Jämaja külavanem kasutab merereostust tulehakatisena - Maakond - Saarte Hääl\nKASULIK REOSTUS: Aivo Põlluäär kasutab randa reostanud parafiini ahjus tule tegemiseks. FOTO: Maanus Masing / Saarte Hääl\nJuba kümme aastat kasutab Jämaja külavanem Aivo Põlluäär Sõrve randa uhutud parafiini ahju tule tegemiseks.\nPõlluäär meisterdab mereäärest korjatud parafiinireostusest ja munakarpidest süüteroose, mida tavapäraselt tehakse põlenud küünlajuppidest, ja kasutab neid kodus keskkütteahjus tule süütamiseks. Süüteroose peetakse heaks tulehakatiseks, millega saab ahju- ja pliidipuudele paberit kasutamata tule otsa ning mida sageli ka kingitakse.\nTormituuled on aastate jooksul Sõrve randa uhtunud erineva väljanägemisega parafiini: alates lumivalgetest või kollakaspruunidest känkratest kuni aiakäru mõõtu plokkideni. Viimased näevad külavanema sõnul välja nagu lumememmede keskmised kehaosad. Väiksemaid tükke tassis ta mere äärest kottide viisi, suuremad tõi ära autokäru peal.\nAastatega on Põlluäär üles sulatanud ja ahjus tule läitmiseks kasutanud kümneid kilosid parafiini. “Paned natuke ajalehte ja munakarbitüki ning kallad sinna peale soojaks aetud vedelat parafiini,” selgitab ta. Sedalaadi süütajaga saab esimese katsega ahjule tule alla, sõltumata niiskusest või tuulevaikusest. “See on laisa inimese abimees,” ütleb Põlluäär.\nSee on laisa inimese abimees.”\nKahjuks või õnneks pole viimastel aastatel Sõrve randa uut reostust kandunud. Külavanema parafiinivarud muudkui kahanevad, järel on ainult pool “lumememme”.\n2019. aasta sügisel on Sõrve avamere-poolsel küljel pihlapuu marju täis. Palju pihlakamarju ennustavat tormist sügist. Kogu aeg püsivad plusskraadid ja möllavad meretuuled, mille vaibudes käivad kohalikud merel kala püüdmas.\nElavaid on Jämajal hulga vähem kui surnuaias hauaplatse. Külas elab umbes 20 inimest. Alates 2011. aastast, mil Aivo Põlluäär on Jämaja kalmistuvahina töötanud, on sinna maetud 110 inimest. Väga palju maetakse kunagisi külaelanikke või nende järeltulijaid. Inglimaalt tuli ühe 92-aastaselt surnud vanaproua tuhk, naine oli kunagi sõja jalust välismaale põgenenud. Ühe sõrulase urn toodi kodumulda Moskvast, toodud on Tallinnast ja Hiiumaalt. Isegi täiesti võõrad inimesed, kes on vaimustunud kalmistu mereäärsest asukohast, on leidnud, et just Jämaja kalmistu on sobilik koht, kus igavikule silma vaadata ja puhata oma viimast und. “Ütlesin ühele, et ega meil siin ruumi eriti pole, aga ühe koha ikka leiab,” sõnab Aivo Põlluäär.


See neiu ka ei märatsenud.\nNo mina nägin seal videos seda tõukamise hetke, enne seda oli neiu sisuliselt rinnaga vastu politseinikku ja politseinik lihtsalt tõukas ta endast eemale. Ma ei tea, miks peaks üks neiu politseinikule rinnaga peale minema, kuhu ta enda meelest trügis? Loomulikult politseinik ei lase endale niimoodi peale tulla, see on ju elementaarne. Mida ta sinu meelest tegema oleks pidanud, eest ära minema, sest neiu tahtis just sinna minna, kuhu ta minema ei pidanud? Või neiu tantsule paluma ja temaga seal aeglast valssi keerutama?\nMina ei ole kunagi rinnutsi vastu politseinikku ennast surunud ja pole plaanis ka. Nii et ei näe küll mingit reaalset olukorda, kus politseinik mind tõukama peaks. Mina neid ei provotseeri, nende keeldudest üle ei astu, rinnaga peale ei lenda. Kui ma jalutan ringi ja otsin sõpra, nagu see neiu seal väidetavalt tegi, siis ma lähen inimestest siiski mööda, mitte ei püüa neist läbi minna.\ntjah, samas on täitsa põnev jälgida, kuidas padukonservatiividest on saanud paduliberaalid.\nSee, mis seal kohviku juures toimub, on piinlik! Inimesed tööl ei käi, jauravad maja ees. Vaesed majaelanikud! Minu närv vastu ei peaks, kui keegi mu maja ees häält teeb. Eriti alates 22.00 kutsuks jätkuvalt napakatele politseid välja.\nVõibolla on nad töötud tänu koroonale. Nüüd neil aega küllaga seal istuda.\nMeil on tööjõupuudus, mitte tööpuudus. Luuserid ja muidusööjad.\nSee on euroopa liberalism, mida ameeriklased ei mõista üldse. Nende jaoks ehk kõige lähedasem parem-libertarianism. Ekre pole kumbagi, nad on puhtatõulised populistid. Ehk lubatakse seda, mis rohkem hääli toob, põhimõtted on vaid sõnakõlks, mis muutuvad koos tuule suunaga. Tõejärgne maailm.\nPole kooli, mis lolli rikuks!\nno kus sinukene siis elanud on? erinevalt ekre ajast, riik ei ole lukus, majandus õitseb ja palgad kasvavad.\nIlmselt sai kaineks peale tsüklit.\nLameajulised on hoopis need, kes peale kahte aastat pole ikka aru saanud, et see viirus ei ole midagi nii ohtlikku, mille pärast terve riik lukku keerata\nSa oma “kõrgharidusega” ei ole märganud, et isegi 60%+ vaktsineerituse taseme juures ja väikeste piirangutega oli 2000 nakatumist päevas, iga päev suri 10 inimest, haiglas oli iga päevaga aina rohkem inimesi, üle 600 juba, haiglad täituvuse piiril, muud ravi pidi hakkama koomale tõmbama, juba pidi hakkama tegema plaane nakatunute Soome viimiseks?\nEi ole märganud, et isegi kergemini läbipõdenud on sageli kuude kaupa invaliidid, ei jõua trepist ka üles minna, sest kopsud on kahjustatud, võib-olla jäädavalt? Ei ole aru saanud sellest, et isegi kui keegi kergemini läbi põdes ja tervenes, ei tähenda see, et tema kopsud ei ole osaliselt hävinud, võib-olla küll vaid paari % ulatuses, aga iga uus nakatumine suurendab seda protsenti?\nEi ole aru saanud elementaarsest põhitõest, et mida rohkem viirust ringluses on, seda rohkem tekib uusi mutatsioone, sest mutatsioonid tekivad siis, kui viirus rakus paljuneb, mitte õhus lendlemise ajal? Ei ole aru saanud sellest, et iga uus mutatsioon võib olla eelmisest ohtlikum, nakkavam, vaktsiini suhtes resistentsem?\nMillal sinu jaoks see ohtlikkus algab? Kas alles siis, kui laibad kõnniteedel vedelevad, tuleb sulle mõte, et nojah, ehk võime selle viiruse ohtlikuks lugeda?\nGrippi nakatus sama palju inimesi kõrgajal. Kas see oli ohtlik? Oleks pidanud piirama? Nüüd on moodsam nimi ja ülereageerimine. Elustiilihaigustest ei hakka üldse rääkima. See niidab ilmselgelt rohkem kui koroona.\nMillest sa räägid? Koroona kõrghooajal oli 1500 ja rohkemgi uut nakkusjuhtu päevas, gripi karmimatel aastatel on olnud 1000-1500 uut nakkusjuhtu nädalas. St koroona nakkus levib rohkem üle 7+ korda kiiremini. Ja seda vaatamata sellele, et inimesed on olnud palju ettevaatlikumad, hoitakse distantsi, kantakse maske, puututakse vähem inimestega kokku jne. Kui kogu seda ettevaatlikkust ei oleks olnud, oleks käitutud samuti nagu enne koroonat, oleks koroona nakatumine veel kordades suurem olnud! Gripi hooajal ei ole iial olnud sellist haiglate üle täitumist. Iial ei ole tulnud seepärast muud ravi lõpetada.\nJa elustiilihaigused onhalvad küll, tõsi. aga need ei nakata teisi. St inimesed küll on ise haiged, aga nad ei ole ohtlikud teistele.\nNo vaata kasvõi siia. 5700 nädalas, arvuta päevane nakatumine ise.\nSamad numbrid mis praegu. Saime siis hakkama, saame ka praegu. Kui vaid paanikat ei õhutataks ja ülereageerimist poleks.\nNo vaata kasvõi siia. 5700 nädalas, arvuta päevane nakatumine ise. https://www.terviseamet.ee/et/uudised/6-nadal-grippi-haigestumise-korgaeg-kaes\nLoe nüüd seda enda linki rahulikult: “6. nädalal (2-8.02.2015) pöördus arstide poole ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu 5729 haigestunu”\n“6. nädalal said laboratoorse kinnituse 115 gripiviirust, neist 102 olid A- ja 13 B- gripiviirused. 5 A gripiviirust alatüpeeriti, kõik olid A gripiviiruse alatüübid (H3).”\nIga nohu ja köha ei ole gripp.\nMinu antud arvud (et alla 15aa nädalas on grippi pärineb siit:\nNäed sa seal kuskil mõnel aastal rohkem kui 1500 nädalas? Mina näen, et suurim arv on 1470 gripijuhtu kümnendal nädalal 2017/2018 hooajal. Enamusel hooaegadel jäävad nädala nakatumised alla 1000.\ngripihooaeg 2017/2018, haiglaravi vajas kokku 1946, neist 212 intensiivravis ja 94 surma.\n“Ülemiste hingamisteede viirusnakkused” EI OLE KÕIK GRIPP. “Ülemiste hingamisteede viirusnakkusi” on terve rida erinevaid, gripp on vaid üks paljudest (iga palavik, köha, nohu ja valus kurk ei ole kohe veel gripp).\nMis grippi puutub, siis see ei ole pandeemiline, st kontrollimatu levikuga. Gripi esinemise juhtude arv on keskmiselt üsna hästi prognoositav. See ei aja haiglaid umbe ja lisaks on selle jaoks ka toimivad ravimid olemas.\nIsegi gripihooaja kõrghetkedel, ilma igasuguste maskide ja piiranguteta, nakatub grippi kümme korda vähem inimesi kui koroonasse maskide, piirangute ja 60%+ vaktsineerituse taseme juures. Koroona pole gripiga isegi võrreldav.\nSamad numbrid mis praegu.\nArtikkel: möödunud NÄDALAL võttis gripp 11 elu.\nKoroona võtab PÄEVAS 10 elu.\nNo aga loeme siis iga koroonatüve ka eraldi ja saamegi palju väiksemad numbrid. Nagu hingamisteede viirustegagi. Kõik on tõlgendamise küsimus.\nNeed inimesed täidavadki meie haiglaid ja koormavad arste – nii koroonaga kui koroonata. Suuna oma viha ja kampaania paksude ja lodevate vastu, kes on meditsiini ülekoormuse tegelik põhjus, mitte vaktsineerimata tervislike eluviisidega inimeste ja laste vastu.\nAga miks peaks koroonatüvesid eraldi lugema üldse? Loe siis gripitüved ka eraldi. Gripp ja koroona põhiline vahe on, et koroona on 10x või rohkem korda kergemini nakkav. Marutõbi on samuti kordades tapvam kui ükski teine viirus, aga kandub edasi ka palju raskemini.\nEi ole aru saanud sellest, et iga uus mutatsioon võib olla eelmisest ohtlikum, nakkavam, vaktsiini suhtes resistentsem?\nSee oleks küll vastupidine senisele kogemusele seesuguste viiruste muteerumisega, kus iga järgmine mutatsioon on siiski vähemohtlik, ehkki võibolla kergemini nakkav.\njah, õppetükid pn hästi omandanud. 😉\nSa oota kodus kopsukahjustust, siis saad arste usaldama minna.\nMis see koroonatüvede lugemine asjasse puutub, gripitüvesid sa ei loe ju eraldi? Aga kui tahad kõiki viirushaigusi gripiga kokku panna, et gripistatistika üles saada, siis äkki liidaks need kõik hoopis koroonaga kokku? Oleks absurdne? Gripiga kokku liitmine on ka absurdne. Koroona on eraldi haigus, millel mitmeid tüvesid. Gripp eraldi haigus, mil mitmeid tüvesid. Mõlemad on rasked haigused, aga gripp ei levi nii kiiresti kui koroona. Lisaks gripile ja koroonale on veel hulk viirusnakkuseid, need ei ole ei koroona ega gripp ning enamasti on nende põdemine ka palju kergen gripi või koroona põdemisest.\nMa olen vaktsineeritud loomulikult ja usaldan arste. Mine söö omasugustega ussirohtu ja istu paigal.


Tegevuse „Institutsionaalne arendusprogramm teadus- ja arendusasutustele ja kõrgkoolidele“ (ASTRA) tulemuslikkuse ja mõju hindamine | IBS\nIBS > Projektid > Hindamine ja poliitikaanalüüs > Tegevuse „Institutsionaalne arendusprogramm teadus- ja arendusasutustele ja kõrgkoolidele“ (ASTRA) tulemuslikkuse ja mõju hindamine\nKestus:04/2021 - 01/2022\nBalti Uuringute Instituut (IBS) analüüsib koostöös LevelLab OÜ-ga tegevuse „Institutsionaalne arendusprogramm teadus- ja arendusasutustele ja kõrgkoolidele“ (ASTRA) mõju ja tulemuslikkust. Uuringu on tellinud Eesti Teadusagentuur ja Haridus- ja Teadusministeerium.\n„Institutsionaalne arendusprogramm teadus- ja arendusasutustele ja kõrgkoolidele“ on baasfinantseerimise ja mobiilsustoetuse kõrval üheks olulisemaks meetmeks teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni (TA&I) strateegia „Teadmistepõhine Eesti 2014-2020“ ning ka mitmete teiste riiklike strateegiate elluviimisel. Meetme eesmärgiks on toetada teadus- ja arendusasutuste ja kõrgkoolide struktuursete muudatuste läbiviimist, asutuse vastutusvaldkondade arendamist ja põhitegevust. ASTRA meetmest on toetust saanud kokku 36 projekti 17. erinevast teadus- ja arendusasutusest ning rakenduskõrgkoolist ning rahastamise kogumaht on 136 mln eurot.\nUuring kestab 2021. aasta lõpuni.


Spa Hotell Rüütli » Turismiweb\nKuressaare, Saaremaa Saada e-mail\nTurismiweb » Spa Hotell Rüütli\n"Mina olin Saaremaa Spa hotell Rüütlis selle aasta veebruaris ning üldmulje oli väga hea. Teenindus oli sõbralik, toad olid puhtad ning... (5.0)" Anna hinnang\nSpa Hotell Rüütli / Tutvustus\n2002. aasta lõpus valminud Saaremaa Spa Hotell Rüütli asub Kuressaare linnapargi ja jahisadama vahetus läheduses kaunil promenaadil. Oma huvitava arhitektuuri, sõbraliku personali ja mitmekesise teenustevalikuga on Rüütli saanud paljude klientide vaieldamatuks lemmikuks erinevate puhkekohtade seas.\nSaaremaa Spa Hotell Rüütli on ideaalne puhkusekoht peredele, pakkudes nii lastele, noortele kui täiskasvanutele erinevaid ajaveetmis- ja lõõgastusvõimalusi. Kui lapsevanemad lõõgastuvad terviseprotseduure või iluhoolduseid nautides, saavad lapsed aega veeta mängutoas.\nAlates 2012 aastast saab hotellis kasutada golfisimulaatorit. Mängimiseks saab valida 15. golfiväljaku vahel üle kogu maailma, teiste hulgas Emirates Golf Club'i Dubais ja Moscow Country Club'i Venemaal.\nRaviosakond ja ilusalong\nLisaks teistes Saaremaa Spa Hotellides pakutavatele raviteenustele pakub Spa Hotell Rüütli teist laadi raviteenuseid. Energiakapsel (NeoQi), valgusravi (UVA, UVB + SAD), relaksatsioonikamber, infrapunasaun, lokaalne külmaravi, Hydrojet vesimasaaživoodi, muusikaravi jm. Spa Hotelli esimesel korrusel asub ilusalong Elu ja Ilu, kus saab nautid erinevaid hoolduseid.\nSpa Hotell Rüütli / Galerii\nTehnilised lisad: internet\nMuud lisad: toitlustus, majutus, saun, parkimisvõimalus\nMina olin Saaremaa Spa hotell Rüütlis selle aasta veebruaris ning üldmulje oli väga hea. Teenindus oli sõbralik, toad olid puhtad ning neid käidi iga päev ka koristamas. Meie jaoks oli ainult arusaamatu, miks pidi maksma eraldi summa vesiaeroobika eest. Vastuvõtuleti andmeil pidi see hotelli külastajatele olema lisateenusena, kuid aeroobikatreener ütles, et see on siiski hinna sees ning eraldi raha selle eest maksma ei pea. Samuti olime broneerinud endale iluprotseduure, kuid vähese informatsiooni tõttu oli üks protseduur meile ilmselgelt liiga vale. Tegu oli mingi vanainimeste silumisega. Vastuvõtulett aga keeldus meil seda protseduuri vahetamast ning raha ka ei oleks tagasi saanud. Siinkohal aga tänaksin meeldivad massööri, kes tuli vastu ning niisama silumise asemel sain väga hea massaaži osaliseks. Söögid olid maitsvad ning veekeskus oli samuti väga hea. Seetõttu on kogu üldmulje ka meeldiv. Kõik muud protseduurid olid nii meeldivad, et kindlasti läheksin sinna juba ainuüksi teeninduse tõttu tagasi. Kokkuvõtvalt olen selle puhkusega rahul ja soovitan ka teistele! (31.10.2010)\nMAJUTUS Hotellid Majutusteenused VABA AEG Saunad Ujulad TEENUSED Ilusalongid Konverentsiruumid, seminariruumid Massaaž Pidude ja ürituste korraldamine RAVI Sanatooriumid, taastusravi SPA Tervisekeskused\nFirma on seotud järgmiste ettevõtetega\nKõik, kes vaatasid "Spa Hotell Rüütli", vaatasid ka\nPühajärve küla, Otepää vald\nLuke, Nõo vald\nPuškini 20, Narva


Vali teine sündmus sarjast Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - N 21.2.2019 17:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - R 22.2.2019 17:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - L 23.2.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Kai Saar - P 24.2.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - P 24.2.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - P 24.2.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - N 28.2.2019 17:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - R 1.3.2019 17:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Valeri Kirss, Erika Bauer - L 2.3.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - L 2.3.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - P 3.3.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - P 3.3.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - N 7.3.2019 17:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - R 8.3.2019 17:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Mart Soidro, Indrek Kannik - L 9.3.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - L 9.3.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - P 10.3.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - N 14.3.2019 17:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - R 15.3.2019 17:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Lembit Kolk - L 16.3.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - L 16.3.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - P 17.3.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus - P 17.3.2019 15:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Liia Hänni, Siiri Oviir, Marju Lauristin - L 23.3.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Ingrid Ruudi, Irina Raud - L 30.3.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Kalle Kulbok - L 6.4.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Siim Kallas - L 13.4.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Indrek Tarand, Kalle Kulbok - L 27.4.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Allan Roosileht - L 4.5.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Lagle Parek - L 11.5.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Jüri Adams - L 18.5.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Heiki Sibul - L 25.5.2019 13:00 - Maarjamäe loss Vali parem minevik - Kirsten Simmo - L 1.6.2019 13:00 - Maarjamäe loss\nVali parem minevik! Eesti esimene sündmusnäitus P 10.3.2019 15:00 Maarjamäe loss, Tallinn 6.88 - 10.08


Eesti majanduse teataja 4 (131) 2002, Peatoimetaja: Aime Hendre, Teataja 2002 | vanaraamat.ee\nEesti majanduse teataja 4 Klõpsa siia , et näha täielikku loendit! Eesti majanduse teataja 4 (131) 2002, Peatoimetaja: Aime Hendre, Teataja 2002 | vanaraamat. ee\nEesti majanduse teataja 4 (131) 2002\nPealkiri: Eesti majanduse teataja 4 (131) 2002\nEesti majanduskroonika: I kvartal 2002\nValik olulisemaid andmeid, lühisõnumeid ja -uudiseid Eesti majanduselu kohta I kvartalis. Lisatud väljavõte Eesti Panga rahapoliitilisest ülevaatest.\nTööturutrendid Eestis ja Soomes\nRiigikogu kantselei nõunik Hilma Naaber analüüsib Soome ja Eesti tööturupoliitika võrdluses põhjusi, miks Soomes suudeti tööturg kontrolli alla saada, aga Eestis mitte.\nPensionifondide roll kogumispensionisüsteemis\nÜhispanga Pensionifondi fondijuht Vahur Madisson vaatleb oma artiklis Eesti pensionifondide toimimise aluseid ja investeerimispõhimõtteid seotuna pensionisüsteemi II ja III sambaga.\nHEXi kauplemiskeskkond loob teadlikule investorile uued võimalused\n25. veebruaril liitus Tallinna Börs HEXi ehk Soome väärtpaberibörsi kauplemissüsteemiga. Tallinna Börsi turuteenuste osakonna spetsialist Ardo-Heiki Ingar selgitab sellest tulenevaid uuendusi kauplemises (tehingu automaatne sobitamine, võrdlushind, interneti kasutamine jm), mida investor peab teadma.\nMuudatus Eesti maksusüsteemis – lisandub raskeveokimaks, kaob mootorsõidukiaktsiis\nRahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna otseste maksude talituse juhataja Ivo Vanasaun kommenteerib 1. jaanuaril 2003. aastal jõustuvat raskeveokimaksuseadust, selgitades muu hulgas rakendussätteid ja maksu arvestamist, mida peab tegema maksumaksja ise.\nÜlevaade uuest maksukorralduse seadusest\nRiigikogu rahanduskomisjoni nõunik Kristi Lahesoo käsitleb oma pikemas artiklis 1. juulil 2002. jõustuvat uut maksukorralduse seadust, mis laieneb kõikidele maksudele. Seadus keskendub senisest enam maksumaksja õiguste tagamisele, sätestab vastavatele haldusaktidele kehtestatavad nõuded, käsitleb tõendite kogumist ja näeb ette uut liiki sunnivahendid.\nVälisõhu kaitse seadusest ja selle rakendusaktidest\nKeskkonnainspektsiooni keskkonnakaitse osakonna juhataja Aare Sirendi kommenteerib välisõhu kaitse seaduse sätteid ja seaduse rakendusakte, mis on seotud välisõhu saastetaseme piirväärtuste, saastelubade, saastatuse vältimise ja kontrollimisega jne. Artikli juures on seaduse terviktekst ja välisõhu kaitse õigusaktide ammendav loetelu.\nVälisõhu kaitse seadus ( terviktekst )\nAmetiisikute palgaandmete avalikustamise kord ja tingimused ( väljavõte )


Eesti Rahvuskultuuri Fond\tAruanded >> Kuueteistkümnes tegevusaasta 2006-2007 >> Allfondid kuueteistkümnendal tegevusaastal\tALLFONDID KUUETEISTKÜMNENDAL TEGEVUSAASTAL<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nSihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond juures on kuueteistkümnenda tegevusaasta lõpuks moodustatud 117 allfondi. Allfondidest jagatakse stipendiume ja toetusi vastavalt annetuslepinguga kehtestatud tingimustele.\nABEL-MIRKA FOND Asutatud 2000. aastal Aadu ja Jako Abeli ning Hans Mirka poolt eesmärgiga toetada Eesti majandusteaduste üliõpilaste koolitust Ameerika Ühendriikides.\nADDA JA LEONHARD MARDNA FOND Asutatud 2001. aastal Peeter Mardna poolt Dr. Adda Mardna (1905−2002) ja Dr. Leonhard Mardna (1901−1982) mälestuse jäädvustamiseks. Adda ja Leonhard Mardna fond toetab sisehaiguste arstide õpinguid ja tegevust.\nADELAIDE’I EESTI MUINSUSKAITSE SELTSI FOND Asutatud 1994. aastal Adelaide’i Eesti Muinsuskaitse Seltsi poolt eesmärgiga toetada Teater Estonia tegevust.\nALEKSANDER HEINTALU JA ELO LIIVI FOND Algatatud 2002. aastal Aleksander Heintalu ja Elo Liivi poolt eesmärgiga edendada Eesti mittekristlikku ja põlisusundile toetuvat rahvakultuuri.\nAsutatud 2004. aasta Lily Kocinsi poolt isa Aleksander Raadi (1905−1941) mälestuseks. Aleksander Raadi fond toetab Orissaare Gümnaasiumi lõpetanud noori haridustee jätkamisel, kusjuures eelistatud on Valjala vallast pärit noored. ALEXANDER KOFKINI FOND Asutatud 1993. aastal Alexander Kofkini poolt eesmärgiga toetada näitlejate ja lavastajate täiendõpet välismaal.\nANDRES KÜNGI FOND Asutatud 2006. aastal Lili Kaelase poolt Andres Küngi (1945−2002) mälestuseks. Andres Küngi fond toetab iseseisvaid vabakutselisi ajakirjanikke.\nANNA RAUDKATSI FOND Asutatud 1992. aastal Eesti Üldlaulupeo Direktsiooni (Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse) poolt eesmärgiga jäädvustada mälestust Anna Raudkatsist (1886−1965) ja väärtustada folkloori- ja rahvatantsualast tegevust. 2001. aastal üle antud Sihtasutusele Eesti Rahvuskultuuri Fond.\nANTING-PEETSI FOND Asutatud 2007. aastal Eve-Mall Peetsi poolt eesmärgiga toetada Eesti Ajaloomuuseumi töötajate teadus- ja uurimustööd ning täiendusõpet.\nANTON AARE MÄLESTUSFOND Asutatud 1995. aastal perekond Aare poolt Kolga kooli kauaaegse juhataja Anton Aare (1880−1945) mälestuse jäädvustamiseks. Anton Aare mälestusfond toetab Kolga Keskkooli üldiseid haridustaotlusi ja kooli lõpetajaid haridustee jätkamisel.\nANTTI PIIPPO FOND Asutatud 1997. aastal aktsiaseltsi „Elcoteq Tallinn“ poolt eesmärgiga toetada eesti tehnika- ja majandusteaduste üliõpilaste ja uurijate koolitust.\nARNO TALI FOND Asutatud 2005. aastal Mittetulundusühingu Arno Tali Sihtkapital poolt eesmärgiga toetada vähemkindlustatud maanoori kõrghariduse omandamisel.\nARNOLD HUMALA FOND Algatatud 2005. aastal Arnold Humala (1908−1987) järeltulijate poolt eesmärgiga toetada noorte matemaatikute teadustegevust.\nARVO NENNI JA INGRID NENNI (NEIUPÕLVENIMEGA NÕGES) FOND Asutatud 2002. aastal Ingrid Nenni poolt eesmärgiga toetada Eesti Kunstimuuseumi eesti kunstipärandi ostmisel.\nAUGUSTIN JA NIINA SAARE FOND Asutatud 2002. aastal Irina-Irene Saare poolt oma vanemate mälestuse jäädvustamiseks. Augustin ja Niina Saare fond toetab vähekindlustatud andekaid noori Eesti Vabariigi kodanikke haridustee jätkamisel, kaasa arvatud sport, muusika ja ballett.\nBORIS TAMME FOND Asutatud 2003. aastal Velve Tamme poolt abikaasa Boris Tamme (1930−2002) mälestuseks. Boris Tamme fond toetab inseneride koolitust.\nDAVID OTTO WIRKHAUSI FOND Asutatud 1992. aastal Eesti Üldlaulupeo Direktsiooni (Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse) ning Eesti Kooriühingu poolt eesmärgiga jäädvustada mälestust David Otto Wirkhausist (1837−1912) ja väärtustada puhkpillimuusikaalast tegevust. 2001. aastal üle antud Sihtasutusele Eesti Rahvuskultuuri Fond.\nIgal üldlaulupeol antakse välja David Otto Wirkhausi puhkpillimuusika stipendium, mis määratakse kauaaegse tulemusrikka tegevuse eest Eesti puhkpillimuusika edendamisel. Stipendiumi saaja peab olema vähemalt 50-aastane. Stipendiumi määramisel võetakse aluseks muusikategelase elutöö (nii muusikapedagoogiline, loominguline, organisatsiooniline, propagandistlik kui ka uurimuslik tegevus) ja antakse ühele isikule üks kord.\nDOKTOR IVO RISTI FOND Algatatud 1999. aastal perekond Risti poolt Dr. Ivo Risti (1935−1997) mälestuse jäädvustamiseks. Doktor Ivo Risti fond toetab traumatoloogia-ortopeedia residentide koolitust ja täiendusõpet. DOKTOR VÄINO TUPPITSA MÄLESTUSFOND Algatatud 2001. aastal perekond Tuppitsa poolt Dr. Väino Tuppitsa (1941−1994) mälestuse jäädvustamiseks. Doktor Väino Tuppitsa mälestusfond toetab Tallinna Keskhaigla traditsioone elanikkonnale kõrgetasemelise meditsiiniabi tagamisel ja meditsiinikaadri ettevalmistamisel.\nEESTI FOREKSPANGA FOND Asutatud 1996. aastal Eesti Forekspanga (1992−1999) poolt eesmärgiga toetada noori interpreete.\nEESTI KUNSTIAKADEEMIA FOND Algatatud 2001. aastal Ando Keskküla poolt eesmärgiga tõsta Eesti kunsti- ja arhitektuurialase ülikooli tüüpi kõrghariduse kvaliteeti ja konkurentsivõimet. Selleks toetab Eesti Kunstiakadeemia Fond Eesti kunsti- ja arhitektuurialase ülikooli tüüpi kõrghariduse kvaliteedi tõstmisele ja konkurentsivõime tugevdamisele suunatud arendusprojekte ning õppejõudude ja üliõpilaste enesetäiendamisele suunatud taotlusi. Kunsti- ja arhitektuurialaseid õppevaldkondi ning õppesuundi käsitletakse vastavalt ISCED (International Standard Classification of Education) loetelule.\nEESTI OLÜMPIAKOMITEE FOND Asutatud 2000. aastal Eesti Olümpiakomitee poolt eesmärgiga toetada Eesti spordi- ja olümpialiikumist.\nEESTI TEADUSTE AKADEEMIA FOND Asutatud 2006. aastal Eesti Teaduste Akadeemia poolt eesmärgiga toetada doktorikraadiga Eesti teadlaste uurimistööd.\nEESTI TELEKOMI FOND Asutatud 1996. aastal Eesti Telekomi poolt.\nAsutatud 1993. aastal aktsiaseltsi „Eesti Tubakas“ (1992−1997) poolt.\nEESTI ÜHISPANGA FOND Asutatud 1993. aastal Eesti Ühispanga poolt eesmärgiga toetada festivalide, kontsertide ja etenduste korraldamist maakondades.\nENN SARAPI FOND Asutatud 2000. aastal Enn Sarapi poolt eesmärgiga toetada kutseharidust. ERI KLASI FOND Asutatud 1998. aastal Eri Klasi poolt eesmärgiga toetada muusikaelu arengut Eestis. ERNST JA ERICA KESA FOND Asutatud 1997. aastal Ernst Kesa (1910−1994) testamendijärgse soovi kohaselt eesmärgiga toetada Eesti ülikoole õppevahendite soetamisel. ERNST KESA FOND Asutatud 1994. aastal Ernst Kesa (1910−1994) poolt eesmärgiga toetada arhitektide enesetäiendamist, arhitektuurimõtte arengut, arhitektuuri uurimist ja jäädvustamist.\nAsutatud 2006. aastal Estonia Seltsi poolt eesmärgiga toetada noori artiste. Rahvusooper Estonia baleriine toetatakse Klaudia Maltutise (1910−1995) stipendiumiga ja lauljaid Tiit Kuusiku (1911−1990) stipendiumiga. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia laulueriala üliõpilasi toetatakse Naan Põllu (1921−1998) stipendiumiga eesti heliloojate vokaalteoste esitamise eest.\nGUSTAV ERNESAKSA FOND Asutatud 1993. aastal Eesti Üldlaulupeo Direktsiooni (Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse), Eesti Kooriühingu, Eesti Meestelaulu Seltsi, Eesti Rahvusmeeskoori ja Eesti Muusikaakadeemia poolt Gustav Ernesaksa (1908−1993) mälestuse jäädvustamiseks. 2001. aastal üle antud Sihtasutusele Eesti Rahvuskultuuri Fond. Gustav Ernesaksa fond toetab koorimuusika-alast tegevust. Iga aasta 12. detsembril, Gustav Ernesaksa sünniaastapäeval, antakse välja Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendium, koorimuusika edendamise stipendiumid ja õppestipendiumid. Õppestipendiumi kandidaadid leitakse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia dirigeerimisosakonna üliõpilaste seast.\nAlgatatud 2000. aastal Helin Eelsalu poolt abikaasa Heino Eelsalu (1930−1998) mälestuseks. Heino Eelsalu fond toetab teadustegevust paleoastronoomia ja täppisteaduste ajaloo alal. HEINO KALJUSTE FOND\nAsutatud 1996. aastal Morduhh Beltshikovi (1907−1999) poolt abikaasa Hell Raa (1911−1996) mälestuseks. Hell Raa mälestusfond toetab rahvusliku käsitöö arengut. Igal aastal antakse stipendium Tallinna Ülikooli käsitöö ja kodunduse eriala kahele üliõpilasele. HELMI VALTMANI MÄLESTUSFOND\nAsutatud 2005. aastal Aivo Adamsoni poolt eesmärgiga edendada lavarahvatantsu. INNA JA OLEV MATHIESENI FOND Asutatud 2003. aastal Inna ja <?xml:namespace prefix = st1 ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:smarttags" />Olev Mathieseni poolt eesmärgiga toetada Eesti lähiajaloo uurimist.\nIRINA JA GEORGI SAARE FOND Asutatud 2002. aastal Irina-Irene Saare poolt eesmärgiga toetada haridustee jätkamisel, kaasa arvatud sport, muusika ja ballett, neid vähekindlustatud andekaid noori Eesti Vabariigi kodanikke, kes on stipendiumi taotlemise hetkeks elanud Keilas vähemalt viis aastat.\nIVAR IVASKI MÄLESTUSFOND Asutatud 2002. aastal Astrid Ivaski poolt abikaasa Ivar Ivaski (1927−1992) mälestuseks. Ivar Ivaski mälestusfond toetab kord kahe aasta jooksul ühe stipendiumiga kas parima luule-, essee- või kriitikaraamatu autorit.\nAlgatatud 2005. aastal Jaan Taltsi poolt eesmärgiga toetada sportlasi, kellel juured tugevalt maal. JUHAN JAIGI MÄLESTUFOND\nJÕGEVA LINNA FOND Asutatud 2001. aastal Jõgeva Linnavalitsuse poolt eesmärgiga toetada spordielu Jõgeva linnas.\nJÜRI JAANSONI FOND Asutatud 2004. aastal Eesti Sõudeliidu poolt eesmärgiga toetada kuni 21-aastaseid arvestatava arengupotentsiaaliga noorsõudjaid treeningute ja võistlustega seotud kulude katmisel.\nAsutatud 2004. aastal Lily Kocinsi poolt oma kodutalu ja perekonna mälestuseks. Kebina talu naispere fond toetab Lihula Gümnaasiumi lõpetanud noori haridustee jätkamisel, kusjuures eelistatud on Hanila vallast pärit noored. KEILA PANGA FOND\nAsutatud 2000. aastal Kuno Lareni poolt eesmärgiga õpilasvahetuse abil parandada teineteisemõistmist ja soodustada kultuurivahetust Ameerika Ühendriikide ja Eesti vahel. Igal aastal antakse vahelduvas järjekorras ühele Tallinna või Ameerika Ühendriikide 12.−15-aastasele eesti päritolu õpilasele stipendium üldjuhul ühe nädala pikkuse külaskäigu tarvis kas siis Ameerika Ühendriikidesse või Tallinnasse. Alates 2006. aastast toetab eesti muusika arengut KÕPU MAJAKA FOND\nAlgatatud Eri Klasi poolt 1999. aasta 24. juulil Kõpu majaka juures toimunud üritusel „Pasuna ja pika puuga“. Kõpu majaka fondi eesmärgiks on edendada ja toetada Hiiumaa kultuurielu. KÄBI LARETEI FOND\nAsutatud 1993. aastal Sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond poolt eesmärgiga toetada interpreetide-instrumentalistide täiendõpet ja koolitust.\nLASTEKAITSE LIIDU FOND Asutatud 2002. aastal Lastekaitse Liidu poolt eesmärgiga toetada põhi- ja keskharidust omandavaid andekaid õpilasi.\nLEPA ANNA SUKASÄÄR Algatatud 1999. aastal Kassari Haridusseltsi poolt eesmärgiga edendada Kassari saare omakultuuri ja arengut.\nLIINA KIRDI MÄLESTUSFOND Asutatud 2006. aastal Ruth Nilgo poolt Liina Kirdi (1938−2005) mälestuseks. Liina Kirdi mälestusfond toetab noori filmitegijaid.\nLIISA SUUSTERI JA CAROLINA KREMENETSKI MÄLESTUSFOND Algatatud 2005. aastal Aini Härmi ja Külvi Kuuse poolt Liisa Suusteri (1983−2005) ja Carolina Kremenetski (1983−2005) mälestuseks. Liisa Suusteri ja Carolina Kremenetski mälestusfond toetab viiuldajate ja pianistide täiendusõpet välismaal. LILLY JA HUGO PÄRNAMÄE FOND Asutatud 2002. aastal Inna Mathieseni poolt oma vanemate mälestuse jäädvustamiseks ja toetamaks koolis vähemalt kaks aastat töötanud pedagoogide enesealgatuslikke ettevõtmisi ja täiendõpet.\nAsutatud 2004. aastal Lily Kocinsi poolt eesmärgiga toetada Hanila valla kultuurielu. Väljamaksed jagunevad võrdselt EELK Hanila Pauluse koguduse, Hanila Muuseumi ja Kõmsi raamatukogu tegevuse toetamiseks. Fond alustab tööd pärast seda, kui on laekunud Lily Kocinsi testamendis sellele fondile määratud summa. LUCKHARDT-NORAKU FOND Asutatud 2002. aastal Mittetulundusühingu Eesti Suurperede Abistamise Selts poolt eesmärgiga toetada suurperede andekate laste arengut.\nMARI-LIIS KÜLA FOND\nAsutatud 2002. aastal Mari-Liis Küla-Reinsalu poolt eesmärgiga toetada Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia (lavakujunduse) eriala tulemuslike üliõpilaste laiapõhjalist enesetäiendamist.\nAlgatatud 2002. aastal Melissa Wellsi poolt ema Miliza Korjuse (1909−1980) mälestuseks. Miliza Korjuse laulustipendiumi fond toetab lauljaid. NESTE OY FOND\nNISSAN BALTI FOND\nAsutatud 1997. aastal aktsiaseltsi „Nissan Balti“ poolt eesmärgiga toetada Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri tegevust.\nAsutatud 1999. aastal Soome firma Nokia Oy poolt eesmärgiga toetada Eesti tehnika- ja majandusteaduste üliõpilaste ja uurijate koolitust. NORDEA FOND\nOSKAR JA ELLEN LOORITSA MÄLESTUSFOND Asutatud 2001. aastal Oskar ja Ellen Looritsa järeltulijate poolt eesmärgiga igal kolmandal aastal toetada eesti ja soome-ugri rahvaste rahvaluule uurimist ja kogumist. PAKTERMINALI FOND\nAsutatud 2006. aastal osaühingu Q Vara ja Eesti Maleliidu poolt Paul Kerese (1916−1975) mälestuseks. Paul Kerese fond toetab andekaid Eesti noormaletajaid\nAsutatud 2000. aastal Rain Lõhmuse poolt eesmärgiga toetada noori andeid. RAKVERE MUUSIKAFOND\nAsutatud 2005. aastal likvideerimisel olnud Arvo Pärdi Fondi vahenditest eesmärgiga edendada Rakvere linna muusikaelu. RENATE JÕESAARE STIPENDIUMIFOND Asutatud 1985 aastal Ernst Jõesaare (1905−1985) testamendi alusel Eesti Kultuuri Koondise juurde eesmärgiga anda kord aastas stipendium ühele eesti rahvusest isikule, kes on tegev kujutava kunsti alal. 2001. aastal üle antud Sihtasutusele Eesti Rahvuskultuuri Fond.\nAsutatud 1997. aastal Soome kindlustuse aktsiaseltsi Yritys-Sampo poolt. SINEBRYCHOFF EESTI FOND\nAlgatatud 1996. aastal Soome-Eesti Kaubandusühingu poolt eesmärgiga toetada klassikalise balleti õppimist ja õpetamist Eestis.\nTALLINNA M/S „ESTONIA“ FOND Asutatud 1997. aastal Tallinna Linnavalitsuse poolt eesmärgiga toetada reisiparvlaeva „Estonia“ laevaõnnetuses vanemad kaotanud laste hariduspüüdlusi.\nAsutatud 2001. aastal Tallinna Reaalkooli Hoolekande Seltsi poolt eesmärgiga edendada Reaali Vaimu. TALLINNA SADAMA FOND\nAsutatud 1992. aastal riigiettevõtte „Tallinna Sadam“ poolt. TALLINNA TEHNIKAÜLIKOOLI AKADEEMILISE MEESKOORI FOND\nAlgatatud 2003. aastal Urmas Kaarlepi poolt eesmärgiga toetada Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemilise Meeskoori tegevust. TERTTU JA JUHANI PELANNE FOND\nAlgatatud 2000. aastal Juhani Pelanne poolt eesmärgiga toetada Eesti noori muusikuid. TIINA LIIVIKU FOND\nAsutatud 1999. aastal Tiina Våghammari poolt eesmärgiga toetada Tartu gümnaasiumides õppivaid hea õppeedukusega õpilasi, kelle kodune majanduslik kindlustatus on nõrk.\nAsutatud 2003. aastal Tiina Tammani poolt eesmärgiga väärtustada eetriuudiste ja -reportaažide osa ajakirjanduses ning toetada eetriajakirjanikke uurimuslike eetriuudiste tegemisel loominguliste stipendiumidega. Aastast 2004 toetab üliõpilasi ja gümnaasiumiastmel õppivaid noori, kel on loomulikku annet ärksaks ja iseseisvaks mõttetegevuseks ning soovi ja tahtmist seda arendada. TRIATLONI FOND\nULLO TOOMI FOND Asutatud 1994. aastal Eesti Üldlaulupeo Direktsiooni (Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse), Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi ning aktsiaseltsi „Norma“ poolt Ullo Toomi (1902−1983) mälestuse jäädvustamiseks. 2001. aastal üle antud Sihtasutusele Eesti Rahvuskultuuri Fond. Ullo Toomi fond toetab rahvatantsualast tegevust. Iga aasta 14. septembril, Ullo Toomi sünniaastapäeval, antakse välja Ullo Toomi tantsustipendium eesti rahvatantsul ja/või autoritantsul põhineva silmapaistva tegevuse eest.\nAsutatud 2004. aastal Kaitseliidu poolt eesmärgiga toetada isamaalist kasvatust ja noori haridustee jätkamisel. VELJO TORMISE FOND\nAsutatud 2005. aastal Vello Sillami poolt eesmärgiga toetada vähekindlustatud ja hea õppeedukusega Tallinna Reaalkooli õpilasi haridustee jätkamisel. VENDADE TABURITE TALLINNA REAALKOOLI FOND\nAsutatud 2005. aastal Tallinna Reaalkooli Hoolekande Seltsi poolt eesmärgiga toetada vähekindlustatud hea õppeedukusega Tallinna Reaalkooli õpilasi haridustee jätkamisel ja Tallinna Reaalkooli tegevust. WIEDEMANNI FOND\nAlgatatud 2005. aastal Wiedemanni keeleauhinna laureaatide poolt eesmärgiga toetada eesti keele õpet ja rahvuslikku kasvatust. VILLEM RAAMI FOND\nAlgatatud 1996. aastal Eesti Muinsuskaitse Seltsi poolt eesmärgiga toetada Eesti keskaegse kunsti ja arhitektuuri uurimist. Stipendiume antakse välja kord viie aasta jooksul Villem Raami (1910−1996) sünnipäeval 30. mail.\nMoodustamisel on 17 allfondi:\nCYGATE FOND Algatatud 2002. aastal aktsiaseltsi „Cygate Estonia“ poolt eesmärgiga toetada IT-alast koolitust Eestis.\nERNST IDLA FOND Algatatud 2004. aastal Daisy Idla-Nilssoni poolt eesmärgiga toetada Ernst Idla (1901−1980) võimlemissüsteemi taasarendamist ja edendamist Eestis.\nERNÖ KOCHI FOND Algatatud 2005. aastal Stockholmi Eesti Maja poolt annetatud Ernö Kochi (1898−1970) tööde müügist saadud tuludega toetamaks Eesti ja Ungari kultuurialast koostööd.\nFOND „KINGI LAPSELE HÄÄL“ Algatatud 2002. aastal Eesti Televisiooni Tütarlastekoori poolt eesmärgiga arendada laste ja noorte laulukultuuri.\nFOND „MÄLESTUS“ Algatatud 2002. aastal Tallinna Noorte Klubi Kodulinn poolt eesmärgiga toetada Tallinna vanalinna ja Eesti kultuuripärandi säilitamist ja restaureerimist.\nKLAVERI FOND Algatatud 2006. aastal osaühingu Reval Piano poolt eesmärgiga toetada Eesti klaverimuusika, klaveriehituse, klaveriõpetuse ja pianismi ajalooga seotud materjalide kogumist, säilitamist, teaduslikku läbitöötamist ja vahendamist üldsusele.\nMAIT AGU FOND Algatatud 2006. aastal Tallinna Ülikooli kunstide teaduskonna koreograafia osakonna poolt Mait Agu (1951−1998) mälestuseks. Mait Agu fond toetab Tallinna Ülikooli kunstide teaduskonna koreograafia osakonna andekaid tudengeid ning noori tantsuloojaid.\nAlgatatud 2006. aastal Mati-Johannes Palmi poolt eesmärgiga toetada noori lauljaid enesetäiendamisel bel canto laulustiili alal .\nAlgatatud 2002. aastal Euroopa Metalli Osaühingu EuroMet poolt eesmärgiga tunnustada koolides töötavate rahvatantsuõpetajate tegevust. NOORE KUNSTITEADLASE FOND\nPÄRNU LINNAORKESTRI FOND\nAlgatatud 2002. aastal Pärnu Linnavalitsuse poolt eesmärgiga toetada Pärnu Linnaorkestri kui professionaalse muusikakollektiivi püsimajäämist ja arengut\nREIN MARANI FOND Algatatud 2006. aastal Rein Marani poolt eesmärgiga toetada Eesti põlisloodust jäädvustavat filmiloojat.\nRAIDLA & PARTNERID FOND Algatatud Osaühingu Advokaadibüroo Raidla ja Partnerid poolt 2007. aastal eesmärgiga toetada iga-aastaselt Tartu Ülikooli õiguse eriala üliõpilaste õppe- ja teadustegevust ZONTA FOND\nAlgatatud 2006. aastal Zonta Tallinna Klubi poolt eesmärgiga toetada naisüliõpilaste doktoriõpet Eesti kõrgkoolides\nTALLINNA LAULUVÄLJAKU FOND\nAlgatatud 2005. aastal Riho Rõõmuse poolt eesmärgiga toetada Tallinna Lauluväljaku arengut.\nJärgmiste Sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond allfondide haldamiseks on allfondi moodustajate poolt nimetatud eksperdid või halduskogud, kelle ülesandeks on teha ettepanekuid nõukogule väljamakseteks nimetatud allfondidest: ADDA JA LEONHARD MARDNA FOND\nARNO TALI FOND Eugenia Brusnitsin\nEesti Kunstiakadeemia graafikaosakonna juhataja\nEesti Kunstimuuseumi graafikaosakonna juhataja\nTallina Linnavalitsuse esindaja\nGUSTAV ERNESAKSA FOND Aet Maatee\nHEINO EELSALU FOND Helin Eelsalu\nHEINO KALJUSTE FOND Tõnu Kaljuste\nEesti Muusika- ja Teatriakadeemia klaveriosakonna juhataja\nJÕGEVA LINNA FOND Toomas Klaarman\nJÜRI JAANSONI FOND Tõnu Endrekson\nKersti Berendsen–Koržets Krista Kilvet\nTIINA TAMMANI FONDI STIPENDIUM ÜLIÕPILASTELE\nAllan Alaküla Indrek Oro\nTIINA TAMMANI FONDI STIPENDIUM GÜMNAASIUMIASTME ÕPILASTELE\nTIINA TAMMANI FONDI STIPENDIUM TÜRI GÜMNAASIUMI ÕPILASTELE\nTiina Pallas Jüri Käen Uno Loop\nToomas Peek Tiit Rammo\nWIEDEMANNI FOND Tiiu Erelt


Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool | Tiit Trummali artikkel\nTiit Trummali artikkel\nTartu Heino Elleri nimelise muusikakooli arhitektuurivõistlusest\nTiit Trummal, arhitekt, žürii liige. Sirp 29.10.2010\nÜle hulga aja näib Tartu poolt Eesti arhitektuuriellu jälle positiivseid uudiseid tulevat. Alles see oli, kui Emajõe luhal tehti algust Eesti ühe kõige innovatiivsema elamukompleksiga. Nüüd on Vanemuise kõrvale kerkinud esimene sõjaeelset linnakudet tõsisel moel taastav hoonemaht; hakka või unustama sealsamas kõrval asuvast omaaegsest kaubahallist alanud linnaehituslikku destruktsiooni või koguni hiljutist urbanistlikku katastroofi Tasku tagakülje linnaruumis. Tartu Heino Elleri nimelise muusikakooli juurdeehituse arhitektuurivõistlusele laekunud tööde hulk ja arhitektuurne tase rõõmustas nii korraldajate kui hindajate silma ja näitas, et üldine masu ja ehituse madalseis võib mõjuda arhitektuurivõistluste tasemele ka positiivselt. Isegi soe suveaeg polnud meelitanud sedapuhku arhitekte, sealhulgas ka nooremaid ja hakkajamaid, projekteerimislaudade tagant ära ning oli päris palju tööd, et võistlusele esitatud tublist projektide hulgast oma valik teha.\nToomemäe nõlval ajaloolisel Lossi tänaval paiknev muusikakooli hoonestu on üsna arhetüüpne Tartu vaimu esindaja meie linnakultuuris: selgelt klassikaliste sugemetega ja raskesti tabatava, pisut iseäraliku mastaabiga kooslus, kus põimuvad nii ülikoolilinnale omane stiilide suursugusus kui Tartu provintsilinna staatusega seonduv kodune alalhoidlikkus ja käepärane ehitusskaala. Ega kogu Toomemäelgi midagi teistmoodi ole: tegelikult üliväikesel territooriumil on kirjus kastmes koos kõnekas osa rahvuskultuuri kvintessentsist, mis avaldab mentaalselt oma tuntavat mõju ka muusikakooli linnaruumi ühikule. Sulandumine sellesse eripärasesse ruumimeeleolusse oli antud konkursi üks võtmeküsimusi ja läbivaadatud tööd demonstreerisid selles vallas üsna erinevaid tulemusi. Suhteliselt väiksemahulise ehitusprogrammi projektini viimisel osutus mõneti ootamatuks kariks paljudele osalejatele muusikakooli spetsiifikast tulenevate erinõuete arvestamine ja programmi otstarbekas jaotamine praeguse ja lisanduva hoonemahu vahel. Väikese lisakomplikatsiooni tekitasid koolile arheoloogia erinõuetest tulenevad lisakulud. Mainitud keerukustele vaatamata demonstreeris piisav hulk võistlustöid head arhitektuurset taset, nii et žürii töö nõudis tõsist pingutust. Päris pikka ja järkjärgulist lähenemist kohaldanud arutelu lõpuks jäi sõelale töö, mille põhitrumbiks sai kõigile ülaltoodud teemadele lahenduse leidmise kõrval ka, aga võib-olla isegi ennekõike, kooli väljapoole avalduv kuvand. Võidutöö märgusõnaga „Luluu” (Lea Järve-E ronen, Erik Joasaare) tugevaimaks panuseks oli just sealt kiirgav kooli olemust kandva meeleolu soe ja empaatiline pilt, mis eristab selle selgelt ka pühendamata vaatleja jaoks. Nii tehnoloogiliselt kui funktsionaalselt hästi valitud aknamuster oma väikese viiuldaja või flöödipuhujaga iga eri suurusega akna taga annab kooli lihtsale ehituskehandile mängutoosisarnase muusikast pakatava imago. Lihtsad jaotamata aknaavad punasest savitellisest kuubilises algkujundis leiavad vahetu kontakti Toomemäe ajaloolise arhitektuurimaastiku romantiliste varemete tühjade aknaavadega.\nToomemäe ja Lossi tänava vaimu tabas hästi ka pisut teisest, rohkem väikelinna meeleolust kantud võtmes ostupreemia saanud töö märgusõnaga „Viisipidu” (Andri Kirsima), kuid iseenesest intrigeeriva ajaloolise fassaaditapeediga modelleeritud ehitusmaht ja komplitseeritud ruumigeomeetria takerdusid kuhugi poolele teele, jättes lahendamata Toomemäe harjalt hoonele avanevad vaated. Vähem panustas ajaloolisele kontaktile ja rohkem suveräänsele iseseisvale vormile II koha võistlustöö „Fagott” (Karli Luik, Maarja Kask, Ralf Lõoke). Puitribiline nihestatud plokkidega hoonemaht suhestub osavalt Toomemäe nõlvaga ja loob plokkide nihutamisega mugavad pinnad nii linnapoolsele avatud terrassile kui ka Toomemäe-poolsele kaetud kontserdiplatsile.\nKuid kompromissitus vormiloogikas on ka omad nõrkused. Ühtlustatud fassaadikäsitlus toob ohvriks reaalsed aknad kuni selleni, et valgust murdev ribistus katab neid isegi põhjaküljel, kõige maalilisemate pargivaadete suunal. Ja programmikäsitluse ebakohaks on kindlasti mürarikka tantsustuudio paigutamine otse suure kontserdisaali kohale, mis teeks koolielu korralduse omajagu keeruliseks. See lihtne viga oli sisse lipsanud millegipärast mitmes töös, mis viitab ehk pealiskaudsele võistlusprogrammi läbitöötamisele.\nLõpunimineva vormikäsitluse peale mängis ka III koha saanud „Vedru” (Villem Tomiste, Ott Kadarik, Mihkel Tüür). Tänase arhitektuuri peateelt pisut kõrvale astuv ja eri kihistusi sünteesiv lahendus pakkus võistluse kõige suurejoonelisema ansambli ja asjatundlikult toimiva plaanilahenduse, mis ülikooli peahoone kõrval vähemalt uue Eesti muusikaakadeemia mõõdu võiks välja anda. Kuid siin lööbki sisse tegeliku asukoha ja programmi hoopis intiimsema kaalukategooria vastuolu. See lahendus oleks tingimisi sobinud näiteks Estonia vastu Solarise asemele, tõsisesse dialoogi Saarineni, Lindgreni ja teiste väärika ajaloolise arhitektuuriga. „Fagotiga” mõneti sarnasele massiloogikale oli rajatud ka ostupreemia saanud „Seller” (Andres Ojari, Toomas Adrikorn, Risto Parve, Juhan Rohtla, Raul Kalvo, Markus Kaasik, Ilmar Valdur), mille puhul nähtavama dominandi moodustas orelivilesarnastest torudest väliskest koos sellest tulenevate probleemidega vaadete ja valguse osas ning mõneti ülevõimendatud kulminatsiooniga peasissepääsu kohal. Teatud literatuursusele vaatamata oli selle vormistruktuur kogu muusikakooli ala defineerimisel Toomemäe nõlval ja kooli jaoks olulise vabaõhulava ruumi väljajoonistamisel üsna leidlik, pakkudes ühtlasi uusi võimalusi ka pargiteede suunamisel. Muidu selge joonega plaanilahenduses, kus muuhulgas oli ka teraselt märgatud ajaloolise sissepääsu potentsiaali hoone sisestruktuuris, jäi paraku pääs peasaali mõistetamatult pressituks ja saali abiploki seosed majaga lahendamata. Ostupreemia „Noot” (Ingrid Aasoja, Aleksander Zverev, Lia Karma) mängis mahu ja fassaadilahenduses mõneti samasuguse lähenemisega kui esikoha töö, ehkki pisut lahjemas võtmes, kuid peasaali sidumine keskse fuajeega osutus projekti ootamatuks kitsaskohaks samuti nagu ka uue sissepääsu lahjendamine liigpragmaatilise autoparklaga.\nKeskeuroopalikus suvesoojuses „tARTuFFi”aegne Tartu, sumedas suveöös terve Raekoja platsi täis rahvast Lars von Trieri „Antikristust” vaatamas, mõjus poliitängis ja odavasse turismi tingeltanglisse vajunud Tallinna kõrval lausa maagiliselt, mis annab alust ka jutuks olnud arhitektuuripöörde edasisse käekäiku uskuda.


Arnold Rüütel tõstis mõõga - Eesti Ekspress\nArnold Rüütel tõstis mõõga\nPresident ründab riiklikku energiamonopoli, sest Eesti Energia ahistab väiketootjaid.\nEesti Energia on muutumas riigi üheks tagurlikumaks jõuks. Ta tahab elektrit müüa 110 sendiga kilovatt-tund ja pakub kohalikule elektritootjale viis korda madalamat hinda – 22,6 senti kilovatt-tunnist. President Arnold Rüütli ja uue koalitsiooni missioon on õiglane – elektrihinna tõusu piiramine ja Eesti Energia tiibade kärpimine.\nPõlva Jõujaama AS juhataja Mati Eelmäe “Soojust ja elektrit koos tootvat kombijaama ei ole mõtet käima panna, sest Eesti Energia pakub tootjale vaid 22,6 senti kilovatt-tunnist.” Ligi aasta on Taanist kingitusena saadud jaam seisnud.\n“Linn on üritanud Eesti Energiaga läbi rääkida, aga tulemuseta. Energiaturu inspektsioon pidas seda 22,6 senti kilovatt-tunnilt õiglaseks hinnaks,” kurdab Eelmäe.\nVeel 1999. aastal maksis Eesti Energia 38 senti, 2000. aasta alguses 34 senti ja siis langes hind 27 sendile.\nSamal ajal on Narva Elektrijaamade väljamüügihind 44,4 senti. Ja niikaua, kui Eesti Energia on Narva elektrijaamade omanik, ei saa alternatiivne tootja korralikku hinda.\nEesti Energia monopoolsuse probleem ei vaeva ainult Põlvat. Tartu soojatootja AS Tartu Energia kavatseb ehitada soojus- ja elektrienergia koostootmisjaama niipea, kui Eesti seadused tagavad sellises jaamas toodetud elektrienergia õiglase hinna.\n“Kardame, et idee realiseerumiseks kulub veel mitu aastat, sest Euroopa Liiduga läbirääkimistel ei ole paika pandud elektrituru valemit,” rääkis Tartu Energia juhatuse esimees Mati Meos ÄPle. P>\nMeil on valida, kas jätkata “põlevkivienergeetika turueeliste seadustamist või elektrivõrgu riikliku regulatsiooni tugevdamisega avatakse võrk võrdsetel alustel kõikidele tootjatele ja tarbijatele,” seadis Arnold Rüütel Riigikogule läinud nädalal küsimuse ja vastas samuti ise. “Mõistlik on valida viimati nimetatud tee.”\n“Hajutada elektritootmist, mitmekesistada kasutatavaid kütuseliike. Majanduslik efekt on võimalik saavutada elektriliinides kadude vähendamisega ning soojuse- ja elektri koostootmisega," rääkis Rüütel.\n“Konkureerivad elektritootjad esitavad energiaturu inspektsioonile hinnakalkulatsiooni, mille põhjal tekib võrdlusvõimalus. Peame juba täna asuma looma tingimusi, et turule saaksid tulla uued elektritootjad.” Milles asi? Kas kuulusrikas ja keskkonnaohtlik põlevkivienergeetika lendab prügikasti?\n“Elektritarbijad ei suuda maksta kogu põlevkivielektrijaamade uuendamist, mis on hinnanguliselt 25-30 miljardit krooni,” ütles Rüütel.\nÜhtlasi peab Eesti Energia riigile üle andma Narva Elektrijaamade aktsiad.\nSeega on Rüütel – täpsemalt presidendi selja taga seisvad eksperdid – veendunud, et Eesti energeetikasüsteemi ei ole mõtet taastada samal kujul, nagu see saadi 1991. aastal päranduseks N. Liidult.\nKas Eesti Energia kuritarvitab monopoolset seisundit?\nPõlva tahab elektri eest maksimaalset hinda, et selle arvel hoida madalal sooja hinda, ütleb Eesti Energia kommunikatsioonijuht Erki Peegel.\n“Meie ei taha kinni maksta odavat soojahinda. Täna puudub riiklikult kinnitatud metoodika, kuidas sooja ja elektri koostootmisel jagada kulusid. Ja seetõttu jääb vaidlevatel pooltel alati argumente üle. Ja kuna soojahind on alati ka regioonides poliitiline teema, siis on tüli kergelt tulemas,” selgitab Peegel.\nEnergiaturu inspektsiooni peadirektori asetäitja Margus Kasepalu ütleb, et Põlva Soojus võiks müüa elektrit mingile muule ettevõttele ja osta Eesti Energialt vaid võrguteenust. “Saatsime 29. jaanuaril 2002. materjali Konkurentsiametile, saamaks hinnangut, kas Eesti Energia kui turgu valitsev ettevõte kuritarvitab otseselt või kaudselt oma positsiooni.” P>\nKonkurentsiameti järelvalveosakonna juhataja Anna Mazur kinnitab, et nad viivad läbi turu-uuringut ja järeldused valmivad suve lõpuks. P>\nMajandusministri nõunik Heido Vitsur räägib: ”Kui Narva Elektrijaamades on 200megavatised plokid, siis ei saa neid veel seetõttu välja lülitada, et keegi toodab kuskil paar mega juurde.” Kui kombijaamad saavutavad Eestis kriitilise massi –kui nad asendaksid üht Narva jaamade blokki –, siis saab asjad korda, loodab nõunik. Aga täna peab tarbija kinni maksma mõlemad.\nASi Eesti Energia peajurist Jaanus Ikla kinnitas ÄPle, et elektrienergia tootmine taastuvast energiast ja koostootmisjaamad on kuum teema kõikjal Euroopas. “Kõik ütlevad, et need on valdkonnad, mida tuleb soodustada, aga tänaseni ei ole ühetaolist lähenemist,” räägib Ikla. Eesti seadused toetavad praegu vaid taastuvatest allikatest toodetud elektrienergia tootjat, pannes paika ostukohustuse ja hinna.\nKõik ei kannata\nKuid sugugi kõik alternatiivtootjad ei kannata. Hiljuti käivitati Pääskülas kombijaam, mis toodab elektrit ja soojust Pääsküla prügila biogaasist.\nNemad saavad müüa elektrit hinnaga 68,64 sendiga kilovatt-tund. “Ikka vähe. Tahaks rohkem saada,” ütleb AS Terts juhataja Indrek Tiidemann.\nTuulikud ja hüdrolelektrijaamad saavad 81 senti kilovatt-tunnist ehk 90 protsenti põhitariifist. Täna kehtiva kohustuse järgi ostetakse sellise soodushinnaga kokku kuni kaks protsenti kogu Eesti elektritoodangust.\nPääsküla prügila alla paigutatud torustikega püütakse tunnis 600 kantmeetrit gaasi, mis põletatakse lähedal asuvates katlamajades. Soojaga suudetakse varustada üle 1000 korteri, kinnitab Tiidemann.\n1. aprillil peaks elekter hakkama maksma 1 kroon ja 10 senti kilovatt-tund. Uus elektrihind tuleb odavam kui kavandatud, lubab majandusministeeriumi nõunik Heido Vitsur. Kuid alla krooni kilovatt-tunni hind ka ei kuku.\n“Hind ei peaks olema nii kõrge, kuid täna on küsimus Narva Elektrijaamade renoveerimise finantseerimises. On mitmeid võimalusi renoveerimise täiendavaks finantseerimiseks,” ütleb Vitsur, kuid välistab Eesti Energia aktsiaemissiooni lähemal viiel aastal.\nKõigile siiski ei piisa mõneprotsendisest poliitilisest elektrihinna langusest.\nKas keegi on näinud kallimaks läinud arvuteid või televiisoreid? Maailmaturul tuleb tihti müüa järjest paremaid asju väiksema raha eest. Seetõttu ei saa kohalikud töösturid aru, miks kohalikud monopolid üritavad oma hindu siduda Eesti siseinflatsiooniga.\nKreenholmi küsimus ehk töösturi dilemma\nNarva linna suurim tööandja Kreenholmi Valduse AS on küsimuse ees, kas rajada oma kombijaam või jätkata lepingut Eesti Energiaga. Järgmine läbirääkimiste voor on neljapäeval kell 11.00, ütleb Kreenholmi Valduse peadirektor Meelis Virkebau.\n“Meie kolme aasta leping Eesti Enegiaga lõpeb aprillis ja nad soovivad tõsta oluliselt hinda. Aga meie ei saa oma lõpptoodangu hinda maailmaturul tõsta. Ja kui Eesti Energiaga kokkuleppele ei saa, siis oleme nurka surutud."\nMöödunud aastal kulutas 1,4 miljardi kroonise käibega Kreenholm elektrit 55 miljoni krooni eest ja ettevõtte kasum oli ainult 23 miljonit krooni.\n“Järgnevalt on meil kaks alternatiivi – taotleda elektri impordi litsentsi Leedust või ehitada kombijaam." Kuna ettevõtel on suur laen Maailmapangalt, täpsemalt IFClt, on 14. märtsil Narvas IFC ekspert Washingtonist, et arutada kombijaama rajamist.\n“Me ei tahaks seda teed minna, sest oleme tekstiilifirma,” ütleb Virkebau.\nKreenholmi kaotus võib Eesti Energiale tähendada kogu Narva kaotust. Ka Narva linn ei ole Eesti Energia teenusega rahul. Seega ei oleks Narva Elektrijaamade koosseisu kuuluva Balti Elektrijaama ülikallist renoveerimist – loe uue keevkihtkatla ehitust – enam kellelegi vaja. Tegelikult teavad kõik asjaga lähedalt seotud inimesed, et gaasiküttel olevad kombijaamad nagu näiteks Iru elektrijaam väljastavad elektrit omahinnaga umbes 22 senti kilovatt-tund ja soojust ca 200 krooniga megavatt. Seega tiirleb iga töösturi peas küsimus, miks ta peaks maksma Eesti Energiale meeletuid summasid toodete eest, mida võiks ka ise teha kaks-kolm korda odavamalt.\nSuur vastasseis: gaas või põlevkivi\nMida kallimaks läheb põlevkivielekter, seda enam hakkavad tarbijad eelistama gaasi. Alguses läksid elektri ja soojuse koostootmisele gaasi baasil üle kurgikasvatus Tartu lähedal ja büroohooned, täna on lahkumas suurtööstused ning terved uued linnaosad ja linnad.\nTõeks on saamas Saksa suurtootja Preussen Elektra ennustus, et põlevkivielekter on Eestile liialt kallis.\nJuba 1998. aasta sügisel ütles Preussen Elektra energiadivisjoni asedirektor Reiner Lehmann, et NRG plaanid renoveerida Narva elektrijaamad on mõttetu raharaiskamine ja Eestile sobiksid kõige paremini gaasielektrijaamad.\nEesti poole argumendid on peamiselt poliitilised – kartus sõltuda Vene gaasist –, mis sakslastele on enamasti mõistetamatud. Sakslaste ja Euroopa Liidu sõltuvus Vene gaasist kasvab iga päev. Mida siis on Eestil karta Euroopat varustava toru küljes?


Pank andis liisingu olematu auto jaoks, heauskne ostja jääb koduta (128)\nPooled laenuga hädasolijatest elavad maal (15)\nEkspert: koera tõugu looma ohtlikkuses süüdistada ei saa (2)\tEesti Päevaleht kirjutas eile juhtumist, kus naine kaitses oma last suurte koerte eest, kes mõlemaid pures.\nLennoxi lugu: koer, kes pidi surema, kuna oli ebaseaduslikku tõugu (39)\tBelfastis, Põhja-Iirimaal sai eelmise aasta juulis lõpu Lennoxi, pitbull terjeri tõuga sarnase koera, lugu.\nKoer haugub aias järsku möödujate peale – mis juhtus? (167)\tAasta alguse poole kurtsid mitmed nõmmelased lahtiselt jooksvate ja haukuvate koerte pärast. Eesti Päevalehele edastas oma tookord sotsiaalmeediasse postitatud kommentaari üks nõmmelane*, kelle noor koer hakkas üks hetk aiast mööduvate laste peale haukuma.\nArvamusRepliik: Koerad ja lehmad linnas (8) 5hJuhtkiri: Võlad, vaesus ja arest (19) 9hVastukaja: Oleme taksohindadele lae kehtestamise poolt (7) 4hPolitoloog: rahutused Rootsis pole üllatus (46) 5hKülli-Riin Tigasson: Hiid-Valga (13) 5hLoe kõiki arvamusartikleid


Kiideti heaks ehituse pika vaate strateegia - Eesti Taristuehituse Liit\nValitsus kiitis 27. aprillil heaks ehituse pika vaate strateegia, mis seab ehitussektorile eesmärgid 2035. aastani.\nEhituse pikk vaade valmis avaliku ja erasektori koostöös, mille käigus sõnastati ehitusvaldkonna põhiprobleemid ning seati seitse suurt ühist eesmärki, milleni 2035. aastaks jõuda. See on alus keskvalitsuse, kohalike omavalitsuste ja erasektori ühiskondlikuks kokkuleppeks ja koostööks. Strateegiast lähtudes valmib ka vastav rakenduskava.\nPikemat uudist saad lugeda SIIT.\nEhituse pika vaate dokument


Kas turul võib müüa tähtaja ületanud lihapalle? - Maaleht\nTasub teada 2. detsember 2015\nKas turul võib müüa tähtaja ületanud lihapalle?\nLihakraam on turul sageli soodsama hinnaga, kui kauplustes. Seetõttu armastab rahvas turul ostlemas käia.\nFoto on illustratiivne. Foto: Ilmar Saabas\nTartu turuhallis (avaturu juures) olid ühel eelmise nädala hommikul Rakvere Lihakombinaadi tooteid müüvas letis müügil lihapallid – 50 senti 900grammine pakk. Müüja ütles nagu muuseas, et selle toote kuupäev kukkus eelmisel päeval. Tegu oli lihatootega, mida ei tohi pärast “kõlblik kuni” kuupäeva müüa.\nMüüja tunnistas, et ta teab seda. “Eilsest jäi viis pakki alles ja mõtlesin, et müün need ära,” kõlas tema selgitus. Kusjuures need lihapallid ei olnud mitte külmletis, vaid selle peal toasoojas.\nSee ei ole esimene ega teine kord, kui selline asi silma jääb. Samamoodi müüakse realiseerimisaja ületanud lihatooteid ka turuhoones asuvas Rakvere LK tooteid müüvas letis. Tõsi, viimasel ajal on nende hinnasildile lisatud sõna “loomadele”.\nRakvere lihakombinaadi emafirma HKScan Estonia äridirektor Margus Venelaine ütles, et nad ei tegele ise jaemüügiga. “Meil on lepingulised kliendid, kes tegelevad meie toodete jaemüügiga. Alates hetkest, mil kliendile antakse kaup üle, läheb ka müügivastutus kliendile üle ning nad on kohustatud kinni pidama kehtivatest seadustest sh. on kohustatud müügist eemaldama kauba, mille realiseerimisaeg on ületanud pakendil märgitud kuupäeva,” lisas Venelaine.\nTartumaa veterinaarkeskusest öeldi Maalehe päringu peale, et nende inspektor käib turul kontrollimas kaks-kolm korda aastas ja seni pole ta “kõlblik kuni” kuupäeva ületanud kaupa müügil tuvastanud. Küll aga on alles hiljuti nende käest küsitud, kas sellist kaupa võib loomade jaoks müüa.\n“Meie selge vastus oli, et ei või,” öeldi veterinaarkeskusest. “Sellist kaupa võib müüa hiljemalt “kõlblik kuni” kuupäeval, kuni öösel kell 00.00-ni.”


Väikeettevõtjad: meie hoiused tuleb tagada - Äripäev\nVäikeettevõtjad: meie hoiused tuleb tagada\n22. oktoober 2008, 16:28\nEelmine artikkel: Lennujaam planeerib järgmisesse aastasse ulatuslikke investeeringuid\nJärgmine artikkel: Danske Banki reiting ohus\nKuigi Euroliit võib väikeettevõtjate hoiuste tagamise muuta liikmesriikidele senisest kohustusest hoopis vabatahtlikuks, peavad firmajuhid riiklike tagatiste säilitamist oluliseks ja kindlustunnet pakkuvaks.\nEuroopa Liidu komisjon on tulnud lagedale hoiuste tagamise direktiivi muutmise eelnõuga, millega muuhulgas nähakse tulevikus kohustuslikuna ette ainult eraisikutele kuuluvate hoiuste tagamine. „Väikefirmadel, kes peost suhu elavad, võiks küll olla mingi piirini nõudmiseni hoiused tagatud,“ sõnas aastaid Äripäeva gaselli topis silma paistnud veokite ja haagiste müüja Euro Truck Trade Center AS juht ja üks omanikest Peep Nork.\nNork toonitas, et kui suur korporatsioon leiab vahendeid, et osaleda juristidega pankrotiprotsessis või oodata raha kättesaamisega paar aastat, siis väikefirma võib olulise garantii kadumine siruli võtta küll.\n„Lüpsilehma tapame ära ja kõik piimajoojad jätame alles?“ küsis väikefirmade hoiuse tagatuse võimaliku kadumise peale teraviljatoodete hulgimüügiga tegeleva Myllyn Paras OÜ Baltikumi esindaja Indrek Jürimets. Ta lisas, et hoiuste riiklik tagamine on kindlasti väikeettevõtjale tähtis, kuna just ettevõtjad pakuvad eraisikutele tööd ja tagavad nende ellujäämise.\n„Tore, kui hoiused tagatakse töövõtjatele, aga kui tööandjale ei tagata, siis võib olukord pöörduda selliseks, et tööline jääb lõpuks tööta,“ mõtiskles Jürimets.\nSõiduõpet pakkuv OÜ Autosõit juht ja üks omanikest Illimar Maasing arvas, et mida rohkem kindlustunnet pakub riik väikeettevõtjale, seda parem. „Muidugi pean ma hoiuste tagamist ettevõtjana tähtsaks, samas näen praegu kasumlikumaidki võimalusi raha paigutamiseks kui hoiustamine. Näiteks põhivarasse investeerimine või miks mitte vaba raha tagatise alusel välja laenamine,“ märkis Maasing.\nEhitusmaterjale tootva Masterlux OÜ juht Indrek Tuulik nentis, et tema arvamus ei loe ilmselt suurt midagi, kui riik otsustama hakkab. „Selge see, et tore oleks, kui meie hoiuseid ka tulevikus tagataks, aga mis reaalsuses tuleb, see on iseasi. Minu soovid siin ei loe. Eks riik tõmbaks väikeettevõtja kindlustunnet vähendades ka endal kõri ümbrust koomale,“ rääkis mees.\nEuroliidu maades peagi arutluse alla tulev direktiivi muutmise eelnõu jätab igale liikmesriigile küll õiguse tagada erandina ka teiste, näiteks väikeste ja keskmiste ettevõtete hoiuseid, kuid seda vaid tingimusel, et teistele hoiustajatele väljamaksete tegemine ei takista ega pikenda eraisikutele tehtavaid väljamakseid.\n22. oktoober 2008, 19:22\nPadar järgib hoiuste tagamisel teisi riike\n22. October 2008, 16:27


Q kood. Mis see on?\nSamas ei tasu harvaesinevaid Q-koode pruukida telefonisides: ajavõidu asemel Te hoopis kaotate aega, kuna korrespondent peab mõistatama, mida öelda taheti. Q-koodi saab esitada nii küsimusena kui ka vastusena. Esimesel juhul lisatakse lõppu küsimärk, telefonisides tõstetakse hääletooni.\nQRL Kas olete hõivatud? (või) Kas sagedus on hõivatud? Olen hõivatud. (või) Sagedus on hõivatud, palun ärge segage.\nQRM Kas teid segatakse? Kas esineb häireid? Mind segatakse.\nQRN Kas teil esineb staatilisi häireid? Siin on staatilisi häireid\nQRO Kas ma peaksin suurendama saatevõimsust? Suurendage saatevõimsust.\nQRP Kas ma peaksin vähendama saatevõimsust? Vähendage saatevõimsust.\nQRQ Kas ma peaksin edastama kiiremini (telegraaf)? Edastage kiiremini.\nQRS Kas ma peaksin edastama aeglasemalt? Edastage aeglasemalt.\nQRT Kas ma peaksin saate lõpetama? Lõpetage saade.\nQRX Millal te mind uuesti kutsute? (kasutatakse ka lühikese pausi alguses) Kutsun teid hiljem uuesti.\nQRZ Kas keegi kutsub mind? T eid kutsub ... (kutsung) sagedusel ... kHz (MHz).\nQSB Kas minu (jaama) signaali tugevus kõigub? T eie (jaama) signaali tugevus kõigub.\nQSL Kas kinnitate info vastuvõttu ? (kasutatakse\nka sidet kinnitava kaardi nimetusena) Kinnitan info vastuvõttu.\nQSO Kas teil on otseühendus ... (kutsung) jaamaga või saate temaga ühendust läbi vahendusjaama? Mul on otseühendus ... (kutsung) jaamaga - kasutan vahendusjaama. (kasutatakse ka sõnade "side" ja "ühendus" asemel)\nQSY Kas ma peaksin vahetama töösagedust? Vahetage töösagedust.\nQTH Milline on teie asukoht? Minu asukoht on ... (asukoht või muud asukohta määravad andmed).\nTäielik Q-koodide nimekiri: http://www.kloth.net/radio/qcodes.php\nAllikas: Algaja Raadioamatööri Teatmik (Jüri Ruut, 2006)


Lamav Puusa-Puusaliigesed | Parim salv on liigeseravi\nhttp://galibefendi.com > >Lamav Puusa-Puusaliigesed +\nArtriidi artroosid kreemid ja salvid. Peavalu külmade liigeste valu ilma palaviketa. Sakrüüria liigesepõletik võib avalduda erineval viisil. Alustatud osteoporoos põhjustab tugevat valu isegi naha puudutamisel kohtades, kus liigesed on pinnale lähedal. Artriitravi surnud mere ääres. Puue pärast puusaliigese endoproteesimist. Süstid valulikkusega põlvedes. Puusaliigese nihestamine, kui palju on põlveliigese süst. Järgmisena peate oma jäsemeid hästi sirutama.\nKuidas põlveliigesega valu ravida. Mis on puusaliigese pea nekroos? Ainult valu olemasolul on vaja unustada intensiivseid koormusi ja piirata ennast lihtsa võimlemise või harjutuste tegemiseks jalgrataste kasutamise ja ujumisega. Seda mustust saab tuua puhtasse ruumi, templisse. Tavaliselt on puusaliigese liigesetõmbed normaalsed. Igal juhul teeb see tass teile heaks. Ja praegune omab kasulikku mõju põlvepiirkonnale. Näiteks on selgroolülide, pahkluude ja randmete luude kõhred.\nKaukaasia valge 60g pulber valatakse taimeõli, lisatakse 60g mesi ja sinepipulber 15 g. — Suurenenud puhitus, veresoonte artriit, vertikaalnurkade 27 ja 29 reie reied on sümmeetrilised, on suurepärased. Igal poodil on oma müügipoliitika, mille puhul sellised punktid nagu kauba tagastamine pärast selle sisseseadmist on eelnevalt kokku lepitud. Uued ühistootmise ja tsemenditöötlemise meetodid parandavad ka tulemusi. See salv aitab leevendada valu ja vähendada põletikku. Kiirendab fusiooni, aitab kaasa luumasside moodustumisele. Kombineeritud harjutused põlveliigese arstile Popovile.\nLiitvormide Analgeetilise Toime Salv\nMõned neist põhjustavad kogu organismi korvamatut kahju. Liigeste koduse ravi aparaat. Kui põhjused liiguvad, liigendage see välja. Salv koos mesilase mürgiga artroosiks. Puusareli liigeste patoloogias on rikutud ülalnimetatud suhteid, tekib heledus. Haigusjuhtudele tuleks paigaldada jääkoobid ja hoida nii, kuni see täielikult sulatab koos tsellofaaniga. Luude ja liigeste kahjustuse komplitseerimine.\nTekib pärast füüsilist koormust, pikaajalist ebamugavust hoidmist, jahutamist, orgi jt Kuidas ravida soolade sadestamist sõrmede liigestes. Arst koos patsiendiga peaks välja töötama doseeritud koormuse, mis ei anna patsiendile reaktiivse sünoviiti sagedast ägenemist. Kui palju kanda puusaliigese rehvi. Klõpsake õla liigendil, et seda teha.\nPuusaliigese artriidi anesteetikumid on põlveliigese punktsioonikoht. Põlveliigese tibi ja sidemed.\nTaz Ja Puusaliigesed Hüaluroonhappe Puusaliigesed Naha Ja Puusaliigesed Põikisuunalised Puusaliigesed Puusaliigesed Kõnniteel Õlad Ja Puusaliigesed Almag 01 Puusaliigesed Ct Vaagen Ja Puusaliigesed Puusa Liigeste Düsplaasia 4 Aastat Kinesio Teip Puusaliigesed Puusa Liigeste Düsplaasia Wikipedia Puusa Düsplaasia Koksartroos Puusa Düsplaasia Harjutused Puusa Liigeste Düsplaasia On Ohtlik Kipsi Kastmine Puusa Düsplaasia Jaoks Puusa Düsplaasia Ennetamine Puusa Liigese Artroosi Anesteseerivad Süstid Puusa Düsplaasia Etioloogia Ja Patogenees Puusa Liigesvalu, Mida Teha Puusa Liigas Valutab Istudes Kuidas Ravida Puusa Düsplaasiat Puusa Liigeste Taastusravi Keskus Puusa Koksartroosi Anesteetikum Puusa Liigeste Düsplaasia 4 Kuud Puusa Liiges Valutab Puusa Annab Puusa Liigesele Puusa- Ja Põlveliigese Ravi Noe On Puusa- Ja Põlveliigesed Puusa- Ja Puusaliigese Massaaž Puusa Osteoporoosi Valu Puusa Düsplaasia Diagnoosimine Puusa- Ja Õlavarded On Valusad Puusa Valu Põhjus Naistel Puusa Liigeste Artroosi Kompleksid Qigong Koos Puusa Koksartroosiga\n« Miks Pahkluu Liigne Paistetus | Bursitis Küünarliigese Folk »\nOne thought on “Lamav Puusa-Puusaliigesed”\nKuidas Ravida Puusaliigeste Rahvatervise Artroosi


Alustades oma ettevõttega on suurima tõenäosusega sissetulekud veel ebastabiilsed\nLuua täiendavad võimalused metsataimede suuremahuliseks kasvatamiseks kohapeal. Spetsialistide meeskonnad tagavad, et abi vajavad inimesed ei läbi enam korduvaid hindamisi ega pea abi saamiseks esitama taotlusi eri asutustesse. Algatame koostöös erasektoriga logistikaparkide arendamise sadamate lähedusse ja rakendame meetmeid laevatranspordi osatähtsuse suurendamiseks. Välistame ettevõtjate varjatud maksustamise tõusu ebamõistlike ja mittekulupõhiste riigilõivude, aktsiiside ning kohustuslike haldustoimingute kaudu.\n. Suuname vastutuse universaalsete tervishoiu- ja sotsiaalteenuste osutamise eest riigile.\nSee, mida sul lubatakse teha sõltub sellest, milline on sinu varade maht ja kogemus. Lõpetame ära ajutise meetmena mõeldud välismaalaste ehk nn hallide passide väljastamise Eestis sündivatele lastele. Kuid on prognoose, mida me saame teha teaduse abil. Ka poole sajandi pärast haritakse Eestis toidu tootmiseks põllumaad, töödeldakse metsa ja edendatakse puhkemajandust. Loodusmaastike ja põllumajandusmaade mitmekülgseid hüved on hoitud vähemalt tänasel tasemel. Rakendame infotehnoloogia võimalusi keskkonnamõjude minimeerimiseks ja seotud tööstuste arendamiseks – näiteks arendame digitaalse ehituse programmi, arendame kaugtööks vajalikke lahendusi ja taristut, vähendame digilahenduste abil energiakasutust. Lapse sündides on vanematel olemas kindlus, et tema kasvatamiseks on loodud parim keskkond. Kui tublil ametnikul tuleb mõte hakata uusi andmeid koguma, siis tuleb esmalt välja arvutada, kui palju see meie ühiskonnale koormust ja kulu juurde tekitab, ning selle pealt otsustada, kas seda ikka on vaja. Laenuandja geldex, SMS laenu võtmine. E-maili teel täpsustused Pidi olema päris tavaline, et tuleb lisaküsimusi või lisadokumentide palveid pärast seda kui kõik on esitatud ja ei tasu lasta ennast sellest ära ehmatada. Me peame ehitama väikestesse linnadesse ja alevitesse uusi kooli- ja kultuurimaju ning spordiväljakuid ja ujulaid. Kinnisvara tagatisega laen, laenud tagatiseta. Tõstame patrullpolitseinike ja päästjate palgad väärilisele tasemele ning viime lõpuni Päästeteenistuse taristu nüüdisajastamise. Kohe kui aga uuesti sisse logisid, siis tuli kõik täiendav info, mida küsiti sinult kui eurooplaselt. Premeerida tuleb säästu, mitte kulutamist. Igast loodusvarast – puidu tihumeetrist ja põlevkivi tonnist peab jääma maksimaalne lisaväärtus meie majandusse, minimeerides sealjuures keskkonnamõjud. Elujõuline eesti kultuur ühendab eestlasi ja teisi Eestis elavaid inimesi, eesti kultuur on maailmas tuntud ja järgitud. Alustame eakatele ja puudega inimestele tudengite seltsis sotsiaalkodude loomist, millega vähendame sihtrühmade sotsiaalabi vajadust. Vähendame õpetajate koormust ja bürokraatiat koolides. Koori- ja tantsujuhtide tasustamismetoodika põhialuste loomine ning kollektiivide tegevustoetuste kohustuste riigipoolne tagamine koostöös kohalike omavalitsuste ja erasektoriga. Kaotame senisel kujul Riigikogu liikmete kuluhüvitissüsteemi, mis kahjustab Riigikogu mainet ja tekitab tarbetut töömahukat administreerimist. See tähendab, et mitte kedagi ei jäeta üheski Eestimaa nurgas maha. Tänu hajaasustuse ja maaelu edasikestmisele on Eesti juured väetatud, pärimus hoitud ja rahvusriik kindlamal alusel kui kunagi varem. Riiklikud investeeringud, stipendiumid tudengitele ja eesti keele õpe on suunatud kõrghariduses valdkondadesse, kus Eestis on kvalifitseeritud tööjõu puudus, või rakenduslikesse valdkondadesse, mida Eesti peab oma majanduse huvidest tulenevalt eelisarendama. sajandisse umbes miljoni elanikuga. Teate, neid mehi, kes oskavad kenasti melamiini saagida ja furnituuri valida, on Eestis sadu. Kõikides Eestimaa koolides peavad olema kättesaadavad mitteformaalse- ja huvihariduse võimalused. Juurutame kooli õppekavasse mitteformaalse kogemuse saamise võimaluse. Globaalse eesti rahvana oleme üheskoos tugevamad. Tõstame üldhariduses üldpädevuste ja tulevikuoskuste osakaalu, seostame üldhariduse tugevamalt oskusõppega. Võtame eesmärgiks arendada ja tasakaalustada noorsootööd üle kogu Eesti, panustame selle nimel, et igas omavalitsuses oleks pädev noorsootöötaja ning nutika noorsootöö olemuse väljatöötamisesse. Kehtestame suurperele alates kolmandast lapsest sõidukitoetuse analoogselt elektriautode ostutoetusega. Digiteerime meie riiki põhimõttel „Kõike, mida suudab teha masin, peab tegema masin“. Paraku on see potentsiaal aastatega ainult kahanenud, kuid midagi on siiski veel alles. Selleks toetame e-platvormi arengut, kus kohalikud omavalitsused ja kooli juhtkond suhtlevad noortega ja noored saavad arvamust avaldada ning oma ideid välja pakkuda. Eraisikute põhimakse peab suutma arvutada ja deklareerida masin. Selleks tuleb soodustada eestlaste tagasirännet, aga ka luua Eestis võimalikult hea elukeskkond selleks, et vähendada väljarännet ning suurendada inimeste kindlustunnet ja soovi oma peret kasvatada. Muudame metsavarude ja tegelike raiemahtude arvestuse efektiivsemaks ja lihtsalt jälgitavaks. Usaldame rohkem maaettevõtjat. NOORED JA HARIDUS Tagame, et igas koolis on loodud õpilasesindus ning kättesaadavad psühholoogi, sotsiaalpedagoogi ning karjäärinõustaja teenused. Tuleviku personaalne riik oskab kaitsta ja aidata ka kõige haavatavamaid ühiskonna liikmeid, sh puudega inimesi, kroonilisi haigeid, vanureid jt. Ütle veel, et soovitus ei tööta! Asi oli otsustatud. Toetame eesti kultuuri eksporti kogu tema laias väljendusareaalis filmist muusikani ja kujutavast kunstist rahvakunstini. Kõik noored omandavad vähemalt keskhariduse, kas siis akadeemilise või kutsesuunaga. Eestis kehtib maks Eestist varjatult kasumi väljaviimisele. IDA-VIRUMAA STRATEEGIA Eesti ettevõtete lisandväärtuse osakaal toodangus on meil kahjuks Euroopa Liidu väiksemaid. Alustades oma ettevõttega on suurima tõenäosusega sissetulekud veel ebastabiilsed. Ravi ja tervishoiu ning sotsiaalkaitse sektoris tegutsevad nii avalik- kui ka eraõiguslikud asutused. TEGEVUSKAVA JÄRGNEVAKS VALITSEMISPERIOODIKS Alustame keeleliselt ühtse koolivõrgu reformi. Lennuühenduste arv Tallinnast on suurenenud, on olemas tunnel Helsingiga ja Rail Baltica, mis viib Tallinnast Berliini. Algatame Riigikogu reformi paketi. Pöörame enam tähelepanu vaimsete haiguste, sh sõltuvusprobleemide vähendamisele ühiskonnas, kaitstes eelkõige sellistes peredes kannatavaid lapsi. See ruum on kogu linn ja küla. Alustame Saaremaa püsiühenduse rajamist avaliku ja erasektori koostöö projektina. Paindlikud töötingimused – osaajaga ja kaugtöö – ning hoiuvõimalus koos hea hariduse ja huviharidusega võimaldavad lapsi kasvatades samaaegselt tööturul aktiivselt osaleda ning end soovi korral ametialaselt teostada. Tagame loomeinimestele autoriõigustest tuleneva õiglase hüvitise kogumise ja maksmise. Kohalike omavalitsuste tasandil toimivate rahvamajade võrgustiku ajakohastamine ja riikliku sihtrahastuse tagamine, loomaks rahvakultuurivaldkondade spetsialistidele regionaalsed töökohad. Pakuti välja kohtumine kohe esmaspäevaks ning peale pisiasjade ületäpsustamisi saabus päev hiljem pakkumine. Tore on vaadata asja, mis on hästi tehtud. Esmalt tähendab see uusi töökohti, soovitavalt tööstuses ja uues majanduses. Ilmselt oleks võinud need kirjutada üheks dokumendiks kokku ja mõlemasse kohta sama asja esitada ja oleks ka asi ants olnud. Anname hoo sisse haridustehnoloogia sektori arengule. aastal, toetades külakoolide võrgustiku arengut ja luues riigigümnaasiumeid. Seame esikohale tarbetu dubleerimise vähendamise ja riigi teenuste kujundamise inimese vaatenurgast. Pensionifondidesse kogutavad vahendid jagame pooleks, eristades Eesti majandusse investeeritava osa. Haridusega omandatavate oskuste oodatav eluiga üha lüheneb, mis tähendab seda, et tööturul heade võimaluste saamiseks peab inimene pidevalt õppima. TEGEVUSKAVA JÄRGNEVAKS VALITSEMISPERIOODIKS ÄRIKESKKOND Lähtume seadusandluses põhimõttest, et me usaldame Eesti ettevõtjaid ning me ei karista enamust sellepärast, et mõni üksik võib olla halbade kavatsustega. Toetame Eesti filmitööstust nii, et igal aastal valmiks vähemalt üks laste- ja noortefilm. Me unistame peamiselt õnnelike inimeste Eestist – seetõttu peab Eesti riigijuhtide tööülesanne olema lisaks SKP kasvule ka Eesti tõusmine tippu õnneindeksis. Lühendame kaks korda kõiki riigipoolse vastamise maksimaalseid tähtaegu ja kehtestame haldusmenenetlustes kõikjal printsiibi, et „tähtajaks saabunud vastust loetakse positiivseks vastuseks“. Lubame küsida õppemaksu ka eestikeelse kõrghariduse eest, et suurendada ülikoolide motivatsiooni eestikeelsete õppekavade arendamiseks. TEGEVUSKAVA JÄRGNEVAKS VALITSEMISPERIOODIKS MAAVARAD JA ENERGEETIKA Investeerime tehnoloogia- ja tootearendusse, et võimaldada põlevkivi väärindamist minimaalsete keskkonnamõjudega. Igasuguse tööstuse aluseks on tooraine ja tööjõud, mille kasutamist on vaja võimalikult efektiivselt planeerida. Koos riigijuhtimise reformiga viime läbi universaalteenuste reformi ja koondame nende teenuste korraldamise ühtsetesse hästi juhitud ametitesse, mis tagavad ühtselt hea teenusekvaliteedi üle kogu Eesti. Õnnelikud ja Eestist hoolivad kodanikud on meie parimateks sisejulgeoleku garantideks.\nMida kliendid arvavad meilt tellitud köögimööblist\n. Seame eesmärgiks kasutada proaktiivselt võrgustike ressursse ja suurendada liikmesusest saadavat kasu. Eesti põllumajandus on keskkonnasäästlik ning toetab selle kaudu Eesti kui maheriigi kuvandit. Eestil on olemas pikaajaliste investeeringute ja meetmete plaan, et tagada teaduse ja targa majanduse koostöö.. TEGEVUSKAVA JÄRGNEVAKS VALITSEMISPERIOODIKS Kultuuripoliitika märksõnad järgneval neljal aastal on digitaalsus, mitmekesisus ja rahvusvahelisus. Hind oli selgelt parim ja nende kodulehel olevate klientide tagasiside läbi loetud. Neid firmasid, kelle ilusad jutud ka tõeks osutuvad, tuleb otsida tikutulega. Suurendame noorte isamaalise hariduse programmi rahastust. Toetame riigi poolt nende toodete ja teenuste jõulist eksporti välisturgudele. Ajutiste töölubade kaudu reguleerime oma ettevõtete ligipääsu välistööjõule, arvestades Eesti elanike tööhõivet ja majandustsüklit. Eesti kodakondsus on hinnatud ning muu kodakondsusega inimeste arv elanike seas väheneb iga aastaga. Selleks peab praegusest nõrgast Riigikogust saama rahva tahet esindav riigi juhtimisorgan, mitte peaasjalikult valitsusest tulevate eelnõude menetlusmasin, nagu täna. Tõstame õpetajate, aga ka õppejõudude ja teadlaste sissetulekud sellisele tasemele, et nende ametite puhul oleks Eesti ühiskonnas eluterve konkurents. Tuleviku Eesti noorel ei ole vaja ilmtingimata kolida Tallinna või Tartusse, et tal oleks hea elukvaliteet, haridustase ja vaba aja võimalused. Koole juhivad professionaalsed koolijuhid, keda atesteeritakse iga viie aasta järel. Kogu Eestit katab rahvusvaheliselt konkurentsivõimelise haridustasemega riigigümnaasiumite võrgustik. Seame prioriteediks suurema lisandväärtusega puidutööstuse arengu, mis toetab nii kogu riigi majanduse kui ka maapiirkondade majanduse ja jõukuse arengut. Kodanikule ja kliendile otsest väärtust pakkuvad ametikohad suuname ministeeriumidest rakendusasutustesse, et need oleks kodanikule ja kliendile võimalikult lähedal. Eesmärk on võimaldada Riigikogu töös osaleda ja Riigikogusse kandideerida ka oma ala spetsialistidel, kes soovivad lihtliikme töö kõrvalt jätkata oma erialatööd. See kõik sündis toona valitsenud parimate teadmiste, kogemuste ja ettekujutuse pinnalt. Perspektiivis tahavad ka väliseesti noored tänu heale elukeskkonnale kodumaale naasta. EESTI LUGU: KÕIKI NOORI KAASAV KÕIKIDE VÕIMALUSTEGA RIIK Tuleviku Eesti noor on terve, sotsiaalselt ja füüsiliselt aktiivne ning kaasatud noorsoopoliitika kujundamisesse. Alustades oma ettevõttega on suurima tõenäosusega sissetulekud veel ebastabiilsed. Eesti peab kujunema riigiks, kus majanduslik ja kultuuriline mõtteviis on põimunud ning kus kultuuri ei nähta kui meeldivat esteetilist või emotsionaalset kaupa, vaid kui majanduse jaoks tähendusi loovat elu osa. Tänu side- ja transporditaristu arendamisele teevad paljud inimesed maapiirkondades kaugtööd. Korrigeerimine tänast saastetasude süsteemi eesmärgiga suurendada jäätmete korduvkasutust ja materjalina ringlusse võttu\nSoodsaim laen lühikeseks ajaks\nOnline laenupakkumised on Sinu jaoks alati olemas ja kättesaadavad\nTuvasta end läbi interneti smsraha, erinevad laenu liigid


TonT - E30 COMMUNITY\nTonT päevavõit oli viimati 8. mai 2016\nTonT sai oma postitustele kõige rohkem meeldimisi!\n316 touring (M50B25)\n902 profiili vaatamist\nKasutaja TonT saavutused\nO: Fl tulede pistikuid ja aknavänta\nTonT vastas kasutaja Rahaboss teemale asukohas Varuosad\nO: E30 udutule kate, aknavändad, katuseluuk\nTonT vastas kasutaja Priit teemale asukohas Varuosad\nAknavändad 4tk pakkuda.\nM: Varuosadeks 316i touring\nTonT lisas teema asukohas Varuosad\nMüüa varuosadeks 91 aasta 316i touring. Toon mõned detalilid välja, küsida võib kõike. M-tech 1 rool. Heas seisukorras(suurem varjant) Väga korralik armatuur, kruvide auke,mõrasid ei ole. Ees suured püstakud. Korralik esisillatala. Taga ketassild,lahti võetud aga kõik pudinad kuni piduriketasteni olemas (ilma ABS) Uus kütusepaak,30L on võibolla aastaga läbi käinud. Esitiivad väga heas seisus.(B osad) Ilma katita R6 summuti,praktiliselt uus (B osa) Uksed ja tagaluuk roostesed, kui tahta saaks veel mõneks ajaks asja Tagatuled koos tagustega, tagused väga heas seisus, tuledel mõne üksiku defekti leiab. Lisaks pakkuda M50B25TU mootor täiskomplektsena. Asjad asuvad Saaremaal. Kontakt PS või 5647464viis.\nTonT vastas kasutaja Gerttt küsimusle asukohas Küsimused - Vastused\nTonT vastas kasutaja VÕHIK küsimusle asukohas Probleemid\nPöördesse ei pruugi minna ka vigase väntvõlli anduri pärast ja üldiselt see ei näita ka viga, eriti kui sul siiski käima läheb kuidagi.\nNukkvõlli andurit prooviks vahetada, mis nägu küünlad on? ega pole vana bens sees? See "uus" 95 läheb üsna kiiresti hapuks. Mul seisis 3 kuud on see bens oli juba kõlbmatu, 30L 98 sat lahendas mure.\nTonT vastas kasutaja Usin1 teemale asukohas Vaba teema\nTonT vastas kasutaja MKool teemale asukohas Vaba teema\nTonT vastas kasutaja callaway teemale asukohas Autod\nTonT vastas kasutaja P2hkel teemale asukohas Vaba teema\n316 e peal see vidin on jah. Meil saaremaal veel kaameraid ei ole õnneks 😀. Sportlikust huvist tahaks teada küll kas asi toimib ka, eks peab ära proovima mis muud 😀. Ehk härrad ikka kohe ära ei vääna 😂. Sellest väiksest nupust mis sinna veetud on saan kõik uksed lukku panna.\nsiis peab kellaga keskkonsooli vastu vist välja vahetama 😂\nJa seda tahaks ks teada🤔😀\nEhk keegi targem oskab vastata mis imevidin see on siin kella asemel. See valge ringiga nupp paneb selle asja käima.


Rein Pinni tehingud kehtetuks kuulutatud\nVaidlused ASi Hoisti Kraana üle, kellele kuulub 51 protsenti Balti Baasi ja 65 protsenti ASi Bekker F&S aktsiatest, said alguse augustis, kui Vene naftakompanii Orenburgneft realiseeris pandilepingu alusel kõik Hoisti Kraana aktsiad. Pärast aktsiate müüki iseendale ja hiljem ASi Eriõli tütarfirmale Diopsiid moodustati Hoisti Kraana ja Balti Baasi uus nõukogu. Nii Hoisti Kraana kui Balti Baasi juhatajaks valiti Rein Pinn.\nVaidlusse Bekkeri sadamat haldavate firmade üle sekkusid ka AS N-Terminaal ja OÜ Wido, kes ostsid kaks kuud tagasi Balti Baasilt Bekkeri sadamas asuvad hooned ja kai. Kumbki nimetatud firmast ei saa aga Balti Baasi teise aktsionäri, Tallinna linnavalitsuse vastutegutsemise tõttu oma omandiõigust rakendada.\nTallinna abilinnapea Kalev Kallo saatis Rein Pinnile sellel esmaspäeval kirja, paludes tal kuni lõplike kohtulahendite saamiseni kindlustada varade säilimine.\nAdvokaadibüroo Concordia vandeadvokaat Maria Mägi väidab, et Kallo ignoreerib põhiseadust ja ta ei kontrollinud enne Balti Baasi 29. augustil toimunud erakorralise aktsionäride koosoleku otsuste tegemist oma volitusi, ka seda, kas linnavalitsus on aktsionärina Balti Baasi aktsiaraamatusse kantud.\nLinnavalitsus sai Balti Baasi 49 protsendi aktsiate omanikuks 25. augustil, kui majandusminister Jaak Leimanni aktiga anti 24 500 Balti Baasi aktsiat üle Kalev Kallole. Nelja päeva pärast kutsuti kokku Balti Baasi aktsionäride erakorraline koosolek, mille kohta koostatud protokolli kohaselt esindas Tallinna linn 4733 aktsiat. Erakorralise koosoleku kokku kutsunud olid jätnud tähelepanuta, et juba mais olid aktsionärid Balti Baasi aktsiakapitali vähendanud ja aktsia nimiväärtust muutnud. Vandeadvokaat Maria Mägi leiab, et ainuüksi nende eksimuste pärast on erakorralise koosoleku otsused kehtetud.\nPraegu on kohtumenetluses ka neli ASi Hoisti Kraana senise ainuomaniku Raigo Perdi hagiavaldust, mis puudutavad pandieseme realiseerimise kehtetuks tunnistamist, aktsiate ostu-müügitehingu kehtetuks tunnistamist, aktsionäride erakorralise koosoleku seadusevastaseks tunnistamist ja muudatusi Balti Baasi nõukogus. Peale selle on vaidlustatud nimetatud muudatuste alusel tehtud kanded äriregistris. Vaidlus pandieseme realiseerimise üle, millest said alguse kõik muud vaidlused, tuleb Tallinna linnakohtus arutusele 8. detsembril.\nRein Pinn süüdistab Raigo Perti võõra raha taskusse panemises. Hiljuti antud intervjuus väitis Pinn: «Hoisti Kraana praeguste kohustuste hulk on 17 mln krooni. Need on võlad, mis Pert sinna peale on võtnud, oma taskusse kandnud ja läbi löönud.»\nSelle kuu alguses pöördusid N-Terminaal ja Wido politseiameti litsentsikomisjoni taotlusega peatada või tühistada turvafirma Akropol tegevuslitsents. N-Terminaal ja Wido on oma omandiõigust Bekkeri sadamas asuvatele hoonetele kinnitanud nii notariaalselt ostulepinguga kui hooneregistri tõenditega, kuid nimetatud hooned on endiselt Akropoli kaitse all.


Adrian Peterson jooksis eelmisel nädalal 21,89 MPH - siin on põhjus, miks see on suur tehing - Koolitus\nAdrian Peterson jooksis eelmisel nädalal 21,89 MPH - siin on põhjus, miks see on suur tehing\n4. nädal andis uskumatult muljetavaldavaid andmeid ja paljud mängijad, kes olid numbrite taga, olid STACK-i sportlased. Heidame pilgu sellele, kes arvutustabeli ja nende esinemise taga olevad treeningud maha hüppas.\nKõik andmed viisakalt NFL.com .\n1. AP on tagasi\nAdrian Peterson puutumata. Puutumata. 48 jardi. Terve päev. #MINvsDEN http://t.co/iV9KUmESzS\n- NFL (@NFL) 4. oktoober 2015\nTundub, et Adrian Petersonil on soon tagasi. Kuigi viikingite tagasisõit mängis hooaja esimese kolme nädala jooksul hästi, näis ta olevat sammu kaotanud. Kui ta kaotas selle, leidis ta selle uuesti 4. nädalal.\nNeljanda veerandaja keskväljal neljandal ja-1-l võttis Peterson sisse sisemise handoffi, nägi oma auku, purunes sellest läbi ja viskas selle kõrgele käigule, kui ta oli teisele tasemele jõudnud. Maksimaalseks kiiruseks 21,89 mi / h, kui ta jooksis puutumatuna lõpptsooni. See oli 4. nädalal kõigi jooksjate kiireim ja Petersoni poolt kogu hooaja registreeritud kiirus. Võib kindlalt öelda, et AP on tagasi.\nPetersoni friik kaalukambris ja tema tööeetika on tema edu tohutu põhjus. Vaadake tema jooksutreeningut, mis sisaldab eliidi jõu, kiiruse ja jõu loomiseks selliseid harjutusi nagu Double Swiss Ball Rollouts ja Prone Starts.\nSEOTUD: Adrian Petersoni treening\n2. Le'Veon Bell kasutas põllu kõiki osi\nLe'Veon Bell on NFL-i üks dünaamilisemaid jooksjaid ja ta näitas 4. nädalal, miks.\nKuna Steelers sõitis teise veerandi lõpupoole, sai Bell handoffi paremale poole. Ta uuris väliseid jooksuradu, otsides ala, kust läbi lõigata, kuid Ravensi kaitse täitis kõik tühikud. Selle asemel, et kaotuse eest võidelda, pööras Bell silmad väljaku teisele poole ja kappas avatud ruumi poole. Kuna Mike Vick (!) Oli tema juhtblokeerija, lõi Bell selle lõputsooni.\nEhkki mäng langes kasti skooris 11 jardi maandumisjooksuna, kattis Bell tegelikult mängu 66,67 jardi. Ta ehitas muljetavaldava kiirenduse ja väleduse, mida siin näitas, näiteks harjutustega Kelgutõmbed ja koonuspuurid .\n3. Falconi O-liin kuulus teksaslastele\nHooaja üks varajaseid üllatusi on olnud Atlanta Falconsi mäng. Pärast 2014. aastal 6.-10. Koha saavutamist on Dirty Birdsi algus tugev 4-0. Suure osa nende edust võib seostada nende ründeliiniga, mis on kogu hooaja kaitsekiusamine. Sisenemine 5. nädalale, Pro Football Focus on Falconsi O-liin NFL-is parimaks hinnatud.\nNende ülekaalu oli näha meeskonna 4. nädala võidus teksaslaste üle. Tagasijooksul Devonta Freemanil oli läbida mõned koobasaugud. Oma kolmel maandumisjooksul tabas Freeman auke, mis olid vastavalt 3,16, 2,37 ja 4,15 jardi. Siin on auk Freemani viimasel maandumisel.\nSee oli muljetavaldav näitamine kaitse vastu, kuhu kuuluvad Vince Wilfork ja J. J. Watt. Kui soovite inimesi Falconsi O-liini kombel ringi ajada, peate veetma tonnide kaupa jõusaalis. Kasutage neid 2 treeningunõu aidata teil kaevikus metsaliseks saada.\n4. Packersi kaitse pommitas Colin Kaepernicki\nPackers kuritarvitas Colin Kaepernicki oma 4. nädala võitmises 49ersi vastu, hankides kuue kotti ja vaheltlõike. Packersi kaitse tegi Kapi taskus väga ebamugavaks, jõudes temani keskmiselt vaid 4,8 sekundiga. Clay Matthews juhtis süüdistust, registreerides kolmandas veerandis koletisekoti, enne kui jäljendas Kaepernicki kuulsat biitsepsi suudlust.\nPackersi kaitse on sel hooajal olnud suurepärane. Nende 17,8 lubatud keskmist punkti on NFL-is paremuselt kolmas. Matthews on mänginud nende edus tohutut rolli ning jõu, kiiruse ja nutikuse peatamatu kombinatsioon võimaldab tal mängida kogu väljakul. Mis tahes positsiooni jalgpallurid saavad kasu Matthewsi treeningutelt mõne käigu varastamisest.\nSEOTUD: Clay Matthewsi treening\njalgpalliväljaku suurus aakrites\nmitu kalorit põletab 30 minutit joogat


Termotöödeldud puit | Aiad.ee\nViimasel ajal kogub üha rohkem populaarsust suisa revolutsiooniline ehitus- ja viimistlusmaterjal – termiliselt töödeldud puit. Teadagi ei ole toote selline populaarsus teenimatu. Puidu termilisel töötlemisel muutub selle struktuur, kuna puidu kuumutamisel muutuvad nii selle keemilised kui ka füüsikalised omadused. Puidu omaduste muutumine on enamjaolt tingitud tselluloosi termilisest lagunemisest. Esimesed struktuurimuutused leiavad aset juba 150°C juures ning kestavad edasi temperatuuri järkjärgulise tõstmise käigus. Pärast sellist termotöötlust väheneb märgatavalt puidu kokkutõmbumine kuivamisel ja paisumine märgumisel, pikeneb puidu eluiga, intensiivistub värvitoon, aurustub puidus sisalduv vaik ja niiskus, väheneb puidu happesus (pH), langeb puidu üldine kaal ning paranevad selle soojusisolatsiooniomadused.\nMissugused on termotöödeldud puidu põhiomadused?\n1. Termopuidu esimeseks ja kõige olulisemaks omaduseks on selle suurem tugevus ja pikem kasutusiga.\nPärast termotöötlust muutub see puit oma struktuurilt väga troopilise puidu sarnaseks. Troopilisest puidust tooteid aga on meie turul pea võimatu hankida, lisaks sellele on need ka ülimalt kallid. Vaatamata oma erilistele omadustele ja kõrgele kvaliteedile, on aga termopuit tänu kasutatavale tehnoloogilisele protsessile kõigile vastuvõetava hinnaga. Vähem oluline ei ole ka fakt, et termotöödeldud puit, millel on troopilise puiduga sarnased omadused ja vastupidavus keskkonnamõjudele, ületab viimast oma esteetiliste omaduste poolest. Kokkuvõtteks võib niisiis nentida, et termotöödeldud puit on oma omadustelt luksuslikust troopikapuidust taseme võrra kõrgemal, maksab aga märksa vähem.\n2. Termotöödeldud puidu võrdlus tavapuiduga:\n- termopuidu pinnakihi tugevus on kuni 20% suurem;\n- termopuidu üldkaal on kuni 20% väiksem;\n- termopuidu paindetugevus on kuni 20% suurem;\n- termopuidu vastupidavus lõhenemisele on kuni 30% suurem.\nTermopuidu tugevusele ja pikaealisusele avaldab suurt mõju ka tõsiasi, et puidu termilise töötlemise käigus hävitatakse kõik selle elusorganismid (putukad ja nende vastsed, bakterid ning halllitus, seened ja nende eosed), samuti aurustub puidus olev vaik okaspuu puidust.\n3. Termopuit Thermowood on äärmiselt vastupidav biokahjustustele, mille suhtes tavapuit on täiesti kaitsetu.\nNäiteks ei elutse termopuidus mingeid putukaid ega mikroorganisme, samas kui naturaalset puitu hakkavad nii hallitus, seened kui ka putukad kahjustama kiiresti ja lihtsalt. Termotöödeldud puidu kasutusiga on tavapuidu omast isegi kuni 25 korda pikem. See on suur eelis, mida hindab iga kasutaja.\n4. Termopuidu järgmiseks väga oluliseks omaduseks on selle mõõtmete püsivus.\nSee omadus on eriti tähtis, kuna tagab, et mingid välised tegurid termopuidust toodete geomeetrilisi omadusi ega selle välimust ei mõjutaks. Naturaalpuit deformeerub niiskuse mõjul, termopuit aga mitte. See on nii sellepärast, et termotöödeldud puidu tasakaaluniiskuse tase on praktiliselt null ning selle võime veeauru imada on samuti nullilähedane.\nTermotöödeldud puidu võrdlus tavapuiduga:\n- termopuidu tasakaaluniiskuse (EMC - ) tase on kuni 50% väiksem;\n- termopuidu geomeetriliste mõõtmete püsivus ümbritseva keskkonna niiskustaseme muutumisel on kuni 90% suurem;\n- termopuidu soojusjuhtivus on kuni 30% väiksem.\nLisaks, erinevalt naturaalsest puidust, termopuit ei kuiva, seetõttu ei teki sellesse aja jooksul ka mingeid struktuurimuutusi – termopuit ei lõhene, kooldu ega mädane.\n5. Termopuit on ökoloogiliselt puhas toode, kuna puidu termilise töötlemise käigus ei kasutata mingeid keemilisi ühendeid. Seepärast ei ole termopuidul mingeid toksilisi omadusi ning see on nii keskkonnale kui ka inimeste tervisele täiesti ohutu.\n6. Termotöödeldud puit on väga kulumiskindel. Tänu puidustruktuuri muutustele on termopuit tavapuidust tunduvalt kulumis- ja tulekindlam, seepärast ei pea selle kasutaja muretsema, et rahe, lumi, tuisk ja muud looduse kapriisid tema aeda kahjustavad.\n7. Termotöödeldud puidul on suur esteetiline potentsiaal, mis on aia kauni välimuse, kujunduse ja originaalsuse põhiteguriks. Termotöödeldud puit on tasase ja sileda pinnaga, kogu puidupinda katva intensiivse läike, eredama värvuse ning selgelt nähtava puidufaktuuriga.\n8. Termopuidu viimane ja ostja jaoks kõige meeldivam omadus on see, et termotöödeldud puit ei vaja mingit täiendavat hooldust, selle hind aga on kõigile vastuvõetav.\nKuna termopuidust valmistatud aiad ja väravad on pikaealised, tasub investeering end kiiresti ära. Valides madala kvaliteediga puidu, võite väga ruttu avastada, et seisate silmitsi mitmete probleemidega. Perioodiline täiendav hooldus, lühike eluiga, esteetilise välimuse muutumine jne – kõik see muudab tavapuidust aia ekspluateerimise käigus märksa kallimaks ning lõplik investeering on tavaliselt oluliselt suurem kui termotöödeldud puidu valimise korral.\n* Enne laudade "Thermowood" kuumtöötlemist võivad kukkuda välja väikesed oksakohad või tekkida praod, see on loomulik protsess ja seda ei peeta veaks.\nToote näidis (fotol näidatud eraldunud oksakohad ja praod allosas).


Aed: Kuidas Kujundada Mehhiko Vanema Puu - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nKõrged Ja Kitsad Puud\nPõhiline > Aed > Kuidas Kujundada Mehhiko Vanema Puu\nMehhiko vanemate puude (sambucus mexicana) tugev nimetus, mida nimetatakse ka mehhiko vili, sõltub kuju väljaõppest istutamisel ja esimeste aastate kasvu jaoks. Pärast põhikujutise kindlaksmääramist on soovitud kuju säilitamiseks vaja vaid kergeid pügimeetodeid, eriti kui soovite anda kliirensit...\nTreeni Mehhiko vanemaid puid tasakaalustatud kasvu ümara kujuga.\nMehhiko vanemate puude (Sambucus mexicana) tugev nimetus, mida nimetatakse ka Mehhiko vili, sõltub kuju väljaõppest istutamisel ja esimeste aastate kasvu jaoks. Pärast põhikujutise kindlaksmääramist on soovitud kuju säilitamiseks vaja ainult kergeid pügimeetodeid, eriti juhul, kui soovid anda libisemist aukude all. Need väikesed puud kasvavad looduslikult ümardatud kujul 10-30 jalga pikk ja 25 kuni 35 jalga lai. Neid on tavaliselt koolitatud mitut tüüpi pagasirühmadena, kuid neid saab koolitada ühe pagasiruumi jaoks.\nSteriliseerige kõik pügamise tööriistad denatureeritud alkoholiga või lahjendatud valgendi lahusega, mis on segatud 1 osa valgendiga, kuni 9 osa vett enne kasutamist. Steriliseerimine on eriti oluline pärast haigestunud taimede lõikamist. Kasutage paari käsitsi niidulõikurit, et lõigata harusid kuni 1/2-tollise paksusega, loputamise käärid suuremaid harusid kuni 1-1 / 2 tolli läbimõõduga ja pügamine saagi teiste suuremate harudega.\nEemaldage kõik juurviljad, mis kasvavad taime alusest kohe, kui need arenevad. Neid saab sõrmedega ära tõmmata, kui sa neid varakult püüad, vastasel korral lõigake need nii kaugele mullas kui võimalik. Seda tuleb teha uue isendi istutamisel ja kogu puu elus.\nKevadisel istutusajal valige kõige tugevam ja sirgim pagasiruumi ja lõigake maha kõik teised kotid, kui soovite Mehhiko vanemat harida ühe puidina. Parim pagasiruum on üldjuhul kõige keskmise kerega, kuid suuruse ja sirgjooni peaks tegurite valik. Kui eelistate multikontsentrilist näidist, hoidke ainult kolme või nelja parimat kambrit, eemaldades kõik teised maapinnale tagasi. Kui valite mitmest puidust puu laudadele, vali tugeva varre, püüdes hoida nende vahel isegi vahemaad, et tasakaalustada puu kasvu.\nSõitke maastikus ühe kerisega vasikliha kõrval maapinnale ja kinnitage see pagasiruumi nailonribadega või polüetüleeniga, muutes joonise-8, mis puu ümber asetseb, risti üle silmuste ja üle silmuse. Kinnitage rihma otsad pitsile, et need hoiaksid kohale. Kujundus-8 võimaldab puul tuule käia ja tugevate juurte väljaarendamist. See samm on vabatahtlik, kuid aitab treenida pagasiruumi nii, et see kasvab võimalikult sirgelt.\nLõigake iga kambrist umbes kaks kolmandikku maapinnast üles, et stimuleerida tugevate külghoonete kasvu. Need harud moodustavad puuvilja põhistruktuuri hilisematel aastatel. Tehke see lõikamine kohe pärast juurviljade puu istutamist.\nVali teisel kasvuperioodil kevadel igast pagasiruumist kolm või neli tugevat külgmist haru. Kandidaatidel peab olema tugevate nurkadega vertikaalsed tüved - 60 kuni 90 kraadi võrra, kusjuures tasakaalustatud vahemik ümbritseb laagreid. Mehhiko vanematel puudel on loomulikult ahvatlev kuju, nii et vali puu all allapoole jäävate koristustükkide kõrval püstküttega oksad. Lõigake täiendavad filiaalid tagasi nende päritolukohtadele, otse filiaali kraega, kus filiaal vastab pagasiruumi.\nKõigi tertsiaarsete harude tagasitõmbamine tagasihoidlike nurkadega jalgadega, mis kasvavad puu keskosa suunas või mis hõõruvad või ületavad muid väljapoole kasvavaid oksasid. Tehke seda kolmanda aasta kevadel ja kõigil järgnevatel aastatel. Kui peate eemaldama ühe kahest hõõrumisest või ristumisjoontest, valige kõige tugevam neist, kõige tugevamad nurgad või väljapoole suunatud harud.\nEemaldage surnud, katkised või haiged oksad niipea, kui need märkasite, lõigates need umbes 1/4-tollise terve pungi või haru lõikumise kohale. Tõmmake ära kõik vesi, mis kasvavad püsti harudest, tavaliselt jalga, kus haru vastab pagasiruumi või vanemate harule. Puhastage põlveliistad pärast haigestunud harude lõikamist, et haigus ei leviks tervislike oksadega. See pügamine on vajalik Mehhiko vanema puu elu kõigil etappidel ja seda saab teha igal ajal aastas.\nKinnitage pikk, libisev oksad tagasi 1/4 tolli kohal, et säilitada kliirens puu all. Soovi korral võib filiaalid soovi korral libistada peaaegu maapinnale, kuid sageli eemaldatakse rippuvad oksad, et kujundada ümardatud ülemise ja lameda põhjaga varikatust.\nDenatureeritud alkohol või leibkonna pleegitamine\nNailonist vööd või polüetüleen (valikuline)\nMehhiko vanemad puud kasvavad Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvahemikus 7B kuni 10.\nAtraktiivne kuju on kõige lihtsam saavutada, kui hakkate istutamise ajal noore puu juures, luues filiaali valikud, mis aitavad kaasa ühtlase kuju saamisele. Kui teil on küps Mehhiko vili, mida pole kunagi kärpinud, ei saa te seda täiuslikult kujundada, kuid võite eemaldada rahvarohked kolmanda osapoole oksad, kahjustatud oksad ja kärpida lõõtsa harusid, et looduslikku kasvu kontrollida.\nKuidas Euonimus'Ist Lendab Lahti\nMis Tapab Rohelise Foxtaili?