Prügila – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Prügimägi)\nPrügila (ka prügimägi) on rajatis, kuhu ladestatakse kasutamata jäätmed maa peale või maa alla, et vältida negatiivseid mõjusid tervisele ja keskkonnale. Prügila on ka jäätmekäitluskoht, kuhu jäätmed kuhjatakse kohapeal. Seda nimetatakse käitisesiseseks prügilaks. Samuti on prügila jäätmekäitluskoht, mida kasutatakse jäätmete vaheladustamiseks aasta või pikema aja jooksul. \nJõelähtme prügila Eestis.\nJäätmeseaduse kohaselt ei ole prügila\nselline ehitis, kuhu jäätmed maha pannakse, et neid mujalasuvasse töötlemis-, taaskasutamis- või kõrvaldamiskohta edasi transportida\nkoht jäätmete mahalaadimiseks, kui neid töödeldakse või taaskasutatakse kolme aasta jooksul pärast ladustamist\nkoht jäätmete ladustamiseks, kui need kõrvaldatakse aasta jooksul pärast ladustamist.\n2 Prügila ajalugu\n3 Prügilate liigitus\n3.3 Ohtlike jäätmete prügila\n4 Prügilaga kaasnevad probleemid\n4.3 Lõhn ja õhusaaste\n4.4 Oht loomadele\n4.5 Oht inimestele\n4.6 Pinnase reostus\n4.7 Prügi laialikandmine\n4.9 Mõju taimkattele\n5 Prügilad Eestis\nTänapäeval on prügilaid palju ning nad kõik kujutavad endast keerulist tehnoloogiat, kuhu kogutakse inimtegevusest tekkinud jäätmed, mis hiljem kõrvaldatakse. Prügilatesse jäätmete kuhjamine tekitab negatiivseid tagajärgi nii inimese tervisele kui ka keskkonnale. Seda mõju on võimalik vähendada, parimal juhul isegi vältida. Selleks peab põhjalikult teadma prügilasse ladestatavate jäätmete liiki, hulka, päritolu. Jälgida tuleb ka jäätmekäitluse omadusi ning jäätmetest tulevaid tervise- ja keskkonnaohte. Jäätmete prügilasse vastuvõtuks on kehtestatud kriteeriumid ning korrad. Jäätmete vastuvõtukorda reguleerib Euroopa Nõukogu otsusega 2003/33/EÜ. Eraldi on olemas ka õigusaktid, mille ülesandeks on reguleerida prügila tegevust, jäätmete prügikõlbulikkuse hindamist ja jäätmete prügilasse vastuvõtmise korda. Kõige tähtsamaks õigusaktiks on jäätmeseadus ning selle alamaktid. Prügilasse võib vastu võtta ainult selliseid jäätmeid, mis vastavad selle prügilaliigi vastuvõtukriteeriumitele. Jäätmete prügilakõlbulikkuse määramiseks peavad prügila käitajal ja jäätmetekitajal olema andmed. Prügila töökorralduse ja seire eest vastutab prügila käitaja. Käitajal on prügilas oma personal ning tehniline varustus, millega ta oma töid läbi viib. Tal peavad olema keskkonnakompleks- ning jäätmeluba. Käitaja põhiliseks ülesandeks on jälgida, kas prügilasse võetakse vastu selliseid jäätmeid, mis vastavad kriteeriumitele ja lubadele.\nInimesed on kaua aega tekitanud prügi. Kui elasid rändrahvad, siis jäeti prügi maha ning liiguti uude asupaika. Sel ajal ei osatud veel hinnata prügi negatiivset mõju keskkonnale ja inimese tervisele. Umbes 10 000 eKr hakkasid inimesed hülgama oma rändavat eluviisi ning see asendus paikseks jäämisega, mille tõttu hakkas ka prügi kogunema suurtesse hunnikutesse asumite juurde. Esimesed andmed algsete prügilate kohta pärinevad 500 eKr Kreekast, täpsemalt Ateenast, kus hakati nõudma, et inimesed peavad viima oma jäätmed ehitiste kaitsemüüridest kaugemale, et vaenlased ei saaks mööda prügi ronida kaitsemüüridele. Euroopas ning Ameerikas hakkasid prügilad tekkima 1800. aastal. Tõuke sellele andis prügi kaudu levivate haiguste levimine. 19. sajandil jõutigi arusaamiseni, et jäätmete mahaviskamine tekitab palju probleeme. Selle leevendamiseks hakati tekitama prügihunnikuid, mida veeti hobukaarikutega keskustest välja, kas põletamiseks, prügimäele või merre. Prügila eelkäijaks võib nimetada 1935. aastal Californias kasutusele võetud auku, kuhu maeti jäätmed, ning see kaeti perioodiliselt mudaga.  Seejärel hakkasid prügilad kasvama ning muutusid vajalikuks. 30 aastaga on prügilad muutunud palju. Tänapäeval on prügila rohkem kui tavaline auk, kuhu visatakse jäätmed.\nPrügilaid saab jaotada olenevalt ladestatavate jäätmete omadustest:\nOhtlike jäätmete prügila\nTavajäätmeprügilasse ladestatakse tavajäätmeid. Sinna alla kuuluvad ka olmejäätmed. Samuti võib tavajäätmeprügilasse ladestada teatud tüüpi ohtlikke jäätmeid (nt asbestijäätmed), mille puhul peab töötlemisega tagama, et nad vastavad stabiilsete mittereageerivate ohtlike jäätmete kriteeriumitele. Selliste ohtlike jäätmete jaoks on olemas eraldi ladestusala. Tavajäätmeprügilas on sätestatud Euroopa Nõukogu otsusega 2003/33/EÜ piirväärtused tavajäätmete ja stabiilsete mittereageerivate ohtlike jäätmete koos ladestamiseks ladestusalale. Tavajäätmeprügilasse ei tohi vastu võtta eelnevalt töötlemata jäätmeid või jäätmeid, mis on saastunud. Praegu on Eestis kasutuses 16 tavajäätmete prügilat, millest 6 vastavad prügilamääruse nõuetele.\nPrügila, kuhu ladestatakse püsijäätmed. Püsijäätmeprügilasse võib ladestada ainult püsijäätmeid, mis vastavad Euroopa Nõukogu otsusega 2003/33/EÜ sätestatud püsijäätmete prügila vastuvõtukriteeriumitele (piirväärtustele). Prügilakõlblikkust määratakse jäätmete testimisega. Praegu on kasutuses 2 püsijäätmete prügilat.\nOhtlike jäätmete prügilaRedigeeri\nPrügila, kuhu ladestatakse ohtlikke jäätmeid. Praegu tegutseb Eestis 10 ohtlike jäätmete prügilat, millest 2 vastavad nõuetele.\nPrügilaga kaasnevad probleemidRedigeeri\nPrügilate tegevusega kaasneb ka negatiivne mõju nii keskkonnale, infrastruktuurile kui ka inimesele. Infrastruktuurile avaldavad mõju eelkõige rasked veokid, mis toimetavad jäätmeid sihtpunkti. Selle tõttu võivad raskete veokite all kannatada saada väiksemad teelõigud.\nPrügilates tekib suurel hulgal nõrgvett, kui vihmavesi valgub üle prügilasundite. Nõrgvesi neelab endaga kaasa akuvedelikke, pliid ning muid kemikaale, mis hiljem satuvad pinnasesse, veekogudesse ning inimestesse ja loomadesse.\nPrügilad näevad eemaletõukavad välja. Seepärast rajatakse prügilaid asustusest väljapoole. Kui aga prügi toodetakse samas vaimus, siis rajatakse prügilaid juurde ning see rikub maastiku visuaalset pilti veelgi enam. \nLõhn ja õhusaasteRedigeeri\nSuurimaks prügila probleemiks võib pidada lõhna, mis eraldub suurtest jäätmehunnikutest. Prügilad haisevad ebameeldivalt ning see mõjub inimestele tõrjuvalt. Prügila tegevuse käigus paiskub õhku ka gaase (sh metaan), mis on saastava toimega.\nPrügilad on kahjulikud loomadele. Isegi kui saastatud nõrgvesi ei satu pinnasesse, tekivad prügila territooriumil nõrgveest lombid, millest linnud joovad. Prügilad sisaldavad ka suurel hulgal saastatud toitu, millele on ligipääs rottidel, lindudel, madudel.\nPrügilate kemikaalid on kokkupuutel ohtlikud eelkõige sealsetele töötajatele ning külastajatele.\nKui maa-ala on kasutatud prügilana, siis üldjuhul on selle pinnas saastatud. Väga harvadel juhtudel on võimalik prügila alale midagi muud rajada, selleks peab aga pinnasest olema kõrvaldatud kõik kemikaalid ning ohtlikud ühendid.\nProbleemiks on tuulised päevad, mil kergem prügi kandub tuulega laiali. Selle tagajärjel võivad saastuda pargid ning elamualad. Prügi võivad laiali kanda ka prügiautod. Probleemi tekitajad on rehvid, kuhu külge jäävad jäätmed ning autod kannavad need sõiduteele laiali. Prügi levitajateks on ka linnud.\nPrügilate ülalpidamine on väga kallis. Kõige kulukamaks võib kujuneda vooderdus, et nõrgvesi ei pääseks mujale pinnasesse ning ei tekitaks seal ulatuslikku kahju.\nPrügilad mõjutavad ka taimkatet. Eelkõige on probleemiks looduslike levialade kadumine, haruldaste ja ohustatud taimeliikide vähenemine. Suurem oht on ka taimehaiguste ja umbrohu levikuks. Võib esineda ka erosiooni.\nPrügila tegevuse käigus ei ole välistatud müra. Eelkõige tekitab müra transpordivahendite tegevus, kuhu alla kuuluvad tagurdavate autode sireenid ja muud helisignaalid, mobiilsete masinate helid, rasked traktorid-masinad, mis talluvad või tõstavad jäätmeid ühest kohast teise.\nKuni 1990. aastateni oli Eestis oma prügila praktiliselt igal suuremal asulal ja ettevõttel ning enamasti puudus neis igasugune keskkonnajärelevalve. Alles uuel iseseisvusajal hakati järk-järgult keskkonnaohtu ja -reostust põhjustavaid prügilaid sulgema, samuti alustati järelevalvet, tõsteti elanike keskkonnateadlikkust jne. Alates 2000. aastast on kasutusele võetud 5 uut kõikidele tänapäeva normidele vastavat prügilat. Üks selline suudab teenindada mitut maakonda vähemalt 30 aastat. \n2008. aasta alguse seisuga tegutses Eestis 16 tavajäätmete prügilat (neist kolm Harjumaal, kaks Ida-Virumaal ning ülejäänud maakondades üks, välja arvatud Lääne- ja Raplamaal), 10 ohtlike jäätmete prügilat (neist üheksa Ida-Virumaal ja üks Lääne-Virumaal) ning kaks püsijäätmete prügilat Ida-Virumaal. Neist vastasid prügila määruse nõuetele 6, 2 ja 0 prügilat. Plaanis oli 2009. aastal sulgeda kokku 20 prügilat. Lisaks oli 2008. aastal juba suletud, kuid korrastamata 17 tavajäätmete prügilat ja 4 ohtlike jäätmete prügilat. Töötavate prügilate kogupindala oli 1618 hektarit, sellest 85% moodustasid ohtlike jäätmete prügilad.\n2009. aasta juulis suleti kõik keskkonnanõuetele mittevastavad prügilad. Jäätmeseaduse kohaselt pidid nad olema korrastatud 2013. aasta juuliks. Suletud prügilate piirkonnas tekkivad jäätmed suunatakse ümber teistesse prügilatesse.\nEuronõuetele vastavad prügilad Eestis on Jõelähtme prügila, Torma prügila, Paikre prügila, Väätsa prügila ja Uikala prügila.\nPraegu prügila määrusele vastavaid prügilaid on Eestis 6: Jõelähtme, Uikala, Torma, Väätsa, Paikuse ja Tallinna ehitusjäätmete ladestus. \n↑ Keskkonnasõnaraamat (vaadatud 01.11.2011)\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 Prügilad. Keskkonnaministeerium (vaadatud 17.09.2013)\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 Moora, Harri, 2013. Prügilasse jäätmete vastuvõtmise kriteeriumid ja kord (vaadatud 19.09.2013)\n↑ 4,0 4,1 Environment Victoria. Modern Landfill (vaadatud 17.09.2013) (inglise)\n↑ Ward, Elizabeth, 2011. Landfills a History (vaadatud 17.09.2013) (inglise)\n↑ 6,0 6,1 6,2 6,3 6,4 6,5 6,6 6,7 Scott, George, 2012. The Problems with landfills (vaadatud 22.09.2013) (inglise)\n↑ 7,0 7,1 7,2 Department of environment, 2005. Siting, design, operation and rehabilitation of landfills (vaadatud 23.09.2013) (inglise)\n↑ 8,0 8,1 "Tänasest on suletud kõik keskkonnanõuetele mittevastavad prügilad" Eesti Päevaleht, 16. juuli 2009\n↑ Eestis töötavad prügilad ning suletud kuid korrastamata prügilad 2007 aasta alguses – Riigi jäätmekava lisa 4 (vaadatud 15. märts 2012)\n↑ Raivo Juurak:"Eesti on saanud juba üsna puhtaks" Õpetajate leht, 23. detsember 2011\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Prügila\nTsitaadid Vikitsitaatides: Prügila\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Prügila&oldid=6136905"


ÜRO uurib Vene palgasõdurite Kesk-Aafrika Vabariigis väidetavalt toime pandud piinamist - Delfi\nFoto: FLORENT VERGNES, AFP\n15. jaanuarist pärit raport, mida AFP on näinud, sisaldab fotosid, millel on näha armid mehe seljal ja sõrmeta jäänud käsi.\nMees, kes nimetab end turukaupmeheks Mahamat Nour Mamadouks, kirjeldas eile pealinnas Banguis AFP-le enda piinamist ja ütles, et kartis oma elu pärast.\n„Nad piinasid mind kella kaheksast hommikul kella viieni õhtul. Nad peksid mind kettidega, raudnuiadega, nad lõikasid noaga mu jalga ja ka käsi ja õlga. Nad murdsid telliskiviga hamba,” rääkis Mamadou.\nMamadou näitas sügavaid arme ja verevalumeid jalgadel, kätel ja õlgadel ning märke randmetel ja jalgadel, mis tekkisid kinnisidumisest.\nMehe väike sõrm oli maha lõigatud ja teised sõrmed olid armilised.\nMamadou rääkis, et ta võtsid 11. jaanuaril kinni Kesk-Aafrika Vabariigi relvajõudude (FACA) sõdurid pärast seda, kui rahvahulk süüdistas teda vääralt Seleka relvarühmitusse kuulumises. Tegemist on peamiselt moslemite mässuliikumisega, mis tõusis 2012. aastal esile riigi põhjaosas.\n„Nad viisid mu linnavalitsuse hoonesse, kus FACA ja venelased baseeruvad. Venelased küsitlesid mind, nad küsisid, kas ma olen Seleka, kas mul on relvi,” ütles Mamadou.\n2013. aastal kukutas Seleka Kesk-Aafrika Vabariigi kristlasest presidendi François Bozizé, mis tekitas riigis kriisi.\n„Nad sidusid mu käed kinni ja katsid mu pea jakiga, nad lõid mind. Nad sidusid mu õhtul kinni. Siis viisid nad mu oma baasi,” ütles Mamadou. „Nad võtsid suure noa ja lõikasid mu sõrme maha. Nad lõikusid ka mu teisi sõrmi, siis poosid nad mind ketiga.” Mamadou sõnul oli kohal üks FACA tõlk ja mitu venelast.\nÜRO teatas, et Mamadou vabastati 15. jaanuaril tänu rahvusvaheliste julgeolekujõudude sekkumisele.\nÜRO ametnikud teatasid ka, et on alustanud juurdlust.\nVenemaa mõju Kesk-Aafrika Vabariigis on kasvanud alates 2017. aastast, kui sealne ÜRO toetatud valitsus palus abi mässuliste vastases võitluses.\nMoskva on andnud relvi, saatnud ohvitsere ja vähemalt 170 sõjalist instruktorit ning nõuandja president Faustin-Archange Touadérale.\nVene ja lääne meedias on teatatud, et sõjalised instruktorid on palgasõdurid lähedaste sidemetega Vene kaevandusfirmadega ning neid võib olla märgatavalt rohkem kui ametlikult teatatud.\nEelmisel kuul kritiseeris Vene erasõjafirma Wagner palgasõdurite viibimist Kesk-Aafrika Vabariigis Prantsusmaa välisminister Jean-Yves Le Drian.\nEelmisel aastal rünnati ja mõrvati Kesk-Aafrika Vabariigis Wagnerit uurinud kolm Vene ajakirjanikku.


Joomla! tõlke uuendus ja üks katsetus - Joomla! Eesti kasutajaskond\nLisatud 04 Mai 2009\nVaadatud 3239 korda\nParandatud sai kaks asja.\nLingi saatmisega seotud tõlget sai muudetud arusaadavamaks.\nSelle asja kohta võid täpsemalt lugeda siit foorumi teemast.\nKaks näpukast on nüüd eemaldatud\nuuda sektsiooni => Muuda sektsiooni\nArtikli kategoori pole nähtav => Artikli kategooria pole nähtav\nTõlge on nagu ikka paigaldatav Joomla! enda lisade paigaldajaga ning selle võib paigaldada olemasoleva tõlke peale.\nJoomla! 1.5.10 tõlkefail (versioon 3)\nMis saab Joomla! tõlkest edasi...\nJoomla! tõlge on jah tehtud, aga selles liinis on tegelikult veel tööd omajagu. Ja pisike edasiminek on ka aset leidnud. Nüüd on sul võimalik laadida siit lehelt alla Joomla eestikeelne versioon. Mis eeliseid see annab?\nPeamine eelis, mis sellega kaasneb on see, et sa ei pea pärast Joomla paigaldamist endale eesti keele paketti enam tirima ja eraldi paigaldama. Eestikeel (hetkeseisuga ülalmainitud versioon 3) on pakis kohe olemas ning see on ka ühtlasi valitud saidi vaikimisi keeleks. Seda pole vaja eraldi adminiliideses aktiveerida. Võitu on näha mitme koha pealt - jäävad ära mitmed lisaliigutused eesti keele paigaldamiseks ja aktiveerimiseks. Ka pole vaja hakata tõlkima näiteks inglisekeelseid moodulite pealkirju jne ...\nTõlgitud on ka andmebaasi info, mis tuleb tavalise Joomla! paigaldusega. Tõlgitud on näiteks pluginate ja moodulite nimed, mis on vaikimisi paigaldusega inglisekeelsed.\nAndmebaasi minev näidisinfo on tõlgitud ainult osaliselt.\nPraktikas tähendab see seda, et enamikud lühemad tekstid on tõlgitud. Pikemad tekstid on praeguse seisuga tõlkimata. Osad neist saavad tõlgitud, mõned tõlgin ilmselt lühendatult ja võimalik ka, et mõned saavad neist asendatud ka muude asjakohaste tekstide või linkidega.\nNäidisinfo tõlke lõpetamine\nJoomla! abiinfo tõlkimine\nTegu on mahuka ettevõtmisega ning muud jooksvad tõlked on ka käsil - seega midagi ei toimu üleöö, aga ka need tööd saavad käsile võetud.\nLae alla Joomla! 1.5.10 eestikeelne versioon


Kohapeal on piletivalik suurem kui e-poes! Tutvu hinnakirjaga SIIN!\nPõrka Euroopa suurimal batuudialal, turni tohutusuures ronimislinnakus või korralda vahva sünnipäev ühes meie omanäolistest peotubadest!\nSuper Skyparki mängukeskus pakub aktiivset meelelahutust ja mängurõõmu aastaringselt. Seda nii adrenaliinihimulisele täiskasvanule kui pere kõige väiksematele. Vaid ühe pääsmega avaneb Sulle hulk Eestis ja isegi Euroopas täiesti unikaalseid atraktsioone: Euroopa suurim batuudiala, 17 panoraamvaatega peotuba, 10 meetri kõrgune liumägedega ronimislinnak, väikelaste mänguala ja palju muud.\n10 meetri kõrgune ronimislinnak\n3.06 koolilõpu DISCO\nLaps (0-3a), E-R\nLaps (0-3a), L-P


VIDEO Madison uuest ministrikandidaadist: ma pole kunagi sugu üle tähtsustanud - Poliitika - Postimees.ee\nVIDEO Madison uuest ministrikandidaadist: ma pole kunagi sugu üle tähtsustanud\nKonservatiivse rahvaerakonna aseesimees Jaak Madisoni sõnul ei oma väliskaubanduse ja IT-ministri kandidaadi Kert Kingo puhul mingit tähtsust see, et ta on naine, tähtis on see, kas ta on kompetentne ja saab oma tööga hakkama.\nKüsimusele, kas ta ise ei soovinud ministrikohale asuda, vastas Madison, et sellist ettepanekut pole talle tehtud ja ta keskendub praegu eelseisvatele europarlamendi valimistele.\nMida arvate uuest ministrikandidaadist Kert Kingost?\nMa usun, et kui erakonna esimees on usaldanud teha ettepaneku uuele ministrikandidaadile, siis kindlasti on ta selleks kompetentne ja pädev ning ta saab oma tööga edukalt hakkama.\nKui keeruline oli ministrikandidaadi leidmise protsess?\nKaua tehtud kaunikene. Seda on ka varem kommenteeritud laialt meedias, millised takistused on olnud. Tihti on olnud probleeme võimalike kandidaatide puhul nende kartusega tulla avalikkuse ette, sest meedia kindlasti armu ei anna ja kohtleb väga karmilt iga uut inimest, kes tuuakse valitsusse. Läbirääkimisi peeti mitmete inimestega, kuid lõpuks, ma usun, saadi hea lahendus.\nKas uue ministrikandidaadi üks plusse on ka see, et ta on naine?\nMa ei ole kunagi tähtsustanud üle sugu või sootunnuseid. Eelkõige on see oluline, mida inimene tegema hakkab ja et ta on võimeline oma tööga hakkama saama sõltumata sellest, kas ta on mees või naine.\nKas te ise ei soovinud väliskaubandus- ja IT-ministriks saada?\nMinule seda ettepanekut tehtud ei ole ja mina keskendun 13 päeva pärast tulevatele valimistele, et küsida Eesti inimestelt võimalikult suurt toetust Euroopa Parlamendi valimistel, et konservatiivide hääl oleks võimalikult tugev ka Euroopas laiemalt.\nPigem sihite europarlamendi saadiku kohta kui tahate ministriks saada?\nMa sihin seda kohta, kus saab kõige kasulikum olla Eesti riigile, rahvale ja valijatele ja loomulikult ka erakonnale. Fakt on see, et me peame olema esindatud võimalikult paljudes kohtades, sealhulgas Euroopa Parlamendis.


Sotsiaalmaksu järsk tõus sunnib FIE-sid tegevust lõpetama - Maksumaksja Portaal\nAvaleht » Maksu-uudised » Sotsiaalmaksu järsk tõus sunnib FIE-sid tegevust lõpetama\nUrmas Kiil kirjutab Oma Saares, et nagu eeldada võis, tõi käesoleva aasta alguses ligi 2/3 võrra tõusnud sotsiaalmaksu miinimumkohustuse tõus endaga kaasa füüsilisest isikust ettevõtjate arvu järsu vähenemise. Saare maakonnas lõpetas esimeses kvartalis tegevuse enam kui 150 FIE-t, uute FIE-de üleslugemiseks piisab aga kahe käe sõrmedest. Kui see tendents jätkub ka edaspidi, on FIE-de arv aasta lõpuks Saare maakonnas veerandi võrra vähenenud.\nSelle aasta 1. jaanuari seisuga oli Saare maakonnas registreeritud 2442 füüsilisest isikust ettevõtjat. 1. aprilliks oli see arv 156 võrra väiksem. Tõsi, FIE-de hulk on kahanenud juba 2006. aastast alates, kuid mitte niivõrd tempokalt (vt joonist). Võrdluseks võiks siinkohal tuua aastad 2007 ja 2008, mil füüsilisest isikust ettevõtjate arvukus vähenes 12 kuu jooksul vastavalt siis 233 ja 306 inimese võrra. Kui käesoleva aasta esimeses kvartalis alanud FIE-de arvu vähenemine ka järgnevatel kuudel sama tempoga jätkub, saavutame 300 piirmäära juba enne jaanipäeva. Lääne maksu- ja tollikeskuse juhtivspetsialist Olev Martinson tõdes, et kuigi FIE-de arv hakkas tasapisi kahanema juba kaks aastat tagasi, on nende vähenemine olnud viimastel kuudel üha märgatavam. Samas tuleb uusi FIE-sid juurde väga vähe. “Selle aasta esimeses kvartalis end FIE-na registreerinute üleslugemiseks piisab kahe käe sõrmedest,” märkis Martinson. Tema sõnul näitab viimase viie aasta statistika, et FIE-de arv oli nii Eestis tervikuna kui ka Saare maakonnas kõige kõrgem 2006. aasta alguses. “Kolm aastat tagasi oli Saaremaal registreeritud 3157 FIE-t,” rääkis maksu- ja tollikeskuse juhtivspetsialist. “Selle aasta 1. aprilliks oli see arv vähenenud 2286-le.” Tippajaga, s.o kolme aasta taguse perioodiga võrreldes on FIE-de arv Saare maakonnas vähenenud 871 inimese võrra ehk ligi 28%. Lohutuseks võib märkida, et Saaremaa pole siin siiski mingi erand – FIE-de arvukus väheneb kõikjal Eestis. 2009. aasta algul oli kogu Eestis FIE-sid veerandi võrra vähem kui kolm aastat tagasi. Loe täpsemalt: http://www.omasaar.ee/index.php?content=artiklid⊂=22&artid=12735


Kui ma esimest korda avastasin poeriiulilt „maitselise“toote, siis oli hämming suur, sest terve mõistus ei saa aru sellest, et on olemas päris toode ja „maitseline“toode. Toit peaks olema alati päris, täisväärtuslik, puhas, et meie organism oleks terve. Kahjuks annavad väga paljud haigused märku sellest, et midagi on väga korrast ära.\nLastevorstis liha 30%\nKord oli rohkem aega ja läksin poodi silte lugema. Huviorbiidis olid sardellid ja keeduvorstid. Ma tõesti lootsin leida nii rikkaliku valiku juures tooteid, mis on tehtud ikka lihast. Masendav oli lugeda, et lastevorstis oli 30% liha. Neid näiteid on kahjuks väga palju.\nToidutööstuse telgitaguseid kirjeldab väga hästi Rootsi toiduajakirjanik Mats-Eric Nilsson oma bestselleris „Toidudemagoogia. Mida me tegelikult sööme?“\nNostalgia lapsepõlves kogetud maitse suhtes sunnib meid vananedeski otsima tuttavaid elamusi. Toidutööstus on sellest aru saanud ja kasutab seda kord avalikult kord varjatult.\nMida tunned, kui loed tootepakendilt sõnu „Peremees“, Perenaine“, „mamma“, „kodune“ ?\nNeid sõnu kasutatakse vaid tarbija mõjutamiseks. Aga kas mamma segaks seljankasse lõhna- ja maitsetugevdajat naatriumvesinikglutamaati, modifitseeritud maititärklist ja hüdrolüüsitud sojavalku, nagu Saarioinen OÜ oma Mamma Kodusesse seljankasse?\nDanone maasikamaitseline vitamiinidega rikastatud jogurtidesserdi karbil on suur maasikas. Toote koostis aga on selline: Kooritud piim 35,4% või taastatud kooritud piim 34,4%, taastatud piimavalk, vesi, suhkur, koor, modifitseeritud tärklis, želatiin, maasikaid 0,06% (kontsentreeritud mahlast), värvained: karmiinid, jogurtibakteri kultuurid, maasikaidentsed lõhna- ja maitseained, maltodekstriin, vitamiinid: foolhapped, B6, B12.\nPakendil sõnad, millest aru ei saa\nKui loed pakendilt sõnu, millest sa aru ei saa, siis jäta toode ostmata ja mõtle, kuidas saaksid osta või kodus teha päris toitu.\nMis on taastatud kooritud piim ja taastatud piimavalk ning maasikaidentsed lõhna- ja maitseained. Kuidas on võimalik teha 0,06% maasikaid kontsentreeritud mahlast? Marju ju polegi! See ongi maitseline toode. Ent juriidiliselt on kõik korras, nagu ikka. Milleks muuks, kui demagoogiaks, eesti keeles hämamiseks, vassimiseks, petmiseks saab seda nimetada? Aga neid sõnu toidutöösturid ei kasuta ega salli, kui teised seda teevad.\nHoia luup rahakotis\nTootjad ja müüjad väidavad, et tootemärgistusel on kõik kirjas, inimesed peaksid olema lihtsalt tähelepanelikumad. Aga sageli ei olegi võimalik silti lugeda, sest see on kas mustal taustal või nii väikses kirjas, mida silm ei seleta. Nii et hoia luup rahakotis, et näeksid sellist kirja lugeda. Poed ei tõtta eeskuju võtma Keilas asuvast Rõõmu Kaubamajast, kus juba aastaid on riiulite külge kinnitatud suured luubid.\nKvaliteetne toit talunikult\nÜha enam inimesi tunneb huvi selle vastu, mida nad söövad, otsitakse puhta toidu ostmise võimalusi talunikelt. Kui tööstuslikult toodetud toidu ostmine väheneb, siis loodetavasti saab toidutööstus ka aru, et midagi peab muutma.\nLeia puhta toidu ostmiseks parim võimalus.\nHüdrogeenitud rasvad kommides\nHeaks näiteks on see, kuidas käitus toidutööstus pärast seda, kui Evelin Ilves pööras tähelepanu kommides kasutatavale hüdrogeenitud rasvadele. Üsna lühikese aja jooksul hakati oma tootmist ümber organiseerima ja loobuti paljudes toodetes nende rasvade kasutamisest.\nMats-Eric Nilsson „Toidudemagoogia. Mida me tegelikult sööme?”


SEB Tartu Neliküritus 2012 parim firma on Swedbank – Külauudised\nSEB Tartu Neliküritus 2012 parim firma on Swedbank\nFoto: Swedbank SEB 15. Tartu Rattamaratonil, Aivo Kaljumäe (Kaimo Puniste)\nSEB 15. Tartu Rattamaraton oli SEB Tartu Neliküritus 2012 viimane etapp, mille järel sai nelikürituse firmade arvestuse esikoha Swedbank. Teisele kohale platseerus Saint-Gobain Glass Estonia SE ning kolmanda koha sai SG WEBER.\nSwedbank meeskonna koosseisu kuulus teiste seas ka Rait Pallo, kes pärastviimast etappi tunnistati ka SEB Tartu Neliküritus 2012 individuaalarvestuse võitjaks. Pallo sõnul on neliküritus ideaalne võimalus leida enda treeningutele vaheldusrikkust: „Tartu Neliküritus on ideaalne võimalus leida endale treenimiseks motivatsiooni aastaringselt ja soovitan ka kõikidel teistel rahvasportlastel sellest osa võtta.“\nKlubide arvestuses võttis esikoha Areal Team, teise koha Haanja Rattaklubi ning kolmanda Suusahullud.\nAreal Team eestvedaja Jüri Pärniku sõnul on neliküritus hea võimalus ühtse tiimina terve aasta vältel koos sportida: „Läbida üheskoos üritusi on vahva – üritusteeelsed mõttetalgud ja üritusejärgsed muljete vahetamised koos saunaga on meie jaoks rahvaspordi ürituste kindlaks osaks. Mõnus peab olema, võit ei ole esmatähtis,“ sõnas Pärnik.\nSEB Tartu Neliküritus on läbi aasta kestev nelja Klubi Tartu Maraton üritust koondav rahvaspordiürituse sari, mille eesmärk on motiveerida inimesi elama aktiivselt kogu aasta vältel. Nelikürituse arvestusse kuuluvad Tartu Maraton, SEB Tartu Jooksumaraton, SEB Tartu Rattaralli ja SEB Tartu Rattamaraton.\nKlubide- ja firmadevahelise arvestuse eesmärk on tõmmata suuremat tähelepanu kollektiivsele sportimisele. Klubide all arvestatakse registreeritud spordiklubisid või vabalt moodustatud kollektiive, firmade alla kuuluvad ühe töökollektiivi töötajatest moodustatud võistkonnad.\nNelikürituse väliselt on kõikide klubidel ja firmadel võimalus taas poodiumile tõusta juba 6. oktoobril, kui toimub Tartu Sügisjooks ühes Tartu Linnamaratoni ja Tartu Tudengimaratoniga.\nPostitatud 28/09/2012 Autor Tuuli HiiesaluRubriigid EestiSildid firmad,klubid,lõpptulemus,Tartu neliküritus\nEelmine Eelmine postitus: Põllumajandusminister avas Eesti Künnimeistrivõistlused\nJärgmised Järgmine postitus: Rakveres algab tuleval nädalal filmilektoorium


Tehingu arvutamine kasutatakse tavaliselt vahendamise varude jaoks - Libecoin hashraati diagramm.\nKasutades "Fikseeritud kiirendi" võrrandit kui J Tehingu arvutamine kasutatakse tavaliselt vahendamise varude jaoks reservide tase, ühikud, D - Nõudlus ja K - Nõudluse ebaühtluse suhe, järeldasid nad, et selline lihtsam suhe ei vasta tõelise reservide juhtimisele. Kasutades suuremat hulka erinevaid andmeid väga pika aja jooksul ja rakendades modifitseeritud versiooni määratud gaasipedaali "paindlik kiirendi"välismaiste teadlaste ettepaneku, et ettevõtted teostada ainult osalise kohandamine nende reservide, tuues need soovitud tasemel ajal iga tootmisperiood.\nNiisiis, ettevõtted, mis toodavad raudteeveeremi toodavad seda tooteid tarbija tellimustele. Keegi ei tekita lihtsalt reservi, näiteks diiselmootoreid. Rõivatööstuses luuakse ainult valmistoodete minimaalsed reservid, mida seletab maitsete ja moe ebamugavusega.\nViimasel juhul lisatakse märkimisväärne osa rahalistest vahenditest lõpetamata tootmises - pooltooted, mis on ostetud, et kiiresti reageerida toodete turu vajaduste muutmisele. Vastupidi on rehvifirmade vastupidine vastupidine.\nEdu siin sõltub peamiselt sellest, kui kiiresti nõudlus on rahul ja seetõttu peavad valmistooted olema kättesaadavad. Rehvide tootmine Tellimiseks on haruldane, kuna tarbijad eelistavad teatud sordi või brändi tooteid.\nPaljud ettevõtete tegutsevad erinevates majandussektorites suhteliselt edukalt teostada investeeringuid kauba materjali reservidesse.


Psühhiaatria 11.07.17 / Psühhiaatria\nKas Zalastata ja Espritali tarvitamine raskekujulise kõõrkaelsuse ja düstoonia korral on ohutu?12 päeva pärast rohtude võtmise alustamist on kael palju hullemaks läinud ja hakanud kakkuma.Kas soovitate mingit muud ravimit?\nMilles probleem? Luulud on üks valdkond, kaelaprobleemid juba teine - kas ravimite kõrvaltoime või omaette probleem.\nMiks kahte rohtu võtate: neuroleptikum Olansapiin ja antidepterssant Esprital?\nOlansapiinil on kõrvalnähud võimalikud - koostöö oma psühhiaatriga.\nEspritalil selliseid kõrvalnähte ei ole.\nKoostöö oma arstiga!


Jonnipunnide valus tõehetk - Tänane leht\nJonnipunnide valus tõehetk\n13. märts 2015, 9:10\nSinistes särkides Chelsea mängijad ümbritsevad punast kaarti hoidvat kohtunikku FOTO: SCANPIX\nKolmapäeval toimunud Meistrite liiga kaheksandikfinaali kordusmäng Chelsea ja Pariisi Saint-Germaini vahel pakkus jalgpalli koos kogu selle ilu ja valuga. Kehv vilepartii, ennastsalgav võitlus, ilusad väravad, dramaatiline lõpplahendus – need on vaid mõned märksõnad mängu kohta, mis viis lõpuks õiglaselt veerandfinaali PSG.\nOtsustava värava löönud Thiago Silva FOTO: Cal Sport Media/Cal Sport Media/Sipa USA\nChelsea sai kõik trumbid oma taskusse juba kordusmängu 32. minutil, kui kohtunik Björn Kuipers näitas väga kahtlase väärtusega punast kaarti PSG suurimale staarile Zlatan Ibrahimovicile. Pea kõik jalgpallivaatlejad üle maailma nõustusid, et eemaldamist väärt viga see ei olnud. Pigem pöörati pilgud Chelsea mängijate poole, kes mõni hetk pärast viga kõik kohtunik Kuipersi ümber olid ja kätega vehkides punast kaarti nõudsid.\n«Ma ei teadnud, kas saada vihaseks või hakata naerma,» ütles Ibrahimovic pärast intsidenti. «Kui mulle näidati punast kaarti, siis mõtlesin, et kohtunik ei anna endale üldse aru. Kõige hullem oli aga hoopis see, et pärast punase kaardi saamist kogunesid Chelsea mängijad minu ümber. Tundsin, nagu oleks mu ümber 11 jonnipunni.»


automoto.ee foorumid - Pobeda söitma\nautomoto.ee foorumid > Klassika > Nõukogude Liidu autotööstuse pärand > Pobeda söitma\nTäisversioon: Pobeda söitma\n20-11-2006, 01:24 AM\nKas leidub mees, kes on nõus tulema ja vaatama minu 1955 aasta Pobeda asjaliku pilguga üle ning ytlema mis puudu ja mis üle. ´Masin tundub igasti komplektne kuid käima ei lähe. Ka selle vea võiks parandada. Lühidalt pakun 500 krooni Tallinna mehele, kes paneb mu masina sõitma. Transport minu poolt, kuna masin asub Tuhalas(30 km Tartu poole)\nKardan, et tegu on pikalt seisnud masinaga, millisel juhul on seal töid-tegevusi mitmeks päevaks. Mõned neist:\n- bensiinipaagi ja toitetorustiku läbipesemine;\n- karburaatori täielik osandamine puhastamine ja montaaž;\n- süütesüsteemi ja süütenurkade ülevaatamine.\nÕlivahetused, jooksvad määrmised jms oled vast ise ära teinud.\n20-11-2006, 13:06 PM\nMis puudu, mis üle on võimalik üle vaadata ka asjalike piltide põhjal. Sel juhul pead need siia üles riputama või saadad lingi kus need võiksid asuda. Käima panemine on aga juba veidi keerulisem protsess kuna seisnud autol võib väga erinevaid probleeme olla.\nÜle tasuks vaadata kas käsitsi bensiini üle pumpamisel tuleb bensiini (pump asub mootri kõrval ja sellel on väike sang küljes). Kui ei siis kontrolli üle pumba membraan. Üle tasuks vaadata ka mis seisus on bensiini paak ja torustik. Kui need osad kontrollitud ja küte karburaatoris keera maha küünlad, puhasta need ja kontrolli küünlajuhtmete korrasolekut ning "piipude" ja jagaja otsa ühendumist. Veel tasuks maha võtta korra jagaja kaas ja vaadata kas rootor on paigas ja kontaktid puhtad. Ehk on abi. Edu


0,5 kg mitterasvast lambaliha\n100 g sea ribiliha\n0,5 kg valget peakapsast\n1 dl heledat õlut\nKaanega ahjuvormis valmistatud pajaroog lambalihast, porgandist, kapsast. Valmistamisaeg ahjus umbes 2 tundi+ettevalmistusaeg.\nahjus umbes 2 tundi+ettevalmistusaeg.\nPorgand ja petersellijuur tükeldada õhukesteks viiludeks, kapsas ribadeks. Ribi tükeldada kuubikuteks ja pruunistada paksupõhjalises keedunõus, lisada, kapsas ja kuumutada koos, kuni kapsas on närtsinud. Teises nõus pruunistada suuremateks kuubikuteks tükeldatud lambaliha, maitsestada, puistata peale jahu ja kuumutada läbi. Valada peale õlu, kuumutada veel mõni minut. Kaanega ahjuvormi panna kihiti lambaliha, porgandi- ja peterselliviilud ja kapsas. Kapsale riputada suhkrut. Lisada poolitatud küüslauguküüs. Küpsetada kaane all 175 kraadi juures umbes 2 tundi.


1 BTC et USD ᐈ Hind 1 Bitcoin sisse USA dollar\n1 BTC et USD\nTe olete konverteerinud 1 ₿ Bitcoin et 🇺🇸 USA dollar. Summa sõnades: üks (Bitcoin). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 1 BTC et USD. Kui palju 1 Bitcoin et USA dollar? — $56465.274 USD.Vaata tagasikäik USD et BTC.Julgelt proovida teisendada rohkem...\nHind 1 Bitcoin et USA dollar\nHindamise järgi: $56465.274 USD\nKas sa teadsid? See muundamine Bitcoin et USA dollar pole veel ajalugu, kuid me töötame selle nimel juba..\n0.0025 Bitcoin et USA dollar0.005 Bitcoin et USA dollar0.0075 Bitcoin et USA dollar0.01 Bitcoin et USA dollar0.0125 Bitcoin et USA dollar0.015 Bitcoin et USA dollar0.0175 Bitcoin et USA dollar0.02 Bitcoin et USA dollar0.0225 Bitcoin et USA dollar0.025 Bitcoin et USA dollar10 euro et Bitcoin60 USA dollar et Kanada dollar0.04090977 Elastos et USA dollar999 MorpheusCoin et USA dollar343.11 Mind Gene et GeoCoin10 euro et Tronix12980 Hongkongi dollar et USA dollar100 euro et Tronix0.0001 Bitcoin et Iraani riaal34800 Hongkongi dollar et USA dollar0.5 Vcash et USA dollar24000 Venemaa rubla et euro550 Procom et euro7 Tronix et euro\nVahetuskursid uuendatud: Tue, 20 Apr 2021 19:40:01 +0000.


detsember 2013 - detsember 2014\nOsalesime KÜSK Sveitsi Vabaühenduste Fondi 2013.a. vabaühenduste avalike teenuste arendamise ja käivitamise / teenuse äriplaanide elluviimise projektide toetamise voorus ning saime toetuse projektile - "Ratsutamisteraapia rehabilitatsiooniteenusena - RT2"\nProjekti üldeesmärkideks on praeguse RT teenuse kvaliteetsem ja kättesaadavam pakkumine ning MTÜ ja maakondlike avalike organite - Järvamaa haigla ja Roosna-Alliku vallavalitsus - vahelise koostöö arendamine avalike sotsiaalteenuste koospakkumise kaudu. Alaeesmärkideks on projektiga RT2 seotud peamised tegevused - moodustada 4 põhikohaga töökohta ja soetada hobukaarik ning treiler. Lisatöökohad võimaldavad palgata nii psühholoogi, tema assistendid kui ka teenuse koorinaatori, et täita projekti üldeesmärke ning grupiteenuste pakkumiseks on hädavajalikud ka kaarik ja treiler.\nOtseseks sihtrühmaks on Järvamaa haigla poolt suunatud kliendid, kellele on rehabilitatsiooni-plaani kohaselt ette nähtud psühhosotsiaalse tegevusvõime toetamine läbi RT-põhise sekkumise ja eraisikud, kes sellist teenust vajavad. Kaudne sihtrühm on avalikkus: kogukond/maakond/ühiskond, mis saab rikkamaks ühe Eestis veel innovatiivse, kuid efektiivse ja projekti tulemusena kvaliteetsema teenuse võrra.\nProjekti eelarve on 33 133,40 €, millest toetuse summa on 29 251 €.\nProjekti rahastab Eesti-Sveitsi koostööprogrammi Vabaühenduste Fond ja Kodanikuühiskonna Sihtkapital. Aitäh kõigile abilistele.\nInfo projektitegevuste kohta on leitav SIIT.\nArtikkel Järva Teatajas SIIT.\n*Toetatud projektid Järvamaal on loetletud ka KYSK kodulehel.\n2013 - 2015 Rakvusvaheline koostööprojekt:\n"PAT - PET ASSISTED THERAPY. LEARNING WITH THEM"\nSee on kahe aastane koostööprojekt 7 riigi organisatsioonide vahel, kus kõik osalevad partnerid kasutavad oma töös erivajadustega inimestega loomateraapiat (Animal Assisted Therapy - AAT). Projektipartnerid jagavad selles projektis oma kogemusi loomateraapia kasutamisest kui toimivast sekkumismeetodist töös erivajadustega inimestega. Partnerorganisatsioonid selles projektis on Itaaliast, Suurbritanniast, Rumeeniast, Leedust, Ungarist, Hispaaniast ja Eestist.\nJagame oma teadmisi ühistel kohtumistel, mida iga partner korraldab ja kus osalevad ka erivajadustega inimesed. Projekti lõpuks on välja antud käsiraamat, milles on antud ülevaade erinevate loomade kaasamisest teraapiatöös erivajadustega inimestega.\nProjekti rahastab Archimedes SA Euroopa Struktuurfondist. Aitäh.\nPraktiline kogemuskoolitus. Grupis max 6 inimest.\n19.juuli 14.30 - 20.juuli kell 19.00\nArendusprojekt "Ratsutamisteraapia teenuse arendamine Järvamaal".\nProjekti põhilisteks partneriteks on Järvamaa Haigla ja Roosna-Alliku Vallavalitsus. Projekti kaasatakse ka mitmeid erialaspetsialiste, kellega koos peetakse ajurünnakuid-ümarlaudu 2013 aasta kevad-suve perioodil. Projekti kajastame jooksvalt nii siin lehel kui ühingu FB lehel.\nProjekti eelarve on 3181 €, millest toetuse suurus on 2591 €.\nI. KÜSK VÜF VP13 esimene infoseminar toimus 15. märtsil kell 14.00 Hotell Euroopa konverentsikeskuses.\nII. Aprillis toimuvad meil järgmised projektikohtumised:\n8.aprillil kl.15.00 Koordi EQ Hobupargis Ümarlaud ühingu liikmetele ning teenuse arendajatele.\n19.aprillil kl.15.00 Paide Kogukonnakeskuse saalis toimub Koostöökohtumine partnerite ja huvilistega.\n30.aprillil kl.11.00 Hobupargis praktiline ümarlaud ekspertidega\nIII. Mais on samuti kolm kohtumist, kolm ümarlauda, millest 2 on praktilised koos ekspertide ja hobustega.\n7.mail kl.10.00 Hobupargis praktiline ümarlaud ekspertide ja hobustega\n17.mail kl.11.00 Hobupargis ümarlaud\n31.mail kl.11.00 Hobupargis praktiline ümarlaud\nIV. Juunis toimuvad projektikohtumised järgmiselt:\n14.juunil kl.10.00 Hobupargis praktiline ümarlaud koos ekspertide ja hobustega\n21.juunil kl.15.00 Hobupargis ümarlaud projektis osalejatega\n28.juunil kl.15.00 Paide Kogukonnakeskuse saalis Koostöökohtumine partneritega.\n"Hobuse käitumine ja psühholoogia", koolitaja Lucy Rees. Projekti rahastas Sotsiaalministeerium läbi Hasartmängumaksu Nõukogu. Aitäh toetajaile.\n"Õppimine hobuse abil - uudne võimalus toetada erivajadustega inimesi, II moodul". Koolitust viib läbi Soome Alexanderi tehnika õpetaja Sirpa Tapaninen (rohkem infot koolitaja kohta www.alexandertekniikka.eu). Aastal 2008 korraldas MTÜ Equilibre koolituse Eesti sel ajal ainukese Alexanderi tehnika õpetaja Maret Mursa Tormisega ning 2009 aastal Inglismaalt pärit Alexanderi tehnika õpetaja Sally A. Tottle`iga.\n"Alexanderi tehnika ratsutajatele" oli projekt just ratustajatele, kus koolitajaks Gloria Pullan Inglismaalt. (Gloria has given Alexander Technique equestrian saddle workshops around the and internationally. When the students the 9th term, Gloria takes them in groups to share her experience of working pupils in the riding saddle. She maintains a\tprivate practice in Hitchin, Hertfordshire.\tWebsite: www.helpyourself.me.uk)\n2008 sept - 2009 mai\n"Ratsutamisteraapia psühhosotsiaalse suuna arendamine Eestis: Alexanderi tehnika kasutamine töös hobusega - koolitus ratsutamisterapeutidele, nõustajatele ning hobuspetsialistidele." Koolitajaks Sally A. Tottle, kes on 20 aastase kogemusega Alexanderi tehnika (AT) õpetaja. Oma AT, ratsutamise ning hobustega tegelemise kogemused on ta koondanud enda poolt välja töötatud programmi „BodySense” (Kehataju), mille kohta on 1998. aastal ilmunud raamat, hiljem ka DVD. Tema koduleht www.bodysenseuk.co.uk\n"Hobuse käitumise ja psühholoogia koolitus ratsutamisterapeutidele ja erivajadustega inimeste ratsutamise instruktoritele". Koolituse viis läbi inglise päritolu praktik Lucy Rees, kes on hobuste käitumise spetsialist, kirjanik ning hobuste treener. Ta on õppinud zooloogiat Londoni Ülikoolis ning spetsialiseerunud Sussexi Ülikoolis neurofüsioloogiale, neuroanatoomiale ning etoloogiale. Lisaks oma teaduslikule taustale on Lucy Reesil pikaajalised kogemused probleemhobuste treenimisel. 1984. a kirjutas ta raamatu „Horse’s Mind”, mis on tuntud kui üks esimesi põhjalikumaid sissejuhatusi hobuste käitumispsühholoogiasse.


Uudised - Arno Kütt ja Anneli Ohvril inspireerivad maailma minema\nArno Kütt ja Anneli Ohvril inspireerivad maailma minema\n23. veebruaril kell 19:00 toimub Wimkas (Viljandi Kultuuriakadeemia Vilma majas) järjekorras teine Inspiratsiooniõhtu. Talk-show vormis räägivad oma kogemusest Eestist maailma minemisel pakiroboteid tootva Cleveron AS kaasasutaja Arno Kütt ning selleaastase maailmakoristus kampaania World CleanUp Day üks eestvedajatest Anneli Ohvril.\nJärjekorras juba teise Inspiratsiooniürituse seekordseks teemaks on “Ettevõtlikuna maailma”. Vahetul inspiratsiooniõhtul saavad osalejad Arno Küti ja Anneli Ohvrili vahendusel kuulda, kuidas maailma tasemel ettevõtted ja projektid on sündinud ning kuidas toimub niivõrd mastaapsete ettevõtmiste arendamine ja juhtimine. Mõnus vestlusring toimub talkshow vormis ning lisaks ettevõtlikkusele räägitakse esinejatega ka muudest huvitavatest ja isegi lõbusatest teemadest. Inspiratsiooniõhtule on oodatud kõik avatud meelega inimesed.\nÜrituse moderaatori ja projektijuhi Rode Luhaääre sõnul on mõlemad esinejad lisaks väljapaistvatele saavutustele ka toredad inimesed. “Usun, et osalejatele on see hea võimalus niivõrd suurepäraste inimestega tuttavaks saada. Arvan, et huvitav on kuulda, milline on selliste inimeste igapäev, harjumused ja mõtted” lisas ta. Üritusele saab registreeruda www.inspiratsioon.eu keskkonnas. Antud veebilehel leidub ka rohkem infot kogu Viljandi inspiratsiooni liikumise kohta.\nJCI Viljandimaa Presidendi Arti Küti sõnul on inspiratsiooniürituste missiooniks on luua keskkond ja tekitada indu, et heade inimeste ja heade mõtete koosmõjul tekiks veelgi ägedamaid ettevõtmisi. "Viljandis on väga asjalik kogukond, tänu millele on sündinud väga suurepäraseid asju." Näitena tõi ta ka esimesel Inspiratsiooniüritusel 3.veebruaril üles astunud Kris Süldi ja VLND.\nViljandi Inspiratsiooniürituste sarja on ellu kutsunud ülemaailmse noorte organisatsiooni JCI Viljandimaa koda. JCI Viljandimaa, mis kuulub rahvusvahelisse vabatahtlikke võrgustikku JCI (Junior Chamber International), mis koondab ülemaailmselt ligi 200 000 ettevõtlikku noort. Tuntumad üritused, mis JCI eestvedamisel Eestis igal aastal aset leiavad on Rat Race, Jõulupuu, Silmapaistva noore eestlase valimine ja mitmedki muud positiivseid muutusi loovad üritused. Aastal 2019 korraldab JCI Estonia maailma kongressi, millest võtavad osa rekordilised 5000 osalejat rohkem kui 117 riigist üle terve maailma.


Kas Neymarita mängiv PSG suudab Real Madridi üllatada? – Jalgpall24\nAvaldatud 06.03.2018; 11:04\nAutor Jalgpall24 06.03.2018; 11:04\nMeistrite liiga kaheksandikfinaali korduskohtumised on käes ja tänane põhimäng on kahtlemata PSG ja Real Madridi vastassseis. 1:3 kaotussseisust pannakse pall Pariisis mängu ning keerulise ülesande on teinud veelgi raskemaks asjaolu, et maailma kalleim pallur Neymar on vigastuspausil ehk kindlasti ei saa brasiillane oma tiimi aidata.\nKuidas siis saab PSG üldse vastupanu osutada? Õnneks on naftaklubil võtta tagataskust jokkerihõnguline kaart, mida ilustab pilt Angel di Mariast. Viimase kahe mänguga on argentiinlane võtnud üle vasaku ääreründaja koha ja löönud kolm väravat. Pole paha!\nNagu olen ühes arvamusartiklis maininud, siis PSG võib Neymari vigastusega pigem võita. Tiim mängib rohkem kui meeskonnana ja ründeteravusi luuakse kõikjal, mitte peamiselt Neymari kaudu. Di Maria on kindlasti isetum mängija, kes suudab mängu rohkem ehitada ja tahab sööta mängijale, kes on temast paremal skoorimispositsioonil.\nReal Madridil on keskväljal asjad veidi hapud, sest ei Toni Kroos ega Luka Modric pole täiesti terved ning on reaalsus, et kuldaväärt poolkaitsjad peavad kohtumist kõrvalt vaatama. Nende asemel alustaksid poolkaitses Mateo Kovacic ja Isco, mis oleks kindlasti ründavam, kui vigastatud meeste duo.\nKui PSG on poolajapausiks eduseisus, on kõik võimalik. Kuid jätkem meelde, et Real Madrid on viimased 15 minutit väga näljane ja aktiivne tiim – just siis, kui vastane hakkab ära väsima. Siis pannakse viimane käik sisse ja tehakse sotid selgeks. Kahtlemata tuleb väga põnev mäng!\nPrevious Post VIDEO: Matici lisaaja superkauglöök viis Manchester Unitedi üliraske võiduni!\nNext PostLiverpool mängib Portoga. On sellest üldse midagi kirjutada, kui edasipääseja on niigi selge?


tootmine Eestisse ja Euroopa\nVasta kommentaarile 24. mai 2020 09:20\nPõhiline on schwarts-soroste eestipäraselt nn laalide ja Puna-Hiina ühiseettevõtmise globalismuse likvideerimine elik tootmine Eestise ja Euroopa. Piir ja tollid paika ja ei mingit töllerdamist lennuväljal oodates tolmumaske namordnikuid Puna-Hiinast eestlased ja eurooplased meditsiinivahendeid ja ravimeid tootma. Seltskonnale teadmiseks soomlased on Tamperes käivitanud meditsiinvahendite kaitsemaskide respiraatorite tootmise ei ole nii eurooplane vaid debiil ja lõputult loll oodates schwarts-sorost laali ja punahiinlast. Tootmine Eestisse ja Euroopa siis saab ka turvalisus tagatud ja kõik schwarts-sorosed Palestiinasse kõrbe õitsvaks aiaks looma. Piir ja tollid ja siis klaarib.\nSinu sõnad ei vasta tegudele!\nVasta kommentaarile 23. mai 2020 07:29\nElektronvalimised on ebatutvalised, minu arvuti ei ole ei nuhkimise- ega pahavara eest kaitstud, inimõiguste seisukohalt ei vasta meie arvutiruum üldse riigikeelenõuetele, millest sa üldse räägid, peaministriameti saanud inimene?


Peamine erinevus: Lenovo IdeaPad Jooga 11 ainulaadne aspekt on see, et tegemist on konverteeritava sülearvutiga, millel on mitme režiimi 360 kraadi Flip disain. See võimaldab seadmel võtta neli disainirežiimi. See hõlmab sülearvuti režiimi, tahvelarvuti režiimi, telgi režiimi ja lõpuks staatuse režiimi. Lenovo IdeaPad Yoga 11-l on 11, 6-tolline kõrglahutusega ekraan ja kaalub 1, 27 kg (2, 8 naela). See on powered by NVIDIA Tegra 3 protsessor ja 2GB DDR3L RAM. Dell XPS 10 on 10, 1-tolline tahvelarvuti, mis on varustatud klaviatuuri dokiga, et muuta see sülearvutiks. Ekraan on HD Display mahtuvuslik multi-touch ekraan, millel on 1366 x 768 pikslit ja umbes 155 ppi pikslitihedus. Stiilne tahvelarvuti on varustatud metallist šassiiga ja sellel on kummist tagakülg paremaks haardumiseks.\nLenovo IdeaPad Jooga 11 on veel üks Lenovo pakkumine oma IdeaPadi seeria raames. Seadme ainulaadne aspekt on aga see, et tegemist on konverteeritava sülearvutiga, millel on mitme režiimi 360 ° Flip disain. See võimaldab seadmel võtta neli disainirežiimi. See hõlmab sülearvuti režiimi, tahvelarvuti režiimi, telgi režiimi ja lõpuks staatuse režiimi. Seda juhitakse kahe kahepoolse hingega. See funktsioon annab seadme mitmekülgsuse ja võimaldab kasutajal seadet kasutada nii sülearvutina kui ka tablettidena. Seega on seade efektiivselt kaks-ühes, tahvelarvuti ja sülearvuti.\nLenovo IdeaPad Yoga 11-l on 11, 6-tolline kõrglahutusega ekraan ja kaalub 1, 27 kg (2, 8 naela). See on powered by NVIDIA Tegra 3 protsessor ja 2GB DDR3L RAM. Töötlemise andmed on üsna korralikud, võimaldades sujuvat ja lihtsat kasutamist. Seadme operatsioonisüsteem on Windows RT, mis on sisuliselt Windows 8 veidi madalam versioon.\n298x204x15, 6 mm / 11, 73x8, 03x0, 61 tolli\n11, 6 ”kõrglahutusega ekraan, 16: 9\n1366 x 768 pikslit (~ 135 ppi pikslitihedus)\n1, 27 kg / 2, 8 naela (akuga)\n2 x USB 2.0, 2-ühes mälukaardilugeja, HDMI-väljund, 1/8 ”stereo-kõrvaklappide väljund- ja mikrofoni sisendliides\n1, 0M (720p HD) veebikaamera\nKomposiitfilmi kõlar (0, 5W x 2)\n4-rakuline liitium-ioon aku\n13 tundi aku kasutusaega\n5-punktiline multi-touch ekraan, mis voldib 360 kraadi - 4 režiimi\nMicrosoft Office Home & Student 2013 RT eelvaade\nLENOVO pööratav hiir N70\nLENOVO HDMI-VGA adapter CH580\nLENOVO USB Ultra Slim DVD kirjutaja DB80\nLENOVO 45 W vahelduvvooluadapter\nLENOVO Slim 65W vahelduvvooluadapter


Tänavakivide lasuurimine – Veimer.ee\nTänavakivide lasuurimine ehk rahvakeeli **värvimine**\nAja jooksul tänavakivi kulub ning selle välimus muutub ilmetuks.\nOn aga olemas lihtne võimalus anda tänavakividele uus ja värske välimus.\nTänavakivide lasuuriga saad ühtlustada ja süvendada tänavakivide värvitooni.\nVeepõhise läbipaistva tänavakivide hooldusainega saab teha värskenduse. Hooldusaine imendub pinda, annab kivile värske ilme ning kaitseb pinda määrdumise eest.\nSõltuvalt pinna suurusest on võimalik kivilasuuri pinnale kanda nii pintsli, rulli kui ka pihustiga. Oluline on, et see tungiks võimalikult sügavale pinda. Selliselt töödeldes ei jää hooldusaine pinnale, pind ei ole libe ning kivile omane välimus säilib.\nHooldust saab teha juba toonitud ning hallile tänavakivile.\nAlati on soovitatav valida kividega võimalikult sarnane toon. Tooni saab valida vastava värvikaardi järgi, milles on 10 tooni. Kivilasuuri ei ole soovitav kanda mitteimavatele pindadele, nagu näiteks pesubetoon või teatud looduskivid.\nTeenus sisaldab nii platsi täielikku pesu, kui ka lasuuri.\nAntud teenuse tellimiseks lepi kokku aeg, ning vaatame üle õige tooni Teie kividele.\nNB! HALLI KIVI ON VÕIMALIK TOONIDA UUT TOONI, seega kui Teie plats on ainult halli kiviga tehtud ning kulunud, siis peale pesu ja lasuurimist võib platsi nt teha ka punaseks. Võta meiega julgelt ühendust ning vaatame koos asja üle.\nParima pakkumise saamiseks võta meiega kindlasti ühendust või tutvu meie hinnakirjaga SIIN\nVeimer pakub tänavakivide lasuurimise teenuseid üle terve Eesti.\nVeimer OÜ on 2019 aastal loodud ettevõte just selle jaoks, et pakkuda oma klientidele laialdast valikut teenuseid. Pakume selliseid teenuseid mille tegemist ka ise täiel rinnal naudime. Meie eesmärk on pakkuda oma klientidele hea hinnaga teenuseid.\nCopyright 2020 Veimer OÜ\nHelistage meile (+372) 5982 2232


Väikelinnades otsitakse kortermajade arenduskinnistuid\nTallinnast ja Tartust väljaspool on viimastel aastatel kasvanud arendustegevus ennekõike Pärnus, kirjutas Arco Vara kinnisvaraanalüütik Mihkel Eliste oma hiljutises turuülevaates.\nVäiksemaid arendusprojekte on seni näha olnud nii Rakveres, Kuressaares, Viljandis kui ka näiteks Haapsalus. Väikelinnades tugevalt alanenud pakkumise ning kasvanud tehinguhindade tõttu on paralleelselt pideva meediakajastusega asunud kasvama ka kinnisvaraarendajate huvi uute kortermajade ehitamiseks.\nVaata 18. aprillil toimuva Kinnisvaraarenduse konverentsi kava ja registreeru SIIT.\nKohalikud müüvad krunte\nSealjuures ei ole kohalike ettevõtjate huvi uute korterelamute ehitamiseks kuigi oluliselt suurenenud. Kohalikud kinnisvaraomanikud või -arendajad on pigem müüjad, sest nende kätte on eelmisest buumist jäänud mitmed kõrge omahinnaga arenduskrundid, kus ligi kümme aastat tagasi ei jõutudki koppa maasse lüüa. Optimistlikumad on põhiliselt Tallinnas tegutsevad ehitus- ja arendusettevõtted, mis on asunud analüüsima võimalikku sisenemist väikelinnade turule.\nParalleelselt üksikute korter- ja ridaelamute rajamisele on väikelinnades märgata ka tänapäevasemate ärihoonete püstitamist. Nende puhul on omanikeks peamiselt Tallinnas tegutsevad ettevõtted. Äripindade turul nähakse elamispindadega sarnaseid trende, kus parimates asukohtades paiknevad hooned ei vasta enam tänapäevastele nõudmistele.\nPotentsiaal kvaliteetse ja madalate kõrvalkuludega pindade eest kõrgemat üürihinda küsida siiski eksisteerib. Sarnaselt ärihoonetele soovitakse ka eluhoonete rajamiseks ainuüksi n-ö eksklusiivseid krunte, mis asuvad kas veekogude ääres või omavad vaadet vanalinnale või mõnele muule miljööväärtustlikule fenomenile. Maa hind on väikelinnades võrreldes ehitushinnaga olenemata asukohast võrdlemisi ühetaoline, mistõttu uute korterite ehitamisel on kõige olulisemaks müüki soodustavaks faktoriks lisaks hoone üldisele olemusele just asukoht.\nOlulised takistused ehitamisel\nVäga heades asukohtades paiknevate maatükkide puhul on uute hoonete ehitamiseks pea alati mingisugused olulised takistused, mistõttu on ka vastavad kinnisasjad endiselt hoonestamata. Sagedaseks on olukorrad, kus kinnistutel on mitu omanikku ning nad ei saa omavahel läbi. Pea alati on tegemist maareformi tulemusena tagastatud maadega, mille omanikud on praeguseks juba pensioniealised. Lisaks, sellised maatükid paiknevad oma asukohaväärtusest tulenevalt miljööväärtuslikes piirkondades või paikneb neil muinsuskaitsealuste ehitiste varemeid, mida aga ei või lammutada.\nTallinnast on soovinud kõrgelt hinnatud restoranid avada toitlustuskohti väiksemates linnades, kuid sobivat asukohta otsides ning kõikide ehitust takistavate regulatsioonide taustal maetakse mõtted üsna kiirelt maha. Isegi, kui mõne eksklusiivse paiknemisega maatükk jõuab arendajate kätte, tuleb neil aga tööde planeerimisel arvestada oluliste arendust mõjutavate teguritega.\nFinantseerimise ja energiatõhususe mured\nEsimeseks probleemiks Tallinnast ja Tartust väljaspool on arendusprojektide finantseerimine. Meediast on juba varasemalt läbi käinud, kuidas kommertspankade rahalised piirangud on oluliseks takistuseks Narva ja ka Pärnu arenduste finantseerimisel ja elamufondi uuendamisel. Väiksemates linnades on veelgi keerulisem.\nIsegi, kui väikelinnadesse saabuvad arendajad, kehtestatakse planeeringud ja saadakse ehitusload, ei pruugita korterelamuid siiski endiselt püstitada. Väikelinnade õhukesest kinnisvaraturust tulenevalt juba niigi riskantsem olustik muutub veelgi riskantsemaks, kui finantseerimiseks asutakse kasutama alternatiivseid viise nagu näiteks järjest enam populaarsust koguv ühisrahastus.\nArendajad, kes soovivad lähitulevikus väikelinnadesse korterelamuid püstitada, peavad kas kiirustama või käiku lükkama juba kehtestatud detailplaneeringuga krundid. Viimast seetõttu, et 2020. aastast kehtima hakkav liginullenergiahoonete direktiiv ei võimalda alla A-energiaklassi hooneid rajada. Eksklusiivsete kruntide otsijad saavad uue korterelamu püstitamiseks ehitusloa alles peale 2020. aastat, sest detailplaneeringu algatamisest selle kehtestamiseni kulub sisuliselt kõigis Eesti paigus vähemalt kaks aastat. Praegu on Eesti väikelinnades heas seisukorras järelturu tüüpkorterite ja uute korterite hinnavahe optimistlikel stsenaariumitel vähemalt 40% ehk kaks korda rohkem kui Tallinnas.\nEnergiatõhususe regulatsiooni kehtima hakkamisel kasvavad käärid väikelinnades uute eluasemete kättesaadavuses veelgi, mistõttu on ainult aja küsimus, kui avalik sektor peab lisaks KredExi rekonstrueerimistoetustele välja mõtlema meetodid, kuidas äärealade jätkusuutlikust säilitada ja soodustada.\nAlustuseks leevendaks probleeme ainuüksi finantseerimise kättesaadavuse parandamine kas läbi munitsipaalsektori käenduse või näiteks Põhja- ja Lääne-Euroopa riikidele omaselt munitsipaalpanga loomisega. Vastavad meetmed võimaldaksid lahendada ka palju kõneainet leidnud üürikorterite nappuse probleemi, mis on samuti tingitud peamiselt puudulikust või ebasoodsatest finantseerimistingimustest.


Esitluse avamisel slaidile liikumine - Office'i tugi\nEsitluse avamisel slaidile liikumine\nMicrosoft 365 rakendus PowerPoint PowerPointi veebirakendus PowerPoint 2019 PowerPoint 2016 PowerPoint 2013 PowerPoint 2010 PowerPoint 2016 Mac-arvuti jaoks PowerPoint for Mac 2011 Rohkem... Vähem\nEsitluse esitamisel saate järgmisel slaidil ühelt slaidilt teisele liikumiseks liikumine eelmisele slaidile või esitluses suvalisele slaidile üle minna. Lisateavet slaidide teisaldamise või slaidide järjestuse muutmise kohta leiate artiklist slaidide lisamine, ümberkorraldamine, dubleerimine ja kustutamine PowerPointis.\nHiir: kui soovite slaidile liikumiseks klõpsata mõnda muud kohta, klõpsake järgmist.\nMärkus.: Kui teie slaidil on kohandatud animatsiooni efekt, siis slaidi klõpsamisel käivitatakse animatsiooni efekt, mitte järgmisele slaidile liikumine. Kindlale slaidile liikumiseks ja animatsiooni efekti käivitamise vältimiseks kasutage allolevat slaidi .\nHiir: Paremklõpsake slaidi ja seejärel klõpsake kiirmenüü käsku Eelmine .\nHiir (versioon 2013 või uuem): Paremklõpsake slaidi, valige käsk Kuva kõik slaididja seejärel klõpsake slaidi, mida soovite publikule kuvada.\nHiir (versioonid 2010; 2007): Paremklõpsake slaidi, osutage käsule liigu slaidileja seejärel klõpsake slaidi, mida soovite publikule kuvada.\nEsitluse algusse liikumine\nVajutage klaviatuuril tabeldusklahvi (Home).\nHiir (versioon 2013 või uuemversioon): Paremklõpsake slaidi, valige käsk Kuva kõik slaididja seejärel klõpsake komplekti esimest slaidi.\nHiir (versioonid 2010; 2007): Paremklõpsake slaidi, osutage käsule liigu slaidileja seejärel klõpsake loendi esimest slaidi.\nEsitluse lõppu liikumine\nVajutage klaviatuuril lõpetamisklahvi.\nHiir (versioon 2013 või uuem): Paremklõpsake slaidi, valige käsk Kuva kõik slaididja seejärel klõpsake komplekti viimast slaidi.\nHiir (versioonid 2010; 2007): Paremklõpsake slaidi, osutage käsule liigu slaidileja klõpsake siis loendi viimast slaidi.\nAutomaatne edasiliikumiseks slaidide ajastuste abil\nLisateavet leiate teemast esitluse kohaletoimetamise harjutamine ja aeg .\nEsitluses navigeerimise linkide kasutamine\nHüperlinkide tegemise juhised leiate järgmistest artiklitest.\nKui oleteMicrosoft 365 abonent, saate PowerPointi suumi abil luua sisukorra või luuavisuaalseid linke jaotisele või üksikutele slaididele. Lisateavet leiate teemast PowerPointi suumimine .\nÜksikasjaliku loendi kiirklahvide kohta, mida saate esitluses kasutada, leiate artiklist kiirklahvide kasutamine esitluse edastamiseks.\nVajutage klahve N, paremnool, allanool või tühikuklahv.\nVajutage klahve P, vasaknool, ülesnool või kustutamine.\nMärkus.: Kui teie slaidil on kohandatud animatsiooni efekt, siis slaidi paremklõpsamisel käivitab see animatsiooni efekti, mitte eelmisele slaidile liikumine. Kindlale slaidile liikumiseks ja animatsiooni efekti käivitamise vältimiseks kasutage allolevat slaidi .\nTippige slaidi number ja vajutage siis sisestusklahvi (Return).\nHiir: Paremklõpsake slaidi, osutage kiirmenüüs käsule pealkiri ja valige seejärel slaid tiitli või slaidi numbri järgi.\nTippige 1, seejärel vajutage sisestusklahvi (Return).\nTippige viimase slaidi number ja vajutage siis sisestusklahvi (Return).\nHiir: Paremklõpsake slaidi, valige kiirmenüüs käsk pealkiri ja seejärel valige loendist Viimane slaid.\nSlaididele hüperlinkide lisamise juhised leiate teemast slaidile hüperlingi lisamine.\nMärkus.: Kui teie slaidil on kohandatud animatsiooni efekt, siis slaidi klõpsamisel käivitatakse animatsiooni efekt, mitte liikumine eelmisele slaidile. Kindlale slaidile liikumiseks ja animatsiooni efekti käivitamise vältimiseks kasutage allolevat slaidi .\nHiir: Paremklõpsake slaidi, klõpsake kiirmenüüs käsku Ava slaid , tippige slaidi number ja klõpsake nuppu OK.\nHiir: Paremklõpsake slaidi, osutage kiirmenüü käsku Ava slaidile ja klõpsake siis loendi esimest slaidi.\nHiir: Paremklõpsake slaidi, osutage kiirmenüü käsku Ava slaidile ja klõpsake siis loendi viimast slaidi.