutseerijate kombineeritud kasutamisega vähendada terapeutilist toimet.\nEtraviriini kasutamisel väheneb klaritromütsiini kontsentratsioon plasmas, samas kui aktiivse metaboliidi 14-OH klaritromütsiini kontsentratsioon suureneb. Kuna 14-OH-klaritromütsiinil on MAC-nakkuste vastu madal aktiivsus, võib üldine aktiivsus nende patogeenide vastu muutuda, mistõttu tuleks kaaluda alternatiivse ravi kasutamist MAC-i ravimisel.\nFarmakokineetiline uuring näitas, et ritonaviiri ühine manustamine annuses 200 mg iga 8 tunni järel ja klaritromütsiin annuses 500 mg iga 12 tunni järel põhjustas klaritromütsiini metabolismi märkimisväärse pärssimise. Ritonaviiri C samaaegsel manustamiselmax klaritromütsiin suurenes 31%, Cmin suurenenud 182% ja AUC 77%, samas kui tema metaboliidi 14-OH-klaritromütsiini kontsentratsioon vähenes oluliselt. Ritonaviiri ei tohi võtta koos klaritromütsiiniga annustes, mis ületavad 1 g päevas.\nKolhitsiin on nii CYP3A kui ka P-glükoproteiini substraat. On teada, et klaritromütsiin ja teised makroliidid on CYP3A ja P-glükoproteiini inhibiitorid. Klaritromütsiini ja kolhitsiini samaaegsel manustamisel võib P-glükoproteiini ja / või CYP3A inhibeerimine põhjustada kolhitsiini toime suurenemist. Tuleb jälgida kolhitsiini mürgistuse kliiniliste sümptomite teket. Turustamisjärgselt on teatatud kolhitsiini mürgistuse juhtudest koos samaaegse kasutamisega klaritromütsiiniga, sagedamini eakatel patsientidel. Mõned kirjeldatud juhtumid tekkisid neerupuudulikkusega patsientidel. Mõnedel juhtudel on teatatud surmast. Klaritromütsiini ja kolhitsiini samaaegne kasutamine on vastunäidustatud.\nMidasolaami ja klaritromütsiini (suu kaudu, 500 mg 2 korda päevas) kombineeritud kasutamisel täheldati midasolaami AUC suurenemist: 2,7 korda pärast midasolaami intravenoosset manustamist ja 7 korda pärast suukaudset manustamist. Klaritromütsiini samaaegne kasutamine midasolaamiga suukaudseks kasutamiseks on vastunäidustatud. Kui klaritromütsiiniga manustatakse intravenoosset midasolaami, tuleb patsiendi seisundit hoolikalt jälgida võimaliku annuse kohandamise suhtes. Samu ettevaatusabinõusid tuleks rakendada ka teiste bensodiasepiinide suhtes, mis metaboliseeruvad CYP3A poolt, kaasa arvatud triasolaam ja alprasolaam. Bensodiasepiinide puhul, mille eliminatsioon ei sõltu CYP3A-st (temasepaam, nitrasepam, lorasepaam), on kliiniliselt oluline koostoime klaritromütsiiniga ebatõenäoline.\nKlaritromütsiini ja triasolaami kombineeritud kasutamine võib mõjutada kesknärvisüsteemi, nagu uimasus ja segasus. Selle kombinatsiooniga on soovitatav jälgida KNS häirete sümptomeid.\nEeldatakse, et digoksiin on P-glükoproteiini substraat. On teada, et klaritromütsiin inhibeerib P-glükoproteiini. Samaaegsel kasutamisel koos digoksiiniga võib tekkida digoksiini kontsentratsiooni märkimisväärne suurenemine vereplasmas ja glükosiidimürgituse oht.\nVõib-olla ventrikulaarse tahhükardia tüüpi "pirouette" esinemine koos klaritromütsiini ja kinidiini või disopüramiidiga. Klaritromütsiini samaaegsel kasutamisel nende ravimitega tuleb EKG jälgimist regulaarselt jälgida QT-intervalli suurenemise suhtes ning jälgida ka nende ravimite seerumikontsentratsiooni. Turustamisjärgsel kasutamisel on klaritromütsiini ja disopüramiidi samaaegsel manustamisel teatatud hüpoglükeemia juhtudest. Klaritromütsiini ja disopüramiidi kasutamisel on vaja kontrollida glükoosi kontsentratsiooni veres. Arvatakse, et on võimalik suurendada dopopüramiidi kontsentratsiooni vereplasmas, kuna selle metabolism inhibeeritakse maksa all klaritromütsiini mõjul.\nFlukonasooli ühine manustamine annuses 200 mg päevas ja klaritromütsiin annuses 500 mg 2 korda päevas põhjustas klaritromütsiini minimaalse tasakaalukontsentratsiooni keskmise väärtuse suurenemise (Cmin) ja AUC vastavalt 33% ja 18%. Samal ajal ei mõjutanud ühine manustamine oluliselt aktiivse metaboliidi 14-OH klaritromütsiini keskmist tasakaalukontsentratsiooni. Klaritromütsiini korrigeeriv annus flukonasooli samaaegsel kasutamisel ei ole vajalik.\nMetüülprednisolooni samaaegsel kasutamisel väheneb metüülprednisolooni kliirens; prednisooniga kirjeldatud ägeda maania ja psühhoosi korral.\nSamaaegsel kasutamisel koos omeprasooliga suureneb omeprasooli kontsentratsioon märkimisväärselt ja klaritromütsiini kontsentratsioon vereplasmas veidi suureneb; lansoprasooliga - võimalik on glossitis, stomatiit ja / või tume värvuse välimus.\nSamaaegsel kasutamisel koos terfenadiiniga võib aeglustada terfenadiini metabolismi kiirust ja suurendada selle kontsentratsiooni plasmas, mis võib viia QT intervalli suurenemiseni ja ventrikulaarsete arütmiate, näiteks "pirouette" suurenenud riskini.\nTolterodiini esmast metabolismi vahendab CYP2D6. Kuid osa populatsioonist, kus puudub CYP2D6, toimub metabolism CYP3A osalusel. Selles populatsioonigrupis põhjustab CYP3A inhibeerimine oluliselt kõrgemaid seerumi tolterodiini kontsentratsioone. Seetõttu võib CYP2D6 vahendatud metabolismi madala tasemega patsientidel osutuda vajalikuks vähendada tolterodiini annust CYP3A inhibiitorite, näiteks klaritromütsiini juuresolekul.\nKombinatsioonis klaritromütsiini ja suukaudsete hüpoglükeemiliste ainetega (näiteks sulfonüüluurea derivaadid) ja / või insuliiniga võib tekkida raske hüpoglükeemia. Klaritromütsiini samaaegne kasutamine teatud hüpoglükeemiliste ravimitega (nt nategliniid, pioglitasoon, repagliniid ja rosiglitasoon) võib põhjustada klaritromütsiini CYP3A isoensüümide pärssimist, mis võib viia hüpoglükeemia tekkeni. Arvatakse, et koos tolbutamiidiga on hüpoglükeemia tõenäosus.\nSamal ajal tuleb klaritromütsiini kasutamine koos teiste ototoksiliste ravimitega, eriti aminoglükosiididega, jälgida vestibulaar- ja kuulmisaparaatide funktsioone nii ravi ajal kui ka pärast ravi lõpetamist.\nErgotamiini, dihüdroergotamiini samaaegsel kasutamisel on kirjeldatud ergotamiini ja dihüdroergotamiini suurenenud kõrvaltoimete juhtumeid. Turustamisjärgsed uuringud näitavad, et koos klaritromütsiiniga koos ergotamiini või dihüdroergotamiiniga on ergotamiinirühma ravimitega seotud ägedate mürgistustega seotud järgmised toimed: vaskulaarne spasm, jäsemete isheemia ja muud kuded, sealhulgas kesknärvisüsteem. Klaritromütsiini ja tungaltera alkaloidide samaaegne kasutamine on vastunäidustatud.\nKõik need PDE inhibiitorid metaboliseeruvad vähemalt osaliselt CYP3A osalemisega. Samal ajal on klaritromütsiin võimeline inhibeerima CYP3A. Klaritromütsiini ja sildenafiili, tadalafiili või vardenafiili kombineeritud kasutamine võib suurendada PDE inhibeerivat toimet. Nende kombinatsioonide puhul tuleb kaaluda sildenafiili, tadalafiili ja vardenafiili annuse vähendamise võimalust.\nSamaaegse klaritromütsiini ja kaltsiumikanali blokaatorite kasutamisega, mis metaboliseeruvad CYP3A4 isoensüümi poolt (näiteks verapamiil, amlodipiin, diltiaseem), tuleb olla ettevaatlik, sest on olemas arteriaalse hüpotensiooni oht. Samaaegsel kasutamisel võib klaritromütsiini, samuti kaltsiumikanali blokaatorite plasmakontsentratsioon suureneda. Klaritromütsiini ja verapamiili samaaegsel manustamisel on võimalik arteriaalne hüpotensioon, bradüarütmia ja laktatsidoos.\nEttevaatusabinõud peaksid kasutama klaritromütsiini mõõduka kuni raske neerupuudulikkusega patsientidel; mõõdukas ja raske maksapuudulikkus, koronaararterite haigus, raske südamepuudulikkus, hüpomagneseemia, raske bradükardia (vähem kui 50 lööki minutis); samaaegselt bensodiasepiinidega nagu alprasolaam, triasolaam, midasolaam intravenoosseks manustamiseks; samaaegselt teiste ototoksiliste ravimitega, eriti aminoglükosiididega; samaaegselt metaboliseeritavate ravimite isoensüümide CYP3A (sh karbamasepiini, kilostasool tsüklosporiin, disopüramiid, metüülprednisoloon, omeprasool, suukaudseid antikoagulante, kinidiin, rifabutiini, sildenafiil, takroliimus, vinblastiin, samaaegselt induktiivpoolid CYP3A4 (sh rifampitsiini fenütoiin, karbamasepiin, fenobarbitaal, naistepuna), samaaegselt statiinidega, mille ainevahetus ei sõltu CYP3A isoensüümist (kaasa arvatud fluvastatiin), samal ajal kui isoensüümi poolt metaboliseeruvad aeglase kaltsiumikanali blokaatorid seltsimees CYP3A4 (sh verapamiil, amlodipiin, diltiaseem); samaaegselt antiarütmikumid I klassi A (kinidiin, prokaiinamidi) ja III klassi (dofetiliidiga, amiodaroon, sotalool).\nNasofarüngiit on ninaneelu põletikuline protsess. Haigus levib õhu kaudu levivate tilgakeste kaudu ja nõuab keerulist ravi.Kui arst diagnoosib nasofarüngiiti, tähendab see, et nina ja kurgu limaskesta põletik.


Allergiaprobleemid seljatanud Noot jooksis hooaja tippmargi - Kergejõustik - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAllergiaprobleemid seljatanud Noot jooksis hooaja tippmargi\n7. juuni 2018, 21:55\nAndi Noot. FOTO: TAIRO LUTTER / PM/SCANPIX BALTICS\nKolmapäeval toimus Tartus ülikooli staadionil KEVEK staadionijooksusarja kolmas etapp, mille 800 meetri distantsi võitis Andi Noot Eesti tänavuse hooaja tippmargiga. Veteranide arvestuses näitas head minekut Margus Kirt, kes püstitas M50 vanuseklassi Eesti rekordi.\nTänavu staadionil esimese stardi teinud Noot läbis 800 m ajaga 1.51,70. Siiani asus tabeli eesotsas Rasmus Kisel 1.51,87-ga, mille ta jooksis 26. mail Walfordis. Teise koha sai Enari Tõnström isikliku rekordiga 1.52,53 ja kolmanda koha Karel-Sander Kljuzin samuti isikliku rekordiga 1.53,13. Tema eelmine isiklik rekord oli 1.54,11, vahendab Jooksja.ee.\n«Aeg ei näita midagi. Plaan oli juba ammu hooaega avada, aga nii kui loodus roheliseks läks ja õitsema hakkas, tekkisid mul probleemid kuni eelmise nädala lõpuni, enne kui vihm selle kõik vastu maad lõi ja kopsud puhtaks sain,» ütles Noot ajakirja Jooksja Jooksuportaalile, viidates õietolmu allergiale.\n«Mul on hea meel, et olen mängus tagasi. Nüüd jääb üle ainult võistelda ja 1500 m eesmärki taga ajada,» lisas Noot, kes sihib EM normi 3.40,00. Noot lausus eraldi tänusõnad Andrus Mutlile staadionijooksude propageerimise eest. «Õige mees ajab õiget asja,» märkis ta.\nVeteransportlane Kirt püstitas eile 800 m M50 vanuseklassi Eesti rekordi 2.05. Varasem tippmark 2.06,2 kuulus samuti Kirdi nimele, mille ta jooksis möödunud aasta 13. juulil Võrus. Mehel näib vaatamata vanusele kiirust olevat. Ei ole ka ime, sest noorena jooksis Kirt 1500 m ajaga 3.47,99.


Riisalu: Tallinna eesmärk on saada roheliseks maailmalinnaks - Uudis.net\n738 Riisalu: Tallinna eesmärk on saada roheliseks maailmalinnaks\nPealinn · 22.11.2020 13:13\n"Loomulikult on selle visiooni ellu viimine keeruline ülesanne ja see sõltub väga paljudest asjadest maailmas, " märkis Tallinna abilinnapea Aivar Riisalu. Tallinna üheks ambitsiooniks on saada roheliseks maailmalinnaks ning Riisalu sõnul ei ole selles ambitsioonis midagi häbeneda, sest pea kolmandik (32%) Tallinna territooriumist on kaetud parkide ja rohealadega. "Selliseid pealinnu maailma ülearu palju ei ole, selles osas on meil läinud päris hästi," ütles Riisalu. Kiiduväärse plaani teoks saamiseks ei piisa aga vaid soovist ja plaanist - korralikult käima saab rohepöörde lükata vaid siis, kui nii üksikisikud kui riik laiemalt seda toetaks. Viirus nurjas mitmed plaanid "Täna on väga palju survet sellele, et seame piiranguid inimestele, kes tahaksid meile elama ja tööle tulla. Linna huvi on see, et neid võiks siia rohkem tulla. igasugu kvoodid ja piirangud meie loovust kuidagiviisi ei toeta." Ka viiruspandeemia tõttu on soiku jäänud mitmed plaanid, mille hulka kuulus nii Linnahalli renoveerimise kui Kalaranna uue jahisadama projekt. Linnahalli projekt oleks lähimate aastate jooksul muutnud positiivselt kogu sealset mereäärset ala, aga täna on Riisalu hinnangul keeruline öelda, millal see teoks saab. Kuigi probleemid majanduses laiemalt on muutnud tuleviku pisut ebakindlaks, jätkab Tallinn siiski täies mahus rohepöörde ellu viimisega. Abilinnapea sõnul toetavad mitmed tänased tegevused seda eesmärki - näiteks on Tallinn ainus linn Eestis, kus on rööbastransport, mida peetakse üheks kõige mõistlikumaks transpordiliigiks. Lisaks viib linn lähiaastatel kogu oma bussitranspordi üle gaasiküttele. Koostöö algab kodust Rohepöördeks vajaliku mõtteviisi muutmise propageerimiseks on vaja kaasata erinevaid huvigruppe ja Riisalu hinnangul ei peaks poliitikud püüdma seda üksinda teha, pigem on edu pandiks koostöö. "Koostöö algab juba kodust, sest erinevad põlvkonnad saavad täna üksteist teavitada erinevate suundade vajalikkusest ja kuulata uut mõtteviisi oma lähedaste käest -see võib palju kiiremini ja paremini kohale jõuda," soovitas ta. Riisalu sõnul on linn lähiaastate arengus tähelepanu alla võtnud jalgrattateede strateegia, millele hakatakse eelarvest järk-järgult raha andma ja ellu viima. "Linna areng võiks olla asumikeskne ja avaliku võimu kohustus on säilitada võimalust, et erinevate asumite vahel oleks võimalik liigelda erinevaid liikumisvahendeid kasutades," märkis Riisalu.


Pere ehitab Soomes omale 10 000 euro eest ökomaja - eestinen\nPere ehitab Soomes omale 10 000 euro eest ökomaja\nKahe lapsega pere ehitab oma kätega Põhja-Karjalasse Liperisse metsa sisse ökomaja, kus pole tulevikus pesumasinat ega külmkappi. Majaehitus läheb maksma 10 000 eurot.\nPereisa Mick on elukutselt puusepp ja tahab kõik ise teha. Pere ei taha kodulaenu võtta, kuna selle tagasimaksmiseks peaks mõlemad täisajaga tööl käima. Seda ei soovita ja seetõttu tehakse kõik ise ning odavalt, vahendab Yle.\nPere ehitab maja säästudest. Mick ja pereema Marja käivad tööl juhuslikult vahetevahel.\nMaja ehitatakse võimalikult öko, alumised palgid on pandud looduslike kivide peale. Soojustuseks kasutatakse tselluvilla. Seinad soojustatakse poole meetri ulatuses õlgedega ja peale tuleb savikiht. Enamus materjale on saadud taaskasutusest, nagu näiteks katuseplekk, uksed ja aknad. Joensuu ehitusettevõtetelt on saadud äraviskamiseks mõeldud lauamaterjali. Ainult naelad ja leivaahju alusrest on ostetud uuena. Kui maja valmib, meenutab see Aafrika ümmargust savimaja. Või kui värvida katus punaseks ja seinad siniseks, siis on see nagu Muumimaja.\nElektriga liitumist ei tule, selle asemel kasutatakse päikse- ja tuuleenergiat. Sellest elektrist piisab arvuti kasutamiseks, mobiili laadimiseks, valgustuseks ja talvel auto soojenduseks, aga külmkappi, pesumasinat ega elektripliiti ei tule.\nEhituse ajal elab pere ühes vanas üürimajas sealsamas lähedal. Toitu tehakse juba nüüd puupliidi peal, aga pesumasinat võidakse hakata tulevikus taga igatsema. Eesmärk on saada vähesega hakkama ka siis, kui maja on valmis. Käsitsi nõude ja pesu pesemine nõuab palju vaeva, aga Marjale see meeldib. Soome-iiri paar tahab elus teha ka muud peale palgatöö. Lapsed on kuni kooli minekuni kodus.\nMajaehitusel on kõige kallimad toru- ja elektritööd. Neid töid ökomaja juures vaja pole. Majja tuleb sisse kuivkäimla. Vesi saadakse oma kaevust. Vett tuleb käsitsi tuppa kanda.\nMajast juhitakse välja vaid nõudepesuvesi, mais läheb eraldi kaevu, kus see filtreeritakse. Muu vedelik läheb kompostiks. Pesuruumid tulevad hoovipealsesse sauna. Elumaja keskele tuleb suur kasutatud voolukivist ahi. Maja köetakse ainult puudega.\nKuna maja suurus on alla 50 ruutmeetri võib seal kasutada lihtsamaid lahendusi. Näiteks üle 50-ruutmeetrise maja ainult puudega kütmine pole praeguste ehituseeskirjade järgi võimalik. Kohalik ehitusjärelvalve on suhtunud seni majaehitusse mõistvalt. Perelt on küsitud, miks nad kulutavad mitu aastat ehituse peale – aga see on suure unistuse täitumine. Puusepale on oma maja ehitamine ammune unistus. Unistuse täitumine algas sellest, kui ta paar aastat tagasi hakkas äsja soetatud krundil puid maha võtma ja neid laasima.\nMick ja Marja kohtusid Iirimaal ning mõtlesid pikalt, kuidas oma edasist elu elada. Lõpuks visati kulli ja kirja ning valik langes Iirimaale. Siis aga tuldi Soome ja leiti, et oleks parem ikka kolida Marja kodukohta. Marja on pärit vaid kiviviske kaugusel praegusest majaehituse kohast.\nAlgul otsiti Põhja-Karjalast vanemat elumaja. Unistuste kohta aga ei leitud, kuna nõudmised olid kõrged: privaatne koht teeotsas keset metsa ja järve ääres. Lõpuks leiti Marja vanemate kinnistu lähedalt sobiv krunt, mille maaomanik oli nõus ära müüma.\nMajaehituseks vajaminevad palgid saadi oma kinnistult. Samas ei tahetud ehitada tavalist palkmaja, kuna palkide tõstmine oleks olnud raske. Tõstuki ja masinate kasutamine poleks aga kokku läinud põhimõttega kõike ise teha. Seinamaterjaliks valiti õled ja savi, kuna need on ökoloogilised ja hingavad. Välist abi on vaja läinud ainult tee ja ehituskrundi aluse puhtaks lükkamiseks ekskavaatoriga.\nEhitusel on käinud abis vabatahtlikud üle terve Euroopa. Mõned on olnud kohal mitu kuud, teised mõne nädala. Mick on huvilistele samas õpetanud ehitamise kunsti.\nSoov on õpetada ka lastele, et asju saab teha ise. Suvel olid lapsed ehituse juures abis. Ehitus ise on üks asi, palju aega kulub planeerimise peale. Näiteks on ümmarguse maja ehitus vaevalisem kui tavalise nelinurkse maja ehitus. Samas tundub ümmargune loomulikum ja looduslikum.\nMick tunnistab, et varem oli ta elus tulemustele orienteeritud, aga oma kätega majaehitus on õpetanud nautima iga hetke.\nLapsiperhe rakentaa omakotitaloa 10 000 euron budjetilla – seinät muurataan oljesta ja savesta, jääkaappia ja sähköhellaa ei tule\nEkotalossa lähes kaikki rakennusmateriaali on kierrätettyä. Mick Walsh toteuttaa tinkimättömästi unelmaansa hartiapankkitalosta.


Koroona ülevaade 18.11.2021: Eestis lisandus 873, neist Tartumaal 89, Valgamaal 42, Põlvamaal 32 ja Võrumaal 29 juhtu - Lõunaeestlane\nKoroona ülevaade 18.11.2021: Eestis lisandus 873, neist Tartumaal 89, Valgamaal 42, Põlvamaal 32 ja Võrumaal 29 juhtu\nAvaldatud: 18 november, 2021\nTänase, 18. novembri hommikuse seisuga on haiglas 450 koroonaviirusega nakatunud patsienti. Neist 352 vajab haiglaravi raskeloomulise COVID-19 tõttu, nendest omakorda 264 ehk 75 protsenti on vaktsineerimata ja 88 ehk 25 protsenti on lõpetatud vaktsineerimiskuuriga.\nÖöpäeva jooksul avati haiglates 39 uut haigusjuhtu. Suri seitse koroonaviirusega nakatunud inimest, kõik olid vaktsineerimata: 57-aastane mees, 71-aastane naine, 72-aastane mees, 81-aastane mees ja kolm 88-aastast naist.\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti 6040 testitulemust, millest 873 (14,5 protsenti) osutus positiivseks. Positiivse testi saanutest oli 559 vaktsineerimata ja 314 lõpetatud vaktsineerimiskuuriga. Eestis on viimase 14 päeva haigestumus 100 000 elaniku kohta 1067.\nKõige enam uusi nakatumisi lisandus Harjumaal – 312. Tartumaal lisandus 89, Valgamaal 42, Põlvamaal 32 ja Võrumaal 29 juhtu.\nÖöpäeva jooksul manustati 7254 vaktsiinidoosi, neist uusi vaktsineerimisi alustati 1003. Tänahommikuse seisuga on lisa- või tõhustusdoosi saanud 130 529 inimest. Kogu Eesti elanikkonna hõlmatus kahe vaktsiinidoosiga on 58,4 protsenti.


Eesti mehed võitsid Eesti-Soome-Rootsi mitmevõistluse maavõistluse, naised jäid viimaseks - Sport\nEesti mehed võitsid Eesti-Soome-Rootsi mitmevõistluse maavõistluse, naised jäid viimaseks\nEesti koondis Kuortanes, Risto Lillemets alumise rea vasakpoolseim.Foto: EKJL\nKJK Saare sportlane Risto Lillemets püstitas Kuortanes toimunud mitmevõistluse Eesti-Soome-Rootsi matšil isikliku rekordi 7489 punkti, mis andis 19-aastasele noormehele teise koha ning U23 EMi pääsme (normatiiviks 7200 p.).\nEestlastele kuulusid ka 5. 6. ja 7. koht – vastavalt Ramo Kask (SK Leksi 44) 7186, Mikk-Mihkel Arro (KJK ViKe) 6790 ja Henri Loose (Tartu SS Kalev) 6780 punktiga. Sören Jõõrase sundis katkestama teiba purunemine. Teise koha sai Soome ja kolmanda Rootsi meeskond.\nVõistkonna juht Huko Linnas: „Väga tore, et vaatamata vihmale ja viperustele teivashüppes suutsid mehed esikoha välja võidelda. Suur rõõmu teeb, et meeskonna noorim liige Risto Lillemets oskas kõik alad kokku panna ja korraliku tulemuse teha.“\nNoor Eesti naiskond jäi Rootsi ja Soome järel viimaseks. Uued isiklikud rekordid püstitasid 6. ja 7. koha saavutanud Hanna-Mai Vaikla (5356 punkti) ja Margot Meri (5333 punkti). U23 EMi normist (5200 punkti) oli üle ka 11. kohale jäänud Kristella Jurkatamm (5251 punkti).\nRosenberg võitis rahvusvahelise mitmevõistluse ja tagas EM-pääsme\nFOTOD JA VIDEO: Rauno Liitmäe võitis teist aastat järjest Leksi viievõistluse\nMeistrivõistluste eelvaade: kas Haas ja Balta lunastavad viimasel hetkel MM-pääsme?\nEesti mitmevõistlusekoondis alustab täna Prantsusmaal superliigat


Kirvetüü - Vanemuine - Teater Vanemuine\nÜkskõik kuidas ma ka ei mõtle seda teksti siin alustada, ikka on tunne, et ei suuda väljendada elamuse suurust, mille sain “Kirvetüü”d vaadates. Seda kõike ühelt teatrietenduselt saada, oli võimas ja seda oli palju!\nTegemist on lavastaja Ain Mäeotsa poolt tellitud, Ott Kiluski kirjutatud näitemänguga, mis võitis Eesti Teatri Agentuuri 2017.aasta näidendivõistlusel esimese koha! Ja Ain ise on selle nüüd paar aastat hiljem Vanemuise suvelavastusena lavale toonud. Kuid mitte teatrilavale, vaid Tartu Kammivabriku sündmuskeskuse kõikvõimalikesse soppidesse. Nii kõrgustesse, kui nurgataha ja ette keskele muidugi ka, aga kõikjal jälgivad tegutsemist kaamerad ning suures plaanis jõuab pilt suurele kesksele seinale, et kellelgi ükski nüanss kaduma ei läheks. Ja kaameratöö on hea. Võetakse üles mitme kaameraga, seega on võimalik hüpata erinevatesse rakurssidesse. Siinkirjuta peab siiski tunnistama, et kui oli vähegi võimalik enda silmadega tegevust jälgida, siis loobusin ekraani vaatamisest ning jälgisin otse seda, mis laval toimub. See suur tehasehoone ja väiksed inimesed selles siblimas, nagu sipelgad andis veel omakorda omalaadse tunde. Mina, vaataja – jumal; Nemad, tegelased – pisikesed nupud mängulaual.\nTegemist on ühe N nimelise väikelinnaga Eestimaal. Kuna kõneldakse setu keelt, siis ilmselt kusagil lõuna-kandis. Kui ma ei eksi, siis tekstist käib läbi (minu sünnilinn) – Elva. Ja kas mitte Võru ja Tartugi (kuigi see võib olla minu enda luul)… seega ilmselt see tegevustik ikka kusagil seal Setumaa nurgas toimub. Ilmselgelt on tegemust võrlemisi värske Vabariigi-ajaga, ehk 1990ndad. Arvestades riideid ja seda millega tegeleti. Päris alguses toimetab laval üks varateistmeliste poiste kamp ning nendega toimuv juhtum mõjutab neid inimesi, kes siis umbes kolmekümneaastase hüppe järel laval edasi tegutsevad. Väikelinnas on ju kõik inimesed enamvähem seotud, tuttavad või vähemalt teavad teiste perede asju. Nõnda elatakse nii enda kui teiste elu. Kogu oma tegudepagasit kantakse kaasas ning üsnagi samalaadses kogukonnas (kõik teavad kõigist kõike ja keegi ei unusta… antakse ka järeltulevatele põlvedele edasi, jne). Harva kui mõni õpetajapreili sellesse siseneb, et näiteks inglise keelt õpetada kohalikus koolis… lahkujaid on muidugi pidevalt – kes joob end surnuks, kes läheb suuremasse linna õnne otsima…\nNii on see ka “Kirvetüü” miniühiskonnas. Tuli kamaluga enda elust- lapse- ja nooruspõlvest tuttavaid juhtumeid ja tüüpe meelde. Eelkõige just sealt Elva kandist, aga ka Tallinnast…\nVõib-olla just sellepärast, et see kõik on nii tugevalt osa meie lähiajaloost ning osaliselt seletab mingil rohujuuretasandil, millised me eestlased (või vähemalt osa meist) oleme, siis mõjuski see kuidagi väga olulise teatritekstina. Mõni aeg tagasi, kui soomeeestlane Sofi Oksanen kirjutas meie lähiajaloost raamatuid, siis oli tunne, et miks küll eestieestlased ise seda praegusel ajal väärilisel tasemel ei tee (muidugi on Viivi Luik ja mõned üksikud teised, aga neid on siiski nii vähe ja need ei jõua massideni, nagu Sofi raamatud). Nüüd siis sai Ott Kiluskilt seda, mida vaja! “Kirvetüü” mõjus, nagu “ühe teise Eesti ajastu” – “Tõde ja õigus”. Samas oma tunnetuselt oli selles midagi maailmadramaturgialikku, eelkõige oma sumeduse ja huumori seguga tuli meelde Martin McDonagh. Martinil ju Iiri juured ja Iiri ning Eesti teatavat atmosfäärisarnasust kirjandusmaailmas oleme vähemalt meie eestlased pidanudki ju tunnetuslikult vendadeks. Siin on järjekordne tõestus sellest.\nMa võiks jäädagi jutustama ja nostalgitsema Kiluski tekstiga tõstatunud mälestustest ja seostest oma enda eluga – väikelinna alkohoolikud, suuremad ja väiksemad maffioosnikud, külahullud, kes on peksa saanud või muidu mõne kolakaga vasta pead, narkossi-tulek ja levik Eestis, triibuostmine, Saksa-telekanalite passimine (PRO7, Viva, RTL jne), esimesed pornofilmid, laste tegemine erinevate naistega, posimine ja ennustamised jne jne jne… Kuid siis venib see tekst siin liiga pikaks. Ja kuigi tegevustikust suurema osa hõlmasid kõik need 90ndatele iseloomulikud juhtumid, siis seal ridade ja räpasuse vahel oli ka helgeid noote – nii armastust, sõprust kui unistusi – mis kandsid siis kui kannavad ka praegu inimesi arjest välja, edasi ja mõnikord ka parema elu suunas.\nAin Mäeotsa lavastus on oma mastaapsuses võimas. Kuid suurte vormidega käib pahatihti kaasas ka teatav üldistus ja üldsus, kuid Ain suudab minna ka detailidesse ja just detailiderohkus on üks neid imetlust väärivaid komponente. Siin sõidetakse “laval” bemarite ja volgadega. Rääkimata traktorist. On toidupood oma justkui tolleaegsete riiulite ja kaubaga. Kuna kasutatakse kaamerat, siis on osavalt lisatud ka ekraanile eelnevalt valminud film, mis on osavalt integreeritud reaalselt lavaltoimuvaga (väga hea lõpplahendus!) Poomised, kaklused, joodikute laamendamised, kuuma metalliga rinnapõletamised ja mis kõik veel. Ma ei tea kuivõrd vabad käed Ain Kirvetüü kunstnikule Iir Hermeliinile andis, aga jäi mulje, et ta usaldab Iirt (on ju ka Iir üks parimaid suurte lavade stsenograafe praeguses Eestis) ning seeläbi on kogu see “lava” saanud kõikvõimalikke suuri ja pisikesi “vaatamisväärsusi”, mis rikastavad “metsikult” kogu lavastustervikut – nii suured terved puud (ja saetud puudehunnikud ka) kui ka pisikesed detailid, nagu Rambo-plakat või mahavajunud kardinapuu. Soengutest, riietest, nõudest-ämbritest-kätepesuveehoidjast, mööblist ja muidugi kogu masinavärgist rääkimata. See kunstiliselt magus hetk, kui vana aeg polnud veel lahkunud, aga uus hakkas oma välismaa dressidega sisse murdma. Päris huvitava vaatepildi ja muide ka sellel samal mastaapsel laval, pakub lavastaja õpetajapreili korteriakna ning seal all toimetavate peigmehehakatistega. Akna kõrgus ning õues ja toas olevate inimeste vaheline vestlus oli jällegi midagi sellist, mida näiteks lapsepõlve-Elvas (Arbimäel) ikka juhtus 🙂\nKiluski tekst on väga mahlane ja setu keel annab mõnedele rahvalikele roppustele veel omad vindid sisse, aga aeg-koht-tegelased annavad sellisele keelekasutusele sellises olukorras õigustuse – nii see lihtsalt oli (ja on). Mul on kõigest 2 kriitikanoolt ja üks neist on helisüsteemile. Sellises ruumis ja ümbernurga ning kõikvõimalikes erinevates nurkades mängimine nõuab mikrofonide kasutamist ning osalt sellest vingest tekstis läks kaja või heli hajumise tõttu kaduma ka. Tegelikult tahaks seda näidendit sellepärast isegi üle lugeda, sest kui naudid lisaks tervikloole ka nende tegelaste jutumula ja huvitavaid murdeväljendeid, siis tahaks, et ükski sõna ei läheks mööda 🙂 Õnneks kõrvad harjusid või siis leppis etenduse edenedes teksti mõned kaotsiminevad detailid oma peas paika panema vastavalt tegevusele ning seega oli see helindus vaid väike hind maksta kogu lavastuse võimsuse eest.\nTeine ja veelgi pisem kriitika on lavavõitluse kohta. Kui joodikud komberdasid ja kukkusid, eriti Veiko Porkaneni trepist alla”sadamised” ning kogu see kähmlus, mida nägi otse lavalt, see toimis hästi ja isegi ehmatas nii mõnedki korrad. Aga näiteks maffiamehe peks (üleval), mis kaamerate kaudu ekraanil edastati, nägi natuke kentsakas välja, sest kaamerasilm ei valeta ja suures plaanis iga detail oli paista ja no see ei olnud löömine, ega ka kaklus, mis sealt paistis… Üldse oli üks efekt, mis tundus silma järgi isegi teostatav, ehk Veiko allakukkumine üle käsipuu… kas seal “ahjupealsele pehmemaks tehtud osa peale poleks olnud võimalik kukkuda? Samas kui vaatajana seda nii ootad, siis omamoodi poleks see olnudki võib-olla üllatava efektiga, et selle jaoks eraldi lavastusliku külje pealt pingutada… Ja nii sai ahmida õhku Veiko trepist umbjoobes allalibisemistele 🙂\nKui nüüd otsapidi jõudsime näitlejate juurde, siis enne kui ükshaaval nendele rollidele hakata mõtlema, tuleb öelda, et tegemist on suurepärase ansambliga! Iga lüli annab endast 101% ning kokkumäng ja -kõla terviku teenistuses on vaimustav! Kogu sellest kirevast tegelaste paraadist on peategelasi raske eristada, sest tegemist on tõesti ansamblitükiga. Sellest hoolimata olid “rohkem eetris” minu arvates 2 alguse poisikestest täiskasvanud meest – Felix (Andres Mähar) ja Andre (Mait Malmsten), kolmas poisike – Borka on vanemana ummamuudu ning lahkub ka “poolepealt” ning neljas poisike ei jõuagi täiskasvanuikka… Kuid kolmandaks peategelaseks peaksin ka Mürkat (Veiko Porkanen), kes juba esimeses mängunurgas tegevustikku siseneb ning paratamatult endale läbi tüki (isegi narkouimas diivanil istudes) endale tähelepanu kisub. Naised on kõik pigem “kõrvaltegelased”, kuigi vast poemüüjast naiskooriliige Vaike (Linda Kolde) teistest pisut enam meestega maid jagades esile pääseb.\nKuid ennekõike tahaksin välja tuua oma seekordse suurima üllatuse – Ott Sepp! Pole mitte kunagi teda sellisena näinud ja see on näitlejatöös väärtus omaette. Näiteja suudab leida endast täiesti uue tahu. Rõve, küla pisimaffioosnik, kellel teiste meeste pärast ei õnnestu kuidagi oma pornofilmi rahus vaadata, samas kui rahulik hetk tekibki, siis elab endasse kogunenud viha välja ning koos narkarist ja igamehejoodikkaaslasest Mürkaga ikka triipu ninna veavad ning pliidipeal kuumaks aetud rauga rinda kõrvetavad. Äge alfaisane! See on natuke ka kiitus Ain Mäeotsale, kes lavastajatoolis näha suutis, et Otist selline elukas võib välja tulla! Praeguseks kui on pool teatriaastat möödas ja olen 90 väärt meeskõrvalosa rolli üles kirjutanud, tuleb tunnistada, et Ott on kahtlemata üks viiest, kes seal teravaimas tipus. Nii psühholoogiliselt läbitunnetatud oli see tema Enrico – samas selline vastik pisike punn, aga härga täis. Kõik need oksendamised, sülitamised ning piljardi (või koroona?) kiiga nende väljapursatud rõveduste telekalt puhastamised ning siis jälle vihahoos sama kepiga vasta rauda või diivanit peksmised! Lihtsalt vaimustav!\nJa sama vaimustav on tema kamraadi Mürkat mänginud Veiko Porkanen! Veiko on sellises vinges vormis, et juba mitmendat rolli järjest muuskui imestan kui hea ta on ja kui sügavale karakterisse ta suudab minna. Kõik need Mürka tolgendamised – kohe kui tema oli laval paratamatult jälgisid just nimelt teda, sest ei teadnud mida see hull jälle ette võtab.\nAndres Mähari mängu vaadates tundsin alguses ära selle tegelase, sest ta oleks nagu samas vormis kedagi kusagil teises loos mänginud, ent mida tükk edasi, sest rohkem hoogu temasse kogunes ning lõpuks kui ta oma loodetavale pruudile järele läks, et toda enda sünnipäevale viia ja seal jonnima hakkas, siis olin ma müüdud. Andrese hoogsus ei jää kahele eelmainitule alla, tema “külahull” lihtsalt on tsipa teisest puust mees. Kuid just see armuliin inkaõps Piretiga (Kaia Skoblov) oli ka muidu väga vajalik tasakaalustamaks kogu seda õudu ja räpasust. Ja kuigi Kaia saab üsna vähe mängida, siis tema hääl on nii hea ning tegelane nii oluline – väljastpoolt kogukonda sissetulija, et iga tema stseeniosaluse järgi vaadates lausa januneb.\nLinda Kolde tundus tänu filmile “Nullpunk” üks omaaegse lavakakursuse lubavamaid noori naisnäitlejaid, ent siis teatrisse jõudes hakkas liiga sarnaseid rolle tulema ja ma olin natuke pettunud, kuhu see jõuline, ülbet ja uhket plikat mängiv noor näitlejanna on kadunud, nagu Nullpunkt andis loota… Siin ta on! Siin on Lindas mingi erilise hoog – võib-olla pole lihtsalt olnud viimasel ajal selliseid “välja”mängimise rolle talle antud. Ja no kuna tema karakteris on rohkem peidus kui ainult kohalike joodikutega jagelemine, vaid lisaks ka unistused ning ka üks kavaluse noot, mis lööb välja kui enda kasu mängus… Üks väheseid rolle selles ansamblis milles saab nii karmi bitchi kui ka murtud naist mängida.\nEesti Draamateatris külalisena kaasalööv Mait Malmsten ei pääsegi nende Kirvetüü-poiste seast eriti esile. Tema karakter on rohkem sügavama psühholoogilise kuivõrd välise mänguga. Kõik need hingevaevad ja -piinad on seal olemas, mida lapsepõlve murega kandev inimene aastakümneid enda sees on lasknud mädaneda. Tema on ka üks väheseid, kellel naisega kooselu on enamvähem õnnestunud. Ja naise, ehk Virve rollis Ragne Pekarev on naistest vast see ainus, kes pigem psühholoogilsel tasandil mängib. Tal tuleb nii lapsi kantseldada kui ka meest… ja mehest elu segavad “pahad mälestused” välja ajada…\nPosijaks on Felixi ema, ehk laval minu jaoks uus tutvus – Silva Jansons. Tema on tõsine naine ja rohkem teistele näitlejatele toeks. Lisaks on ta üks seto naiskoori kvinteti liige. Teisteks liikmeteks juba mainitud Vaike/Linda ja Virve/Ragne, aga ka Vaike tööandja, Pauli naist mängiv Liina Tennosaar ja kohalik raamatukogutädi Reet, ehk Merle Jääger. Mõlemad naised, nii Merle kui Liina pakuvad väiksed koomilised pärlid, seda nii muidu tegevuses, aga eriti selle koori lauludes ja liikumises! Appi, kui lahedad nad kõik viiekesi koos oma kooriproovis olid! Ja kui hästi nad laulsid! WOW! Selline koos pääseks laulupeole nagu niuhti! Laul ise oli ka VÄGA hea! Lootsin, et nad veel laulaks, aga saladuskatte all võin öelda, et seda rõõmu saab alles lõpu eel veel korra! 🙂\nJa laast, aga mitte liist – poeomanik Paul, ehk Margus Jaanovits ja tema “sõber EPA päevilt” Jaanus Tepomees. No igas kolkas on kaks sellist sõbrameest, kes ikka koos käivad 🙂 Ja mõlemad on sellised ägedad karakternäitlejad! Sedapuhku eriti meeldisid kõik need Jaanovitsi silmade punnitamised ja oma Macho-suusamütsiga eputamised (alles hiljuti sai seda sama mütsi näha mingis teises lavastuses, aga no mitte ei meenud kus kohas). Jaanuse roll oli väga väike. Pigem ühel väiksel koosistumisel sai natuke sõna, aga peamiselt jäi ikka “sõbra” sabarakuks 🙂 Üks pisike roll oli ka Agu Trolla’l, keda ma ei tundnud ärikana äragi… olen teda näinud varem vaid “Saaks veel Eestissegi” tükis, aga no üldse ei vii kokku, et tegemist oleks olnud sama näitlejaga! Seegi ju selge kiitus!\nKuna tegemist on 90ndatega, siis muidugi ei saa ju üle, ega ümber ajastukohasest muusikast, millest nii mõnigi kuulub ka minu lemmikute sekka siiani – Nirvana, Roxette ja David Bowie… Ja kuigi Queen’i eriline austaja pole ma kunagi olnud, ent nende laulud ikka meeldinud, siis mäletan minagi seda hetke kui Freddy Mercury suri… elasin siis Soomes ja käisin keskkoolis. MTV oli meie linna telerites nähtav kah alles neljandat aastat… Koolis muidugi olid kõik pahviks löödud, sest teismelisena ju on muusika veel eriti oluline… ja seesamune MTV korraldas ja näitas Queen’i ja Freddy muusika ning intervjuude spetsiaalsaateid. Kurvaks tegi see kõiki ja ühendas tervet maailma. “Kirvetüü” tegelased ühendab üks teine sündmus, mis kohe Freddy surmale järgneb.\nOleme juba sellised naljakas elukad, me eestlased. Kes rohkem “elukas”, kes vähem… aga kogukonnast saame jõudu, nagu saame jõudu oma eestlusest ja eks see meid kasvatab ja muljub üksjagu. Nii mõnus on seda kõrvalt vaadata ja tõdeda ühtlasi, et mina saan saan sellest kõigest aru, sest olen eestlane… olgugi siis, et see on natuke valus vaadata. Aga kui see on kirjutatud, lavastatud ja mängitud ühtlasi nii humoorikalt, dramaatiliselt, põnevalt kui ka õudsalt, siis see läheb eriti korda.\nSellel aastal oli “Kirvetüü” minu 74. teatrikülastus ja 4. kord kui pärast etendust seisma tõusin. Mu teatrikaaslased teavad, et ma naljalt etenduse lõppedes plaksutamiseks püsti ei seisa (isegi kui teised seisavad). See peab olema ikka midagi väga erilist. Aga “Kirvetüü” peale olin krapsti, justkui iseenesest püsti (isegi kui teised veel istusid) ja peatselt seisis terve publik! Bravo Vanemuine! Bravo Ain Mäeots! Bravo Ott Kilusk! Ja braaaavoooo terve trupp ja kõik tegijad-loojad, kes selle teoks tumeda setokeelse lavaloo teoks tegid!\nHinnang 5- (Aini jaoks oli see ju juba neljas Vanemuise setokeelne lavastus. Kõik eelmised 3 on olnud ka suurepärased – “Taarka”, “Peko” ja “Obinitsa”, millele kõigile olen ka andnud viis tärni hinnanguks ning nii “Peko” kui “Obinitsa” osutusid mu vastavalt 2011. ja 2015 aasta parimaks suveteatrielamuseks… Kõigil neil neljal setokeelsel lavastusel on 4-6 aastat vahet… ilmselt just sobiv, et järgmist nautida täiel rinnal ning taas uusi ja uusi setokeelseid sõnu juurde õppida… Seega väga suur lootus jääb elama, et u. 2023-2025 saab järgmist Mäeotsa setokeelset šedöövrid oodata! Ja ootama asusin juba praegu nüüd ja kohe, sest kui on Ain Mäeotsa setokeelne suvelavastus, siis kui neljast neli on siiani superhead olnud, ju siis ka järgmised! :))


Päevitamine raseduse ajal - kas saate raseduse ajal päevitada? - Rasedus / sünnitus - 2020\nPäevitamine raseduse ajal - kas saate raseduse ajal päevitada?\nKas päevitamine on raseduse ajal ohutu? Või on sel erilisel eluperioodil parem hoiduda päikesevalguse käes viibimisest? Mis selles tões on?\nPäevitamine raseduse ajal - üldine tava\nKuigi paljud inimesed hoiatavad raseduse ajal päevitamise eest, on rannas palju naisi, kellel on rasedus kaugele arenenud. Suured krõbinad isegi väga kuumades kuurortides Euroopas ega maailmas ei üllata kedagi. Rasedad daamid naudivad suve võlusid ega näe selles midagi erakordset. Vastupidi - nad rõhutavad, et tunnevad end suurepäraselt, sellepärast elavad nad normaalselt, ilma liigsete keeldude ja stressita.\nKas see on hea otsus?\nPäevitamine ainult peaga\nPäevitamine pole tervislik, olgu see siis rase või üldse mitte. Ilus pruun nahavärv, mis on tingitud naha kokkupuutest päikesevalgusega, on tõesti keha kaitsereaktsioon. Ehkki enamikule meist meeldib päevitus, on tõde see see kiirendab naha vananemist. Lisaks võib muutuda liigne päevitumine põletuste ja isegi nahavähi põhjus kahjustab keha immuunsust.\nTeisest küljest, kuidas nautida kodus peidus suve võlusid? See pole alati võimalik. Paljudele meist on päevitamine rõõmu pakkuv, mistõttu soovitavad arstid valida kompromissi ja valida lihtsalt üsna ohutu päevitamise.\nPäevitamine raseduse ajal - jah, aga ...\nNii et päevitamine rase?\nSellele küsimusele pole lõplikku vastust. Teie tervisest ja heaolust sõltub palju. Peate arvestama asjaoluga, et raseduse ajal rannas viibimine võib olla seotud märkimisväärse ebamugavuse, väsimuse, liigse higistamise ja jalgade tursega. Võib-olla olete nõrgenenud ja olete rohkem minestamise suhtes kalduvus. Kahjuks võib keha liigne kuumutamine põhjustada verejooksu raseduse ajal ja isegi enneaegset sünnitust.\nLisaks on teie nahk raseduse ajal päevitamise suhtes tundlikum. Võite kiiremini põletada ja märkate isegi nahal päikesepõletust, kloasmi, mida võib olla raske eemaldada.\nEelnevat arvesse võttes, kui otsustate raseduse ajal päevitada, pidage meeles järgmisi reegleid:\nkasutage päikesekaitsekreemid, eelistatult SPF 30 või SPF 50,\nsee on raseduse ajal kõige ohutum mineraalfiltriga kreemid, nad ei tungi läbi naha ega põhjusta ärritust,\nkaitske oma kõrvu, kaela ja suud eriti hästi,\nÄrge salvestage kreemi, kandke seda heldelt nahale,\nKorda pealekandmist iga 2-3 tunni järel,\nkaitsta oma pead päikese eest kandke mütsi või korki,\nproovige tipptunnil mitte olla päikese käes,\nminge hommikul ja hilisel pärastlõunal randa, tehke kella 11-16 hommikul siesta,\njahutage nahk vette sisenedes,\njuua kuni 3 liitrit vett päevas,\nlõõgastu palju, ära suru end randa,\nvõtke rannas mugav solaarium, ärge lamage teki peal tasaselt,\nkäige aeg-ajalt lühikese jalutuskäigu kaugusel,\nkuula oma intuitsiooni ja ära alahinda oma halb enesetunne,\nära jää liiga kauaks randa.\nPäevitamine raseduse ajal solaariumis on rangelt keelatud.\nOdavaimad tooted lastele - alati ajakohased\nKollane eritis raseduse ajal - kas need on ohtlikud?\nPakkumised vanematele ja lastele\nBlogidesse kirjutatud muinasjutud ehk "Blogowe dbajki"\nPuhkusepakkumine - raamatud koolieelikutele, mis õpetavad\nKas hambaarstid võitlevad vägivallaga?\nRossna - madal allahindlus, suured ootused\nUusimad mähkmete, pudru ja mänguasjade tutvustused\nMilline on raseduse õige rõhk?\nCopyright 2020 \_ Rasedus, rasedussümptomid, raseduskalender, sünnitus, sünnitusaeg \_ Päevitamine raseduse ajal - kas saate raseduse ajal päevitada?


Lõuna-Eesti pärimuse portaal :: Kanepi pärimus :: Vanad jutud ja müütiline ajalugu\nE 55006 (1) < Kanepi khk., Kooraste v., Kella k. - August Voldemar Kõrv < Jette Kõrv, 46 a., Johan Kõrv, 54 a. (1924) Sisestas Pille Parder 2003, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005\nNäkk. Näkist ei tea muud midagi, kui et öeldakse vees olevat ja inimesi ära viivat. Lapsi hirmutatakse ikka, et näkk tuleb ja viib ära, kui järve ehk kaevu ääre lähed.\nE 55027 (12) < Kanepi khk., Kooraste v., Kella k. - August Voldemar Kõrv < Mai Müürsepp (1924) Sisestas USN, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005\nRisttee. Öösel sõideti ristteel enne keskööd luuavarre seljas, et halli(tõbe) eksitada. Inimene läks ise üht teed, luuavarre viskas teist teed, et hall ei oskaks inimese kallale tulla.\nE 55037 (4) < Kanepi khk., Erastvere v., Nohaküla - August Voldemar Kõrv < Miili Hallap, 40 a. (1924) Sisestas USN, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005\nKorra oli üks mees uue maja ehitand. Igal ööl oli tulnud keegi ja öelnud, et mis sa vead sitast perset üle mu söögilaua, ja ei ole kunagi öösel magada lasknud ning peksnud alati aknaruudud katki. Mees oli pannud rasvakelmest ruudud ette, kuid ka see pole aidand, viimati oli mees säält ära läind.\nE 55038 < Kanepi khk., Erastvere v., Nohaküla - August Voldemar Kõrv < Miili Hallap, 40 a. (1924) Sisestas Pille Parder 2003, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005\nKärgula mõisast jookseb jõgi läbi. Selle jõe ääres on eemal mõisast üks kivi, kus ennemalt tantsimas käidi ja mõnikord ka suplemas. Neli korda aastas teatud päivil ilmub sellele kivile ruudulise suurrätikuga naisterahvas ja laulab imeilusat laulu. Kellegile need sõnad meele ei jää ja viis samuti. Kui järgmist osa kuulad, ununeb eelmine. Neil samul öil käib pikk noormees teed mööda, mis Kärgula metsast läbi viib ja pakub igale vastutulijale praegugi paberosse: "Võtke paberosse, võtke paberosse!" Keegi aga ei julgevat võtta. Noormees lähvat jälle edasi. Samul öil käivat metsas ka üks suur uss ringi, se olevat umbes toobi jämedune. Keegi ei julgevat seda ära tappa. Noil öil eksivat iga teekäija ära, kes Kärgula metsast läbi läheb.\nE I 8 (29) < Kanepi khk. - M. J. Eisen < V. Raid (?). Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva 2003\nJuusa kivivare (kalme) tekkinud sedaviisi, et vanajuudas viinud mingisuguse ehituse jaoks püksireite/s/ kiva. Aga kui ta Juusa kohale jõudnud, laulnud kukk ja kivid langenud sinna maha.\nTeisendi järele tahtnud Kalevipoeg Juusale linna ehitada ja vedanud selleks kiva kokku, aga mingisuguse põhjuse pärast jäänud linn ometi ehitamata.\nE I 8 (30) < Kanepi khk. - M. J. Eisen < V. Raid (?) Sisestas Pille Parder 2003 Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva 2003\nKanepis on Juudalinn. Seal asuvad vaimud mustade sipelgate näol, kes sinna maetud varandust valvavad. Korra läinud üks mees öösel Juudalinnast varandust välja kaevama. Korraga näinud, riided sipelgaid täis. Küll raputanud mees, aga sipelgatest lahti ei saa. Viimaks pannud mees punuma, visates riideid teine teise järel seljast ja olnud rõõmus, et veel hengega ära pääsnud.\nERA I 6, 491 (4) < Kanepi khk., Kõlleste v. - Paul Ariste < Emilie Raamat (sünd. Ehte) (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2003, kontrollis ja parandas Pihel Sarv 2004\nMinu poeg tahtis isa ära nõiduda. Isa oli väga halb. Ta sai kuskilt niisugused sõnad, mis kirjutas paberile ja viskas soojaksköetud ahju. Siis võttis kasuka pahupidi selga ja hakkas neid sõnu kõva häälega ahju lugema. Isa tuli aga parajasti sisse, kui poiss luges. "Mis sa nõiud siin!" Poiss ehmatas nii, et jäi haigeks. Isa ei saanud ka mitu ööd magada. Kõik ihu oli vistrikke täis. Ihu sees kõrvetas valu. Need olid nii rasked sõnad, et ahi oli kohinat ja mühinat täis. Need sõnad olid Eedil piiblile kirjutatud. Kui naise võttis, siis enne seda pühkis sealt maha. Ei tahtnud, et naine näeb.\nERA II 36, 186 (12) < Kanepi khk., Erastvere v. - Richard Viidebaum < Miina Thal (s. Arrak), s. 1861 (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris Luule Krikmann\nNäks tõmbas kaivo! (öeldakse lapsele.) Laps es tohi üle kaivosalve kaivo kaeda, et: "Näks tule ja tõmbas sisse".\nERA II 36, 186 (13) < Kanepi khk., Erastvere v. - Richard Viidebaum < Miina Thal (s. Arrak), s. 1861 (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris Luule Krikmann\n"Näks tule" ehk "suur haug tule," öeldakse lastele, kui tahetakse neid hoida eemal jõest või järvest.\nERA II 36, 198 (5) < Kanepi khk., Erastvere v., Kuuba k. - Richard Viidebaum < Mari Mõistus, 78 a. (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris ja redigeeris Luule Krikmann\nJutustaja isa põdend halli. Hall ajand teda taga vahel. Isa põgenend tükk maad kodust eemale, istund sääl liivahauas. Hall hõigand: "Kusta uu! Kusta uu!" Nii kui vastu ütelnud: "Mina siin," nii tulnud kohe pääle.\nERA II 36, 210 (12) < Kanepi khk., Erastvere v., Erastvere vaestemaja - Richard Viidebaum < Mari Kirves, 66 a. (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris Luule Krikmann\nnäks tõmbas sisse ... jões ja kaevus.\nERA II 36, 236 (4) < Kanepi khk., Kooraste v., Kanepi vaestemaja - Richard Viidebaum < Ann Kärmas, 70 a. (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris Luule Krikmann\nNäks tõmbas kaivo! (Last hirmutat.)\nERA II 36, 236 (7) < Kanepi khk., Kooraste v., Kanepi vaestemaja - Richard Viidebaum < Ann Kärmas, 70 a. (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris ja redigeeris Luule Krikmann [hall]\nHallitõbisele antud rohuks kalmujuure pulbrit.\nERA II 36, 236 (8) < Kanepi khk., Kooraste v., Kanepi vaestemaja - Richard Viidebaum < Ann Kärmas, 70 a. (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris Luule Krikmann\nMa sõidi ise tuud halli, esä sõitse halli ja imä ja.\nKui lävelt sisse tulnu (hall), teretanu, sis pist jälle mõni raputama.\nERA II 36, 237 (3) < Kanepi khk., Kooraste v., Kanepi vaestemaja - Richard Viidebaum < Ann Visnapuu, 82 a. (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris Luule Krikmann\nNäkk oll vanajuudas. Hirmotati, et näkk ole vanajuudas, võtt är'.\nERA II 36, 240 (3) < Kanepi khk., Kooraste v., Kanepi vaestemaja < Kanepi khk., Valgjärve v. - Richard Viidebaum < Mari Sõõrm, 89 a. (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris Luule Krikmann\nHall. Mees lännü uibohe ülesse. Hall õiganu - mees ei vasta. Hall ütelnu: Mul ei ole aigu sinuga jännata, ma lähe koton uppõ tegema. - Mees lännu ka uppõ tegema. Sügüsel lõiganu uppõ, aga terä pole sisen. Terä' olnu varre sisen.\nERA II 36, 242 (6) < Kanepi khk., Kooraste v., Kanepi vaestemaja < Kanepi khk., Valgjärve v. - Richard Viidebaum < Mari Sõõrm, 89 a. (1931) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris Mare Kalda\nSoend - hundiks nõiutud inime'.\nERA II 36, 242/3 (7) < Kanepi khk., Kooraste v., Kanepi vaestemaja < Kanepi khk., Valgjärve v. - Richard Viidebaum < Mari Sõõrm, 89 a. (1931) Sisestas Eva-Kait Kärblane, kollatsioneeris Mare Kalda 2001\nÜts vanainime, kui ma oli karjalats, üts vanainime kõnõl. Tuu kõnõl meile sedasi:\nKui mina lats oli, sis näi mina ärä, kui soendi' lätsiva. Pruut ja noormees lätsiva - ja krantsi kaalan (olnud soendiks muudetud). Tõisel päeval samal aol läinuva tagasi, olnuva jälle inemise'. (Objekt seletab, et soendiks muutsid inimesi nõiad, kuna targad olid need, kes oskasid niisug. nõidusest vabastada).\nERA II 36, 243 (8) < Kanepi khk., Kooraste v., Kanepi vaestemaja < Kanepi khk., Valgjärve v. - Richard Viidebaum < Mari Sõõrm, 89 a. (1931) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris Mare Kalda\nÜts mees söönu pruugosti. Soend tulnu manu. Mees annu väidse otsast leiba, soend haarnu väidse ka.\nJa Riia liinast see mees saanu ütskõrd kätte oma väidse. Tuu ütelnu: Sina kai minu pääle, mina kai sinu lõõri (kõri) pääle. Kui sa es oless andnu, oless su lõõri maha võtnu kah.\nERA II 36, 279 (13) < Kanepi khk., Erastvere v., Kuuba k. - Richard Viidebaum < Alide Arras, 33 a. (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris Luule Krikmann\nKui tiigi äärde lähed, siis näks tõmbab sisse. (Lastele öeldakse praegu nii.)\nERA II 241, 219/20 (2) < Kanepi khk., Kõlleste v., Vana-Piigaste vaestemaja < Kanepi khk., Valgjärve v., Matumärdi t. - Eeva Tigane, Veski algkooli õpilane < Peep Küla, 70 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris Mare Kalda\nOtepään om üts mägi ja tedä kutsutas Liinumäes. Ta om olnu üts Rootsi sõjaaigne kindlus. Ümbre selle kindluse om olnu vanast vesi, aga nüit om vihm vii kokku uhtnu ja tollest viist om saanu Alevijärv ja Juusajärv.\nERA II 241, 220/1 (4) < Kanepi khk., Kõlleste v., Vana-Piigaste vaestemaja < Kanepi khk., Valgjärve v., Matumärdi t. - Eeva Tigane, Veski algkooli õpilane < Peep Küla, 70 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, redigeeris Mare Kalda\nKaraski külän Kõlleste vallan olevat järv ärä pagenu kolme kilumeetri kaugusele, kõge kaladega ja olevat minnen ärä kaotanu kolm kalla: üte havve ja kats särge. Järv olevat selleperäst ära pagenu, et külänaise olevat käinu sinna laste musta mõsu mõskma. Järvevana olevat toda pahas pannu ja olevat järvega ärä pagenu.\nERA II 241, 230 (17) < Kanepi khk., Valgjärve v., Mäe-Hakki t. < Võnnu khk., Rasina v. - Endla Hani, Veski algkooli õpilane < Juuli Hani, 49 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris Mare Kalda\nSõja ajal olevat inemistel väega suur janu olnu. Sis saanuva na järvele manu järvele nink joonuva järve tühjas. Sest ajast pääle nakatugi järve kutsuma Janukjärveks, ta asub Valgjärve vallan.\nERA II 241, 230 (18) < Kanepi khk., Valgjärve v., Mäe-Hakki t. < Võnnu khk., Rasina v. - Endla Hani, Veski algkooli õpilane < Juuli Hani, 49 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, redigeeris Mare Kalda\nEnnemb olnu selle järve asemel kerik. Ta olnu väega mägede vahel. Et kerikuõpetaja olnu halb inemine. Seepärast ütskõrd, kui oll vihmane ilm olnu, juusknu vesi alla ja saanuki järv. Kui nüüd päivätse ilmaga sääl kõnnid, näed kikast keset järve, sest keriku otsan oll olnu kikas.\nERA II 241, 232/3 (24) < Kanepi khk., Valgjärve v., Mäe-Hakki t. < Võnnu khk., Rasina v. - Endla Hani, Veski algkooli õpilane < Juuli Hani, 49 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2002, redigeeris Mare Kalda\nMõisan oll ennemb usutu nõidu. Üts miis ei ole sedä usknu ning lännu salaja rehte, et kaeda, kas sii om õige. Saanu üü. Miis heidänu magama. Üüse virgunu üles, kuulnu krõbinat. Ei ole mõistnu midagi tegemä nakata. Viimate võtnu oma rõiva ja nakanu neidega müüdä reht pesma. Viimate lännu luugi manu ja nännu, kuidas üts peni oll joosnu. See oll olnu mõisa peni. Nüüd ei ole enämb sest rehest järgi jäänu muud kui vareme.\nVanasti elanud kaks mõisahärrat. Üks elanud Valgimõisas ja teine elanud kuskil kaugemal. Need olnud teineteisega lähemad sugulased. See, kes Valgimõisas elanud, sellel olnud tütar, aga teisel poeg. Need tahtnud teineteisega abielluda, aga ka sel ajal ei laulatatud lähemaid sugulasi. Kuid sellest keelust hoolimata pidasid nad vargsi pulmad. Kui olid pulmad alanud, tuli üks vana sant armuandeid otsima, aga pulmamajast ei antud midagi. Rikkamad ütelnud: "Vaestele pole siin ruumi, rikkaid on küllalt. Sant pöörnud ümber ja läinud ära. Minnes tulnud sandile veel vastu inimesi, kes läinud ka pulma. Sant ütelnud: "Ärge minge sinna, seal juhtub täna suur õnnetus! Kuid rikkad naersid sandi kõnet ja läksivad ikka edasi. Sant läinud lähedaloleva saunamehe juurde, seal palunud ta öömaja. Vanakesele lubatud lahkesti. Siis küsinud sant süüa, kuid saunamees vastas: "Meil ei ole midagi! Sant vastanud: "Teil on ju lehm, tapke lehm ära! Saunamees teinud ka sandi õpetuse järele. Kui liha oli ära keedetud ja kõhud täis söödud, ütelnud sant saunamehele: "Vii lehma jalad ja pää lauta, pane jalad igaüks ühte nurka ja pää keset lauta. Siis heidatud magama. Enne keskööd ajas sant saunamehe üles ja ütelnud: "Mine välja ja vaata, kas midagi näete! Saunamees läinud välja ja vaadanud ümberringi, siis tulnud ta tuppa tagasi. Sant küsinud: "Mis nägid? Saunamees vastanud: "Ei midagi. Siis heitnud nad kõik jälle magama. Pääle keskööd ajanud sant saunamehe jälle üles ja ütelnud: "Mine nüüd välja vaatama. Saunamees vaadanud jälle ümberringi ja tulnud tuppa tagasi ja sant küsinud: "Mis nägid? Saunamees vastanud: "Ei midagi, aga natuke nagu veekohinat oleks kuulda. Jälle heitavad kõik magama. Kui hommik hakanud koitma, ütelnud sant jällegi saunamehele: "Mine nüüd välja. Saunamees läinud ja tagasi tulles küsinud sant: "Mis nägid? Saunamees vastanud: "Vett on ju kõik kohad täis. Sant käskinud minna lauda juurde vaatama, aga saunamees ütelnud: "Ei tea, kuidas lauda juure saab, vesi on ju igal pool ees. Sant ütelnud: "Tee kohal ei ole vesi kuigi sügav. Nüüd läinud saunamees lauda juurde. Igas lauda nurgas olnud üks lehm, aga keset lauta suur pull. Mõisast ei olnud aga midagi järgi jäänud, ainult vesi lainetanud tasaselt, nagu oleks see järv juba aastaid seal olnud. Järvest olevat ka praegugi veel nagu tee läbi. Kui päike paistab ja järv peegelsile, olevat Valgemõisa veest näha ja majade vahel nagu oleks inimesi näha. Sellest saadik saigi Valgimõisa kohale tekkinud järv nimeks Valgjärv. Järve asukoht Võrumaal Valgjärve vallas Kanepi kihelkonnas.\nERA II 242, 661 (2) < Kanepi khk., Kooraste v., Kaagvere k. - Kaisa Ingver, Kaagvere algkooli õpilane < Mari Ingver, 89 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kontrollis Anne Kaaber 2002, parandas Kairika Kärsna 2003\nMuiste sõitnud Kalevipoeg Ahijärvel. Tal oli olnud suur lootsik ja kaks kuldmõla. Kui jõudnud randa, pannud ta mõlad maha ja lootsiku kummuli mõladele peale. Seal muutunud lootsik äkki suureks kiviks. Mitu meest olevat katsunud seda kivi pealt ära tõsta, aga ei jaksanud. Ja praegugi on need mõlad seal, kes jõuab selle kivi pealt ära tõsta, see saab mõlad omale. Aja jooksul on kivi maasse vajunud. Ka järvest on järele jäänud väike osa. Suurem osa järvest on soostunud.\nERA II 242, 677 (2) < Kanepi khk., Kooraste v., Kaagvere k., Vana-Lauri t. - Väino Pettai, Kaagvere algkooli õpilane < Johannes Pettai, 53 a. (1939) Sisestas ja redigeeris Mare Kalda\nKa Vana-Lauri talu maal asub mägi, mil asetses varem Vana-Lauri talu. Talu on juba ammu täielikult hävinenud, aga sauna ahervare seisab veel praegugi niiduserval. Siia sauna läve alla olevat vanajutu järgu maetud toop hõbe- ja kuldraha. Unes olevat juhatatud küll seda kohta ja kästud otsida, kuid raha siiski pole leitud.\nNüüdki suveöil laulavad kilgid mäepõues, meenutades vanu aegu ja nagu tahaksid ütelda kohta, kuhu raha on peidetud.\nERA II 242, 364 (2) < Kanepi khk., Kooraste v., Kaagvere k., Kõo t. < Kanepi khk., Kooraste v., Karste k., Mäha t. - Aino August, Otepää progümnaasiumi õpilane < Mari August, 76 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kontrollis Anne Kaaber 2002, redigeeris Kairika Kärsna 2003\nVäga tahtis koht olevad siin me maa peal seesama Laugjärv. Vanasti olnud ta moisa käes ja teda peetut pühaks veekoguks, sest siin arvatud elavad vetevaim. Seal olnud ka vanasti väga palju viieläjaid, kõge rohkem kallu. Sinna ei tohtinud kedägi peale mõisa omaniku minnä, kes olevat tennu viivaimuga lepütuse. Nüüd om ta kinni kasunu, ainult mõnes ütsikus kohas on leida vett. Järve viirt kündes oli tulnud väljä niisuseid imelike asju, noh niisuguseid rõngakujulisi ja teravä otsaga raudpulke.\nERA II 243, 81/2 (10) < Kanepi khk., Erastvere v., Mäe k., Tebane t. - Valli Arras, Erastvere-Suureküla algkooli õpilane < August Arras, ? a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda\nKui minu isa oli Kanepi kihelkonna koolis käinu, siis läinud nad kevadel Jõksi järve äärde kõndima. Poisid visanud puutükke vette, korraga on puu hakanud keerlema ja siis äkki kadunud vee alla, nii siis poisid pildunud ikka, aga kõik kadunud vee alla. Siis tahtnud poisid vaatada, mis sääl on, nad riietunud lahti ja võtnud üksteise käest kinni, üks läinud siis sinna kohta. Kui ta sinna oli saanud, siis tahtnud vesi teda alla tõmmata, aga teised poisid tõmmanud ta kiiresti ära. Inimesed arvanud, et sääl kohal hingab vesi ja jookseb maa alla.\nERA II 243, 82 (11) < Kanepi khk., Erastvere v., Mäe k., Tebane t. - Valli Arras, Erastvere-Suureküla algkooli õpilane < August Arras, ? a. (1939) Sisestas USN, kollatsioneeris Mare Kalda 2006\nVanasti oli hakanud Vanakuri omale kirikut ehitama Erastvere parki. Ta on hakanud oma pükstega kive kandma, aga kui tema tulnud esimese seljatäiega, siis oli kukk korraga laulnud, siis visanud Vanakuri kivid maha ja põgenenud. Sinna on järgi jäänud suur kivihunnik, mida näha veel praegu.\nERA II 243, 123 (10) < Kanepi khk., Erastvere v., Suureküla k., Kärsna t. - Erene Rosalie Teder, Erastvere-Suureküla algkooli õpilane < August Teder, 58 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda 2006\nJärvetee algab Võru-Kanepi maanteelt Kärsna talu lähidalt. Läeb mööda Kärsna talu, läbi nõndanimetatud Loko metsa Kunejärveni.\nTee on oma nime saanud sellest, et Erastvere Suureküla mehed käisid Kunnejärves linu loetamas. Selle tee on jätnud Erastvere mõisa paron.\nERA II 243, 131/3 (1) < Kanepi khk., Erastvere v., Koigara k., Laane t. < Kanepi khk., Piigandi v., Jakapi t. - Helga Mets, Erastvere-Suureküla algkooli õpilane < Miina Mets, 71 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda 2006\nKunnejärv /+ üleskirjutaja illustratsioon lk 131/\nSee järv on nime saanud sellest, et vanasti oli siin elanud väga palju konni, kes olid laulnud ja hõisanud selles järves. Sellest olidki vanemad inimesed temale pannud nimeks kunnejärve. Kunnejärv asub meie maa sees.\nSelle järve ümbrus on väga mäda, siin on hädaohtlik käia karjaga ja teha heina. Järve ümbrus on kaetud rohelase tarnaga (heinaga). Ja isegi tema kallastel kasvavad mõned soetõlva kägarad.\nSelles järves on hädaohtlik supelda, võid kergesti ära upuda, kui ei oska ujuda. Järves leotatakse ka linu, linu leotatakse ka veel tema ligidal olevais loikudes. Kui on põud suvi, siis leidub rohkesti linaleotajaid. Meie ise ja ka teised ümbruses elavad elanikud püüavad sellest järvest kogrekalu.\nERA II 243, 145/7 (6) < Kanepi khk., Erastvere v., Seegemi k., Hauka t. - Johannes Zekker, Erastvere-Suureküla algkooli õpilane < Pavel Zekker, 47 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda 2006\nVahtseliina vallas Kurekivi külas olevat tekkinud imelikul viisil järv. Õhtul oli olnud org, aga hommikul järv. Seda juttu oli jutustanud isale keegi peremees, kelle juures ta karjas oli olnud, selle peremehe maa peale oli tulnutki see järv. Sinna ligidale oli ilmunud veel üks teine järv, samuti ühte orgu, seal oli olnud õhtul kirik, aga hommikul järv. Seal olevat veel praegugi kivimüür järves.\nERA II 243, 147 (7) < Kanepi khk., Erastvere v., Seegemi k., Hauka t. - Johannes Zekker, Erastvere-Suureküla algkooli õpilane < Pavel Zekker, 47 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris Mare Kalda 2006\nMets mida kardetakse\nSee mets asub praegu Põlgaste vallas, seda metsa kardetakse sellepärast, et sinna eksivad kõik inimesed ära, kes seal käivad.\nSee oli Rootsi sõja ajal, kui oli verine kokkupõrge rootslaste ja venelaste vahel. Väed sõdisid teine teiselpool järve, nii et rootslased olid põhja pool ja venelased lõuna pool. Kange põua ajal oli järv järkjärgult kuivemaks jäänud. Et aga palju sõdijaid oli ja sõda 7 kuud järve ääres kestis, siis joodi see järv tühjaks. Pärast, kui järv oli tühi, kihutasid venelased rootslaste kannul läbi tühja järve. Pääle sõja oli järve jällegi vett kogunenud ja järv oli endine. Ja siis oligi selle järvele nimeks pandud "Januk" järv.\nSee järv asub Valgjärve vallas, Võrumaal, Vana-Piigaste mõisa läheduses, Tiksi külas.\nERA II 243, 25 (9) < Kanepi khk., Valgjärve v., Ahti t. - Irene Värv, Vana-Piigaste algkooli õpilane < Aleksander Värv, 45 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda\nVanasti suure metsa sees asus "Risti" kirik. See kirik oli aga maa alla vajunud. Pärast kiriku maa alla vajumist oli jäänud veekogu järele. Sellele veekogule pandi kiriku nime järgi nimeks Ristikiriku järv.\nRahvajutt aga räägib, et kui minna keskpäeval järve keskele ja vaadata, siis on näha kiriku torn, mis asetseb järve keskel. Ristikiriku järv asub Tartumaal Krüüdneri vallas, uue nime järele aga Veski vallas.\nERA II 243, 26 (10) < Kanepi khk., Valgjärve v., Ahti t. - Irene Värv, Vana-Piigaste algkooli õpilane < Aleksander Värv, 45 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda\nVõrumaal Kõlleste vallas Alamusti palus suure metsa sees asetseb järv, mis kannab "Palu" järve nime. Nimetus on tulnud sellest, et see järv asub palu ääres.\nPalu järves asetseb suur kivi, otse keset järve. Kivi on järvest üle poole väljas. Rahvajutt aga räägib, et heinalised on näinud, kui vesineitsid olid kivil end pesnud ning kivi pealt järve hüpelnud.\nERA II 243, 51 (1) < Kanepi khk., Valgjärve v., Tiido k., Savimäe t. - Endla Väli, Vana-Piigaste algkooli õpilane < Helmi Väli, 52 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda 2006\nValgjärve vallas Tiido külas Piigaste-Kanepi tee ääres on suur kivi. See kivi on sääl juba ammust ajast saadik. Sinna kivi manu eksib inemisi ärä. "Kõrd lännü säält kiäki. Sedä ei mäletä, kes," lausus ema. "Lätsimi kolmekesi hainakuurmidega Kanepi poolõ minemä. Saimi aga välla üte linaleo mano. Säält näimi kuust ja arvassimi, et tuu om Mõttuse talo sepikua kuus. Lätsime tolle poolõ. Saimi aga Suurekivi manu välla ja siis kuulimi kõrraga, nigu klaaside või portsõlaan tassõ olõs purus visatu. Mi kõnõlust kuulsõ Arola Liine ning sis tull meile latõrnaga järgi ja juhatas mi õigõlõ tiile."\nERA II 243, 57 (1) < Kanepi khk., Valgjärve v., Vana-Piigaste as., Metsakuru t. < Kanepi khk., Kõlleste v., Juhkami t. - Hilda Sild, Vana-Piigaste algkooli õpilane < Peeter Sild, 52 a. (1939) Sisestas, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda 2006\nVastse-Otepää vallas Saalu talu maa pääl on kõrge mägi, mida kutsutakse Liinumäeks. Sääl olnud Põhjasõja ajal Rootsi kindlus või loss. Selle mäe ümber olnud vesi, kuid nüüd olevat see vesi ühtekokku kogunenud ja sellest olevat tekkinud kaks järve: Alevijärv ja Juusa järv.\nERA II 243, 60 (8) < Kanepi khk., Valgjärve v., Vana-Piigaste as., Metsakuru t. < Kanepi khk., Kõlleste v., Juhkami t. - Hilda Sild, Vana-Piigaste algkooli õpilane < Peeter Sild, 52 a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda 2006\nValgjärve vallas Valgjärve järve juures olevat lomp, mida nimetatakse Kalmatlombiks. Rahvajutt räägib, et sinna olevat kirik maa alla vajunud koos rahvaga. Sellepärast nimetatakse teda Kalmatlombiks.\nERA II 243, 76/7 (3) < Kanepi khk., Erastvere v., Mäe k., Tebane t. - Valli Arras, Erastvere-Suureküla algkooli õpilane < August Arras, ? a. (1939) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda 2006\nVanasti, umbes 90 aastat tagasi, on olnud suur põud, kuskil ei saanud talurahvas linu leotada, kõik tiigid olnud veest tühjad, niiet minu isa vanaisa pidanud ka omad linad vedama Hurmi valda Kalmatjärve.\nKalmatjärv on oma nime saanud sellest, et sääl järve kaldal on palju kääpaid, mis on saanud sõja ajal.


‘Slasher: Guilty Party’ pakub klassikalises žanriseades tegelaskujulist õudust | Otsustaja - Voog Ja Karjumine\n‘Slasher: Guilty Party’ pakub klassikalises žanriseades tegelaskujulist õudust | Otsustaja\nSlasher Guilty Party Offers Character Driven Horror Classic Genre Setting Decider\nAasta esimene hooaeg Kaldkriips , Netflixi radarialune õudussari tõi meile maskeeritud koopiamõrvari, kes terroriseeris ajalooga väikelinna. Kuigi mõrvamüsteerium Timukas võib-olla jättis mõne vaataja veidi rahulolematuks, viib antoloogiasari meid 2. hooaja täiesti uude keskkonda, pealkirjaga Süüdi pidu . Pahaliku eeslinna asemel Süüdi pidu viib meid klassikalisse slasheri keskkonda - suvelaagrisse.\nAlustame Camp Motegast viis aastat tagasi, kus kamp jonnivaid teismelisi joob ja naerab pikapi tagaotsas ning purustab piknikul pesapallikurikaga arbuusid. Tundub, et neil metsikutel laagri nõustajatel on oma aeg käes, kuid asjad pöörduvad haiglaselt, kui nad meelitavad ühte tüdrukut metsa ja ütlevad talle, et ta on kohtu all vastiku litsina olemise pärast. Hiljem lohistavad nad teda keha varjamiseks läbi metsa, kuid kui naine ärkab ja üritab minema pugeda, tirivad nad ta tagasi ja topivad (nüüd arvatavasti surnuna) kivihunnikusse.\nPraegu on nad kõik oma elus õnnetud. Nad pakuvad oma olulistele teistele hüvasti talvise nädalavahetuse puhkuse jaoks, kuid peagi selgub, et nad ei lähe nädalavahetuseks lõbutsema - nad võtavad keha üles ja veenduvad, et nad ei jätnud süüdistavaid tõendeid seljataha . See, mis algab pingelise nädalavahetusena endiste sõprade ja laagri praeguste elanike vahel - rühm hipisid, kes on näiliselt loonud oma pere -, muutub peagi veresauniks, kui keegi (või midagi muud!) Neid kõiki terroriseerib.\nKuigi Süüdi pidu võib kergesti langeda žanritroopide seeria ohvriks (ja mõnikord ka juhtub), leiab ta jõudu oma tegelaskujul põhinevatest jutuliinidest. Selle asemel, et lihtsalt vaadata, kuidas nad ükshaaval ära valitakse, ja mõelda, milline hiilgavalt saatuslik saatus seda -ahem-süüdistavat osapoolt ees ootab, investeeritakse hoopis nende ellu, suhetesse ja tulevikku. Klassikalise slasheri seade, nagu suvelaager, kasutamine ja nende tagasitulek Kanada sügisesel talvel tagab, et paljud keerdkäigud tulevad täieliku üllatusena.\nAnsambli esinemised toimivad uskumatult hästi koos; isegi kui neile antakse kõige lühemad read (See pole demokraatia! See on mõrv!), toimetavad näitlejad veendunult ja aitavad teil mõista, kui suured panused siin on. Ärge oodake ka, et nad läheksid gore'ile kergeks; esimesest mõrvast alates jälgite te läbi oma käte ja mõtlete, kui palju halvemad asjad võivad veel minna (ja oh, poiss, kas nad teevad.) Mida saate veel küsida? Meil on tegelased, kelle jaoks juurida, surmad kripeldama hakata ja süžee keerdkäigud, et teie lõualuu langeks. See jultumus võib lihtsalt õõnestada kõik teie kõige pöörasemad ootused - ja see on siin just Halloweeni ajal.\nmis kanal on täna õhtul trumpi kõne\nmillal tuleb välja üleloomulik hooaeg 15\nmis kell chi tuleb\nmillal on arst imelik netflixis\nkust ma saan vaadata telekat\nhäbitu 7. hooaeg netflixis\nAmeerika järgmine tippmudeli 23. hooaja 13. osa