3 NIPPI, MIS PANEVAD SU AJU PROOVILE - SILMADE TERVIS - PIMEDUS - 2021\n3 (või enam) õudset viisi oma Halloweeni aju petmiseks\nKui soovite sellel Halloweenil mõnda põnevust, peaksite proovima end vahelduseks petta. Selles vaateväljas vaatleme mõningaid õudseid eksperimente, mis petavad aju ja esitavad intrigeerivaid küsimusi teadvuse ja taju kohta.\nHellitage end sellel Halloweenil mõnede teaduslike "spookidega".\nEsimeses vaatuses William Shakespeare'i näidendi viies stseen Hamlet, peategelane, pärast isa kummitusega kohtumist, ütleb oma parimale sõbrale: "Taevas ja maal on rohkem asju, Horatio, / kui teie filosoofias unistatakse."\nHamlet viitab sellele, et maailm on täis õudseid saladusi, mida meil võib olla isegi raske ette kujutada.\nVõib-olla on üks müstilisemaid asju maa peal tegelikult inimese aju.\nKuidas meie teadvus töötab? Kas saame tugineda oma meeltele või kas nad - ja aju - petavad meid sageli?\nSelles keskpunktis vaatleme õudsete katsete seeriat, mis heidavad valgust sellele, kuidas meie aju töötab ja mis võib panna teid oma meeli kahtlema.\nNiisiis, kui teil on tuju sellel Halloweenil oma taju piire testida, siis miks mitte proovida oma aju petta, korrates ühte allpool toodud katsetest?\n1. Tont peeglis\nÜks legend, mis varem oli populaarne kooliõpilaste seas, ütleb, et kui vaatate küünlavalgel peeglisse ja loete kolm korda verist Maarja, ilmub klaasi naise tont.\nVarem viisid noored naised muid sarnaseid rituaale läbi lootuses, et nad saavad oma tulevastest meestest heita pilgu hämaras valgustatud pinnale.\nSelgub, et kuigi hämaras valgustatud ruumis peeglisse piilumine ei too kaasa üleloomulikke sündmusi, paljastab see vaatajale tõenäoliselt ühe või mitu kummalist nägu - mõnikord hirmuäratava ja teinekord heatahtliku ilmega. Kuidas nii?\nMida näete, kui vaatate hämaras valgustatud ruumis asetatud peeglist oma peegelpilti?\nSellele asus vastama Giovanni Caputo Itaalia Urbino ülikooli psühholoogia osakonnas.\nTa teatas oma avastustest ajakirjas avaldatud dokumendis Taju 2010. aastal.\nOma uuringus taastas Caputo visuaalse illusiooni, mis tekib siis, kui inimene vaatab halva valgustusega ruumis oma nägu peeglist.\nTeadlane kasutas „suhteliselt suurt peeglit”, mille mõõtmed olid 0,5 x 0,5 meetrit, ja asetas ta ruumi, mida valgustas „25-vatine hõõglambi valgustus”, kuigi ta märgib, et selle katse uuesti loomiseks pole täpselt samad tingimused vajalikud.\nIga vabatahtlik istus peeglist 0,4 meetri kaugusel ja neil oli selle sisse piilumiseks umbes 10 minutit; kuigi illusioon avaldub Caputo sõnul tavaliselt umbes ühe minuti jooksul.\nSeansi lõpus kirjutasid osalejad peeglist nähtu üles ja nende kirjeldused olid väga erinevad. 50 osalejast kokku:\n66 protsenti teatas, et nägi oma nägu "tohutuid deformatsioone"\n18 protsenti nägi "vanema näo muutumist", 10 protsenti neist nägid surnud vanemate nägusid ja 8 protsenti vanemate vanemate nägusid\n28 protsenti nägi "tundmatut inimest"\nveel 28 protsenti teatas, et nägi „arhetüüpset nägu, nagu vana naise, lapse nägu või esivanema portree”\n18 protsenti nägi looma nägu\n48 protsenti nägi “fantastilisi ja koletuid olendeid”\nTroxleri efekt või spektraalsed ilmingud?\nEnnekõike näib see visuaalne illusioon ilmnevat tänu sellele, et silmad on sunnitud fikseeruma ühes punktis. Selles suhtes võiks peegli illusiooni nägusid võrrelda optilise illusiooniga, mida nimetatakse „Troxleri tuhmumiseks“ või „Troxleri efektiks“.\nKui vaatate piisavalt kaua keskel asuvat punast täppi, hakkab sinine ring peagi hääbuma.\nPildikrediit: Mysid, Wikimedia Commons\nSee nähtus - mille Ignaz Paul Vital Troxler avastas 1804. aastal - tekib siis, kui keegi vaatab kindlalt ühte punkti.\nKui see juhtuma hakkab, hakkab kõik seda punkti ümbritsev, eriti värvipritsmed, hääbuma.\nSelle tulemusena võib tunduda, nagu oleksime ajutiselt kaotanud võime värve tajuda.\nSee juhtub tõenäoliselt "närvilise kohanemise" tagajärjel, kus meie närvirakud ignoreerivad stiimuleid, mis pole meie fookuse objekti tajumiseks hädavajalikud.\nSeetõttu näeme lõpuks ühte asja, millele me oma pilgu pöörame ja vähe või mitte midagi muud. See ei kehti aga peegli illusioonis olevate nägude kohta, ütleb Caputo.\n"[See] seletus," kirjutab ta, ennustaks, et näojooned peaksid lõpuks kaduma ja kaduma kaovad, arvestades, et ilmumised peeglis koosnevad uus näod, millel on uus tunnused. "\nSelle asemel võib juhtuda see, et pidevalt oma nägu vahtides lakkavad stiimulid esialgu tähendusrikkalt ühendumast, nii et me ei suuda tajutavaid näojooni „kokku siduda“.\nSelle tulemuseks võib olla nende tunnuste spontaanne taasühinemine, nii et meile võib tunduda, et meie näod on moondunud või kohmetud. Kuid see ei suuda kõiki selgitada, soovitab Caputo.\n"[Fantastiliste ja koletiste olendite sagedast ilmumist," kirjutab ta, "ei saa loomade nägude [...] seletada ühegi tegeliku näotöötluse teooriaga."\n“Teine”, mida me projitseerime\nMis siis juhtub? Tundub tõenäoline, et kui meie nägemine on häiritud, hakkavad meie aju projitseerima hirmud või soovid peegli moonutatud tunnustele, andes neile uue identiteedi ja eesmärgid.\nCaputo järeldas seda, kui analüüsis osalejate emotsionaalseid reaktsioone nende peeglite individuaalsetele ilmutustele. Sõltuvalt sellest, mida nad enda arvates nägid, tundsid vabatahtlikud end sageli kas hirmul või õnnelikuna.\n"Mõned osalejad nägid" teise "näol pahaloomulist väljendit ja muutusid ärevaks. Teised osalejad tundsid, et teine on naeratav või rõõmsameelne, ja kogesid vastuseks positiivseid emotsioone. Surnud vanemate ilmumine või arhetüüpsed portreed tekitasid vaikse päringu tunde. "\nTema sõnul on kummaliste nägude ilmumine peeglist, millele me siis nii tugeval emotsionaalsel viisil reageerime, ilmselt seetõttu, et keeruline identiteedi ehitamise protsess - mille me läbime iga kord, kui näeme oma peegeldused - on häiritud.\nSee võib tema arvates põhjustada “potentsiaalse identiteedi lagunemise”, mida kogeme õudse dissotsiatsioonina.\n2. Kas see on sinu käsi?\nVähe oleme selles, milles oleme sama kindlad kui fakt, et me omame oma keha iga tolli. Noh ... see kehtib vähemalt enamikule meist.\nKummist käega illusioon võib panna sind mõtlema, et kunstlik käsi on sinu tegeliku asendanud.\nPärast tõsiseid tervisega seotud sündmusi, näiteks ajukahjustusi, võib inimesel tekkida nn somatoparafreenia.\nSee on dissotsiatsioon teatud kehaosast või isegi kogu kehast.\nTeisisõnu usub inimene, et jäseme, mõni muu kehaosa või kogu tema keha ei kuulu neile.\nNeed võivad tunduda äärmuslike juhtumitena, kuid mõned lihtsad katsed on näidanud, et üsna palju võib meid kõiki meelitada oma kehast eralduma või väita, et kunstlikud kehaosad või isegi “kummitus” jäsemed on meie enda omad.\nKõige kuulsam selles mõttes läbi viidud katse on kummikäsi. Selles katses varjab tume ekraan osaleja ühe käe nende silme eest.\nSelle asemel asetavad teadlased osaleja ette kummikäe. Seejärel tiksuvad nad korduvalt nii kummikäega kui ka osaleja varjatud reaalse käega.\nSiinkohal on vabatahtlik üllataval kombel omandanud kummivarre ja tundub, et ta reageerib nii, nagu oleks nende endi tegelik käsi tiksunud. Allpool olevast videost, mille National Geographic on kokku pannud, näete variatsiooni „kummikäte illusiooni“ katsest:\nLiikumine ja minatunne\nKummikäte illusioonile keskendunud uuringus soovis Milano ülikooli, Milano ülikooli meditsiinikooli ja Torino ülikooli teadlaste meeskond - kõik Itaalia - näha, mis juhtub ajus, kui inimene seda kogeb kummaline illusioon.\nUurijad leidsid, et "keha omand ja motoorsed süsteemid on vastastikku interaktiivsed ja mõlemad aitavad kaasa keha eneseteadvuse dünaamilisele ülesehitamisele tervetes ja patoloogilistes ajudes".\nTeisisõnu näitasid MRI uuringud, et kui osalejad hakkasid uskuma, et kummikäsi on nende endi omad, hakkasid tegelikus käes liikumist koordineerivad ajuvõrgud aeglustuma.\n"Praegused leiud," selgitavad nad, "mis heidavad uut valgust meie arusaamale erinevatest aspektidest, mis aitavad kaasa ühtse eneseteadvuse kujunemisele, viitavad sellele, et kehaline eneseteadvus sõltub rangelt liikumisvõimalusest."\n3. Mida aju kuuleb\nMeie kuulmismeel aitab meil maailmas ringi liikuda. Seda meelt on üsna lihtne petta - kuid konkreetsed kogemused võivad meile palju öelda, kuidas meie aju suudab kuuldut tegelikult kontrollida.\nKas kuuleme ainult seda, mida oleme juba õppinud kuulma?\nSelle aasta alguses läks krüptiline helirada viirusesse. Saak? Inimesed ei suutnud kokku leppida, kas salvestatud hääl ütleb sõna "Yanny" või sõna "Laurel".\nMiks inimesed siiski erinevaid nimesid kuulevad? Üks selgitus on seotud helikõrguse ehk helisagedusega ja sellega, kuidas iga inimese kõrvad on häälestatud.\nNii võivad mõned inimesed kuulda "Yanny", teised aga "Laurel".\nKuid ajalehega rääkinud professor Hugh McDermott - Melbourne'i Bionics Institute'is Autralias - rääkis Eestkostja, lugu on sellest keerulisem; see võib olla seotud sellega, kuidas meie aju teavet töötleb.\nKuna lugu on auditiivselt mitmetähenduslik, peavad meie ajud ise valima oma tõlgenduse - aga kuidas nad seda teevad?\n"Kui aju pole milleski kindel, kasutab ta õige otsuse langetamiseks ümbritsevaid vihjeid," selgitab prof Mc Dermott.\n"Kui kuuleksite enda ümber toimuvat vestlust seoses" Laureliga ", ei oleks te kuulnud" Yannyt ". Isiklik ajalugu võib üht või teist ka teadvustamata eelistada. Võiksite teada paljusid inimesi nimega „Laurel“ ja mitte ühtegi „Yanny“. ”\nTeie aju, ennetaja\nTeisisõnu, meie aju suudab asju ette aimates neid mõtestada. See tähendab, et kui me oleme juba midagi õppinud, siis ainult siis suudame selle tuvastada. See teebki vahe kuuldavale ja tegelikult mõistliku lause kuulmisele.\nSellepärast teevad meie aju valikuid, kui neile esitatakse mitmetähenduslikud stiimulid või teave. Heaks näiteks on siinuslaine kõne, mis koosneb arvutit muutvatest häältest, nii et neid pole peaaegu võimalik ära tunda.\nVõtke need näited, mille lõid Ühendkuningriigi Sussexi ülikooli teadlased. Kui seda lugu kuulate, on ebatõenäoline, et suudaksite sellest pead või saba teha.\nKui aga kuulate kõigepealt originaalset muutmata salvestust ja seejärel siinuslaine rada, pole teil moonutustest hoolimata probleeme lause mõistmisega.\nVõimalik, et vaimud meid nii kergesti ära võtsid, on see, et meil puudub selge arusaam meie teadvuse toimimisest. Mõned meie aju tööd ümbritsevad avastused on iseenesest õudsed.\n1992. aasta uuring näitas, et 10–15 protsenti Ameerika Ühendriikides asuvatest vastanutest on ühel hetkel oma elus kogenud mingeid sensoorseid hallutsinatsioone.\nKui meie keha ja vaimu saab nii lihtsalt petta, pole ime, et Halloweeni kummitused ja ghoulid hoiavad endiselt nii paljusid meist.\nnone: arütmia happe-refluks - gerd kõrva-nina-kurgu\n10 haavandilise koliidi põhjustatud löövet\nKas sotsiaalmeedia võib tõesti põhjustada depressiooni?\nMis vahe on külmal ja gripil?\nKuidas insuliin ja glükagoon reguleerivad veresuhkrut\nMida teada leukoplakia kohta\nCopyright 2021 https://1in4mentalhealth.com 3 (või enam) õudset viisi oma Halloweeni aju petmiseks


Motorola teenis kolmanda järjestikkuse kvartalikahjumi - Äripäev\nMotorola teenis kolmanda järjestikkuse kvartalikahjumi\n10. oktoober 2001, 08:24\nMotorola teenis kolmandas kvartalis 1,4 mld dollarit (23,77 mld krooni) kahjumit. Firma kandis maha 2 mld dollarit (33,95 mld krooni), teatab Wall Street Journal.\n29. septembril lõppenud kvartalis teenis Motorola 0,64 dollarit kahjumit aktsia kohta, võrreldes aastataguse sama perioodi 0,23 dollarilise kasumiga aktsia kohta ehk 531 mld dollariga (9,01 mld krooni) kokku.\nKahjum sisaldab 1,3 miljardi dollari (22,07 mld krooni) ulatuses reservide arvelt Türgi mobiilsideoperaatorile Telsim antud 2 mld dollarilise (33,95 mld krooni) laenu mahakandmist. Kahjumisse on arvestatud ka 850 mln dollariline (14,4 mld krooni) kahjum investeeringutest ja 220 mln dollarit (3,73 mld krooni) kulude kärpimise kulutusi. Motorola teenis 525 mln dollarit (8,91 mld krooni) kasumit oma sõjatööstusüksuse äramüügist.\nFirma kvartalikäive langes 22% võrra 7,4 mld dollarile (125,6 mld krooni).\nMotorola aktsia langes eile USAs 3,85 protsendi võrra 16,72 dollarile.


Arutelu:Kokott – Vikipeedia\nSõna olemasolu tuleks üle kontrollida ning kui see vastab tõele, liigutada Vikisõnaraamatusse. Peep 3. september 2005, kell 17.59 (UTC)\nEKSS: "kergete elukommetega naine, poolilmadaam". See on piirjuhtum. Kindlasti tähendab see lõbunaist ehk prostituuti (või ka lihtsalt seksuaalselt vabameelset naist). Sõna tuleb prantsuse sõnast cocotte. Aga siin on siiski mingi nüanss, see on ikkagi pigem midagi kurtisaani taolist, naine, keda armukesena rikkalt ülal peetakse. Saksa vikipeedias Kokotte: vananenud sõna väga elegantse 19. sajandi prostituudi kohta. Sellepärast tundub see piirjuhtumina. Ühest küljest võib võtta asja nii, et siin on tegemist ainult sõnatähendusega. Siis võiks teha siit ümbersuunamise prostituudile või kurtisaanile (kui mõlemale, siis peab juba sellepärast olema artikkel) ning ühtlasi artikkel vikisõnaraamatusse. Aga kahtlustan, et siin ikkagi on spetsiifiline kultuuriline sisu, mille peaks avama. Andres 3. september 2005, kell 18.35 (UTC)\nKui kõik see informatsioon artiklisse panna, siis oleks juba entsüklopeediaartikkel olemas. Peep 3. september 2005, kell 18.43 (UTC)\nTundub, et sõna on veel tähendusi. Perekonnanimi ja väike ümmargune või ovaalne kõrgeservaline pann, milles küpsetatakse ja serveeritakse suupisteid. Adeliine 7. november 2017, kell 20:54 (EET)[vasta]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Kokott&oldid=4805161"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:54, 7. november 2017.


Exodus 6 (Eestikeelne piibel)České uživatelské rozhraní\n1 Ja Issand ütlesütles Moosesele: 'Nüüd sa saad näha, mida ma vaaraole teen; sest vägeva käe sunnil ta laseb nad minna ja vägeva käe sunnil ta ajab nad ära oma maalt.'\n2 Ja JumalJumal rääkisrääkis Moosesega ning ütlesütles temale: 'Mina olen Issand.\n3 Mina olen ennast ilmutanud Aabrahamile, Iisakile ja Jaakobile Kõigeväelise Jumalana, aga oma nime JahveJahve ei ole ma neile teatavaks teinud.\n4 Mina olen nendega teinud ka oma lepingu, et ma annan neile Kaananimaa, nende rännakute maamaa, kus nad on võõrana elanud.\n5 Mina olen ka kuulnudkuulnud Iisraeli laste ägamist, et egiptlasedegiptlased neid orjastavad, ja ma olen mõelnud oma lepingule.\n6 Seepärast ütleütle Iisraeli lastele: Mina olen Issand ja mina viin teid ära egiptlaste teoorjuse altalt; ma päästan teid nende orjatööst ja lunastan teid oma väljasirutatud käsivarrega ning suurte kohtupidamistega.\n7 Mina võtan teid enesele rahvaks ja olen teile Jumalaks, ja teie peate tundma, et mina olen Issand, teie JumalJumal, kes teid viib välja egiptlaste teoorjusest.\n9 Ja Mooses rääkisrääkis nõnda Iisraeli lastele, aga nemad ei kuulanud Moosest rõhutud meeleolu ja ränga orjuse tõttu.\n10 Ja Issand rääkisrääkis Moosesega, öeldes:\n11 'Mine ütle vaaraole, Egiptuse kuningale, et ta laseks Iisraeli lapsedlapsed oma maalt ära minna!'\n12 Aga Mooses rääkisrääkis Issanda ees, öeldes: 'VaataVaata, Iisraeli lapsedlapsed ei kuulakuula mind, kuidas siis vaaraovaarao mind kuuldakuulda võtab? Mina olen ju huultelt ümberlõikamataümberlõikamata.'\n13 Aga Issand rääkisrääkis Moosesega ja Aaroniga ning andis neile käsu minna Iisraeli laste ja vaaraovaarao, Egiptuse kuninga juurde, et viia Iisraeli lapsedlapsed Egiptusemaalt välja.\n14 Need olid nende perekondade peamehed: Ruubeni, Iisraeli esmasündinuesmasündinu pojadpojad olid: Hanok, Pallu, Hesron ja Karmi; need olid Ruubeni suguvõsad.\n15 Siimeoni pojadpojad olid Jemuel, Jaamin, Ohad, Jaakin, Sohar ja SaulSaul, kaananlanna poegpoeg; need olid Siimeoni suguvõsad.\n16 Need olid LeeviLeevi poegade nimednimed nende sünnijärgluses: Geerson, Kehat ja Merari; ja LeeviLeevi eluaastaid oli sadasada kolmkümmendkolmkümmend seitseseitse aastat.\n17 Geersoni pojadpojad olid Libni ja Simei oma suguvõsade kaupa.\n18 Kehati pojadpojad olid Amram, Jishar, HebronHebron ja Ussiel; ja Kehati eluaastaid oli sadasada kolmkümmendkolmkümmend kolm aastat.\n19 Merari pojadpojad olid Mahli ja Muusi; need olid LeeviLeevi suguvõsad oma sünnijärgluses.\n20 Amram võttis enesele naiseks Jookebedi, oma isa õe, ja see tõi temale ilmale Aaroni ja Moosese; ja Amrami eluaastaid oli sadasada kolmkümmendkolmkümmend seitseseitse aastat.\n21 Jishari pojadpojad olid KorahKorah, Nefeg ja Sikri.\n22 Ussieli pojadpojad olid Miisael, Elsafan ja Sitri.\n23 AaronAaron võttis Eliseba, Amminadabi tütre, Nahsoni õe, enesele naiseks, ja see tõi temale ilmale Naadabi, Abihu, Eleasari ja Iitamari.\n24 Korahi pojadpojad olid Assir, Elkana ja Abiasaf; need olid korahlaste suguvõsad.\n25 Eleasar, Aaroni poegpoeg, võttis enesele naise Puutieli tütreist, ja see tõi temale ilmale Piinehasi; need olid leviitide perekondade peamehed nende suguvõsade kaupa.\n26 Need olid AaronAaron ja Mooses, kellele Issand ütlesütles: 'Viige Iisraeli lapsedlapsed nende väehulkade kaupa Egiptusemaalt välja!'\n27 Nemad olid, kes rääkisidrääkisid vaaraoga, Egiptuse kuningaga, et Iisraeli lapsi Egiptusest välja viia - Mooses ja AaronAaron.\n28 Sel päeval, mil Issand rääkisrääkis Moosesega Egiptusemaal,\n29 Issand rääkisrääkis Moosesele, öeldes: 'Mina olen Issand! RäägiRäägi vaaraole, Egiptuse kuningale kõike, mis ma sulle räägin!'\n30 Ja Mooses ütlesütles Issanda ees: 'Vaata, ma olen huultelt ümberlõikamataümberlõikamata. Kuidas siis vaaraovaarao mind kuuldakuulda võtaks?'


Nutikas funktsioon vannitoa jaoks | Geberit Eesti\nNutikad funktsioonid, mis lihtsustavad Teie elu\nTe olete vaimustatud, kui palju kasulikke, nutikate funktsioonidega tooteid on Geberiti sortimendis Teie vannitoa jaoks. Ükskõik, kas tegemist on rohkema hoiuruumi, hügieeni, põrandaga tasapinnaliste duššide või värske õhu teemaga vannitoas – Geberit pakub Teie vannitoale lisaväärtust.\nGeberit DuoFreshi digitaalne juhtimine\nWC-sse integreeritud lõhnaeemalduse Geberit DuoFreshi seadistamine käib mugavalt käsitsi. Home-rakendusega.\nVärske õhk vannitoas\nVäiksemad välismõõtmed, rohkem hoiuruumi\nSeina kasutamisega luuakse kogu vannituppa lisahoiuruumi.\nIgal ajal lihtne puhastada. Ükskõik, kas duši või valamu puhul – kammsüdamik ennetab ummistunud äravoole.\nPõrandaga tasapinnalised dušilahendused võimaldavad läveta ja piireteta sisenemist dušipiirkonda piiramatu dušinaudingu kogemiseks.\nLihtsalt rohkem puhtust\nSee, kes otsustab seinapealse WC-poti kasuks, võib rõõmustada – üks eelis on näiteks, et WC-poti alust pinda saab väga lihtsasti ja kiiresti puhastada.\nAsetage hoiustamispinnad täpselt sinna, kuhu pääseb kõige paremini ligi ja kus nad toetavad igapäevast rutiini vannitoas optimaalselt.\nKiiresti ja lihtsalt eemaldatav: Kaas ja prill-laud WC-poti optimaalseks puhtuseks ja hügieeniks.\nIndividuaalsus tänu erinevatele värvidele ja vormidele, motiividele ja materjalidele.\nWC-loputuse puutevaba rakendamine rikastab Teie vannitoamaailma kõige moodsama sanitaarmugavusega.\nKõik intuitiivselt kontrolli all – Geberit AquaCleani dušš-WC-de pult võimaldab individuaalseid seadistusi. Alternatiivselt saab dušš-WC-d käsitseda ka rakenduse kaudu.\nFirma Geberiti Rimfree® WC-potid on valmistatud täiesti ilma loputusservata. Nähtavalt esteetilisem ja tuntavalt lihtsam puhastada.\nWC-loputussüsteemi puutevaba rakendamine – hügieeniline ja ilma häirivate sõrmejälgedeta.\nVaikselt sulguv prill-laud ei ole mitte ainult kasutusmugav, vaid ka vaikne.\nLED-valgusriba annab öösiti diskreetset kaudset valgust kohe, kui keegi WC-le läheneb.\nVeejoa optimeeritud spiraalikujuline juhtimine hoolitseb vaikse ja äärmiselt põhjaliku loputamise eest.\nSõrmejälgede vastane pind\nTänu matistatud peegliservale saab peegelkappi avada ilma sõrmejälgi jätmata.\nÕrn vajutusega avanemise mehaanika hoolitseb sahtlite lihtsa avamise ja sulgemise eest.\nGeberit KeraTect®-i spetsiaalglasuur hoolitseb keraamiliste pindade pikaaegse kaitse eest – sile ja mustust tõrjuv ning seetõttu väga lihtsasti hooldatav.\nLEIA LÄHIM EDASIMÜÜJA Nõustame Teid hea meelega\nParim võimalus Geberiti toodetega tutvumisesks ja meie toodete eeliste nägemiseks on võimalus külastada meie edasimüüjaid. Veenduge kohapealt, et meie tooteid ei vaimusta teid mitte ainult disaini vaid ka oma nutikate funktsioonide poolest. Meie toodetega muutub iga vannitoa külastus millekski eriliseks.\nOleme alati keskendunud sellele, et rahuldada oma klientide vajadusi. Ükskõik, kas Teile on oluline puhtus, kasutusmugavus, mugavus, ruumi optimeerimine, disain või piireteta lahendus, meil on sobivad tooted Teie jaoks.\nSiit leiate edasimüüja


10 märki sellest, et võite olla negatiivses suhtes - Suhted\n10 märki sellest, et võite olla negatiivses suhtes\nKõik suhted ei saa olemuslikult terved olema. Kui leiate end kahtlemast, kas teie suhe on teile kasulik või mitte, on tõenäoline, et olete negatiivses suhtes. Paljud inimesed lõpetavad negatiivsed suhted ja nad isegi ei mõista, mis toimub. Võimalik, et olete alguses hakanud käima kellegi armsa inimesega kohtamas ja siis avastanud, et nad muutusid aja jooksul palju. Ükskõik mis juhtum ka pole, on oluline hoolitseda enda eest ja tagada oma turvalisus. Heitke pilk järgmistele kümnele märgile, mis viitavad sellele, et teil võib olla negatiivne suhe, et teada saada, mida peaksite otsima.\nTeie partner võtab ja ei anna kunagi\nÜks märgiline märk selle kohta, et olete mürgises suhtes, on see, kui teie partner võtab ja ei anna kunagi. Kas tundub, et olete alati see, kes suhtes annab? See võib hõlmata komplimentide või kingituste tegemist ja viidata ka sellele, kes maksavad asjade eest, kui te välja lähete. Võib juhtuda, et ka teie partner pole eriti andekas väljavalitu. Tervislikel suhetel peab olema „andma ja võtma“.\nTeie partner ei usalda teid\nUsaldusprobleemid on ka üsna problemaatilised, kuna need võivad olla märk teie partneri suurematest probleemidest. Kas teie partner süüdistab teid alati asjades ka siis, kui selleks pole põhjust? Kui keegi sind ei usalda, siis miks nad on sinuga suhtes? Romantilised suhted on üles ehitatud usaldusele ja kui teil seda alust pole, siis on raske koos edasi liikuda. Mõnel inimesel võib olla varasemat pagasit, mis põhjustab tavapärasest vähem usaldust, kuid see ei tähenda siiski teie tuleviku jaoks head.\nÄärmuslikud armukadeduse probleemid\nArmukadeduse probleemid võivad hakata keskpunkti võtma siis, kui olete negatiivses suhtes. Paljud inimesed, kes on mürgises suhtes, märgivad, et nende partnerid on pidevalt truudusetuse pärast mures. See võib juhtuda ka siis, kui te ei teinud midagi selleks, et panna oma partnerit arvama, et jääksite neist lahku. Et olla selge, ei tähenda see kadeduse tüüpi, mida keegi võib tunda, kui näeb teist inimest sinuga flirtimas. Seda tüüpi armukadedus on lihtsalt ebamõistlik ja see võib olla isegi ohtlik. Teie partner peab õppima seda armukadedust kontrollima, kui teil on kunagi tervislikest suhetest tulistada.\nKas teie partner on läinud teie sõprade juurde lihtsalt seetõttu, et nad on nende peale kadedad? Mõnikord üritavad äärmiselt armukadedad partnerid oma enesetunde tõttu oma partneritele piiranguid seada. Nad võivad proovida dikteerida, millised sõbrad teil võivad olla või kellega on vastuvõetav aega veeta. See on väga heitlik käitumine, mida ei tohiks sallida. Keegi, kes võtab asju sellesse äärmusse, on vägivaldseks muutumisele märkimisväärselt lähedal. Sellisest mürgisest suhtest pole kellelegi kasu ja peaksite kaaluma väljapääsu leidmist, kui olete mures asjade suundumuste pärast.\nVaidlemine on tavaline asi\nSee on potentsiaalne märk sellest, et olete mürgises suhtes, kuid see sõltub vaidlemise tüübist. Ausalt öeldes võitlevad paarid ja see ei pruugi tähendada, et teil on kellegagi halb suhe, kui te aeg-ajalt tülitsete. Kuid peate mõistma, et võitlus võib tulla positiivsest ja negatiivsest kohast. Mõned argumendid võivad ilmneda seetõttu, et tahate kirglikult soovida, et teie partner oleks parem, sest usute nendesse. Kui keegi vaidleb puhtalt sellepärast, et talle meeldib vaielda või et talle meeldib olla kuri, siis on see hoopis teine lugu. Kui vaidlemine on teie suhte uskumatult regulaarne osa, siis võib olla aeg hakata asjadele teisiti mõtlema.\nTeie partner hindab teid pidevalt\nKas tunnete, et teie partner on väga hinnanguline? See võib olla kõnekas märk sellest, et olete mürgises suhtes. Suhted on mõeldud positiivseks ja te ei peaks tundma, et teie partner üritab teid pidevalt lammutada. Emotsionaalne väärkohtlemine on tõsine asi ja keegi, kes on teiste suhtes liiga kriitiline ja ebaviisakas, võib joosta ja tõeliselt emotsionaalselt väärkohelda. Mõlemal juhul ei pruugi te soovida tutvuda kellegagi, kes sobib selle kirjeldusega.\nTeie partneril on isekaid kalduvusi\nIsekad inimesed ei saa erinevatel põhjustel kohtinguteks head kandidaadid. Kui keegi tundub olevat väga isekas, siis ei pruugi ta teie vajadustest ega tunnetest eriti hoolida. Sageli saate aru, et isekad partnerid teevad lihtsalt seda, mida nad tahavad, selle asemel, et keskenduda sellele, mida te tahaksite teha. Nad ei pruugi isegi küsida teie panust, valides näiteks asju, mida vaadata või mida õhtusöögiks süüa. Need võivad tunduda väiksemate võngetena, kuid need võivad olla väiksemad märgid suuremast trendist. Sa ei taha kellegagi isekaga kohtamas käia, sest sinu vajadused ei loe kunagi nii palju kui peaksid.\nTunnete, et olete 'munakarpidel kõndimas'\nKas tunnete end partneri läheduses olles närvilisena ega meeldi iseendale? Paljud vägivaldsetes suhetes olevad inimesed tunnevad seda. Võib tekkida tunne, nagu peaksite oma partneri ümber 'munakoortel kõndima', et vältida seda, et nad teid endast välja ajavad. Kui teie partner on altid vihastele puhangutele, on see kindlasti märk sellest, et olete mürgises suhtes. Eeldatavasti tunnete end suhtes olles armastatuna ja igapäevane kartmine ei ole õige. Mõni negatiivne suhe on nii halb, kuid kõiki neid ei viida sellisele tasemele. Kui kohtute kellegagi, kes on vihane ja puhas, siis võib see olla märk, millega olete kõige selgemini seotud.\nIlmselt olete kuulnud, et tugisüsteemi olemasolu on hea. Paarid peaksid üksteist toetama läbi paksude ja õhukeste. Peaksite tundma, et teie partner on teie jaoks olemas, olenemata sellest, millised positiivsed ja negatiivsed elusündmused aset leiavad. Inimesed, kes on mürgistes suhetes, ei suuda üldiselt seda toetust tunda. Halb partner ei hooli teie toetamisest ega võta meetmeid, et teie enesetunne paraneks, kui teil on olnud halb päev. Keegi, kes ei hooli sinust piisavalt, et olla seal siis, kui seda kõige rohkem vaja on, ei ole hea romantiline partner.\nSamuti võite olla negatiivses suhtes, mis on hoopis teistsugune. Kaasasõltuvad suhted on erinevad, kuna need hõlmavad ühte inimest, kes pühendub teise poole meeldimisele, muretsemata millegi muu pärast. See ei ole tervislik ja keegi võib sind liiga palju armastada ja end halvasti panna. Mõiste kaassõltuv suhe tuleneb sellest, et ühel inimesel on vaja kedagi armastada ja teine tunneb vajadust, et teda armastataks. Kui muretsete selle pärast, et teil on kaast sõltuv suhe, siis võib olla kõige parem mõelda asjade muutmisele professionaali abiga.\nMõnes olukorras võib ravi aidata teil asju ümber pöörata. Mõni suhe võib teatud viisil korras olla, samas kui teine on negatiivne. Kui hoolite oma partnerist ja soovite, et asjad töötaksid, võiks paaride teraapia olla teie jaoks hea võimalus. See on viis, kuidas saate teada, mis teie suhtes valesti läheb, et saaksite selle parandamiseks samme astuda. Terapeut saab teiega koos töötada, et aidata teil oma suhtlemist paremaks muuta, tegeledes samal ajal ka muude võimalike probleemidega. Negatiivse suhte parandamine võib võtta aega, kuid seda saab teha olenevalt sellest, kas te mõlemad seda soovite.\nKui suhe on väga negatiivne ja tunnete, et olete ohus, pöörduge palun abi saamiseks. Sa ei pea jääma suhtesse, mis tekitab sinus tunde, et sul on ebamugav või nagu sa ei saa olla see, kes sa peaksid olema. Keegi ei ole sinu omanik ja keegi ei tohiks kunagi proovida panna sind ennast halvasti tundma. Teadke, et abi on saadaval, kui tunnete, et vajate seda. Füüsiliselt või emotsionaalselt väärkohtlemise korral võite ära kasutada palju ressursse. Kui olete turvalisse kohta jõudnud, aitab terapeut teil asjadega toime tulla ja edasi liikuda.\nVeebiteraapia, nagu BetterHelp, on aidanud paljudel inimestel pärast negatiivsest suhtest väljumist edasi liikuda. Mõnikord on need suhted kahjulikud ja teinekord lihtsalt pettumust valmistavad. Mis iganes teie olukord on, on hea teada, et on abi, millele võite loota. Veebiterapeudid võimaldavad teil mugava hinnaga ravi saada mugavate hindadega. Traditsiooniline teraapia kontoris on efektiivne ka siis, kui seda eelistaksite. Abi on teile alati kättesaadav ja te ei pea kunagi tundma, et olete üksi või nagu oleksite sattunud negatiivsesse suhtesse.\nAlaskast Argentiinani on ekspeditsioonide õnn hea elu uuesti määratlenud\nMillised on kõige tavalisemad ja tõhusamad paaride nõustamisvõtted?\nMu ema on hull: kuidas suhelda oma emaga\nKuidas suhete ärevusega toime tulla\nVõib tekkida küsimus, kas teie suhe mõjutab teie elu negatiivselt. Siin on mõned märgid, mis võiksid olla negatiivses suhtes ja mida sellega teha.\n5 muutuste etappi


fox life - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFNeljapäev, 25. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastfox lifeInfoSeotud isikud Barack Obama toomas luhats Seotud kohad Sarja Sari Ameerika Ühendriigidfox life - Viimased uudisedTelia TV – 10 fakti, mida peaksid teadma (1)Telia TV on üle kümne aasta arenenud digitaalne teleprogrammide edastamise teenus, mille kasutamiseks on vaja Telia internetiühendust, ruuterit ja digiboksi. Kliendiküsimuste põhjal oleme kokku pannud kümme korduma kippuvat küsimust, mis aitavad nutika meelelahutuse mugavamale tarbimisele lähemale, kirjutab tehnoloogiaportaal Digitark.\n11.01.2017, Heigo EnslingEluTreiler: eetrisse jõuab «Grey anatoomia» 13. hooaeg Homme jõuab FOX Life telekanali vahendusel Eestis eetrisse menusarja «Grey anatoomia» uusim, 13. hooaeg. 04.10.2016, Elu24.eeEluTreiler: «Grey anatoomia» autorilt linastub uus seriaalÜlimenukate draamasarjade „Grey anatoomia“ ja „Skandaal“ autor Shonda Rhimes on televaatajate rõõmuks loonud uue sarja „Pettus“ (The Catch), mis esilinastub juba täna õhtul kell 21.55 FOX Life kanalil. 12.04.2016, Elu24.eeVõimalus muutuda sarjasõltlaseks (1)Poolaktiivse telerijälgijana on olnud mul viimasel ajal keeruline mind huvitavaid sarju jälgida. Mõtlen siin eelkõige meediakontsernide FOX ja Sony eestikeelseid kanaleid.\n25.03.2016, Tõnis OjaFOXplay laiendab Telia TVs peagi sarjavalikut kuni 400 erineva episoodiniNüüd saab Telia TV peamenüüst FOXplay valikusse sisenedes vaadata FOX ja FOX Life kanalite kvaliteetsarju mugavalt järele, nii episoodi kui hooaja kaupa, kirjutab sinu moodi tehnoloogiaportaal Digitark. Hetkel on episoode kokku 200, kuid uusi lemmikuid lisandub pidevalt. "Peagi on Telia TV Fox Plays pea nelisada episoodi," sõnas eile Digitargale antud intervjuus Rodion Pryntsevsky, Fox Network Groupi Põhja- ja Ida-Euroopa turgude juht.\n24.03.2016, Rain UusenT24Telia klient näeb menusarju reklaamivabaltEilsest saavad Telia kliendid vaadata FOX ja FOX Life sarju reklaamivabalt. Teenuse nimi on FOXplay, mis lisandus Telia TV klientide põhipaketi juurde.\n24.03.2016, Maria ReinikEluFOX Life’i uus sari räägib kaasaegse loo põrguinglistFOX Life’i uus musta huumoriga vürtsitatud komöödiasari «Lucifer» näitab tänapäevasemat vaatenurka langenud ingli loost. Sari esilinastub esmaspäeval, 22. veebruaril kell 21.00.\n19.02.2016, elu24EluTreiler: staarkokk Jamie Oliver teeb uues saates toidurevolutsiooniSel pühapäeval linastub FOX Life kanalil briti staarkoka Jamie Oliveri dokumentaalsari «Jamie Oliveri toidurevolutsioon». Tuntud telenägu asub võitlusesse Ameerika Ühendriikides levinud haiguse, rasvtõvega, tuues sealsetesse koolidesse toitumisalase õpetuse ja muutes koolilõunaid.\n18.11.2015, Elu24.eeVaata, kui palju vaadati ETV+ oktoobris TNS Emori oktoobrikuu televaadatavuse ülevaatest selgub, et 28. septembril tööd alustanud ERRi venekeelne kanal ETV+ on oma vaatajad leidnud. Telekanali osakaalu telerit vaadates veedetud koguajast võib võrrelda Fox Life’i, National Geographicsi, TLC ja Sony Entertainment TV osakaaluga: 0,5 protsenti vaatamisajast. Veel väiksem vaatamisaja osakaal on Sony Turbol ja CTC-l. Täpsemalt alltoodud tabelist.\n12.11.2015, Hendrik AllaEluFOX Life’i menusari «Skandaal» naaseb ülipõneva viienda hooajagaRohkelt auhindu võitnud draamasarja «Skandaal» uus, viies hooaeg esilinastub juba 3. novembril kell 21.00 FOX Life kanalil. 27.10.2015, Elu24.eeEluFOX Life kanalil esilinastub täna põnevussari «Saladuslikud valed» Märtsis Ameerikas esilinastunud ja väga menukaks osutunud põnevusseriaal «Saladuslikud valed» (Secrets and Lies) jõuab Eesti televaatajateni esmakordselt täna, 11. septembril kell 21 FOX Life kanalil. Sarja peaosades mängivad tuntud näitlejad Juliette Lewis (Wayward Pines) ja Ryan Phillippe («Julmad kavatsused»).\n11.09.2015, Elu24.eeEluLoe siit: 12 fakti lõppevast menusarjast «Pöörased»Nädala pärast lõpeb üks oluline ajastu telemaastikul, sest pärast seitset hooaega jõuab 26. juunil eetrisse ikoonilise seriaali «Pöörased» (Mad Men) viimane episood.\n19.06.2015, Elu24.eeEluStaarisaate «X-Factor» UK võitja selgub sel reedel: tules on endine veokijuht versus fitness-modellSel reedel jõuab Eestis eetrisse staarisaate X-Factor UK 11. hooaja finaal. Alles on jäänud kaks parimat, kes annavad endast kõik, et võita kohtunike ja televaatajate südamed. Pingelist finaali saab jälgida reedel kell 21.00 Fox Life kanalil.\n17.03.2015, Elu24.eeEluTreiler: «Skandaali» 4. hooaeg esilinastub Eestis juba tänaTäna, 10. veebruaril kell 21.00 läheb Fox Life kanalil eetrisse sarja «Skandaal» 4. hooaeg, mis on ühtlasi ka hooaja esilinastus Eestis.\n10.02.2015, Elu24.eeEluTreiler: täna esilinastub Eestis krimisarja «Castle» 7. hooaeg Täna, 15. jaanuaril kell 21.00 läheb Fox Life kanalil eetrisse sarja «Castle» 7. hooaeg, mis on ühtlasi ka hooaja esilinastus Eestis.\n15.01.2015, Elu24.eeEluFox Life kanalil esilinastub romantiline sari «Manhattani armastuslugu»Eelmise aasta septembris Ameerikas esilinastunud romantiline komöödiasari «Manhattani armastuslugu» («Manhattan Love Story» – toim.) jõuab Eesti televaatajateni esmakordselt täna, 14. jaanuaril kell 21 Fox Life kanalil. 14.01.2015, Elu24.eeT24Katse: teler kaissu või tainakausi najaleAlustuseks ütlen, et ma ei ole mingisugune nutifriik, kes surfaks hommikust õhtuni tahvelarvuti, telefoni või mõne arenenuma seadmega internetis.\n07.12.2014, Triin ÄrmElu«Kättemaksu» uus hooaeg esilinastub 1. detsembril eksklusiivselt Fox Life kanalilMenuseriaali „Kättemaks“ (Revenge) uus, neljas hooaeg jõuab Eesti publikuni juba esmaspäeval, 1.detsembril kell 20.00 eksklusiivsena ainult Fox Life kanalil.\n28.11.2014, Elu24.eeElu«Grey anatoomia» 11. hooaeg esilinastub Eestis juba hommeHomme, 5. novembril kell 20.00 läheb Fox Life kanalil eetrisse sarja «Grey anatoomia» 11. hooaeg, mis on ühtlasi ka hooaja esilinastus Eestis.\n04.11.2014, Elu24.eeEluMenusari «Pöörased» alustab Fox Life kanalil uut hooaega\n21.06.2012, Elu24.eeElu«Troonide mängu» teise hooaja viimane osa täna Fox Life'is\n2.hooaja viimane osa:\n14.06.2012, Elu24.eeElu«Troonide mängu» teise hooaja üheksas osa täna Fox Life'is\n2. hooaja 9. osa:\nTyron ja Lannister võitlevad elu eest, kui Stannise laevastik rünnakule asub.\n07.06.2012, Elu24.eeElu«Troonide mängu» teise hooaja kaheksas osa täna Fox Life'is\nTänases osas tuleb Theonile kindlusesse külaline. Robb reedetakse. Tyrion ja Varys leiavad ühise keele. Dany ignoreerib Jorahi nõuandeid. Stannis ja Davos lähenevad sihtmärgile ning Davosele pakutakse selle eest tasu.\n31.05.2012, Kersti RaudElu«Troonide mängu» teise hooaja seitsmes osa täna Fox Life'is\n2. hooaja 7.osa:\nTänases osas kohtub Jaime väga kauge sugulasega. Theon juhatab otsijaid, Jon eksib ära ning Cersei annab Sansale nõuandeid. 24.05.2012, Elu24.eeElu«Troonide mängu» teise hooaja kuues osa neljapäeval Fox Life'is\n«Troonide mäng» 2.hooaja 6.osa:\nTheon viib oma plaani meisterlikult täide. Myrcella jõuab viimasel hetkel Kuningalinnast põgeneda. Arya kohtub üllatuskülalisega. Dany lubab tagasi saada kõik, mis ennist talle kuulus. Robb ja Catelyn saavad teada väga olulise uudise ning Qhorin lubab Jonil veelkord end tõestada. 16.05.2012, Elu24.eeElu«Troonide mängu» teise hooaja viies osa Fox Life'is\n2. hooaja 5. osa:\nBaratheoni rivaalitsemine saab läbi ja see paneb Catelyni põgenema. Kuningalinnas kuuleb Tyrion oma allikalt Joffrey vigasest kaitseplaanist ja tema salapärasest salarelvast. Ning Arya saab Jaqen H'gharilt lubaduse - vangilt, kelle tüdruk päästis. 10.05.2012, Elu24.eeEluTäna: «Troonide mängu» teise hooaja neljas osa Fox Life'is\n21.00 2.hooaja 4.osa:\nJoffrey karistab Sansat Robbi võitude eest. Tyrion ja Bronn püüavad kuninga julmust leevendada. Catelyn palub, et Stannis ja Renly ühineksid Lannisteride vastu. Tyrion sunnib ühte kuninganna käsilastest hakkama tema silmadeks ja kõrvadeks. Ning Arya ja Gendry viiakse Harrenhali, kus nende elu ei ole enam nende endi kätes.\n03.05.2012, Elu24.eeEluTäna: «Troonide mängu» teise hooaja kolmas osa Fox Life'is\nTyrion püüab abielulubadusega sõlmida kolm liitu. Catelyn saabub Tormiotsa, et sõlmida omaenda liit. Aga kuningas Renly, tema uus naine Margaery ja tolle vend Loras Tyrell teevad teisi plaane. Ning Talitundrus püüab Luwin Brani unenägusid lahti mõtestada.\n26.04.2012, Elu24.eeEluTäna: «Troonide mängu» teise hooaja teine osa Fox Life'is\n«Troonide mäng» teise hooaja teine osa:\nPärast veresauna pealinnas noomib Tyrion Cerseid, et ta on kuninga alamad võõrandanud. Põhja poole liikuv Arya jagab saladust Gendryga, kes on Öisesse Vahtkonda võetud.\nTheon Greyjoy, kes oli üheksa aastat Starki eestkostja ühineb ta taas oma isa Baloniga, kes soovib taastada vana Raudsaarte impeeriumi.\nDavos lööb käed piraadi Salladhor Saaniga, et alustada ühist rünnakut Kuningalinna vastu. 19.04.2012, Elu24.eeEluVaata «Troonide mängu» teise hooaja esimest osa täna õhtul Fox Life'is!\n2. hooaja avaosa:\nSarja teise hooaja aluseks on Georg R.R. Martini romaanisarja teine osa "Kuningate heitlus". Sündmuste taustaks on kiiresti lähenev talv - valge ronga aeg. Raudtroon on taas ühendatud, kuid kuningas Robert on surnud, tema lesest on saanud ta mälestuse reetur ning ellujäänud vennad sõdivad üksteisega. Ning Joffrey teeb kõik selleks, et oma kohta troonil säilitada.\n12.04.2012, Elu24.eeEluMenusarja «Troonide mäng» 2. hooaeg jõuab Fox Life kanalile 12. aprillil\nJuba järgmise nädala neljapäeval, 12. aprillil, kell 21.00 esilinastub Fox Life kanalil ühe oodatuima ja läbiaegade kalleima telesarja «Troonide mäng» («Game of Thrones») 2. hooaeg. Eestis esilinastub sarja teine hooaeg ainult 11 päeva peale USAd. 05.04.2012, Elu24.eePMVäikekanalid panustavad maratonidele\n30.12.2011, Martin SmutovEluVaata «Meeleheitel koduperenaiste» 8. hooaja esilinastust!\n17.11.2011, Elu24.eeEluVaata «Troonide mängu» kuuendat osa täna õhtul Fox Life'is!\nSamal ajal, kui kuningas Robert on jahiretkel, peab Kuninga käe ametisse ennistatud Ned, tegelema mõningate probleemidega, millel võivad olla rasked tagajärjed Seitsmele Kuningriigile. Tyrion tunnistab oma kuritööd ülesse ning nõuab Lysalt, et tema üle mõistetaks õigust võitlusega. Joffrey vabandab Sansa ees ja Viserys saab Drogolt viimase tasu oma õe Daeneryse eest. Ning Bran läheb esimest korda pärast kukkumist ratsutama.\n06.10.2011, Elu24.eeEluVaata «Troonide mängu» viiendat osa täna õhtul Fox Life'is!\nKuningas Robert raevub, kui kuuleb Targaryeni liidust Dothrakidega ja käsib korraldada atentaadi, mis Nedile ei meeldi. Teel Kotkapessa aitab vangi võetud Tyrion Catelyni. Kuid Kotkapesas ootab meest eest külm vastuvõtt Catelyni õe poolt, sest naine vihkab Lannistere. Sansa on võlutud sarmikast Ser Loras Tyrellist, keda kutsutakse Lillede Rüütliks. Ning Arya kuuleb pealt salasepitsust, mis on seotud tema isaga.\n29.09.2011, Elu24.eeElu«Troonide mängu» neljas osa täna õhtul Fox Life'is!\nNed asub salaja uurima oma eelkäija ootamatut surma ning paljastab Kuningas Roberti sohilapsed. Robert ja tema külalised satuvad peale Nedi auks korraldatud turniirile. Jon võtab kasutusele erinevaid abinõusid, et kaitsta Samwelli tagakiusamiste eest Mustas lossis. Vihase Viserysi ja Daeneryse vahel tekib konflikt Vaes Dothrakis. Sansa kujutleb end tulevase kuningannana, samal ajal kui Arya loob endale kaugelt teistsugust tulevikku. Catelyn kogub kokku oma abikaasa liitlased, et teha end kuuldavaks. Ning Tyrion leiab end valel ajal valest kohast.\n22.09.2011, Elu24.eeEluTugev tuul lammutas «Troonide mängu» võtteplatsi\nEsmaspäeval toimusid Põhja- Iirimaal Ballintoy lähistel fantaasiasarja «Troonide mäng» 2. hooaja võtted. Filmivõtted tühistati päevaks, kuna tugev tuul purustas suure toitlustustelgi. Intsidendi käigus sai viga vähemalt üks inimene, sest 31 m/s puhunud tuul purustas telgi, kus sellel hetkel oli söömas palju inimesi.\n16.09.2011, Elu24.eeEluGalerii: «Troonide mäng» esitlus\nEile toimus Katariina kirikus sarja «Troonide mäng» esitlus ja kanalite Fox Life, Fox Crime ja National Geographic sügishooaja avamine. 08.09.2011, Elu24.eePM+Fox Life’is algab «Troonide mäng»\nTäna kell 21 alustab telekanal Fox Life Eestis George R. R. Martini menuka fantaasiasarja «Troonide mäng» («Game of Thrones») näitamist. Esilinastuse puhul näitab kanal kohe pilootosa järel kell 22.05 ka sarja teist episoodi. Kahe esimese osa esilinastuse järel kell 23 saab näha erisaate «Troonide mängu tegemine» kordust.\n08.09.2011, PMEluFox Life toob homme ekraanile fantaasiasarja «Troonide mäng» kaks esimest episoodi\nJuba homme, 8. septembril kell 21:00 toob Fox Life eksklusiivselt oma vaatajate ette George R.R Martin’i menuka fantaasiasarja «Troonide mäng» (ing. k «Game of Thrones») esimese ja teise episoodi. Esilinastuse puhul näitab kanal kohe pilootosa järel kell 22:05 ka sarja teise episoodi. Kahe esimese episoodi esilinastuse järel kell 23:00 linastub erisaate «Troonide mängu tegemine» kordus.\n07.09.2011, Elu24.eeEluFox Life toob ekraanile George R. R. Martini fantaasiasarja «Troonide mäng»\n12.07.2011, Elu24.eeEluTäna stardib Fox Life kanalil «Vennad ja õed» viimane hooaeg\nTäna, 10. märtsil kell 20:00 läheb kanalil Fox Life eetrisse Jon Robin Baitz´i poolt valminud sarja «Vennad ja õed» viies hooaeg.\n10.03.2011, Elu24.eeEluTäna stardib Fox Life kanalil «Pöörased» uus hooaeg\nTäna, 3. märtsil kell 20:50 läheb kanalil Fox Life eetrisse «Sopranode» stsenaristi Matthew Weineri poolt valminud sari «Pöörased».\n03.03.2011, Elu24.Elu«Meeleheitel koduperenaiste» 7. hooaja Eesti esilinastus\nTeisipäeval, 11. jaanuaril kell 20:50 jõuab kanalis Fox Life eetrisse sarja «Meeleheitel koduperenaised» 7. hooaeg, mis on ühtlasi ka hooaja Eesti esilinastus.\n10.01.2011, Elu24.eeElu«Grey anatoomia» 7. hooaja Eesti esilinastus\nKolmapäeval 22. detsembril kell 20:50 läheb kanalis Fox Life eetrisse sarja «Grey anatoomia» 7. hooaeg, mis on ühtlasi ka hooaja Eesti esilinastus.\n21.12.2010, Elu24.eeEluVaata reedel Flashforwardi viimast osa!\nReedel kell 21:00 jätkub Fox Lifes ulmepõnevik «Flash Forward».\n22.06.2010, Kersti RaudEluHomme kanalilt Fox Life Flashforwardi 21. osa!\nHomme kell 21:00 jätkub Fox Lifes ulmepõnevik «Flash Forward».\nMark kuulab üle Lucas Hellingeri, et teha kindlaks järgmise tulevikuvaate päev. Demetri peab otsustama, kas Simon välja anda. Lloyd lahendab keerulise võrrandi, millega ta tulevikuvaate ajal tegeles.\n17.06.2010, Kersti RaudEluVaata homme Flash Forwardit!\n27.05.2010, Kersti RaudEluVaata täna Flashforwardi uut osa!Täna kell 21:00 jätkub Fox Lifes ulmepõnevik «Flash Forward».30.04.2010, Kersti RaudElu«Flashforward» 12.osa sel reedel!Juba sel reedel, 16. aprillil on eetris seriaali Flashforward 12. osa.Vaata 12. osa: Mark peab pärast töölt kõrvaldamist terapeudi juurde minema. Demetri asub koos partneriga Lloydi otsima. Nicole otsib abi oma hirmsa tulevikuvaate mõistmisel. 15.04.2010, Kersti RaudElu«Meeleheitel koduperenaiste» uus hooaeg algas susinagaEile õhtul kogunesid tuhanded telehuvilised ootusärevuses helesiniste ekraanide juurde, sest kanalis Fox Life pidi algama «Meeleheitel koduperenaiste» Eestis enne näitamata kuues hooaeg. 03.03.2010, Hendrik AllaElu«Meeleheitel koduperenaised» ründavad 6. hooajagaHomme, 2. märtsil kell 21.00 läheb kanalis Fox Life eetrisse sarja «Meeleheitel koduperenaised» 6. hooaeg, mis on ühtlasi ka hooaja Eesti esilinastus.01.03.2010, Hendrik AllaPM+Fox Life peibutab senisest värskemate telesarjadega Kohalikes telekanalites tuhandate vaatajate seas populaarsust kogunud sarjade «Inetu Betty», «Meeleheitel koduperenaised», «Grey anatoomia» ja «Dexter» uued osad jõuavad Fox Life’i ja Fox Crime’i ekraanile.14.01.2010, Karilin EngelbrechtElu«True Blood» kordused kanalilt Fox Life!Eelmisel suvel eetris olnud vampiiriseriaali «True Blood» esimese hooaja kordusi näeb alates 15. jaanuarist kanalilt Fox Life. Antud sarjal oli USAs ja UKs kõrged reitingud ning eriti peaks see meeldima «Videviku saaga: Noorkuu» fännidele.13.01.2010, Elu24.eeEluFlashforward: vaata reedel kaheksandat osa!Sel reedel on kanalilt Fox Life seriaali Flashforward kaheksas osa.02.12.2009, Elu24.eeEluFlashforward: kuues osa sel reedel!Sel reedel, 20. novembril on Flashforwardi kuues osa kanalilt Fox Life.17.11.2009, Kersti RaudElu«Armunud Shakespeare» staar Joseph Fiennes peaosas uues hittsarjas Fox Life kanalilJuba 16. oktoobril kell 21:00 esilinastub Eestis Fox Life kanalil uus draama- ja põnevussari «Flash Forward» («Meenutades tulevikku»), peaosas Joseph Fiennes, kelle duett Gwyneth Paltrowga filmile «Shakespeare in Love» («Armunud Shakespeare») parima filmi Oscari tõi, stsenarist/produtsent David S. Goyer («Blade», «Batman Begins» and «Dark Knight») ja Brannon Braga («Star Trek: The Next Generation»). 08.10.2009, Kersti RaudEluFox Life näitab menusarjade uusi osi«Meeleheitel koduperenaiste» ja «Inetu Betty» uued osad on Starmanis, STVs, Elioni Digi TVs ja Zuum TVs Fox Life’i vahendusel nähtavad veel enne, kui need jõuavad eetrisse Eesti telekanalites.28.05.2009, Karilin Engelbrecht Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaHomme17:4526Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti mängib MM-valiksarjas Montenegroga>Ülehomme13:0027Mai Postimehe otsepilt: Tartus toimub võistlustantsu MK-etapp >Ülehomme17:4527Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti kohtub alagrupi eelviimases mängus Ungariga>Viimased uudised21:19Portugali ralli eel üllatava otsuse teinud Östberg võib ka edaspidi rehvitootjate vahel pendeldada 21:15Suurettevõte saatis kaebekirjale vastuseks «WTF» ehk «mida põrgut» 21:06Kasulik nipp: räpase pliidiplaadi saab puhtaks selle kodus leiduva vahendiga 21:00Korralik voodrilaud otse lauavabrikust 20:47Sirbis sel reedel: marginaalid ja sissesõitnud ning ustav kodanik 20:46Ungari eiras ELi korraldusi Sorose ülikooli suhtes 20:40Kentsakad faktid inimkeha kohta, mis panevad imestama 20:35Foto: Monaco vormeliraja kollased äärekivid võivad oluliselt kaarte segada 20:33Õpetajate Lehes sel reedel: koolide digitasemest ja Eesti ajaloost 20:30Karmo Tüür: Trumpi turnee tagamaad 20:29Enne ja pärast: selle eseme muutumislugu lihtsalt peab nägema 20:28Teadlased selgitasid välja, miks flamingod ühe jala peal magavad 20:27Pildid ja video: lennuki mootor süttis õhkutõusul põlema 20:27Komisjon toetas E-Piim Tootmise piimatööstuse projekti 20:20Hea teada: kuidas toasoe vein mõne minutiga maha jahutada 20:11Tammemaa videointervjuus: tulime mängule vastu spontaanselt 20:00Fotod: vaata, milline näeb välja Hawaii kõige kallim kodu 20:00Juhtkiri: Keskerakonna viimased päevad (5)20:00OPEC pettis naftakauplejate ootusi 20:00OPEC pettis naftakauplejate ootusi Kõik viimased uudised


Lauri Rannama: Veerpalu peaks kindlasti paarissprinti sõitma - Arhiiv - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nLauri Rannama: Veerpalu peaks kindlasti paarissprinti sõitma\n20. veebruar 2009, 16:59\nEesti suusakoondise füsioterapeut Lauri Rannama\nEesti suusakoondise füsioterapeut Lauri Rannama sõnas pärast Andrus Veerpalu triumfiga lõppenud 15 km klassikasõitu, suusamehe tänane seisund ei olnud nii hea, kui enne Torino olümpiavõitu kolm aastat tagasi.\n«Veerpalu seisund oli täna hea, aga mitte karjääri parim. Torino olümpial oli tegelikult lihtsam tema võitu ennustada,» võrdles Rannama Veerpalu kahte viimast kuldmedalivõitu.\nSamas oskas Rannama välja tuua, et Veerpalu vorm peaks olema veel tõusuteel.\n«Veerpalu seisund muutub järgnevatel päevadel veel paremaks. Ta peaks kindlasti paarissprinti sõitma, eriti veel nendes rasketes tingimustes. Ta on seal kindlasti parem kui tavasprinterid,» lisas füsioterapeut.\nVeerpalu sõidab 25. veebruaril toimuvat paarissprinti eeldatavasti koos Aivar Rehemaa või Peeter Kümmeliga.


Mida peaks teadma enne valuuhoolduse lepingu allkirjastamist\nValu juhtimiskokkulepete sissejuhatuse ja väljalõike mõistmine\nKui teil on fibromüalgiaga võitlemine, püsivad seljavalud või krooniline valu, on tõenäoline, et teile on määratud teatud tüüpi opioidravimid teie haigusseisundi raviks. Võimalik, et teie tervishoiuteenuse osutaja on teie poole pöördunud, et allkirjastada valuhoolduse leping. Kui see nii on, on oluline, et saate aru sellest, mida palutakse teil enne lepingu allkirjastamist.\nMis on valu ravi kokkulepe?\nValuravimite kokkulepe on arst ja patsient leping. Kokkuleppe eesmärk on tagada, et opioidravimit kasutavad patsiendid teevad seda täpselt nii, nagu arst on määranud. Teoorias ei ole need kokkulepped mõeldud mitte ainult patsiendi kaitsmiseks narkootikumide kuritarvitamise eest , vaid nad kaitsevad ka arsti, kui patsient kuritarvitab ravimit mingil viisil.\nAastaid tagasi oli valu ravimite kokkulepped haruldased. Tavaliselt nõuti neid ainult valu kliinikute ja valuvaigistide spetsialistidega. Kuid opioidide sõltuvuste suurenemise ning ravimi väljakirjutanud arstide DEA kontrollimisega nõuavad üha enam üldisi ja perearstiid ka patsiente, kes võtavad pikaajalisi opioidivastaseid ravimeid ka neile alla kirjutamiseks.\nÜldjuhul teatavad arstid, kes neid lepinguid kasutades, tõhusaks viisiks, et patsiendid saaksid oma hoolduse ajal oodata, mida oodata.\nSamuti usuvad nad, et lepingud võimaldavad patsientidel teada, kuidas ravimeid ohutult kasutada, sealhulgas kuidas neid kodus hoida. Kuid lepingute kriitikud muretsevad, et lepingud kahjustavad patsiendi ja arsti suhet.\nNäiteks on nad mures, et lepingud panevad kroonilise valu all kannatanuid teenusepakkuja halastusele.\nNad väidavad, et kroonilise valu all kannatavad inimesed on juba haavatavad ja kokkulepe muudab jõu tasakaalu arsti kasuks, jättes patsiendi nõrgaks ja riskides. Teine probleem on see, et lepingud on sageli sõnastatud nii, et see on solvav patsientidele ja tekitab vaenulikkust arsti ja patsiendi vahel. Samal ajal tunnevad mõned patsiendid, et neid ravitakse nagu narkootikume, isegi kui nad on alati oma ravimeid vastutustundlikult kasutanud.\nMõista, mida allkirjastad\nKui teil palutakse allkirjastada valuhoolduse leping, on oluline, et saate aru kõigest, mida olete allkirjastanud. Sel moel suudate täita kõiki lepingus sätestatud reegleid ja tingimusi. Kui te midagi ei saa aru, küsige kindlasti. Pidage meeles, et kokkuleppe tingimuste mittejärgimine võib avaldada tõsiseid tagajärgi.\nNäiteks, kui te ei järgi kokkulepet või ei tee midagi, mis on keelatud, võib teie arst keelduda teie jaoks täiendavate valuvaigistite väljakirjutamisest. Teid võidakse ka patsiendina vallandada. Ja kui teid vallandatakse, võib veelgi keerulisem leida teine arst, kes viib teid patsiendina ja ravib teie seisundit.\nMida peaksite saama valuuhoolduse lepingust?\nKuigi iga lepingu üksikasjad varieeruvad arstilt arstilt, on olemas mitmeid elemente, mis on kogu aeg ühesugused.\nSiin on ülevaade viiest peamistest asjadest, mida peate teadma valude haldamise lepingute kohta enne, kui olete oma nime allkirjastanud. Kui te ei saa nende põhielementidega nõustuda, siis ei pruugi valu juhtimise kokkulepe teie jaoks õige olla.\n1. Nõustute võtma ravimeid täpselt nii nagu ette nähtud. See tähendab, et peate võtma täpsed kogused, mis on ette nähtud täpsete ajaintervallide jooksul või mis võivad lepingust loobuda. Nii et isegi kui tunnete, et te ei pea oma valuvaigisti ühe päeva võtma, peate seda ikkagi võtma. Sa ei saa vähendada teie tarbimist ega säästa medsid väikese valu päeval, seejärel võta hiljem suure valu päevaga.\nSamuti, kui tunnete, et teil on vaja kindlat päeva rohkem valuvaigisteid, peate olema valmis tegema ilma, kui teie arst ei kirjuta uus retsepti. Ärge mingil juhul muutke annust ise. Paljud arstid teostavad narkootikumide testimist ja kui nad leiavad, et teil on teie süsteemis liiga palju, võivad nad eeldada, et te räägite narkootikumide kuritarvitamisest. Samuti, kui teil on teie süsteemis liiga vähe ravimeid, võivad nad arvata, et müüte ravimeid või andke kellelegi teisele.\n2. Nõustute juhuslike ravimite testimisega. See tingimus on tavaliselt kokkuleppe osa, sest arstid tahavad tagada, et te ei kuritarvitaks ravimeid. Samuti soovivad nad olla kindlad, et olete ainus, kes ravimit kasutab. Selle tulemusena kontrollivad nad teid juhuslikult ja seejärel mõõdavad, kui palju ravimit on teie süsteemis.\nPidage meeles, et retseptiravim on täna nii levinud, et arstid peavad olema eriti ettevaatlikud. See pole nii, et nad ei usalda teid ega arvata, et olete narkomaan. Nad võivad kaotada meditsiinilise litsentsi ja esitada kriminaalvastutuselemise, kui nad määravad kontrollitavaid aineid inimestele, kes kuritarvitavad neid või müüvad neid teistele. Selle tulemusena on need lepingud mõeldud nende kaitsmiseks.\nVeelgi enam, valu juhtimise kokkulepped nõuavad tavaliselt, et hoiate kõik oma planeeritud kohtumised ja lubate ainult ühe või kahe tühistamise enne, kui olete patsiendiga lõpetanud. Nad teevad selle tingimuse, et hoida patsiente kehtetuks, sest nad kardavad, et narkootikumide testi tulemused näitavad, et nad ei võta oma ravimeid ette nähtud viisil.\n3. Nõustute, et kõik ettekirjutused täidetakse ühes apteegis; ja nõustute lubama arstil ja apteekril jagada teie kohta teavet. Kui inimesed kuritarvitavad narkootikume, üritavad nad sageli saada retsepti mitmest arstist ja seejärel täita neid erinevates apteekides. Kuna retseptid on nüüdseks sisestatud arvutisse sageli ühendatud andmebaasidesse, on praeguseks praeguseks palju raskem ära minna. Järelikult, kui sõlmite oma arstiga lepingu, veenduge, et ostsite ainult ühes apteegis.\n4. Nõustute, et kaotatud, varastatud või hävitatud ravimeid ei asendata. Kui see tingimus on osa teie valu ravi lepingust, veenduge, et teie ravimid on alati kaitstud. Teisisõnu veenduge, et keegi neile ei pääseks. Ideaalis tuleks opioidravimeid hoida lukus ja võti.\nOn olemas mõningaid kokkuleppeid, mis lubavad arstil oma kaalutlusõigust kasutada, kui teie ravim on varastatud, ja esitate politseiaruande. Kuid pidage meeles, et ta ei pea tavaliselt varastatud ravimeid asendama. Nii et teil on sunnitud valuvaigisteid tegema, kuni teie retsepti saab uuendada.\n5. Te nõustute, et teistel tervishoiuteenuste osutajatel ei taotle ega võta valuvaigisteid. Isegi kui te külastate hambaarsti või hädaabiruumist, ei saa need arstid teile valuvaigisteid välja kirjutada. Ja kui nad seda teevad, rikub te valuhoolduse lepingut. Ainult teie valu juhtimise arst võib välja kirjutada valuvaigisteid. Valu haldamise lepingud nõuavad tavaliselt, et teid teavitaks kõiki teisi tervishoiuteenuste osutajaid teie kokkuleppest.\nSelle tulemusena peavad teised arstid soovima ravimeid oma vigastuse või suuõõne operatsiooni jaoks läbi viima, peavad nad läbima oma valu-raviarsti. Tänu ravimi testidele, mida te võtate, saab teie valuvaigistav arst teada, kas olete võtnud midagi, mida ta ei ole välja kirjutanud. Nii et ärge võtke teiste arstide määratud ravimeid, kõigepealt rääkige oma valuvaigistiga.\nNagu iga lepingu puhul, veenduge, et lugesite hoolikalt iga lepingu sõna enne selle allkirjastamist. Küsige küsimusi midagi, mis teile ei ole selge. Seejärel mõelge sellele, kas kokkuleppe allkirjastamine on teie jaoks parim valik. Ja kui te nõustute lepingu sõlmimisega, veenduge, et järgite seda sõna-sõnalt. Sa ei taha end olukorras, kus sa ei saa oma seisundile enam valuvaigisteid saada.\n> "Opiaatravi lepped või lepingud: hoia end ettevaatusega", PAINS Project. Praktiline bioeetika keskus. Viga 4; Kevad 2014. https://www.practicalbioethics.org/files/pain/pain-policy-issue-4-spring-2014.pdf


TELEFON: 602 6000; E-POST: kumu@ekm.ee\nT, K, R–P:11.00–18.00 N :11.00–20.00 E : suletud.\nMuuseumiööl, laupäeval, 19. mail kell 18.00–23.00* on Kumu kunstimuuseumis külastajatele tasuta avatud Eesti kunsti püsiekspositsioon ja järgmised näitused: „Ajalugu pildis – pilt ajaloos“, „Mõeldes labürindist. 50 aastat Tallinna graafikatriennaali“, „Projektiruum. Linda Sõber ja Endel Kübarsepp“ ning „Kristi Kongi ja Kasper Bosmans dialoogis“.\nB-tiivas on avatud näitus „Ajalugu pildis – pilt ajaloos“, mis uurib ajaloopilte ja nende kaudu erinevaid vaatenurki Eesti ajaloole. Ettekujutused ajaloost põhinevad sageli piltidel. Ometi ei kõnele ajaloopildid mitte ainult kujutatud minevikust, vaid ka oma loomise kaasajast.\nPüsiekspositsiooni lõpus asuvas projektiruumis saab tutvuda näitusega „Projektiruum. Linda Sõber ja Endel Kübarsepp“. Skulptorid Linda Sõber ja Endel Kübarsepp lõpetasid 1930. aastate lõpul Pallase kunstikooli Anton Starkopfi õpilastena, kuid emigreerusid Eestist Teise maailmasõja ajal. Näitus tutvustab kahe seni vähetuntud kunstniku loomingut ning keerulist elukäiku.\nB-tiivas on avatud näitus „Mõeldes labürindist. 50 aastat Tallinna graafikatriennaali“, mis jälgib auhinnatud tööde kaudu suure Baltimaade ühisnäituse kasvamist rahvusvaheliseks postgraafika ürituseks.\nKumu mitmetasandilises sisehoovis on kõigile huvilistele avatud näitus „Kristi Kongi ja Kasper Bosmans dialoogis“, mille aineseks on muuseumit ümbritsev keskkond. Ühelt poolt Kadrioru park ja selle barokkpärand, teiselt poolt Lasnamäe brutaalne paneelvöönd. Kunstnikud ei lähtu mitte ainult sellest, mis on olemas, vaid ka sellest, mis tinglikult võiks olla, kui tegevus toimuks Imedemaal mõnes Alice’i seikluses.\n18.00–22.00 Pidu Imedemaal – iseseisev orienteerumismäng Kumu sisehoovis näitusel „Kristi Kongi ja Kasper Bosmans dialoogis“.\n18.00–23.00 Elavad teosed – Kumu aatriumis on muuseumikülastajatel võimalus end pildistada Kumu kunstimuuseumi seintelt tuttavate peostseenide keskel.\n18.30–22.00 Isetegemise rõõm – Kumu hariduskeskuses saavad huvilised osaleda loomingulistes töötubades.\n18.30–22.15 Kumu kunstipärlid – Kumu töötajad ja Kumu noorteklubi liikmed tutvustavad muuseumiööl erinevaid peo- ja koosolemise temaatikaga teoseid näitustel. Täistundidel toimuvad eestikeelsed teosetutvustused ja pooltundidel venekeelsed. Õhtu jooksul toimub ka kaks ingliskeelset tuuri.\nMuuseumiööl on suletud näitused „Katja Novitskova. Kui sa vaid näeksid, mida ma su silmadega olen näinud. 2. aste“ 5. korruse kaasaegse kunsti galeriis ja „Leonhard Lapin. Tühjus ja ruum“ 2. korruse suures saalis.\nPüsiekspositsiooni ruume kolmandal korrusel täidab eesti kunsti klassika 18. sajandist Teise maailmasõja lõpuni. Liikudes ühelt teemalt teisele, anonüümse baltisaksa portretisti teose juurest Johann Köleri, Kristjan Raua ja Konrad Mäeni, üle Eesti Kunstnikkude Ryhma Pallase koolkonna kunstnikeni, avanevad eesti kunsti loo taustal kogu Euroopale iseloomulikud arengud ja kultuuriprotsessid. Mentaliteedimuutusi ja kunstistiilide vaheldumist jälgiv väljapanek koosneb nii eestlaste kollektiivses mälus juurdunud ikoonidest kui ka tänini fondides eksponeerimisjärge oodanud teostest.\nEkspositsioon neljandal korrusel on 20. sajandi teise poole eesti kunsti päralt. Uus püsiväljapanek keskendub kunsti ja selle keskkonna keerulistele suhetele. Väljapanek toob esile ühe ajajärgu erinevad palged ning kunsti muutuvad rollid, mis hõlmavad nii ümbritseva kajastamist, vastuhakku kui ka alternatiivse tegelikkuse loomist. Sõjajärgse sotsialistliku realismi väljapanekule järgnevas kunstistiilide ja kunstiliikumiste tutvustuses teeb ekspositsioon sissevaateid erinevatesse kunstinähtustesse 1960., 1970. ja 1980. aastatel (modernism, popkunst, hüperrealism jt.).


Jaan Männik julge avaldus: Kas Eesti Pangale on nõukogu üldse vaja? - Delfi\nJaan Männik julge avaldus: Kas Eesti Pangale on nõukogu üldse vaja?\nEesti Pank (EP) kui keskpank on järginud rahvusvahelist tava. Soovitakse, et keskpangad on iseseisvad ja sõltumatud valitsustest. Nii seisab ka EP seaduses: ”Eesti Pank tegutseb muudest riigiasutustest sõltumatult. Ta annab oma tegevusest aru Riigikogule, ei allu Vabariigi Valitsusele, ega ühelegi teisele täidesaatvale riigivõimuasutusele ega kolmandatele isikutele”\nNii võib näiteks liiga kiire palgatõus mõjuda riigi majandusele halvasti, ja seda peab EP sellises olukorras välja ütlema. Osaliselt võib see olla valitsuse kritiseerimine, mida ühel apoliitilisel inimesel on lihtsam teha, kui näiteks endisel valitsuserakonna poliitikul. Kui on küsimus kasumijaotuses, võib üks politiseeritud EP juhtkond valitsuse soovidele ehk kergemini järele anda.\nSeepärast pean tungivalt soovitavaks et EP juhtkond (President ja asepresidendid) oleks võimalikult apoliitilised, aga absoluutne nõue see ei ole. EP nõukogu on järelevalve organ ja ei juhi panka. Mingit silda on ühel keskpangal vaja poliitikasse, miks ka hetkel on pooled nõukogu liikmed poliitilise taustaga, küll aga mitte nõukogu esimees.\nNõukogu esimehe roll on tugevam kui teiste nõukogu liikmete oma, kuna tema otsustab, mis päevakorda tuleb ja saab osaliselt suunata koosolekut. See debatt, kas nõukogu esimees võiks olla poliitik, muutus meil emotsionaalseks, mis minu meelest oleneb sellest, et Eestis on juba pikemat aega olnud usalduskriis meedia ja poliitikute vahel, või laiemalt poliitikute ja rahva vahel.\nJaan Männiku avameelne intervjuu IRLi valemängust, president Ilvese eiramisest ja võimuliidu stagneerumisest (199) 05.05.2013\nHeido Vitsur: Laari nimetamine keskpanga nõukogu juhiks pani mõtlema erivajadustega inimeste tööle rakendamisele (112) 28.04.2013\nArvatakse, et üks apoliitiline nõukogu esimees ajab EP asja, aga üks poliitik ajab oma erakonna asja või hoopis mingit muud asja. Poliitikute usalduskrediit ühiskonnas on hetkel madal. Peaminister Ansip ütles Vikerraadios 26.04 et keskpanga nõukogu roll on võrreldes äriühingu nõukoguga märksa piiratum.\nEP nõukogu ei kinnita tegevuskava ega eelarvet, vaid võtab teadmiseks, ja kui äriühingus saab ühe nõukogu otsusega juhatuse liikmeid vallandada, siis nii see EPs ei ole. Panga presidenti valitakse iga seitsme aasta tagant ja asepresidente iga viie aasta tagant. Need kaks küsimust on minu ametiajal väga suurt tähelepanu saanud, aga tulevikus on see kindlasti vähem dramaatiline.\nNäiteks Mart Laari ametiajal ei valita EP presidenti. Kasumijaotust otsustakse kord aastas jne. Brutopalka makstakse nõukogu liikmetele aastas kokku 105 000 eurot. Nõukoguga on ka seotud veel kuluseid. See, mida nõukogu teeb ja kui palju see maksab, on disproportsioonis.\nNõukogu ülesandeid saaks odavama raha eest lahendada. Soome ja Rootsi Keskpankadel on nõukogu, aga paljudel riikidel ei ole, näiteks Saksamaal. Eestil on vaja efektiivset riigiaparaati, kuna meie majandus peab kasvama kiirem kui naaberriikide oma ja üks kokkuhoiu võimalus oleks EP nõukogu likvideerida, ja tööülesanded teisiti organiseerida. Raha oleks ka võimalik kokku hoida, kui vaataks üle EP ja Finantsinspektsiooni organisatoorse suhe.\nKas EP nõukogu esimees on poliitik või mitte - see ei ole minule suur küsimus. Suur küsimus on see, kas seda nõukogu on üldse vaja.\nAnsip: keskpanga nõukogu esimees ei pea olema apoliitiline persoon\nJaan Männik: erakonna programmi kirjutaksin kahe tunniga, raskuseks on inimressurss


Vooremaa Elistvere loomapargi uue asuka nimi tuli Jõgevamaalt\nElistvere loomapargi uue asuka nimi tuli Jõgevamaalt\nPühapäeva lõunal kogunesid loomasõbrad Elistvere loomaparki, kui peeti hundipoisi ristseid. Võsavillem saabus Riia loomaaiast. Edasi oleks ta pidanud rändama Norra, kuid koroonaviiruse tõttu loobuti. Nii jäigi hundipoiss Elistverre.\nKokku laekus nimevõistlusele 181 nime, millest enim pakuti Villemit ja Hundut. Valituks osutus hoopis Koroonius, mille pakkus Vaimastveres elav Palamuse Kultuuri juhataja Ehtel Valk. „See nimi tuli kohe, praegu on ju selline aeg ja Koroonius kõlab kuninglikult. Täna (pühapäeval – toim) tulime selle peale, et hunt tuli ju Lätist, siis peab ikka s lõpus olema,“ ütles Ehtel Valk ristsetel.\nPärast pidulikku nime hõikamist said loomasõbrad kuulata Mati Kaalu juttu huntide elust.\n„Oleme pikalt unistanud, et saaksime teiste meie loodusele omaste liikide seas tutvustada ka Eesti rahvuslooma, hunti, kes on eesti rahvapärimuse üks populaarsemaid loomi ja meie metsade hea käekäigu indikaatorliik. Eesti looduses elab umbes 200 hunti, eelkõige rabades ja suurtes metsamassiivides, ent vähestel õnnestub hunti kui inimpelglikku looma looduses märgata. Nüüd on kõigil võimalus tulla Elistverre hunti oma silmaga uudistama,“ lausus RMK Elistvere külastuskeskuse teabejuht Elle Mäerand.


Käärid Juuksed - GLOBElife - Pinin - Tooted juuksurid, Tokapi-seeria Neile, Kes Soovivad Maksimaalselt-mod. Stefania - Käärid hõrenemine, eri jaotustükkide nagu lõikamine sirge ja vertikaalne, lahkumine - Beauty Bazar 2017\nTOKAPI-seeria neile, kes soovivad maksimaalselt-MOD. STEFANIA Käärid hõrenemine, eri jaotustükkide nagu lõikamine sirge ja vertikaalne, lahkumine\nSelle paari kääridega omapära on rõngas oma pöial liigub 360° vertikaalselt ja horisontaalselt. Selle omapära annab tööriista võimalus lõigata juukseid iga nurga alt ilma ponnistus küünarnukk , randmeosa. Mudel on varustatud ka summuti.\nKoobalti terasest sepistatud V10 kokku kahekordse kuumtöötlemise lõõmutamist kõvadus kõrge valikulise optimeerib tipptasemel ja käärid märkimisväärsele taastumisvõimele.\nMicrogrid lõikamine lihvimine ja lihvimine gridd 10000 kumer/nõgusad sisemine väike kontakt , razor traat.\n• Saadaval suurused (tollides): 5.0-5.5-6.0.\nTOKAPI-SEERIA NEILE, KES SOOVIVAD MAKSIMAALSELT-MOD. STEFANIA\nKäärid hõrenemine, eri jaotustükkide nagu lõikamine sirge ja vertikaalne, lahkumine\nToote näinud 63931 korda


Jahipidamise keeld 17 000 hektaril\n– 07/07/2012Rubriik: Teema\nJAHILE! Jahisarve puhub Erki Aavik ja teised Saaremaa jahimehed peavad hoolikalt vaatama, kus nad edaspidi jahti peavad. Foto: Raul Vinni\nMai algul Eesti Erametsaliit MTÜ algatatud eramaadel jahipidamise keelamisega on Saaremaal jahikeelu alla läinud 12 protsenti maakonna pindalast.\nKeskkonnaameti andmetel on Saaremaal jahipidamist keelava aktsiooniga kaasa läinud metsandusfirmad Tornator Eesti OÜ, OÜ Vestman Maavarad, Metsamaahalduse AS, AS Fest-Forest ja OÜ Metsagrupp, kes on jahikeelu alla pannud sadu maatükke kogupindalaga 16 937 ha ehk 12 protsenti maakonna pindalast.\nSoome päritolu metsandusettevõtte Tornator Eesti OÜ tegevjuht Riido Rosin ütles, et ettevõttel on Eestis tuhandeid hektareid maad, kuid vaid väga vähesed jahiseltsid on küsinud neilt jahipidamiseks luba või nõusolekut jahirajatise tegemiseks. “Meil on olnud juhuseid, kus me läheme oma metsa ja sõidavad mingid džiibivennad juurde, et kes te siin olete ja mis te teete siin meie maal,” rääkis Rosin. “Me ei ole jahipidamise vastu, vaid selle vastu, et need asjad toimuvad omanike teadmata,” lisas ta.\nSaaremaal umbes 5000 ha maad omava Tornator Eesti OÜ tegevjuhi sõnul näitab olemasoleva süsteemi nõrkust kasvõi fakt, et jahiseltsidel pole muud võimalust maaomanike kohta infot saada kui ise mööda kinnistusraamatut näpuga järge ajada. Rosina hinnangul võib aktsioonis osalemist pidada tulemuslikuks juba seetõttu, et pärast seda, kui keskkonnamet saatis jahiseltsidele jahikeelualadest katastriüksuste nimekirja, on mitmedki jahiseltsid nende ettevõttega ühendust võtnud.\nMaaomanike tahet on raske arvestada\nSaaremaa jahimeeste seltsi juhatuse esimees Margus Mägi ütles, et ehkki maaomanike tahet tuleb austada, ei saa see tegelikus elus lihtne olema. “Kui maaomanik ütleb, et tema maadel ei tohi jahti pidada, siis me peame tegema kõik selleks, et sinna mitte minna,” sõnas Mägi, lisades, et praktikas on keelualale sattumist siiski väga raske vältida, sest keelualadel puuduvad vähimadki tähised. “Me ei teagi, kus need metsad on,” tõdes Mägi, kelle sõnul võiksid maatükid olla looduses tähistatud. “Me ei saa ju seadusega öelda, et igal mehel peab olema GPS taskus ja meil pole ju sellist kaar-tigi, kus kõik oleks peale kantud,” tõdes Saaremaa jahimeeste seltsi juhatuse esimees.\nKaarma vallavanemana töötav Margus Mägi tõdes, et ainuüksi Kaarma vallas on jahiks suletud sadu maatükke. “Mul on siin vallas arvutiprogrammid ja ma saan nad võib-olla ükshaaval välja nokkida küll, aga kuidas tavajahimehele selgeks teha, kuhu ta ei tohi minna. Tundub, et seda on nii võimatu ellu viia, et äkki on see nagu hirmutamine hirmutamise pärast,” pakkus Mägi, kes tõi välja, et keeluaktsiooniga pole liitunud ühtegi eraisikut ega Saaremaa kohalikku metsafirmat.\nKuna jahihooaeg algab alles sügisel, siis praegu jahikeelud mingit olulist mõju ei avalda. Küll aga oleks keelualadel väga negatiivne mõju ajujahtide korraldamisele. Margus Mägi sõnul on ta kuulunud, et era-metsaliit plaanib protestiaktsiooni ajujahtide alguseks oktoobris ära lõpetada.\nEesti Erametsaliidu metsanduse kommunikatsioonijuht Regina Hansen ütles, et Eestis tervikuna on aktsiooniga ühinenud nii firmasid kui eraisikuid, kuid lõviosa jahikeelu alla läinud maadest kuulub firmadele. Ta märkis, et ettevõttel on emotsionaalselt lihtsam oma maadel jaht ära keelata, sest eraisikutele võib jahi keelamine tuua kogukonnas kaasa pingeid. Erinevalt Margus Mägi infost kinnitas Regina Hansen, et aktsioon kestab seni, kuni riigikogus võetakse vastu jahiseadus, mis on vastuvõetav maaomanikele ja suunaks jahipidamist korraldama lepingute alusel. Kui osades Eesti piirkondades pole lepingu sõlmimisega probleemi, siis sageli jahimehed maaomanikuga ei arvesta ega tunne tema valdustes toimetades mingeid piire. “Noorendikes rallitakse ringi ja tehakse trikke, mis ei ole asjakohased,” lausus Hansen, kelle sõnul ei jää maaomanikul sellisel juhul asjade reguleerimiseks muud võimalust, kui jahipidamine ära keelata.\nErametsaliit ei ole rahul, et uue jahiseaduse eelnõu kohaselt tahetakse kehtestada üleüldine jahirendi määr, mis võimaldaks piiratud ulatuses katta ulukikahjustusi ning lisaks luua veel riigi osalusega hüvitusfond omanike omavastutust ületavate kahjustuste piiratud hüvitamiseks. Erametsaliit tahab jahipidamist viia lepingute alusele ning leiab, et ulukikahjude osaline kompenseerimine fondist võtab jahipiirkonna kasutajatelt maaomanikega lepingute sõlmimiseks igasuguse motivatsiooni.\nSamuti seisab osa maaomanikke silmitsi ohuga, et alla 5 ha suurusel põllul ja metsaservast 15 m kaugusel asuval põllul ning põllukultuuri toetuste saamise korral jääb ära igasugune ulukikahjude kompenseerimise nõudmise õigus.\nKeelualused maatükid leiab maakatastrist\nEhkki mõned jahipiirkonna kasutajad mandril on nõudnud aktsioonis osalejatelt jahipidamist keelava lepingu sõlmimist ja jahikeelu all olevate kinnistute piiride ettenäitamist tegevuslitsentsi omava maamõõtja juuresolekul, leiab erametsaliit, et sellist kohustust ei tule välja ei jahiseadusest ega ühestki teisest õigusaktist. Eesti Erametsaliidu tegevjuht Ants Varblane on seisukohal, et maaomandi piirid on Eesti vabariigis fikseeritud maakatastris kui riigi põhiregistris ja piiride olemasolu või õiguspärasuse täiendava tõendamise kohustus (sh ettenäitamine looduses) maaomanikul puudub. Jahipiirkonna valitseja saab maakatastris registreeritud katastriüksuste asukohtadega tutvuda maaameti poolt hallatava maainfo kaardirakenduse kaudu.\nVältimaks looduses raskesti tuvastatavate piiride ületamist ja ebaseaduslikku jahipidamist maaomandil, kus omanik on jahipidamise keelanud, soovitab erametsaliit jahimaa kasutajal rakendada ettevaatusprintsiipi ja loobuda jahipidamisest paarkümmend meetrit väljaspool maaomandi piiri. Maaomandil, kus jaht on omaniku poolt keelatud, on jahipidamine käsitletav ebaseadusliku tegevusena, mis on karistatav. Kui jahipiirkonna kasutajal on rohkem kui üks kehtiv karistus jahiseaduse rikkumise eest, siis tunnistatakse jahipiirkonna kasutamisõiguse luba kehtetuks, hoiatas era-metsaliit.\nLisatud: 07.07.2012 / 20:01\nOn täiesti loogiline, et jahimees peab teadma, kelle maa peal ta loomi laseb\nMääraku oma koht looduses millega tahes\nJahimeestel on tänapäeval kohamääramiseks nii täpsed seadmed, et see jutt on GPS mitteomamise kohta on täielik jama\nMis maksab GPS võrreldes ülejäänud jahivarustusega?\nLisatud: 09.07.2012 / 12:29\nNo muidugi minu maa, minu loomad.Kuulge mogri märdid tehke kõigepealt rikutud metsateed korda, siis rääkige alles jahipidamise keelamisest. Kas hakkate hundikahjusid ja liikluskahjusid ka maksma,need ju ka Teie loomad – aga kus sa sellega.


Avalikult haigestumisest teatamine - Perekooli Foorum\nEsileht › Koroonaviirus COVID-19 › Avalikult haigestumisest teatamine\nTeema: Avalikult haigestumisest teatamine\nMiks inimesed teatavad, et on koroonasse haigestunud? Avaliku elu tegelased kuulutavad meedias (viimased näited Marina Kaljurand, Riina Solman, Singer Vingeri liikmed jne.) ja ülejäänud fb-s või instagramis.\nMul oli kevadel koroona ja sellest teadsid vaid mulle kõige lähedasemad. Milleks seda terve maailmaga (või Eestiga) jagama peab?\nNii nagu sina eelistad seda informatsiooni ainult enda teada hoida, nii eelistavad nemad sellest rääkida. Mis sellest valesti on? Kõik ei pea olema samasugused. Nad ongi põhjusega AVALIKU ELU tegelased.\nIse arvan, et osaliselt motiveerib neid ka see, et endiselt on inimesi, kes väidavad, et koroonat pole olemas. Aga kui rohkem avaliku elu tegelasi tunnistab, et nad tõepoolest koroona said, siis äkki hakkavad need koroonaeitajaid ka uskuma, et see viirus pole väljamõeldud. Ega ilmasjata kuulsusi mõjuisikuteks ei nimetata.\nSiin ju ka palju teemasid, kus ei usuta, et noor/keskeas inimene võib koroonat raskelt põdeda. See on ainult pos, kui selliseid lugusid teistega jagatakse. Paneb vb kedagi mõtlema.\nnoh ma ikka sugulaste haigestumisest tean ka.\nKa kolleegid ootavad, et firma teavitaks nakatunud kolleegist, siis saab igaüks läbi mõelda, kes ja kus koos olid.\nKaanestaarid teavitavad selleks, et panna inimesi mõtlema, et ka ilus, rikas või võimukas haigestub, seega ka tavakodanik haigestub, äkki ikka vaktsineeriks.\n“…äkki ikka vaktsineeriks”\nNeed kuulsad koroonahaiged on ju peaaegu kõik vaktsineeritud.\nEks ikka selleks, et hirmutada jälle. Delfis muud polegi, kui hüsteerilised hirmutavad artiklid. Enam ei loe seda solki.\nMulle väga meeldib see, et Marina Kaljurand ütles, et mis sellest, et ta vaktsineeritud on, ta ikkagi testis ka pidevalt (ja tänu sellele avastas haiguse varakult). Rõõm näha, et inimene võtab asja tõsiselt ja lähtub teaduspõhisest infost – nii et mul on väga hea meel, et ta seda reklaamib, ehk siis käituvad nii rohkemad vaktsineeritud, kelle töö tihedaid kontakte eeldab.\nKuidas see hirmutamine on, kui räägitakse reaalsest enda kogemusest? Näidatakse reaalseid pilte haiglast. Hoopis see on pahatahtlik, et hirmutatakse vaktsineerimisega. Sadu postitusi, et vaktsineerimisega keerad enda tervise tuksi, ilma ühegi reaalse isikliku kogemuseta. Tänu sellise umbluu ajamisele on nii mõnigi end vaktsineerimata jätnud ja raskesti haigestunud/surnud.\nSa siis ei usu, et nad päriselt koroonas on, ainult valetavad, et kolli teha? Või kui tõde tundub kole, siis peaks seda varjama? Oma isikuandmed, oma valik ju, nemad tahtsid seda ajalehes kuulutada, ju siis pidasid vajalikuks, kuna nad on avaliku elu tegelased, võttis ka leht teema üles. Vaevalt nad suvalise Jussi koroonakogemust nii innuvalt avaldama tormaks, kui tal just midagi erilist seoses sellega ei toimunud.\nja kui ei oleks vaktsineerinud, siis ise nad postitust ei teeks, vaid tuleks uudis Superstaar xxxx on hinge vaakumas covidi intensiivis.\nEks osad vast tahavad mingit laadi eeskuju näidata. Teiseks, mõnel on lihtsalt tähelepanuvajadus ja nuiab seda, kust vaid saab. Kolmandaks, mõned inimesed on väga liikuvad ja suured suhtlejad, siis on see ju ka lihtsalt hea viis lähikontaktseid teavitada, et need tähelepanelikud oleksid. Ok tegevus, aga ise ei peaks vajalikuks, privaatsus on olulisem. Aga kõik ei tunne vajadust sellise asja järele nagu privaatsus.\nAvaliku elu tegelasel ehk antud juhul poliitikul on päevas mitmeid koosolekuid, nad kohtuvad paljude injmestega iga päev. Ehk temaga kokkupuutunud inimesed saavad ennast jälgima hakata.\nSina istu rahulikult oma privaatsuses edasi, ei huvita kedagi.\nKas sa kardad või? Normaalne inimene ei pea neid hirmutavateks.\nSu lähikontaktsed võiksid ju vähemalt seda teada. Kuidas sinu meelest siis nakatumist ära hoida, kui seda salajas hoitakse.\nMa olen ka nii mõneltki, kes seda “rahvast hirmutatakse” juttu räägib küsinud, et kas ta ise on siis hirmul? No tema loomulikult ei ole, aga kõik teised, need lollid lambad, ju kardavad. Omaette küsimus on, kus need inimesed, kes hirmu ei tunne, üldse tulevad selle peale, et teised kindlasti tunnevad?\nOmaette küsimus on, kus need inimesed, kes hirmu ei tunne, üldse tulevad selle peale, et teised kindlasti tunnevad?\nVõimalik, et lähtutakse sellest, kui palju ja mis sõnadega süüdistatakse vaktsiini mitte soovivaid inimesi vaktsiinivastasuses ja lamemaalasesuses.


Raamatupidamise alused - mis on käive | Raamatupidamisteenused\nRaamatupidamise alused – mis on käive\nPosted on 19. aprill 2016 23. aprill 2019 by Simply Accounting\nMis on käive?\nKäive (eesti keeles veel ka “müügikäive”, inglise keeles “turnover”, “revenue”, “net sales”) on ostjatele müüdud kaupade ja teenuste summa. See on sisuliselt ettevõtte tulu müügist. Ettevõtte netokäibeks on käibemaksuta summa kuna käibemaks tuleb tasuda Maksuametile ja see pole ettevõtte tulu.\nNäiteks kui ettevõte, kes on käibemaksukohustuslasena registreeritud, müüs kaupa 1000 euro eest, esitas selle eest arve 1000 eur + 20% km 200 eur = 1200 eurot (ostja poolt tasutud summa), siis käive on 1000 eur ning 200 eur tasutakse Maksuametile. Kui ettevõte pole käibemaksukohustuslasena registreeritud, siis käibemaksu arvele ei lisata. Vaata ka artiklit “Mis on käibemaks“.\nKäive raamatupidamise mõistes\nRaamatupidamises arvestatakse käivet rahalises väärtuses aga ettevõtte sisemises aruandluses (tegevuse hindamiseks vm) vaadatakse käivet mõnikord ka tükkides, näiteks müüdud toodete arv. Käibe kajastamist raamatupidamises reguleerib RTJ 10 “Tulu kajastamine” (Eesti Hea Raamatupidamistava).\nKäive käibemaksuseaduse mõistes\nKäive raamatupidamises ja käive käibemaksuseaduse mõttes ei pruugi olla üks ja seesama summa. Näiteks kui eelnevas näites toodud ettevõte, kes müüs 1000 euro eest kaupa – näiteks õlut – võimaldas oma töötajatel suvepäevade käigus 100 euro eest ettevõtte enda poolt toodetud õlut ära tarbida, siis ka seda 100 eurot loetakse käibemaksuseaduses käibeks ning nimetatakse “omatarbeks”, millelt tuleb tasuda käibemaks. Raamatupidamises aga pole tegemist tuluga, vaid hoopis tekkis kulu.\nKuigi käive on ettevõtte tulu, ei ole ta automaatselt kasum, kuna käibe tekkimisega kaasnevad alati ka kulud. Näiteks et müüa teenust, peab maksma seda teenust osutavale töötajale palka või kulub mingeid materjale. Kauba müümiseks tuleb see enne toota või sisse osta. Brutokasum on käive miinus selle käibe tekkimiseks kulunud otsesed kulud (ostetud kaubad või töötasu). Puhaskasumi leidmiseks peab veel brutokasumist lahutama kõik üldkulud (ruumide rent, muude töötajate palgad, panga teenustasud jne) ning kasumi dividendidena väljamaksmisel ka tulumaksu.\nSamuti peab arvestama sellega, et kui kasumiaruandes vaadata käibe summat, siis ei pruugi see kõik olla pangaarvele laekunud. Näiteks kui eelpooltoodud näites toodud ettevõte andis ostjale kauba üle ning esitas arve 1000 eur+200 eur km=1200 eur aga ostja pole arvet tasunud, siis reaalselt raha selle eest ei ole saadud. Ning võib juhtuda, et pahatahtliku ostja korral, kes jätabki arve maksmata, kunagi ei saadagi.\n← Tahaks teha oma firma – aga… kardan\nRaamatupidamise alused – käibemaks →


Mure 16.05.03 / Rasedus ja sünnitus\nTere! Mul on tekkinud mure. Selle põhjustas paar päeva tagasi alanud lõikav-rebiv valu, eriti liigutades, alakõhu nii paremas kui ka vasemas küljes. Kui laman voodis ja ei liiguta, siis probleemi nagu ei olekski, aga kui pööran teist külge siis on jällegi valus. (Olen 13 nädalat rase, siiani kaebusi pole olnud.)Tean, et sellel päeval kui valud algasid, oli tööl suur närvipinge ja palju emotsionaalseid vaidlusi. Verejooksu ei ole. Kahjuks ei ole veel oma arstiga kontakti saanud ja seepärast pöördungi Teie poole. Kas Te oskate mu muret leevendada või siiski peaksin kiiremas korras oma günekoloogi poole pöörduma..\nTeil on õigus," kui lamate voodis ja ei liiguta, siis probleemi nagu ei olekski". Seetõttu soovitused:\n-kui tunnete alakõhuvalu, peaksite lamama vasakul küljel\n-hoiduge füüsilisest koormusest\n-vältige õige toiduga kõhukinnisust\n-säilitage hingerahu, muretsege apteegist rasedale sobiv rahustav tee\nKui veritsust ei ole, on õige jälgimine. Registreeruge oma arstile esimesel võimalusel, et olukorda objektiivselt hinnata ja mõõta emakakaela pikkus.\nOluline on lisateave: kui vana Te olete? mitmes rasedus käesolev on? kas on olnud varem raeduspatoloogiat?\nSoovin Teile rahulikku rasedusaega ja toimetulekut närvipingega tööl. Ehk on tark siiski oma töökaaslastele märku anda, et olete beebiootel.


Riigiabsurd: hävinud sõidukit ei saa registrist välja ka käsi piiblil - Auto - Tehnika\nRomu, mis ei ole veel täiesti hävinud. Aga mis teha siis, kui autot endam üldse pole ja pole ka paberit?\nEesti riigi usaldamatus oma kodanike vastu on kohati viidud äärmuseni, näiteks ei ole ühe tühise paberita mitte ühtegi seaduslikku võimalust kustutada autoregistrist ilma enda nimel olevat, ent ammu hävinud sõidukit.\nKäesoleva artikli autor proovis ammu hävinud auto registrist kustutamist enda nahal järele. Sisenesin arvutis maanteeameti iseteenindusse ja saatsin seal konkreetse palve kustutada oma nimel olevat 1985. aastal toodetud ja tõenäoliselt ammustel tudengiaegadel ribadeks sõidetud ja juppideks lammutatud auto kustutamiseks.\nKinnitasin, nagu seadus ette näeb, et auto on hävinud ja avaldasin kahetsust, et mul pole esitada sellekohast tõendit ei lammutuskojast ega prügiettevõttest ehk jäätmekäitlejalt. Arvan, et turult saaks selliseid pabereid suhteliselt kerge vaevaga, aga sellele teele ei tahtnud ma kuidagi minna.\n«Seaduse järgi on sõiduautosid võimalik kustutada jäätmekäitlejatel või meie juures lammutustõendi alusel,» kõlas maanteeameti lõplik vastus. Mis seal ikka tuleb leppida olukorraga.\nUurisin siiski lisaks, mida räägivad ametnikud mulle kui ajakirjanikule. Sain eeltoodule kinnituse, kuid ühe väga olulise täpsustusega.\nMaanteeameti sõidukite registriosakonna peaspetsialist Märten Surva teatas nimelt, et kui sõiduauto on lammutatud või hävinud enne 2004. aasta 1. maid, ei pea registrist kustutamiseks lammutustõendit esitama.\n«Sellisel juhul tuleb saata maanteeametile taotlus paludes sõiduk registrist kustutada kinnitades, et see on lammutatud või hävinud enne 2004. aasta 1. maid,» selgitas Surva. Maanteeameti teenindusbüroo mind sellest erandist teavitanud ei olnud.\nAga kokkuvõte on selline: kui auto on ilma tõendavate paberiteta hävinud enne 2004. aasta 1. maid, siis on teoreetiliselt see siiski võimalik omaniku nimelt autoregistrist maha saada. Kui aga pärast seda, siis on vaja paberit.\n«Kui sõiduk ei ole lammutatud või hävinud enne 2004. aasta 1. maid ning maanteeametile ei ole esitada nõuetekohast lammutustõendit, siis paraku ei ole seaduslikku alust sõiduki registrist kustutamiseks,» kinnitas üle ka Märten Surva.\nOlgu märgitud, et sõidukite registrist kustutamine on reguleeritud liiklusseaduse § 77 lg 6 punktidega 1-8. Seal on välja toodud:


Kuidas kodus kroomitud naelu teha\nIga päev uuendatakse küünte kunsti või kaunistatud naelu (nagu me neid siin Brasiilias tunneme) praktiliselt iga päev ja daamide “armastuse” võidab uus stiil. Mõni kuu tagasi, nagu te juba nägite, on suur uudis olnud kroomküüned, mis sarnanevad pigem küünte külge kleebitud alumiiniumfooliumiga.\nKuid lisaks ilusa ja sujuva lõpptulemuse saavutamisele on kroomküünte suur uudsus ka uudishimulik viis nende ettevalmistamiseks. Või kas te pole kunagi näinud Instagramis, Facebookis ega muudes sotsiaalvõrgustikes neid uudishimulikke videoid, kus gringo ilmub metallpigmenti küüntele ja mõne aja pärast näivad kroomküüned siledad ja imeilusad?\nNoh, nendes väikestes lindistustes ei tundu kroomküünte loomine kuigi keeruline asi, kas pole? Suurema osa seda tüüpi kaunistustest huvitatud tüdrukute jaoks on suureks probleemiks siiski see, et välismaalased kasutavad tooteid õigesti, et anda neile metallist lakk ja samal ajal peegel.\nKui see dilemma on teid kimbutanud pärast esimest korda, kui selline video teie ette hüppas, uskuge mind, täna anname teie rahu tagasi. Nagu näete allolevas loendis, näitame teile, mida saate kroomitud küünte loomiseks majast lahkumata ja loomulikult peaaegu midagi kulutamata. Näha tahtma?\nSiit saate teada, kuidas kodus kroomitud naelu teha:\n1. Tea, et kroomküünte suur saladus gringo stiilis; see on läikiv pulbriline pigment, näiteks läikiv vari või valgustaja. Materjali hulka kuuluvad ka seda tüüpi küünte kunsti lõplik efekt: pealiskiht ja käsnaplikaatorhari (nagu need, mis lauvärvipalettides on, teate?).\n2. Kroomküünte alustamiseks peate järgima tavalist maniküüri, lõpetades valitud küünelakiga.\nMÄRKUS. Must värv tõstab esile lauvärvi ereda pigmendi.\n3. Kolmas samm on lauvärvi kandmine juba kuivanud küüntele. Ideaalne on pintsli samaaegne ladestamine ja hõõrumine, küünte pigmenteerimine ja poleerimine.\n4. Seejärel kandke pealiskiht ja laske sellel kuivada.\n5. Kui soovite rohkem peegeldavat efekti, kandke uus kiht sära (nagu me alguses kirjeldasime) ja lõpetage veel ühe pealiskihi kihiga.\nVaadake kroomküünte lõpptulemust:\nKas pole ilusad? Ja kui teile meeldivad kaunistused küünte jaoks ja üldiselt maniküür, siis ARMASTAN ka seda kontrollida: õppige, kuidas teha klaasnaelu ja kuidas jõuda uusima moe juurde, ja kuidas küünte lauasoolaga venitada.\nAllikad: Glamour Magazine


Tänavaporsse on alla 1.20,000 aegasid sõitnud küll.\nSee on huvitav mõtteharjutus, et kui kõrvuti seisaksid 991 GT3 ja teemaks olev Audi ning ühega neist saaks OT'l osaleda, et kumba valiks ?\nNo-brainer, porsche võid poest osta või rajalt rentida, neid on ju palju, sellist audit aga teist pole.\n16.05.2019 at 12:36 1 edit. Last edited 16.05.2019 at 12:36 by Ivalo\nIvalo: Puusalt pakun, et see audi on ka kurvides kiirem kui võimsad ja rasked porsched (mitte et see audi kerge oleks aga vaikselt hakkab juba looma). Muidugi selleks et midagi võrrelda peaks mõni tänavaporsche kõigepealt 1:19 sõitma. ? Aga võibolla eksin ja 1:20 sõitvate porschede kurvikiirused on juba suuremad.\nKiireim tänava Porsche ja ilmselt ka kiireim tänava legaalse rehviga Audru aeg on 1:17,936\nIvalo: No-brainer, porsche võid poest osta või rajalt rentida, neid on ju palju, sellist audit aga teist pole.\nVäike-brainer ikka on sest Porschega tuled ja lähed ka koju tagasi. Teiste autodega on tihtipeale kojusõit treila peal\nJanisele püstine pöial inseneride lipu kõrgelhoidmise eest!\nVeidi kõrvalekalduv küsimus: Kas keegi oleks nõus jagama e-mailile ühte 10Hz GPS'ga sõidetud RaceChrono ringi. Aeg vms, ei ole üldse oluline. Kasutaksin seda simulatsioonile raja etteandmiseks. Mul endal kahjuks ainult 1Hz ring elusas telefonis.\nKes seda tegi ja millega?\nPS - mul käed on ilma korraliku pöidlata ja ainuke võimalus sõita on poeautoga Enne oli Civic ja nüüd GT3, mõlemad eeldavad juhilt ainult sõitmist (ja tankimist).\n991 GT2, Thomas, 2018.\nKirjas ju OTl osalemine, mitte koju sõit. Seega no-brainer still.\nNeed on kaks täiesti erinevat maailma ja ka hobi. Samal üritusel arutlesime Veikoga kus tema pooldas nö plekkpurki kuna see annab eheda tunde ja adrenaliini laksu. Mina lihtsalt ei taha enam ja ka ei jõua ringide vahel ja kodus vabalajal ehitada v remontida. Paratamatult kaasneb sellise autoga omajagu aega just viimastepe asjadele. Kellele see sobib valib Janise auto mis on igaljuhul supertulemuse välja sõitnud ja kellele mitte se valib teise tee selles mõttes ongi no brainer\nKurvikiirustest rääkida, siis saaks Janis kindlasti üle sekundi maha. Kiires kurvis lasi hoo maha ja ka mitmes teises kurvis annaks kiiremini sõita. Hooaeg algas ja saab käia lihvimas. Kuskil wirxi teemas on kunagi tehtud tabel eri kurvikiirustest kes viitsib otsida...\nOk, saime vist erinevalt aru Peebu lausest, osa mehi kukuvad kohe autosid koju tarima ja omanikeks hakkama. Minu arusaam oli lihtne, kumma ma valiks kui OT ees. Igal juhul prooviks sellist Audit, sest järgmised kûmme korda võib ju porschega sõita.\nAga ehitamisega on jah nagu ta on, meeldima peab ja aega on ka vaja. Üldistades tundub, et mida vanemaks saab, seda vähem viitsitakse ehitada, endal mul samamoodi kahjuks.\nKui Janisest ja tema autost rääkida, siis kõva on see tulemus just sellepärast, et ta on selle auto ise ehitanud, mitte pole ostnud poest ega lasknud ehitada.\nKes veel ei tea, siis Janis oli sellesama autoga (vähe teises konditsioonis ilmselgelt) esimene selline Audi Eestis kes sõitis miili peal 300km/h ja seda juba 2011 aastal.\nAga eks see on mõttekoht kindlasti kas osta endale mingi nn. "projektiauto" ja seda ehitada ja ehitada ja võibolla vahel rajale jõuda või siis osta tehasest kiire auto millega saab muude asjade kõrval ka rajal käia. Ma vist hakkan vanaks jääma aga mina kaldun täna kindlalt viimase suunas, pole lihtsalt suutnud otsustada milline see auto täpselt olema peaks. Näiteks Porsche 718 Cayman GTS ja Boxter GTS tunduvad huvitavad aga samas on veel igasugu huvitavaid autosi olemas\n16.05.2019 at 23:17 3 edits. Last edited 17.05.2019 at 08:15 by indro\nAntud ringil oli gaas niiöelda põhjas ~12 sekundit. Sügisel sõitsin enamvähem sama aega, aga auto oli 100+kg raskem. Pidurdamistel oli 0.2G puudu ja mitmes kurvis mida ka Kuuno mainis lasin maha.\nKiirus videos on GPS kiirus.\nAdrenaliini laks on küll korralik, muidu ei sõidakski\njanis:Adrenaliini laks on küll korralik, muidu ei sõidakski\nOT selle jaoks ongi ja kui 800hp adrenaliini enam ei tooda, siis peab arsti poole pöörduma :o)\nMa ei pidanud silmas ehitatud vs. valmis autot vaid ainult sõidurõõmu. Minu kogemus on, et ringiaeg ja sõidurõõm pole omavahel otseselt seotud ja rajapäeval pole ringiajal tähtsust ehk loeb ikka sõidurõõm.\nMul pole aimu kuidas konkreetse Audiga on sõita aga mis GT3 puutub, siis selle roolis olles naudid kuidas kõik lihtsalt toimib, kuna selle auto on ehitanud inimesed kes teavad kuidas asjad peavad toimima. Jah uued GT3 on isegi “liiga” head aga vanemad versioonid annavad võimaluse steiki natuke tooremalt nautida.\nIlus rahulik sõit, puhtalt paberil ja videot analüüsides tekkis kaks küsimust:\n- Kui pidurduse g liikumist vaadata siis tundub nagu sul oleks üsna rahulik sissejuhatus pidurdusse, aga see võib ka vabalt petlik olla. Ehk kas paned kiire ja korraliku litaka viimasel hetkel või alustad pehmelt ja siis kasvatad pidurdusjõudu?\n- Enos Motorspordi eelse parem-vasaku sõidad üsna laia joonega. Ehk esimese parema sõidad sa hetkel jube teravaks ja kaotad seega vähemalt 10-20 kmh kurvikiirusest. Oled sa proovinud ennast rohkem Enosele eelnevasse vasakusse nurka "sisse" sõita ja pigem lühem trajektoor võtta? Näiteks nagu see Tamrexi töökinnastega sõitev R8 Plus tüüp\nEks võimsal ja vähemvõimsal autol võibki erinev trajektoor olla, aga mulle selle mehe sõidujoon väga meeldis.\nPS. Janise ees müts maha - perevagunist on korralik tuumapomm ehitatud.\nR8-l on Enoses (ja selle ümbruses) õige trajektoor jah.\nEdit: S4 videot vaatasin nüüd ka kiiruga ja silma jäi, et T1 ja T15 on selgelt liiga varajase sisenemisega, T6-T8 on eelnevas postis kõik õigesti öeldud (tuleks kopeerida R8-t) ja T10 tundub natuke (2-3 meetrit) varane sisenemine. Siit-sealt oli ka raja laius kasutamata. Mis kõik on ju hea uudis kuna aega saab veelgi paremaks sõita\n16.06.2019 at 21:08 1 edit. Last edited 16.06.2019 at 21:14 by serõi


17. sajandi astronoomi Galileo Galilei kiri näitab suhtekorralduslikku katset katoliku kiriku haardest pääseda - Kirev elu - Elu24\n17. sajandi astronoomi Galileo Galilei kiri näitab suhtekorralduslikku katset katoliku kiriku haardest pääseda\nMaal, millel on kujutatud Galileo Galileid inkvisitsioonikohtu ees\nFOTO: akg-images / Rabatti - Domingie / akg-images / Rabatti - Domingie/Scanpix\nItaalia 17. sajandi astronoomil ja füüsikul Galileo Galileil tekkis katoliku kirikuga tüli, kuna ta uskus heliotsentrilisse süsteemi ja kirik üritas teda murda, et ta sellest arusaamast loobuks.\nBriti kuningliku teadusseltsi arhiivist leiti Galileo Galilei kiri, mis näitab ta nutikat, kuid samas suhtekorralduslikku katset katoliku kiriku inkvisitsioonikohtu haardest pääseda ja oma teadusseisukohtade juurde jääda, teatab theguardian.com.\nGalilei ja katoliku kiriku vastuolu üks kõrgpunkte oli 1613.aastal, kui astronoom kirjutas kirja, milles ta kaitseb heliotsentrilist süsteemi, mis koosneb Päikesest ja selle ümber liikuvatest planeetidest.\nGalileo Galilei 18. sajandi gravüüril\nSelle teooria käis juba 1543. aastal välja poolakast astronoom Mikołaj Kopernik (ladina keeles Nicolaus Copernicus) oma raamatus «Taevasfääride pöörlemisest», mis avaldati mõni aeg enne tema surma.\nGalileo tegeles lisaks taevavaatlemisele ka teleskoopide ehitamisega ja leidis, et Koperniku teooria peab paika.\nHeliotsentriline maailmapilt oli aga vastuolus katoliku kiriku õpetusega, mille kohaselt oli meie planeet Maa maailma keskpunkt, mitte Päike.\n1613. aastal kirjutas Galilei oma matemaatikust sõbrale Benedetto Castellile, et heliotsentriline mudel ei ole piiblis tooduga vastuolus.\nMikołaj Koperniku heliotsentrilise süsteemi joonistus\nGalilei oli seisukohal, et piiblis toodut ei peaks võtma sõna sõnalt, kuna tegemist on astronoomiliste sündmuste ümbersõnastustega, et ka lihtrahvas aru saaks.\nKahjuks oli katoliku kirik 17. sajandil astronoomia ja astronoomide uurimuste suhtes üsna jäigal seisukohal. Keegi ei tohtinud piiblis kirjas olevas kahelda, seda kahtluse alla seada ja ümbersõnastada.\nGalileo Galilei kirjutas 1615. aastal oma 1613. aasta kirjast pehmema, poliitkorrektsema ja suhtekorralduslikust küljest sobivama kirja, üritades sellega katoliku kiriku inkvisitsioonikohut tema suhtes meelt muutma panna. See kiri jõudis kohtuni Galilei tuttava, püha isa Piero Dini vahendusel. Kirja sisuga tutvus samuti dominikaani munk Niccolò Lorini, keda tunti kui Galileo ühte agaramat süüdistajat ketserluses. Ta üritas kirjast leida midagi, millest kinni haarata, kuid ei olnud eriti midagi.\nAjaloolaste sõnul pehmendas Galilei oma algset kirja niipalju, et see katoliku kiriku silmis äärmuslik ei paistaks ja samas jätaks talle ruumi jääda seisukoha juurde, et meie süsteem on heliotsentriline.\nGalileo Galilei üks kirjadest, milles ta toetab heliotsentrilist süsteemi\nFOTO: akg-images / British Library / akg-images / British Library/Scanpix\n1632. aastal avaldas Galilei teose «Dialoog kahe peamise maailmasüsteemi vahel», ta oli selleks saanud isegi paavst Urbanus VIII loa, kuid Vatikani tsensoritele see teos ei meeldinud. Ta võrdles selles Koperniku heliotsentrilist ja kiriku Maa keskset mudelit.\nMaal, millel on Galileo Galileid kujutatud inkvisitsioonikohtu ees\nGalilei pidi 1633 ilmuma katoliku kiriku inkvisitsioonikohtu ette ja ta võttis seal omaks, et on heliotsentrilise mudeli pooldajana valel teel. Ta sõnas kohtus, et heliotsentrilise mudeli mõttega mängimine oli lihtsalt intellektuaalne harjutus.\nGravüür, millel on kujutatud, kuidas inkvisitsioonikohus nõuab Galileo Galileilt, et ta heliotsentrilise süsteemi toetamisest loobuks\nKirik määras talle karistuseks eluaegse vangistuse, mis hiljem muudeti koduarestiks. Ta elas alguses Vatikani valvsa pilgu all Roomas Toskana saatkonnas, siis aga oma sõbra Siena peapiiskopi juures.\nJärgnevad üheksa aastat elas ta Firenze lähedas Arcetrises talle kuulunud villas, kus ta 1642. aastal suri. Väidetavalt ei tohtinud Galilei villast väljas käia ega külalisi vastu võtta, kuid arhiivimaterjalide kohaselt ei olnud tal need keelatud. Küll aga ei tohtinud astronoom anda oma kirjutisi raamatutena välja.\nGalileo Galilei (15. veebruar 1564 Pisa – 8. jaanuar 1642 Arcetri) oli itaalia astronoom, filosoof ja füüsik. Ta on maetud Firenze Santa Croce kirikusse.\nGalileo Galilei haud Firenze Santa Croce kirikus