PROBLEEMID TUHKRUTE LEMMIKLOOMADE PIDAMISEGA - EKSOOTILISED LEMMIKLOOMAD - 2020\nTuhkrute lemmikloomaks pidamine on väga, väga raske töö ja seda mitmel põhjusel. Siin on mõned suuremad allpool:\nNad lõhnavad. Tuhkrud lõhnavad enamiku inimeste jaoks väga halvasti. Loomasõbrad ei leia lõhna kohutavalt, kuid see on kindlasti tugev. Mõni kirjeldab seda muskisena, kuid leian, et tugevaim kunstliku šokolaadi lõhn on selle kirjeldamiseks lähim viis. Mehed lõhnavad üldiselt tugevamalt kui emased, samal ajal kui kastetud lõhnad on leebemad. Kui te ei pese ja kuivata tund enne reisi põhjalikult, siis panevad paljud inimesed teie ja teie lemmiklooma nina üles ühistranspordil, mis võib olla väga piinlik. Sain teada, et igasugune lõhn = halb. Inimesed ei taha põhimõtteliselt midagi nuusutada.\nNad kakavad. Palju. Kui palju? Vähemalt 10 korda päevas ja konsistents on nagu pruun hambapasta. Samuti ei saa te takistada neil nii palju liikumist, kuna nende seedetraktid on väga lühikesed. Kõiki ei saa allapanu treenida ja enamasti lähevad nad ikkagi prügikasti väljapoole. Peate panema salve nurka, kus nad soovivad oma äri teha, ja kõige rohkem meeldib seda teha rohkem kui ühes nurgas, mis tähendab palju salve. Peate olema nõus regulaarselt õnnetusi koristama ja kandikud võimalikult puhtad hoidma, sest räpast ei kasutata. Alati kui salve puhastate, peate selle peale mõned väljaheited määrima, sest vastasel juhul võib tuhkur selle asemel voodi jaoks viga saada.\nNad võivad hammustada. Enda valimisel peate olema väga-väga ettevaatlik. Kui see hammustab inimese kätt, on peaaegu võimatu seda treenida. Kui liigutate oma käe eemale, õpib tuhkur, et ta saab teha seda, mida ta tahtis, milleks oli teid eemale juhtida, isegi kui selle eesmärk oli mängida (teist sai teiseks see, kui kolisite ära!) Mõnel on Õnn koolitades neid mitte hammustama, aga mul pole seda olnud ja mul on olnud kaevandus juba üle kahe aasta. Teised, kes on kogenumad, ütlevad, et see on tingitud sellest, et olen olnud halb vanem või omanik. Kuid miks on nii, et kõik muud lemmikloomad, keda ma olen pidanud, pole mind kunagi hammustanud? Põhimõtteliselt oodatakse, et teid haugatakse verega, et neid nähtaks. Seetõttu pole tuhkrud lastele head. Samuti hammustavad nad üksteist mängu esilekutsumiseks ja see on nende tavaline käitumine. Kui te ei õpeta, et inimeste hammustamine on vastuvõetamatu, ei saa te oodata, et see ei hammusta. (Märkus: olge Londonis ettevaatlik. Ma kahtlustan, et seal on aretaja, kes aretab halbu geene. Londoni tuhkrud kipuvad mingil põhjusel kalduvust palju hammustama.)\nNeil on raske kõndida. Võite selle jalutuskäikudeks välja viia, kuid te ei saa oodata, et nad teiega jalutavad. Enamik seda ei tee ja nende jaoks, kes seda teevad, jooksevad nad ainult sirgjooneliselt vastu seina, nii et nendega on raske teid ületada. Teiega jalutamiseks on väga raske võtta rohkem kui kaks välja. Rääkides . . .\nPeate saama rohkem kui ühe. Teil peab alati olema tuhkrut paarina või rohkem. Kuigi ma ei soovitaks rohkem kui kolme.\nNad vajavad palju vabadust. Mitte ainult, et nad vajavad palju mänguaega. Nende pikka aega puuris hoidmine on julm, täpselt nagu koera puurimine oleks julm. Tuhkrud on väga intelligentsed loomad, rohkem kui närilised - neil on umbes sama intelligentsus kui koeral või kassil. Neil on ka palju energiat, mida tuleb iga päev mänguaega kulutada. Vastasel juhul võivad need olla väga hävitavad, segades prügikaste, toitu, vett ja isegi puuride pideva hammustamise kaudu hambaid raputades.\nLoomaarsti arved on kallid. Nii kallis. Lisaks sellele on tuhkrutele raske leida odavat kindlustust. Neid klassifitseeritakse sageli eksootilisteks lemmikloomadeks, kui nad on tõesti kodused, ja seal pole midagi eksootilist, nad on lihtsalt haruldased lemmikloomad. Nad on geneetiliste haiguste, eriti vähihaiguste suhtes väga altid ja nende ravi on väga kulukas. Ärge viitsige seda hankida, välja arvatud juhul, kui teil on vähemalt igaühe kohta kokkuhoid, mille plaanite omada. Ehkki nad muutuvad lemmikloomadena üha populaarsemaks, ei tea paljud loomaarstid ikka veel tuhkrut ja mõned, kes seda teevad, on nende suhtes väga tundlikud, ei taha neid puutuda ja arvavad alati, et hammustavad. Enamik ei tea, kuidas neid tuhkrutega seotud haiguste vastu ravida, ja peate olema ettevaatlik nende vastu, kes väidavad, et nad seda teevad. Peate leidma selle õige.\nKui loete kõike seda ja mitte ükski see ei pane teid eemale, siis olete üks väga vähestest! Kui olete nõus ülaltooduga tutvuma, võib tuhkur olla teie jaoks ideaalne lemmikloom. Vastasel juhul peaksite tõesti kaaluma teist lemmiklooma.\nSilte: Lemmikloomade omandiõigus Koerad Kassid\nCopyright 2020 https://animalartists.net Probleemid tuhkrute lemmikloomade pidamisega


Gastroenteroloogia - Hepatiit\nMaks on seedetrakti suurim nääre. Asub diafragma parema kupli all, kaetud kapsliga. Eraldage kumer kumer ülemine pind diafragma kõrval ja alumine, allapoole ja tagasi ning kokkupuutes kõhuõõne organitega. Maksa ülemisest pinnast võib näha selle paremat ja vasakut lobes, mille vahel on maksa poolkuu. Sapipõie külgneb parempoolse sääre alumise pinnaga, sügava soone kõrval on maksa väravad, kus liiguvad suured vere- ja lümfisooned, närvid ja sapiteed. Täiskasvanud tervetel inimestel on maksa mass umbes 3% kehakaalust, maksa suurus: 25-30 x 15-20 x 10-15 cm.\nMaksa inerveerimist teostavad sümpaatilised, parasümpaatilised ja tundlikud närvikiud. Veri siseneb maksast kahest veresoonte süsteemist: arterist - oma maksa arterist, veenist - portaalveeni. 70–80% kõigist maksasse sisenevatest verest läbib portaalveeni. Portaalveeni harude ja oma maksaarteri vahel on lai anastomoosivõrk koos sinusoidide maksade segmentidega, mille endoteeliks on maksarakud (hepatotsüüdid). Maksapuudulikkuse ja sinusoidide aeglase verevoolu suur pind tekitab optimaalsed tingimused metaboolseteks ja sünteetilisteks protsessideks maksas. Sinusoidid voolavad lobulaaride keskjoonesse. Maksimaalne vahetus vereringe ja hepatotsüütide vahel aitab kaasa sinusoidide seinte erilisele struktuurile. Nende seinad ei ole iseärasused teiste alusklaasi organite kapillaaridele ja on konstrueeritud ühte rida endoteelirakke. Endoteelirakkude ja maksarakkude pinna vahel on vaba Disse'i ruum. Funktsionaalselt suureneb hepatotsüütide aktiivne pind märkimisväärselt mikrovilli tsütoplasma arvukate väljakasvude tõttu, hepatotsüütides koos tsirkulatsiooni sinusoidi ees oleva sinusoidse poolega on ka sapiteede ees olev sapiserv. Hepatotsüütide sinusoidse masti mikrovillid nakatavad metaboliite ja sekretsioon toimub hepatotsüütide sapis. Neid protsesse reguleerivad ensüümsüsteemid. Vere väljavool maksast toimub madalamale vena cava'le voolavate maksa veenide kaudu. Järelikult pöördub verejälgedest voolav veri peamiselt südamesse alles pärast maksa läbimist, mis takistab seedetraktis tekkinud ja neeldunud mürgiste toodete sattumist üldisse ringlusse, kuid portaali vahul on õõnsate veenidega anastomoosid. Maksa lümfisõlmed sisenevad piirkondlikesse lümfisõlmedesse ja seejärel rindkere kanalisse ja edasi vere.\nMaksa parenhüüm koosneb lobulitest, mille rakud toodavad sapi, mis koguneb interlobulaarsetesse kanalitesse. Interlobulaarsete veresoonte kõrval ja ühendades üksteisega moodustavad nad segmendi- ja lobar-kanalid ning seejärel tavalise maksakanali, mis jätab maksa väravad. Oluline struktuurne moodustumine maksas on portaalid, kus läbivad portaalveeni, maksa arteri, sapiteed, lümfisooned ja närvid. Iga portaalikursus viitab kolmele segmendile, mille vahel see asub.\nMaks täidab mitmeid funktsioone, millest kõige olulisemad on ainevahetus (osalemine interstitsiaalses ainevahetuses), eritumine ja barjäär. Valgud sünteesitakse maksas (moodustub vere albumiin, suurem osa vere hüübimisfaktoritest jne). See on valkude kõige intensiivsem lagunemine. Maks on seotud aminohapete metabolismiga, glutamiini ja kreatiniini sünteesiga.\nUrea moodustub selles. Olulist rolli mängib maks lipiidide ainevahetuses, mis on tihedalt seotud maksa sapitehnikaga, sest sapi on oluline soole lagunemisel ja imendumisel (vt seedimist ja imendumist). Triglütseriidid, fosfolipiidid ja sapphapped sünteesitakse peamiselt maksas; moodustub oluline osa endogeensest kolesteroolist; toimub triglütseriidide oksüdeerumine, atsetoonikehade moodustumine. L osaleb aktiivselt süsivesikute ainevahetuses: see sünteesib suhkrut ja glükogeeni mitte-süsivesikutest (glükoneogenees), glükoosi oksüdeeritakse ja glükogeen sünteesitakse ja laguneb. See on üks tähtsamaid glükogeeni depoo organismis. Maksa osalemine pigmendi ainevahetuses on bilirubiini moodustumine, selle kogumine verest, konjugatsioon ja eritumine sapiga. Samuti mängib see olulist rolli hormoonide, biogeensete amiinide, vitamiinide metabolismis. Seotud maksaga ja mikroelementide moodustumisega.\nMaksa erituva funktsiooni tõttu erituvad organismis sapiga sapi poolt sünteesitud ja verest kogutud ühendid (sapihapped, kolesterool, fosfolipiidid, bilirubiin, vask, ravimid jne).\nMaksa barjäärifunktsiooni eesmärk on kaitsta keha võõrkehade ja metaboolsete toodete kahjulike mõjude eest, säilitades keha sisekeskkonna püsivuse. Takistusfunktsioon toimub maksa kaitsva ja neutraliseeriva toime tõttu. Kaitsemeetmeid pakuvad mittespetsiifilised ja spetsiifilised (immuunsüsteemi) mehhanismid. Mittespetsiifiliste mehhanismide tõttu eemaldatakse fagotsütoosiga mikroorganismid ja nende toksiinid, immuunkompleksid, rasvade langused jne. Spetsiifilised (immuunsed) kaitsereaktsioonid viiakse läbi maksa lümfotsüütide ja sünteesitavate antikehade aktiivsuse tõttu. Väljaspool või interstitsiaalse metabolismi käigus tekkivate toksiliste toodete neutraliseerivat toimet pakutakse maksas keemiliste muundumiste teel.\nMõni mõte maksa anatoomiast annab talle palpatsiooni. Tavaliselt, kui kõhu lihased on lõdvestunud, on maks tavapäraselt palpeerunud kohe ranniku kaare all parempoolsel keskjoonel ja sügava hingeõhuga langeb alumine piir 1-4 cm võrra. valutu. Maksa alumise serva madal asukoht näitab selle laienemist või väljajätmist. Maksapõletamine peaks püüdma jälgida kogu selle alumist serva. Kaasaegsed uurimismeetodid võivad oluliselt suurendada arusaamist maksa anatoomiast ja füsioloogiast.\nMaksa anatoomia ja füsioloogia Loeng 37\n37 Maksa anatoomia ja füsioloogia\nMaksa anatoomia ja füsioloogia Loengunumber 37\n• 1. Maksa struktuur ja funktsioon.\n• Maks (lat. Hepar) on seedetrakti suurim nääre. • Täiskasvanud maksa mass on 1, 5 kg.\n• Maksa Koronaarne sidemepiirkond asub peamiselt paremas hüpokondriumis, otse kupli all, diafragma sirgekujulise sideme külge, mis on kinnitatud selle poolkuu ja koronaarse sideme abil.\n• Maksal on 2 pinda: ülemine ja alumine. • Ülemine diafragma pind. • See on ülespoole ja ees, kumer ja kumerdub diafragmaga. ava\n• Alumine - vistseraalne pind. • See on nõgus, suunatud allapoole ja tagantpoolt ning selle sooned ja süvendid külgnevatest siseorganitest.\n2 4 3 1 • Ruudukujuline (1), caudate (2), parempoolne (3) ja vasak (4) lobes on eraldatud maksa vistseraalsele pinnale.\n• Diafragmaalsel pinnal võib näha ainult paremaid ja vasakpoolseid lõhesid, mis on eraldatud üksteisest poolkuu-kuju kaudu.\n3 2 1 • Vistseraalsel pinnal on 3 vagut: põiki (1) ja 2 pikisuunalist (2, 3). • Ristne soon asub keskel, seda nimetatakse maksa väravaks.\n• Maksaarteri (1), portaalveeni (2), närvide ja lümfisoonte ning ühise maksakanali (3) väljumine läbi väravate maksa. • Maksa värava ees on ruudukujuline lõng (4), tagantpoolt - caudate-lobe (5). 5 2 3 1 4\n• Suurem osa maksast on kaetud kõhukelme. • kõhukelme, mis liigub diafragmast maksasse, moodustab koronaarriigese (1), • parempoolse ja vasakpoolse kolmnurga (2, 3), • poolkuu (4) sideme. 1 4 3 2\n• maksa funktsionaalne struktuuriüksus on maksa lobule. • Inimese maksades on umbes 500 000 segmenti. Maksa lobule\n• Maksahülss koosneb maksarakkudest (hepatotsüüdid) (1), mis on paigutatud taladena, mis ulatuvad radiaalselt keskpunktist lobula perifeeriani. • Laied kapillaarid liiguvad talade (2) vahel. 1 2\n• Iga tala koosneb kahest rida hepatotsüüte, mille vahel on väike vahe - sapi kanal, kus sapi eritub maksarakkude poolt.\nLai kapillaarid Kesk veen Hepatotsüüdid Gall kapillaarid\n• Hülssi keskel on tsentraalne veen (1), kuhu voolab lai kapillaaride vool (2). • Kapillaaride seintes on stellate kujuline endoteelirakud, Kupfferi rakud. 2 1\n• Kupfferi rakud imavad veres ringlevaid aineid, haaravad ja seedivad baktereid, punaste vereliblede jääke, rasva tilka.\n• 1. Exchange - osaleb kõikides ainevahetustüüpides: valk, rasv, süsivesikud, mineraal, vee vahetamisel, vitamiinid.\n• 2. Hematopoeetiline - embrüonaalsel perioodil on vere moodustumise organ. Selles tekivad erütrotsüüdid.\n• 3. seedimine on seotud seedimise protsessidega (moodustab sapi).\n• 4. Maksa barjäärifunktsioon on mürgiste ainete muutumine vähem toksilisteks ja nende eemaldamine kehast.\n• 5. maksa kaitsev funktsioon - selle stellate rakud on võimelised fagotsütoosiks.\n• 6. Hoiustamine - sisaldab laeva kujul kuni 0, 6 l verd.\n• 2. Sapp, selle koostis ja tähendus. Sapipõie struktuur ja funktsioon.\n• Maksarakud toodavad kuni 1 l sapi päevas. • sapi kogunemine ja kontsentratsioon toimub sapipõies.\n• sapipõis (ladina vesica fellea) on pirnikujuline lihasmembraaniline paak. • Mullide pikkus on 8–10 cm, ruumala on 30–50 ml.\n• sapipõie on: Ø (1), Ø (2), shashka (3). 2 1 3\n• sapipõie sapi siseneb sapi kanalisse (1), mis algab põie kaelast ja mille pikkus on 4 cm • Oddi sfinkter (2) on sapipõie sulgurlihase põie kaelapiirkonnas. 2 1\n• Sappukanal (1) ühendub ühise maksakanaliga (2) ja moodustab ühise sapi (3), mis avaneb kaksteistsõrmiksoole 12. 2 1 3 12 kaksteistsõrmiksool\n• Sapp on leeliseline, värvitud kuldkollase värviga. • Päeva jooksul toodab inimene 500–1200 ml sapi. • See sisaldab sapphappeid, sapipigmente, kolesterooli, vett, sapphapete sooli, lima.\n• Sapppigment - bilirubiin moodustub maksas hemoglobiini lagunemissaadustest. • Suurem osa pigmendist eritub sterkobiliini kujul, mis lisab väljaheite värvi. • Väiksem osa bilirubiinist imendub verre ja eritub uriiniga uriiniga, andes selle õledekollase värvuse.\nSappide funktsioonid: • aktiveerib pankrease ja soole mahla lipaasi. • Emulgeerib rasvu, see tähendab, et see purustab rasva tilka väikseimatesse pallidesse. • hõlbustab rasvade ja vitamiinide A, E, D, K. imendumist. • Tugevdab soolestiku peristaltikat. • Viivitab soolestiku pundumisprotsessid, kuna sellel on antibakteriaalsed omadused.\nMaksa anatoomia ja füsioloogia\nMaks on inimese suurim sisemine organ. Selle keskmised mõõtmed on: eesmine - 25–30 cm, sagitaalne - 12–20 cm ja caudal - 6–10 cm, maksa mass - 1300 kuni 1800 g või 2-3% täiskasvanu kehakaalust.\nJoonis fig. 71. Maksakino segmentne struktuur. (Arvestades: V. A. Vishnevsky jt. Maksaoperatsioonid. Kirurgide juhend. M., 2003)\nPeritoneumi all on õhuke kiuline membraan - glissekapsl, mis tungib alumisest osast maksa parenhüümi, moodustades selle värava. Maksa kaksteistsõrmiksoole sidemed, mis sisaldavad portaalveeni, maksa arterit, sapiteid, lümfisõite ja närve, lahkuvad maksa väravatest. Tavaliselt jaguneb maks 2 haaraks ja 8 segmendiks (joonis 71). Maksa segmendi all mõista selle parenhüümi piirkonda, kolmanda järjekorra portaalveeni ümbritsevat haru ja maksa arteri vastavat haru ja sapiteed.\nMaks veres on pärit kahest allikast: portaalveeni ja maksa arterist ning voolab läbi maksa veenide. Iga minut läbib maksa kaudu 1,5 liitrit verd, 70–75% sellest pärineb portaalveeni ja 25–30% maksa arterist. Rõhk maksa arteris on 120 mmHg. Art., Portaalveenis - 8-12 mm Hg. Art., Maksatõuges - kuni 5 mm Hg. Art. Portaalveri, erinevalt caval-süsteemi venoossest verest, sisaldab soolestikku imenduvaid toiduaineid ja toksilisi aineid.\nJoonis fig. 72. Portaalveeni moodustumine: 1 - v. ileocolica; 2 - v. mesenterica ülemus; 3 - v. lienalis; 4 - v. mesenterica halvem; v. portae. (Esitaja: V. M. Sedov)\nTavaline maksaarteri pärineb tsöliaakiast ja kujutab endast 5–7 mm läbimõõduga anumat. Pyloruse ülemise serva tasandil jaguneb see seedetrakti ja selle enda arterisse. Viimane jaguneb parempoolseteks ja vasakpoolseteks harudeks, minnes vastavatesse lõikudesse. Õige maovõre lahkub oma või tavalisest maksaartrist ja tsüstiline arter, mis varustab sapipõie õigest harust. Portaalveeni pikkus (v. Portae) on tavaliselt 4–8 cm, läbimõõt - 11–14 mm.\nPortaalveeni esialgne jaotus asub kõhunäärme pea taga. Peamised portaalveeni tüve moodustavad veresooned on ülemised mesenteriaalsed, põrna- ja madalamad keskmised veenid (joonis 72).\nPortaali veen siseneb seedetrakti organitest, kõhunäärmest, põrnast ja ekstrahepaatilistest sapiteedest. Peamine verevool portaalisüsteemist läbib maksa koe ja voolab madalamasse vena cava (v. Cava inferior). Siiski esineb ülemääraseid ja madalamaid vena cava (portocaval anastomoses) voolavaid extrahepaatilisi veenialuseid. Veresoonte verevoolu rikkumise korral on need anastomoosid suuresti vastutavad vere väljavoolu eest portaalisüsteemist. Järgmised vaskulaarsed ühendused on suurima väärtusega (joonis 73):\nKõige olulisemad on vasaku mao veeni anastomoosid ja mao lühikesed veenid söögitoru veenidega. Nad on ühendatud mao, kõhu ja alumiste rindkere söögitoru submukoosse kihi venoosse plexuse kaudu. Portaalhüpertensioonis läheb vere väljavool nende anumate kaudu paralleelsetesse ja poolväärikutesse veenidesse, mis voolavad kõrgema vena cava. Portaalirõhu pidev suurenemine üle 260–280 mm vee. Art. põhjustab söögitoru veenilaiendeid ja mao kardiat, see on gastrointestinaalse veritsuse tavaline põhjus (rohkem sellest hiljem).\nMadalam mesenteriaalne veen on ühendatud sisemise lümfisüsteemi veenidega läbi pärasoole submukoosse veenipõimiku. Tavaliselt teostab pärasoole ülemise kolmandiku verevoolu ülemise rektaalse veeni - halvema kesknäärme veeni sissevoolu ja distaalsetest osadest - kesk- ja madalamaid rektaalses veenides, mis on limaskesta veeni sissevool (inferior vena cava süsteem). Portaalhüpertensioonis toimub vere väljavool vasakus pooles jämesoolest läbi avatud venoosse anastomoosi, keskmise ja alumise rektaalse soole veenide silikakujutistesse. Kliiniliselt võivad sellised patsiendid esineda hemorrhoidaalse veritsusega.\nNabanõela mitteeksplitseerimise või spontaanse rekanaliseerimise tulemusena voolab portaalveri pindmiste epigastria veenidesse, mis laienevad veenilaiendid. Väljavool kõhu seina pindmistest veenidest tekib ülemise ja alumise epigastria veenides, mis voolavad vastavalt sisemistesse rindkere veenidesse (ülemiste vena cava süsteem) ja välistesse nõgusesse veenidesse (inferior vena cava süsteem).\nJoonis fig. 73. Anastomoosid õõnsate veenide ja portokavalide anastomooside (skeem) vahel. 1 - anastomoosid v. renalis sinistra ja süsteem v. mesenterica halvem; 2 - v. testicularis (resp. ovarica); 3 - anastomoos v. testicularis (resp. ovarica) ja süsteem v. mesenterica ülemus; 4 - vv. paraumbilicaly (viidatud: Ostverkhoi G.Ye, 1964)\nMaksakonstruktsiooniline ja funktsionaalne üksus on maksa lobul, mille kuju on mitmekülgne prism, mille läbimõõt on 1-2 mm. Hobulad üksteisest piiritlevad õhukese sidekoe kihiga, milles paiknevad maksa triaadid (interlobulaarne arter, portaalveeni, sapiteede), samuti lümfisooned ja närvikiud (joonis 74). Lobulid koosnevad hepatotsüütidest, mis on rühmitatud ühe raku paksusega plaatidena. Nende vahel on sinusoidsed kapillaarid, mis lähenevad radiaalselt lobulite keskele ja mis kannavad verd perifeeria perifeeriast (portaalveenidest) oma keskpunkti maksakõvasse (caval maksa süsteem) (joonis 75). Sel moel veri "peseb" maksa talasid, andes soolestikus neeldunud hepatotsüütide toitained. Hepatotsüüdid vajavad hapnikku maksa arterioolide verest, mis avanevad sinusoidseteks kapillaarideks. Seega voolab sinusoidsetes kapillaarides segatud portaalveeni ja arteriaalne veri (joonis 76).\nJoonis fig. 74. Maksa lobule on normaalne: A - sidekoe kihi perifeerses piirkonnas (portaalveeni oksad, maksa arter ja sapiteed) on maksa triaadid - nendega kaasnevad lümfikanalid ja närvid; B - maksa veen asub lobuli keskel (caval-süsteem)\nMaksa sinusoid on kapillaar, mille seinad moodustavad endoteelirakud - endoteelirakud ja fikseeritud makrofaagid - tähtkujulised retikuloendoteliaalsed rakud (Kupfferi rakud). Erinevalt teiste elundite kapillaaridest ei ole sinusoidne vooder põhjakile. Paisutatud rakud (Pit rakud), mis on transformeeritud tapja lümfotsüüdid, on kinnitatud sinusoidi endoteelile. Mõõdukad rakud, mis tungivad mikrovillidesse endoteeli limaskesta kaudu, puutuvad kokku hepatotsüütidega, aidates kaasa defektsete, sealhulgas kasvaja ja viirusega nakatunud rakkude hävitamisele. Sinusoidi ja ümbritsevate hepatotsüütide vahel on perisinusoidne ruum (Disse-ruum), mis on täidetud mukopolüsahhariidide ja kudede vedelikuga. Siin on perisinusoidsed lipotsüüdid (Ito rakud), mis sünteesivad perisinusoidse ruumi retikulaarsete kiudude kollageeni.\nJoonis fig. 75. Maksa talad ja sinusoidsed kapillaarid: 1) portaalveeni haru; 2) maksaarteri haru; 3) sapi kanal; 4) sinusoidne kapillaar; 5) Kupfferi rakud; 6) hepatotsüüt, 7) maksa veen; 8) sapi kapillaar\nSinusoidi endoteelmembraanil on mitu ava - fenestra -, mille diameeter on kümnendik mikronit. Grupeerimine eraldi piirkondadesse moodustab nn sõelaplaadid. Nende kaudu tungib vereplasma Disse'i ruumi. Perisinusoidne ruum on maksa lümfikihi algne osa. Osa plasmast, mis siia siseneb, voolab interlobulaarsesse ja seejärel suurematesse lümfisoonidesse.\nJoonis fig. 76. Portaal- ja veerusüsteemide, maksa arterite ja sapiteede suhe maksa lobulites\nHepatotsüüdid moodustavad 65% raku massist ja 80% maksa mahust. Neil on keskne sfääriline südamikuga hulknurk. Hepatotsüütide vabad pinnad pestakse sinusoidide verega. Sapp canaliculi paiknevad külgnevate hepatotsüütide vahel, millel ei ole oma membraane ja mis moodustavad kokkupuutuvate rakkude plasmamembraanide depressiooni. Nad valatakse kolangioolidesse (Goeringi tubulid), mis on vooderdatud kuupmeetri epiteeliga, ja viimane - portaalköisikute interlobulaarsetesse sappikanalitesse. Kuni 35% maksakude massist moodustavad sidekoe rakud, kapillaar-endoteelirakud, Kupfferi rakud, limaskesta rakud ja lipotsüüdid. Maks on peamine organ, mis säilitab kehas komplekssete keemiliste ühendite homeostaasi. Maksa peamised funktsioonid on valkude, süsivesikute, lipiidide, ensüümide, vitamiinide, pigmendi ainevahetuse, sapi sekretsiooni, detoksikatsiooni funktsioon. Kõik metaboolsed protsessid maksas on äärmiselt energiamahukad. Peamiseks energiaallikaks on Krebsi tsükli aeroobse oksüdatsiooni protsessid.\nInimese maksa anatoomia ja füsioloogia\nMaks, inimkeha suurim nääre, asub diafragma parempoolse kupli all.\nParempoolsed pleuraalused ripuvad üle maksa ja seetõttu löökpillide ajal määrab maksa ülemine piir nippeljoon ainult 6-ndal ribal. Maksa alumine piir on kokkupuutes maoga, pylorus, kaksteistsõrmiksoole, päikesepõimiku piirkonnaga, parema neerupealise, parema neeru ülemise otsaga ja jämesoole kummardamisega.\nSapipõie kuju on pirn. Selle pikkus on 8-10 cm, maht 30-40 ml. Sapipõie asub maksaga külgneval ülemisel pinnal, selle ümardatud põhjaprojektid ulatuvad mõnevõrra kaugemale maksa servast ja keha asub põikipiiril ja osaliselt kaksteistsõrmiksoolel. Need topograafilised suhted selgitavad nende organite teatud patoloogiliste protsesside täheldatud üldistust, näiteks perikolütsüstiiti ja periduodeniiti, sapikivide läbimist sapipõie ja kaksteistsõrmiksoole haavandi ja jämesoole vahel.\nMaksa väravadesse sisenevad anumad: portaalveen ja maksa arter ning kaks maksakanalit, mis ühenduvad ühte (ductus hepaticus); selle kanali teel voolab sinna peagi sapipõie (ductus cysticus) kanal. Mõlemad kanalid moodustavad ühise sapitee (ductus choledochus), mis painutab kõhunäärme tagumise pea ümber ja avaneb kahaneva kaksteistsõrmiksoole keskosas, täpselt Vateri nibus pankrease kanali lähedal. See anatoomiline lähedus sapiteede ja kõhunäärme pea vahel põhjustab kõhunäärme pea vähktõve kollatõvi ja asjaolu, et maksahaigustega kaasneb sageli pankreatiit.\nHistoloogilisel uurimisel võib näha, et maks koosneb paljudest mitmepoolsetest viiludest. Iga ülaosa ülaosa on ühest maksa veenide viimasest harust. Hülsi ristlõikes võib näha, et maksa veen asub selle sisselõike keskel ja selle ümber paiknevad maksarakud piki raadiust; nende rakkude vahel on aga lünki, millest mõned on mõeldud vereringe läbimiseks (neid võib nimetada vereringeks) ja teisi, mis erinevad esimesest - sapi läbipääsuks (sapiteed). Maksaarteri ja portaalveeni harud paiknevad lobulite servades, ümbritsetud sidekoe poolt, mis ulatub glissoni kapslist. Sappide kapillaarid liiguvad ka lobulite vahel. Maksa väravatest välja tulevate sapi kanalite ja nende väravate (portaalveeni ja maksa arteri) kaudu sisenevad väikseimad oksad liiguvad maksas ainult lobulite vahel. Nende harude, maksa arteri ja portaalveeni poolt toodud veri siseneb nõelasse mööda vereringeid ning rakkude ja tsentripetaalsuunas olevad ruumid voolavad tsentraalsesse maksa veeni; teel, see toidab maksa rakke ja kannab neile glükoosi, aminohappeid jne.Sell, liigub tsentrifugaalsuunas mööda rakkudevahelisi kanaleid, ning voolab lobulite servale voolikute vahele paigutatud sapi kapillaaridesse.\nMitut maksa tööd saab jaotada skemaatiliselt järgmiselt:\nvälis- või erituv, maksafunktsioon - sapi teke ja sekretsioon, mis on seotud sappikanalite süsteemiga, intra- ja extrahepaatiline, kaasa arvatud sapipõie;\nmaksa sisemine või keemiline metaboolne funktsioon on seotud peamiselt maksa parenhüümiga, selle epiteelirakkudega, mis toimuvad peamiselt mitmesuguste keemiliste ainete vere viivitamise, muutmise ja vabastamisega. Maksa mesenhüümi rakkude ja selle retikuloendoteliaalsete elementide kaitsefunktsiooni võib seostada maksa sisemise funktsiooniga laias tähenduses.\nMaks reguleerib samuti suuresti vere hüübimist ja vere moodustumist, venoosse verevoolu maht südamesse annab immunoloogilise vastuse mikroobide patogeenidele ja võõrvalkudele. Kõik see viitab maksa sisemisele funktsioonile selle laiemas tähenduses.\nJärelikult vähendatakse maksa sisemist funktsiooni skemaatiliselt, et reguleerida vere kompositsiooni, mis pärast maksa ja seejärel kopsude läbimist tagab elundite toitumise, kaasa arvatud elutähtsad elundid nagu süda, kesknärvisüsteem, neerud jne.\nPortaalveeni kompositsioon ei ole konstantne: see veri on ülekoormatud pärast söömist koos seedimistoodetega ja sisaldab soole toksiine, osaliselt mikroobset päritolu; maksa veenide veri on palju vähem mürgine ja sellel on peaaegu püsiv koostis, mis aga muutub neurohumoraalse reguleerimise mõjul. Kõik toiduaineid - süsivesikuid, valke ja rasvu -, mis viiakse portaalveeni verega, läbivad selles mitmesugused keemilised muundumised. Maks ei ole ainult sisemine verifilter, vaid ka koht, kus mürgid neutraliseeritakse ja bakterite keha neutraliseeritakse.\nTuleb märkida, et sapi moodustumine (välisfunktsioon) on tihedalt seotud maksa keemilise toimimisega, kuna soolestikku erituvad sapihapped tekivad maksa rakkudes ning bilirubiini ja kolesterooli sisaldus sapis on seotud nende ainete vererikkusega ning nende ainete läbimisel maksa kaudu. nende keemiline muundumine toimub.\nMaksa on oma aktiivsuses seotud lisaks vereringesüsteemile ja seedetraktile ka hingamisteede, neerude ja teiste organite aktiivsusega.\nMaksa kontrollib oma funktsioonides neurohumoraalne süsteem. Vagusnärv ei põhjusta ainult sapipõie kokkutõmbumist, vaid on ka maksa sekretoorne närv. Rändav ja sümpaatiline närv on keeruline trofiline toime maksa ainevahetusprotsessidele.\nEndokriinsetest organitest reguleerivad kõhunäärmed ja neerupealised glükogeeni sadestumist ja suhkru väljutamist maksas. Maksa aktiivsuse kõigi aspektide reguleerimine kõrgema närvisüsteemi poolt, eriti Bykovi koolis, näitab keha ekstero- ja interoretseptorite sapi sekretsiooni konditsioneeritud refleksmehhanismi.\nKliiniliselt kahjustatud maksa aktiivsus on pikka aega olnud seotud vaimse traumaga (nn emotsionaalne kollatõbi, ärevusest põhjustatud sapikivitõbi jne), teisest küljest on ka maksa seisundi mõju kõrgemale närvisüsteemile. Maksahaigused võivad põhjustada funktsionaalseid muutusi ärevuse ja pärssimise kortikaalsetes protsessides, näiteks kollatõus ("sapiteede") ja isegi kesknärvisüsteemi anatoomilistele kahjustustele (näiteks nn hepato-lentikulaarne degeneratsioon, s.o subkortikaalsete tuumade lüüasaamine). aju tsirroos).\nMaks on inimese suurim sisemine organ. Selle keskmised mõõtmed on: eesmine - 25–30 cm, sagitaalne - 12–20 cm ja caudal - 6–10 cm, maksa mass - 1300 kuni 1800 g või 2–3% täiskasvanu kehakaalust. Tavaliselt võtab see ruumi viiendast vaheruumis asuvast kaldakaarest, mis asub enamasti keskjoonest paremal. Maksal on kaks pinda: kumer diafragma ja nõgus vistseraalne, mis läheneb teravaid servi. See on peaaegu täielikult kaetud vistseraalse peritoneumiga ja seda hoitakse diafragma parempoolse kupli all sidemete abil.\nPeritoneumi all on õhuke kiuline membraan - glissekapsl, mis tungib alumisest osast maksa parenhüümi, moodustades selle värava. Maksa-kaksteistsõrmiksoole sidemed, mis sisaldavad portaalveeni, maksa arterit, sapiteid, lümfisõite ja närve, lahkuvad maksa väravatest. Tavaliselt jaguneb maks 2 haaraks ja 8 segmendiks (joonis 71).\nMaksa segmendi all mõista selle parenhüümi piirkonda, kolmanda järjekorra portaalveeni ümbritsevat haru ja maksa arteri vastavat haru ja sapiteed.\nTavaline maksaarteri pärineb tsöliaakiast ja kujutab endast 5–7 mm läbimõõduga anumat. Pyloruse ülemise serva tasandil jaguneb see seedetrakti ja selle enda arterisse. Viimane jaguneb parempoolseteks ja vasakpoolseteks harudeks, minnes vastavatesse lõikudesse. Õige maovõre lahkub oma või tavalisest maksaartrist ja tsüstiline arter, mis varustab sapipõie õigest harust.\nPortaalveeni pikkus (v. Portae) on tavaliselt 4–8 cm, läbimõõt - 11–14 mm.\nMaksa sisemine veen siseneb seedetrakti organite, kõhunäärme, põrna ja ekstrahepaatsete sapiteede venoosse veri. Peamine verevool portaalisüsteemist läbib maksa koe ja voolab madalamasse vena cava (v. Cava inferior). Siiski esineb ülemääraseid ja madalamaid vena cava (portocaval anastomoses) voolavaid extrahepaatilisi veenialuseid. Veresoonte verevoolu rikkumise korral on need anastomoosid suuresti vastutavad vere väljavoolu eest portaalisüsteemist. Järgmised vaskulaarsed ühendused on suurima väärtusega (joonis 73):\nNabanõela mitteeksplitseerimise või spontaanse rekanaliseerimise tulemusena voolab portaalveri pindmiste epigastria veenidesse, mis laienevad veenilaiendid. Väljavool kõhu seina pindmistest veenidest tekib ülemise ja alumise epigastria veenides, mis voolavad vastavalt sisemistesse rindkere veenidesse (ülemiste vena cava süsteem) ja välistesse nõgusesse veenidesse (inferior vena cava süsteem). Eelneva kõhuseina venoosse struktuuri tugevdamist nimetatakse “meduusa peaks”.\nMaksakonstruktsiooniline ja funktsionaalne üksus on maksa lobul, mille kuju on mitmekülgne prism, mille läbimõõt on 1-2 mm. Hobulad üksteisest piiritlevad õhukese sidekoe kihiga, milles paiknevad maksa triaadid (interlobulaarne arter, portaalveeni, sapiteede), samuti lümfisooned ja närvikiud (joonis 74).\nLobulid koosnevad hepatotsüütidest, mis on rühmitatud ühe raku paksusega plaatidena. Nende vahel on sinusoidsed kapillaarid, mis lähenevad radiaalselt lobulite keskele ja mis kannavad verd perifeeria perifeeriast (portaalveenidest) oma keskpunkti maksakõvasse (caval maksa süsteem) (joonis 75). Sel moel veri "peseb" maksa talasid, andes soolestikus neeldunud hepatotsüütide toitained. Hepatotsüüdid vajavad hapnikku maksa arterioolide verest, mis avanevad sinusoidseteks kapillaarideks. Seega voolab sinusoidsetes kapillaarides segatud portaalveeni ja arteriaalne veri (joonis 76).\nMaksa sinusoid on kapillaar, mille seinad moodustavad endoteelirakud - endoteelirakud ja fikseeritud makrofaagid - tähtkujulised retikuloendoteliaalsed rakud (Kupfferi rakud). Erinevalt teiste elundite kapillaaridest ei ole sinusoidne vooder põhjakile.\nPaisutatud rakud (Pit rakud), mis on transformeeritud tapja lümfotsüüdid, on kinnitatud sinusoidi endoteelile. Mõõdukad rakud, mis tungivad mikrovillidesse endoteeli limaskesta kaudu, puutuvad kokku hepatotsüütidega, aidates kaasa defektsete, sealhulgas kasvaja ja viirusega nakatunud rakkude hävitamisele. Sinusoidi ja ümbritsevate hepatotsüütide vahel on perisinusoidne ruum (Disse-ruum), mis on täidetud mukopolüsahhariidide ja kudede vedelikuga. Siin on perisinusoidsed lipotsüüdid (Ito rakud), mis sünteesivad perisinusoidse ruumi retikulaarsete kiudude kollageeni.\nEttekanne "Maksa, anatoomia, füsioloogia ja selle funktsioonid".\nVaadake ja laadige alla tasuta ettekanne "Maks, anatoomia, füsioloogia ja selle funktsioonid". pptCloud.ru on laste, koolilaste (õppetundide) ja õpilaste ettekannete kataloog.\nMaksa, anatoomia, füsioloogia ja selle funktsioonid.\nMaks on eksogeenne näärmevähk, mis sekreteerib selle saladuse kaksteistsõrmiksoole. Selle nimi sai sõna „ahi”, kuna maks on teiste elunditega võrreldes kõrgeim temperatuur (39 ° C). Maks on kompleksne "keemiline labor", mis täidab mitmeid olulisi funktsioone.\nSkeletopia- (skelett + kreeka. Topos koht, asukoht) elundite asukoht inimkehas skeleti elementide suhtes.\nMaksa paikneb otse paremas ülakõhus diafragma all. Maksimaalsest väljapääsust paremal pool paiknev maksa ülemine piir asub IV parempoolse nippijoone piki vahekaugust IV, vasakpoolse ülaosa ülemine punkt jõuab viiendasse ristlõike ruumi piki vasakut parasternjoont. Aku eesmine marginaal paremal pool südamikujoont on X m / r tasemel, selle projektsioon langeb kokku ranniku kaare servaga paremale nippeliinile. Siin lahkub esiserv kaldakaarest ja venib vasakule ja ülespoole, see on projitseeritud mööda keskjoont naba ja vahelduva protsessi mõõga aluse vahele. Järgmisena läbib maksa eesmine serv vasakpoolset rannahoone ja kuuenda ranniku kõhre tasandil vasakul parasternaljoonel kulgeb ülemine serv.\nMaksa paikneb ülemises paremas kõhus; see on seotud sidemetega diafragma, kõhu seina, mao ja soolte külge ning kaetud õhukese kiudmembraaniga - glissekapsliga. Maks on pehme, kuid tihe punakaspruuni organ, mis koosneb tavaliselt neljast lobest: suurest parempoolsest lõngast, väiksemast vasakust ja palju väiksematest laudadest ja nelinurkadest, moodustades maksa tagumise alumise pinna.\nMaksa segmentne struktuur\nKaasaegse anatoomilise ja funktsionaalse jagunemise alus, mis põhineb maksa segmentaarse struktuuri teemal. Aktsiad, sektorid, segmendid, mida nimetatakse erineva suurusega maksapiirkondadeks, millel on eraldi vere- ja lümfiringlus, sappide inervatsioon ja väljavool. Portaalveen, maksa arter, sapiteed ja maksa veenide haru. Portaalveeni harude, maksa arteri ja sapi kanali kulg kehas on suhteliselt sama. Neid anumaid ja sapiteid nimetatakse glissoni ehk portaaliks, mis on erinevalt maksa veenidest, mida nimetatakse caval-süsteemiks. Maksa segmentaarne jagunemine toimub portaali- ja caval-süsteemides.\nMaksasegment on selle parenhüümi püramiidne osa nn maksa triaadi kõrval: teise järjekorra portaalveeni haru, sellega kaasnev maksa arteri haru ja maksakanali vastav haru\nSegmendid, mis on rühmitatud raadiusega maksa väravate ümber, sisenevad suurematesse, sõltumatutesse maksapiirkondadesse, mida nimetatakse tsoonideks või sektoriteks. Selliseid sektoreid on viis. 1. Vasakpoolne sektor vastab II segmendile (ühe segmenti sektor). 2. Vasakpoolse parameetri sektori moodustavad segmendid III ja IV. 3. Õige parameediasektor koosneb V ja VIII segmendist. 4. Õigus külgmine sektor hõlmab VI ja VII segmenti. 5. Vasak seljaosa vastab I segmendile (ühe segmenti sektor). Maksa segmendid on juba emaka perioodi jooksul moodustunud ja on selgelt väljendatud sünni ajal.\nVere siseneb maksale portaalveest ja maksa arterist, arteriaalne verevarustus on valmistatud tavalisest maksa arterist (a. Hepaticacommunis), mis on truncuscoeliacus'i haru. Maksaarteri vahetult väravavahi kohal, mis ei ulatu 1-2 cm kaugusele ühisest sapi kanalist, on jagatud a. gastroduodenalis ja a. maksakahjustus. Oma maksaarteri algusosas on haru - õige maoarteri, ja enne maksa sisenemist või vahetult värava juures jaguneb see paremale ja vasakule harule. Mõningatel juhtudel lahkub maksa ruudukujulise haru maks arterist. Maksa arteriaalsed anastomoosid jagunevad kaheks süsteemiks: ekstraorgan ja intraorgan. Orgaanilise süsteemi moodustavad peamiselt oksad, mis ulatuvad a. hepaticacommunis, aa. gastroduodenalis ja hepaticadextra. Siseorganisatsiooni tagatiste süsteemi moodustavad anastomoosid oma maksaarteri harude vahel\nMaksa veenisüsteemi esindavad veenid, mis viivad ja veritsevad. Vere väljavool maksast toimub madalamale vena cava'le voolavate maksa veenide kaudu. Peamine juhtiv vein on portaalveen. Nimi pärineb maksa „väravast”, kus see voolab. Mõõdud: pikkus - 6-8 cm, laius - 1-1,5 cm Portaalveen moodustab ülemiste mesenteriaalsete, halvemate kesknärvisüsteemide ja põrna veenide sulandumise. Portaalveeni siseneb mao koronaarveen (v. Coronariaventriculi), mao väljumise veen (v. Pylorica) ja sapipõie veen (v. Cystica). See on ainus veen, mis siseneb orelisse, mitte sellest lahkuda. Maksa värava tasandil on V. portae jagatud õigeks haruks, mis varustab maksa paremat külge ja vasaku haru, mis varustab vasaku, saba ja ruudukujulise lõhega.\nPortaalveeni seostatakse paljude õõnsate veenidega anastomoosidega (portocaval anastomoosid). Need on anastomoosid koos söögitoru ja mao, pärasoole, paraumbiililiste veenide ja eesmise kõhu seina veenide veenidega, samuti anastomoosid portaalisüsteemi (ülemise ja alumise mesenteriaalse, põrna jne) veenide juurte ja retroperitoneaalse ruumi (neerude, neerupealiste, veenide) vahel. munandid või munasarjad jne.) Maksa veenid on maksa röövimise vaskulaarne süsteem. Tavaliselt on kolm veeni: paremal, keskel ja vasakul, kuid nende arv võib ulatuda 25. Maksa veenid langevad allapoole madalama vena cava alla, kus see läbib diafragma kõõluse auku rindkereõõnde. Enamikul juhtudel läbib madalam vena cava maksa tagumisest osast ja seda ümbritseb parenhüüm kõigil külgedel.\nVärava hemodünaamikat iseloomustab mesenteriaalsete arterite kõrgsurve järkjärguline langus maksamoonade madalaimale tasemele. Vere läbib kaks kapillaarsüsteemi: kõhu organite kapillaarid ja maksa sinusoidne voodi. Mõlemad kapillaarvõrgud on omavahel ühendatud portaalveeni abil. Mesenteriaalsete arterite veri rõhu all 120 mm Hg. siseneb soolestiku, mao, kõhunäärme kapillaaride võrku. Selle võrgu kapillaarides on rõhk 10-15 mm Hg. Sellest võrgustik siseneb venoosidesse ja veenidesse, moodustades portaalveeni, kus tavaliselt ei ületa rõhk 5-10 mm Hg. Portaalveenist saadetakse veri interlobulaarsetele kapillaaridele, sealt siseneb see maksa veenide süsteemi ja läheb halvemasse vena cava. Rõhk maksaveenides on vahemikus 5 mm Hg. nullini. Seega on rõhu langus portaali voodis 120 mm Hg. Oluline on rõhutada, et rõhu langus esimeses kapillaarivõrgus on 110 mm Hg ja teisel - ainult 10 mm Hg. Peamist rolli portaali verevoolu muutmisel mängib kõhuõõne organite kapillaarsüsteem, mis on võimas füsioloogiline kraan. Vere voolab läbi portaalikanali inimestel keskmise kiirusega 1,5 l / min, mis on peaaegu 1/3 inimese keha verevoolu kogumahust.\nMaksa verevarustuse omadused:\nKahe venoosse süsteemi olemasolu - portaal ja caval. Kahe süsteemi (arteriaalne ja venoosne) anumate kulgemise lahknevus. Maksa veenide harud ei järgi maksaarteri teekonda tagasi - nad liiguvad nende vahel ja lähenevad fännilisel viisil punktile, mis on suunatud madalama vena cava (caval gate) poole. ja portaalveen (maksa värav) Sügava intrahepaatilise anastomoosi areng, saidi nekroosi võimalus maksaarteri haru sidumisel.\nMaksa inerveerimine toimub vaguse närvide, peamiste ja madalamate diafragmaalsete plexuside harude ja parema freenilise närvi poolt. Maks saab sümpaatilisi kiude väikeste ja suurte suurte närvide kaudu läbi peamise plexuse. Maksa närvisüsteemi oksad teostavad maksa parasümpaatilist innervatsiooni. Maksa inervatsiooni süsteemis eristatakse ees- ja tagumised maksaplexused. Nende plexuste moodustumise peamine allikas on peamine plexus. Antenni eesmise maksa plexuse harud liiguvad omentumi lehtede vahel mööda maksaarteri ja tungivad koos anumatega maksa sisse. Tagumine maksa plexus ulatub läbi portaalveeni, mis jääb selle ja ühise sappikanali vahele, ja tungib maksasse põiksuunase piirkonna piirkonnas.\nMaksa histotopograafia (funktsionaalne maksa morfoloogia).\nMaksa histotopograafia (funktsionaalne maksa morfoloogia). Maksa on maksa rakkude mass, mida läbivad vere sinusoidid. Maksa lobule loetakse maksa peamiseks struktuuriüksuseks. Maksa lobule mõiste on viimastel aastakümnetel oluliselt muutunud. Arvestatakse kolme maksa lobulaatori mudelit: klassikalist, portaali ja acinari.\nKlassikalise kuuskantse hõõglambiga histoloogilistel proovidel, mis annavad koe kahemõõtmelise kujutise, on kuuskant, mille keskpunktiks on maksakeha (tsentraalne veen).\nMaksa lobule sisaldab: 1.hepaatilisi talasid; 2. sinusoidsed kapillaarid 3. geelkapillaarid 4. tsentraalne veen. Maksariba koosneb kahest radiaalsuunas töötavast hepatotsüütide reast. Maksa talade vahel paiknevad sinusoidsed kapillaarid, mis ka radiaalselt kulgevad perifeeriast keskmesse. Hepatotsüütide kahe rea vahele jäävate maksakehade sees on sapi kapillaarid, mis kulgevad keskelt perifeeriasse.\nFunktsionaalsest vaatepunktist on oluline rakkude jagunemine acini, mille keskel on maksa triaad.\nAcinus'e kontseptsioonis võetakse arvesse asjaolu, et maks, mis liigub maksaarteri ja portaalveeni, enne kui see siseneb sinusoididesse, saadetakse nende laevade harudele. Need arterite ja portaalveeni külgmised harud, mis asuvad portaalil, moodustavad maksa akinite aluse ja just need oksad võtavad sinusoididele verd isegi väiksemad oksad. Akinipiirkonnad, mis koosnevad maksaplaatidest, on nagu sibulakihid.\nVerejaotus toimub nii, et sisemise (esimesest tsoonist) kuni Acini välimise (kolmanda tsooni) sektsiooni suunas väheneb Po2 ja selles sisalduvad ained järk-järgult eemaldatakse.\nEsimese tsooni hepatotsüütides esineb pinotsütoos ja toitainete imendumine portaali verest, valkude ainevahetus on intensiivsem ja sünteesitakse plasmavalkud ning koloolhapped ja bilirubiin erituvad. Kolmanda tsooni hepatotsüütides pakutakse glükolüüsi, glükoosi omastamist ja ammoniaagi detoksikatsiooni.\nMaksimaalset vahet vereringe ja maksa parenhüümi vahel soodustab maksa sinusoidide seinte eriline struktuur.\nMaksa sinusoidide seinad ei ole iseloomulikud teiste keldri membraani organite kapillaaridele ja on ehitatud ühest endoteelirakkude reast. Nende rakkude kõige olulisem tunnus on fenestreeritud saitide olemasolu. Need piirkonnad on sinusoidide kaudu voolava vere ja Disse'i ruumi (endoteelirakkude ja maksarakkude vaheline ruum) vaheline filter.\nSinusoidsete kapillaaride seinad hõlmavad järgmisi endoteelirakke, stellate retikuloendoteliaalrakke (Kupfferi rakud), Ito rakke ja lõhenevaid rakke (pit)\nStellate reticuloendotheliocytes on elundispetsiifilised makrofaagid. Kupfferi rakud paiknevad peamiselt portaalide ümber. Nad fagotsüüdivad vananenud rakke, võõrosakesi, viiruseid, baktereid, parasiite, madala tihedusega oksüdeeritud lipoproteiine, denatureeritud valke, immunoglobuliinide fragmente, fibriini ja selle fragmente. Ito rakud (rasvaakumuleeruvad rakud, lipotsüüdid) asuvad Disse'i ruumis, nende tsütoplasmas võib sisaldada paljusid lipiidi graanuleid ja retinooli. Kui hepatotsüüdid on kahjustatud, kaotavad need rakud rasva tilgad ja muutuvad sarnasteks müofibroblastidega ja tekitavad kollageeni. Kärbitud rakud on suured liikuvad lümfotsüüdid, mis on looduslikud tapjad. Portaaliväljade sidekoe koos portaaltriadiga, kaasa arvatud portaalveeni harjad, maksaarteri ja interlobulaarsed sapiteed, on isoleeritud lümfotsüüte, histiotsüüte, plasma rakke ja fibroblaste.\nHepatotsüütide poolt toodetud sapi läbib maksa sees paiknev sapiteede keeruline süsteem. See süsteem hõlmab sapiteid, sapiteid ja interlobulaarseid kanaleid. Selle algne seos on ekstratsellulaarsed sapiteed, mis on moodustatud kahe või enama külgneva hepatotsüüdi sapiteest. Sappikanalitel ei ole oma seinu, need toimivad hepatotsüütide tsütoplasma membraanina. Rakkudevahelised sapite kanalid, mis ühenduvad üksteisega maksa lobule perifeerias, moodustavad suuremad perilobulaarsed sapisooned (kolangioolid, terminaalsed kanalid, Goering's canaliculi), millel on alusmembraan. Läbi hepatotsüütide klemmiplaadi voolavad sapiteed (kanalid, cholangid) periportaalses tsoonis cholangiola. Kanalid anastomeerivad omavahel, suurendavad suurust ja muutuvad suureks vaheseinaks, mis on vooderdatud kõrgeid prismakujulisi epiteeliotsüüte. Viimane, mis ühendub tsüstilise kanaliga, voolab 8–12 cm pikkuse ühise sapi kanalisse, ühine sapitehas avaneb kaksteistsõrmiksoole luumenisse, laieneb ühise sapiteede distaalne ots, selle seinas on silelihaste kiht - hepato-pankrease ampulla Oddi sfinkter.\nI - maksarakk; 2-tärniga tähistatud retikuloendoteliootsüüt (Kupfferi rakk); 3 - sinusoid; 4 - rakuväline sapikrasv; 5 - perilobulaarne sapi kanal; 6 - interlobulaarne sapiteede; 7 - veen; 8 lümfisoon.\nElektronmikroskoopias on hepatotsüütil ebakorrapärane kuuskantne kuju. Vereringe sinusoidi ees on sinusoidne pool ja sapi kanalisse sattunud sapiserv. Hepatotsüütide tsütoplasma membraan koosneb välistest ja sisemistest kihtidest. Hepatotsüütide membraanis on poorid, mis pakuvad endoplasmaatilise retiikulumi sidet ekstratsellulaarse söötmega. Hepatotsüütide sinusoidne pool on eriti märgatavad mitmete membraanide - mikrovillide - kasvul. Sinusoidse masti villi haarab arvukalt metaboliite ja sekretsioonid sekreteeritakse hepatotsüütide sapis.\nMaksa seedetrakti funktsioon.\nSeda funktsiooni võib jagada sapi sekretsiooniks (kolerees) ja sapi eritumiseks (cholekinesis). Sappide sekretsioon on pidev protsess ja sapi koguneb sapipõie ja sapi sekretsioon ainult allaneelamise ajal. Päeva jaoks on 500-1500 ml sapi. See moodustub hepatotsüütides, mis puutuvad kokku kapillaaridega. Mitmed ained jätavad plasma hepatotsüütidesse: vesi, glükoos, kreatiniin, elektrolüüdid jne. Hepatotsüütides moodustuvad sapihapped ja sapipigmendid, seejärel erituvad kõik hepatotsüütide ained sapite kapillaaridesse. Sapp koosneb 98% veest ja 2 kuivjäägist, mis sisaldab orgaanilisi aineid: sapphapete soolasid, sapipigmente, bilirubiini ja biliverdiini, kolesterooli, rasvhappeid, letsitiini, mukiini, uureat, vit A, B, C; katalaas, amülaas, fosfataas, proteaas, aminohapped ja glükokortikoidid, anorgaaniline jääk. Sapipõies on nende ainete kontsentratsioon 5-6 korda kõrgem kui maksa sapis. Sapppigmendid –bilubiin ja biliverdin annavad sapile konkreetse värvi.\n1. Emulgeerib rasvu vees lahustuvate rasvhapete valmistamisega. 2. soodustab triglütseriidide imendumist. 3. aktiveerib lipaasi 4. stimuleerib peensoole liikuvust 5. tõestab bakteritsiidset ja bakteriostaatilist toimet soole mikrofloorale 6. stimuleerib enterotsüütide proliferatsiooni ja desquamatsiooni.\nErütrotsüüt ja hemoglobiin hävitatakse maksas, põrnas ja luuüdis. Esiteks moodustub biliverdin lagunevast ravimist ja seejärel bilirubiinist. Bilirubiini lahustuvuse ja transpordi tagamiseks vereringes, põrnast lahkudes, ümbritseb seda vereplasma albumiinifraktsiooni valgukihiga. Albumiini ümbris eraldatakse maksas ja propioonhappe jäägi kohale lisatakse kaks glükuroonhappemolekuli ja moodustub diglukuroniid b / r. Sellest tulenevalt läheb see vees lahustuvasse olekusse, mille tõttu erituvad maksarakkudega sapi ja 12 pc. Soolest eraldub glükuroonhape soolestiku mikrofloora poolt ja moodustub mesosünogeen, mis läbib stercobilini, andes väljaheiteid vastava värvi ja pärast imendumist pärasoole hemorroidide veenide tasemel, siseneb vere ja seejärel uriini-urobiliini, värvides uriini-urobiliini, värvides uriini-urobiliini, värvides uriini-urobiliini, värvides uriini-urobiliini, värvides uriini-urobiliini, värvides uriini ja urobiini.\nSee analüsaator on retseptianalüsaatori alternatiiv.Sisestage toode ja näete vihjeid. Valige see, mida vajate ja sisestage kaal. Tulemus arvutatakse automaatselt. Liinid lisatakse nupuga „Lisa uus toode”.\nC-tüüpi viiruse maksakahjustus on üks nakkushaiguste spetsialistide ja hepatoloogide akuutseid probleeme. Haigusele iseloomulik pikk inkubatsiooniperiood, mille jooksul ei ole kliinilisi sümptomeid.\nMaks on multifunktsionaalne organ, mis pakub olulisi protsesse. See suurim nääre puhastab toksiinide keha, loob vitamiinide pakkumise, osaleb seedimises, toodab ensüüme, hormone. Tänapäeva inimestel diagnoositakse sageli maksahaigus.\nMaksa stenoos on üsna tavaline anomaalia. Nagu paljud teised maksa patoloogiad, ilmneb see haigus peamiselt hilisemates etappides ja põhjustab inimesele märkimisväärset ebamugavust.\nKuidas puhastada maksa oliiviõli ja sidruniga kodus\n3. genotüübiga hepatiit\nKoletsüstiidi antibiootikumid: näidustused, kasutuseeskirjad, parimad esindajad\nEprex - kasutusjuhised, ülevaated, analoogid ja vabanemise vormid (1000 IU, 2000 RÜ, 4000 RÜ, 10 000 RÜ intravenoosseks ja subkutaanseks süstimiseks ampullides) ravimid aneemia raviks CRF-s, HIV-infektsioon täiskasvanutel, lastel ja raseduse ajal\nPumpkin maksa jaoks\nViirusliku hepatiidi B hädaolukordade ennetamine\nMaksa parenhüümi difusiooni muutused rasvhapete ravi tüübi järgi\nGepabene - tablettide, näidustuste, koostise, kõrvaltoimete, analoogide ja hinna kasutamise juhised\nDieet sapipõie probleemide korral\nSport pärast sapipõie eemaldamist\nKuidas surm tsirroosist tekib?


CGI soovib omandada IT-hiidu Acando AB - ITuudised\nCGI Eesti tegevjuht Andres Birnbaum\nAcando direktorite nõukogu soovitas ühehäälselt ettevõtte aktsionäridel CGI pakkumus vastu võtta. Tehingu lõpetamine peaks toimuma 2019. aasta majandusaasta kolmandas kvartalis.\nCGI president ja tegevjuht George D. Schindler ütles, et pakkumusele kohalduvad mitmesugused tingimused, muu hulgas peavad pakkumuse heaks kiitma konkurentsiametid ning CGI peab enda omandusse saama üle 90% ringluses olevatest Acando aktsiatest.\nVahetult enne pakkumusest teatamist sõlmis CGI Nordic aktsiate ostmise lepingud Svedulf Fastighets AB, Bjursund Invest AB ja Svolder AB-ga, et omandada kokku 23 580 490 Acando aktsiat hinnaga 41,45 Rootsi krooni aktsia kohta. Neist 10 421 558 aktsiat (B-klassi aktsiad) omandatakse kohe. Ülejäänud 13 158 932 aktsia (3 639 990 A-klassi aktsiat ja 9 518 942 B-klassi aktsiat) omandamine viiakse lõpuni pärast seda, kui Saksa konkurentsiõiguse asutused on selle heaks kiitnud – kinnitus peaks saabuma hiljemalt kuu aja jooksul pärast pakkumuse väljakuulutamise päeva.\n„Acando ühinemine CGI-ga mõjub positiivselt meie esindatusele nii Eestis, Lätis kui Leedus ning toetab ettevõtte strateegilisi eesmärke teenindada Balti riikide kliente veelgi efektiivsemalt,“ kinnitas CGI Eesti tegevjuht Andres Birnbaum. „Iga ettevõtte ambitsioon on turu kasvatamine ning klientide usaldusväärsuse võitmine – olen kindel, et saame tänu ühinemisele tugevdada oma konkurentsieeliseid Baltimaades ning võita juurde uusi kliente.“\n„Stockholmis asuv Acando tooks CGI koosseisu üle 2100 spetsialisti viiest piirkonnas asuvast riigist, esmajoones puudutab see olulisemaid suurlinnade turge nagu Stockholm Rootsis, Oslo Norras ja Hamburg Saksamaal,“ märkis George D. Schindler. „Tugeva strateegilise nõustamise, süsteemiintegratsiooni ja kliendikeskse digitaalse uuendusvõimega Acando täiendab CGI üleilmset mõjukust, eriteadmisi olulisemates kaubandussektorites ning valitsuse tasandil.“\nCGI president lisas, et järjepidevad investeeringud ettevõtte lähedusmudeli arendamisse on täna olulisemad kui kunagi varem, sest kliendid koondavad oma koostööpartnerite hulka, valides üksikud usaldusväärsed partnerid, kelle võimed, suurus ja teenuste osutamise kvaliteet suudavad aidata ettevõttel kasvada ning muutuda tõhusamaks.\n„Acando on tehnoloogilisele ülimuslikkusele ja inimkäitumise lahtimõtestamisele toetudes töötanud välja uuendusmeelse kultuuri. Acando ja CGI pädevuste ühendamine toob kasu meie klientidele ning loob olulisi arenguvõimalusi meie töötajate jaoks,“ kommenteeris Acando tegevjuht Carl-Magnus Månsson.\n„Kui toome kokku CGI erakordselt tugeva positsiooni andmepõhise digitaalettevõtluse ja IT-alase ümberkujundustegevuse valdkonnas ning Acando ärinõustamise ja inimkesksete digiuuenduste lähenemise, tugevdame klientide heaolu nimel oma oskusi ja võimeid, siis tüürime ühiselt ka kasumliku äritegevuse kasvatamise suunas,“ lisas CGI Põhja-Euroopa tegevuse juhataja Heikki Nikku.\n1976. aastal asutatud CGI (www.cgi.com) kuulub maailma suurimate sõltumatute infotehnoloogia- ja ärinõustamisteenuseid pakkuvate ettevõtete hulka. Ettevõttes töötab ligikaudu 74 000 spetsialisti üle maailma, et pakkuda mitmesuguseid läbivteenuseid alates IT ja ärinõustamise teenustest kuni süsteemiintegratsiooni, tegevuste väljaviimise teenuste ning intellektuaalse omandi lahenduste pakkumiseni. Rohkem kui 11,5 miljardi (7,63 miljardi euro) Kanada dollarini ulatuva aastatuluga CGI aktsiad on noteeritud Toronto (TSX, GIB.A) ja New Yorgi börsil (NYSE, GIB).\nAcando (www.acando.com) tegutseb Põhja-Euroopa turul, olles esindatud Rootsis, Soomes, Norras, Saksamaal ja Lätis, kus on ühtekokku 2100 töötajat. Acando 2018. kalendriaastal tulu oli 2826 miljonit Rootsi krooni (266,8 miljonit eurot).


Vooremaa Test heale kodanikule\nTest heale kodanikule\nKui lähedaste juubelil küsime enda sisse vaadates, kui hea laps, abikaasa või õde-vend me juubilarile oleme olnud, siis riigi puhul oleks paslik küsimus, kui heade kodanikena me käitume. Kuidas seda aga mõõta?\nKas hea kodanik on see, kes USA presidendi Kennedy sõnade kohaselt ei küsi, mida saab teha riik tema heaks, vaid mida tema oma riigi heaks? Kõlab usutavalt, kuid mulle näib, et nagu heade lausetega tihti juhtub, on sellestki saanud kli?ee, mida poliitikud kipuvad kasutama ettekäändena ebamugavatest teemadest kõrvalehiilimiseks. Küsime pigem, mida me, kõik Eesti inimesed, sõltumata oma vanusest, jõukusest, ametist või kodakondsusest, saame koos teha?\nMa pole tähtsusetu\nSiin tulevad appi viis aastat tagasi Eesti kodanikeühenduste sõnastatud hea kodaniku põhimõtted. Mulle näib neist kõige olulisem üks ? hea kodanik ei pea end tähtsusetuks inimeseks.\nJah, ka mina olen kuulnud kümneid, kui mitte sadu ohkeid, et mis siis ühest inimesest sõltub? Õnneks näitab mu töö kodanikeühendustega (kes ohkimise asemel kipuvad pigem oskama, saama, tahtma ja viitsima), et sõltub ikka küll.\nMu sõber Riina Raudne on pärit Läänemaalt Martna külast ? väiksest kohast, millesarnaseid on kogu Eesti täis. Pärast Oxfordi ülikooli lõpetamist olid ta ees lahti kõik maailma teed. Riina otsustas pühenduda HIVi ja aidsi vastasele võitlusele Eestis.\nMe teame, et selle surmaviiruse levikult on Eesti Euroopas esikohal, et see röövib meilt just parimas tööeas inimesi. Samas teame, et nakatumine pole mingi paratamatus, vaid täiesti ärahoitav, kui käitume hoolivalt. Aga ikka näib see enamikule nii suure ja kauge probleemina, mille ees üksikinimene on justkui võimetu.\nRiina asutas Terve Eesti Sihtasutuse ? kodanikeühenduse, mis viib läbi ennetuskoolitusi töökohtades ? meiesugustele tavalistele inimestele. Aastaga on sellise koolituse saanud 1500 inimest ning sihtasutuse eestvedamisel on sündinud ettevõtete koalitsioon HIVi/aidsi vastu, kes juba ise Riina ideed edasi viivad.\nKoertest ja kodanikest\nJõuame järgmise põhimõtteni ? hea kodanik tunnetab oma kohta maailmas ja teiste inimeste seas, aitab lähedasi ja võõraid ning astub välja ebaõigluse ja vägivalla vastu.\nÜks mu teine sõber, kes armastab tervisesporti, on leidnud seose kodanikuühiskonna (mis teadagi koosneb headest kodanikest) ja koerte vahel. Ta ütleb, et kui käib jooksmas mõnes tugeva kodanikuühiskonnaga riigis, saab ta seda rahulikult teha, Eestis peab aga põiklema kõrvale teda näksata püüdvate koerte ja teel vedelevate koerajulkade eest.\nSee pole just teab mis tõsiteaduslik mõõdik, kuid oma iva on selles olemas. Hea kodanik hoolib ka asjadest, mis esmapilgul tema mugavat äraolemist ei häiri. Ei pane teisi olukorda, milles ta ise olla ei tahaks. Võtab isikliku solvanguna asju, nagu maas vedelev prügi, raiskamine, ebaeetilised äri- või poliitikavõtted ? igasugune hoolimatus ühiskonna, keskkonna või majanduse suhtes.\n?Natuke? hea kodanik\nHea kodanik teeb tööd ja õpib kogu elu. Õppida on alati palju. Näiteks kuidas on omavahel seotud meie lumeta ja üha tormisemad talved ning meie harjumus osta loodust reostaval moel tuhandete kilomeetrite tagant siia lennutatud toitu või odavaid ja kiiresti kuluvaid asju, kulutada meie põlevkivist toodetud elektrit või sõita autoga vahemaid, mida saaks läbida märksa loodussõbralikumalt ühistranspordiga.\nNeile kümnele põhimõttele, mille järgi saab igaüks end hea kodanikuna testida, lisaksin veel ühe: hea kodanik ei lepi olemisega ?natuke? hea, näiteks helistades jõulude ajal heategevustelefonile. Mitte et ka sellised ühekordsed teod iseenesest halvad oleksid, kuid tõelist mõju saavutame vaid siis, kui põimime need põhimõtted kõigisse oma igapäevategudesse: tööl, koolis, kodus, poes, huviringides.\nHeaks kodanikuks olemine ei ole lihtsalt altruistlik käitumine teiste heaks. Pange tähele ? niimoodi elades olete tervem, rõõmsam, huvitavam ja loovam. Ainult ise järjekindlalt sel moel käitudes on lootust, et meile vastatakse samaga.\nLoe lähemalt: www.ngo.ee


6 parimat hotelli huviväärsuse Iirimaa rahvusraamatukogu lähedal, sihtkohas Dublin, riigis Iirimaa – Booking.com\nIirimaa 5 684 majutusasutust\nDublin 904 majutusasutust\nHotellid ja peatuspaigad huviväärsuse Iirimaa rahvusraamatukogu lähedal sihtkohas Dublin (Iirimaa)\nIirimaa rahvusraamatukogu – kas otsite majutust selle lähedal?\nSiis olete õiges kohas! Sisestage oma kuupäevad ja valige 252 majutusasutuse hulgast.\nEelistatuimad hotellid: Iirimaa rahvusraamatukogu\nThe Merrion Hotel 5-tärnihotell\nSaint Stephen's Green, Dublin (0,3 km kaugusel sihtkohast Iirimaa rahvusraamatukogu)\n9,5 Erakordne 479 arvustust\nAndrea. Ameerika Ühendriigid\n"Phenomenal customer service! The staff treated us like royalty, from the moment are cab arrived from the airport until the moment we departed."\nThe Shelbourne Dublin, A Renaissance Hotel 5-tärnihotell\n9,1 Suurepärane 1 912 arvustust\nThe Westbury Hotel 5-tärnihotell See on eelistatud majutusasutus. Seal pakutakse suurepärast teenindust, väga head hinna ja kvaliteedi suhet ning Booking.com-i külastajad on sellele ülihäid arvustusi jätnud. Selles programmis osalejad võivad Booking.com-ile veidi rohkem maksta. See on eelistatud majutusasutus. Seal pakutakse suurepärast teenindust, väga head hinna ja kvaliteedi suhet ning Booking.com-i külastajad on sellele ülihäid arvustusi jätnud. Selles programmis osalejad võivad Booking.com-ile veidi rohkem maksta.\nTemple Bar, Dublin (0,5 km kaugusel sihtkohast Iirimaa rahvusraamatukogu)\n9,0 Suurepärane 961 arvustust\nThe Dawson Suite Apartments on St. Stephens Green See on eelistatud majutusasutus. Seal pakutakse suurepärast teenindust, väga head hinna ja kvaliteedi suhet ning Booking.com-i külastajad on sellele ülihäid arvustusi jätnud. Selles programmis osalejad võivad Booking.com-ile veidi rohkem maksta. See on eelistatud majutusasutus. Seal pakutakse suurepärast teenindust, väga head hinna ja kvaliteedi suhet ning Booking.com-i külastajad on sellele ülihäid arvustusi jätnud. Selles programmis osalejad võivad Booking.com-ile veidi rohkem maksta.\n9,2 Suurepärane 230 arvustust\nWestin Dublin 5-tärnihotell See on eelistatud majutusasutus. Seal pakutakse suurepärast teenindust, väga head hinna ja kvaliteedi suhet ning Booking.com-i külastajad on sellele ülihäid arvustusi jätnud. Selles programmis osalejad võivad Booking.com-ile veidi rohkem maksta. See on eelistatud majutusasutus. Seal pakutakse suurepärast teenindust, väga head hinna ja kvaliteedi suhet ning Booking.com-i külastajad on sellele ülihäid arvustusi jätnud. Selles programmis osalejad võivad Booking.com-ile veidi rohkem maksta.\nDublin City Centre, Dublin (0,6 km kaugusel sihtkohast Iirimaa rahvusraamatukogu)\n8,8 Ülihea 477 arvustust\nBuswells Hotel 3-tärnihotell\nSaint Stephen's Green, Dublin (0,1 km kaugusel sihtkohast Iirimaa rahvusraamatukogu)\nRohkem majutusasutusi sihtkoha lähedal: Iirimaa rahvusraamatukogu\nIirimaa rahvusraamatukogu – teised selle lähedal asuvad huviväärsused\nIirimaa rahvusraamatukogu - populaarsed hotellid selle lähedal\n7,5 Hea 3 205 arvustust\n7,1 Hea 3 125 arvustust


Alateadvusse - leiti 88 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "alateadvusse" leiti 88 faili\nArtur Kapi ja Heino Elleri võrdlus\nMärts.08 Häädemeeste Keskkool ARTUR KAPP SÜNDIS : 28.02.1878 Suure- Jaanis SURI: 28.02.1878 Suure- Jaanis ARTUR KAPI ELUKÄIK Artur sündis koolmeistri ja ühiskonnategelase Joosep Kapi perekonnas. Esimesed klaveri- ja oreli õpetused sai ta isalt. Aastal 1891 asus ta õppima 13-aastaseltPeterburi, kus õppis 9 aastat: lõpetades 1898. aastal oreli (Homiliuse kl...\nMeedia mõju pereelule\nKuressaare Ametikool Ettevõtluserialade osakond Arvutiteenindus MEEDIA MÕJU PEREELULE Kirjand Kuressaare 2008 Meedia mõju pereelule 1 Kuidas mõjub meedia tänapäeval inimestele ja pereelule. Tänapäevases maailmas puutume iga päev kokku erinevate meediakanalitega. Neid on mitmesuguseid. Nende vahendusel edastatakse meile...\nIlmutada kunsti ja varjata kunstnikku on kunsti eesmärk. Kunstivoolu nimi · tuleneb prantsusekeelsest sõnast SURREALISME. · Tähendades üleloomulikku realismi. Sürrealism · oli 20. sajandi üks mõjukam vaimne liikumine. · Sündis Esimese maailmasõja järgses Pariisis dadaismi järglasena. · Esmalt levis kirjanduses ja teatrikunstis...\nSürrealism ja Salvador Dali\n3 1 Lähtealused........................................................................................4 2 André Breton.........................................................................5-6 3 Salvador Dali...\nKõige tuntumad minimalistliku muusika loojad on Philip Glass ja Steve Reich. Minimalism muusikas tekkis 1960-ndate alguses ja tähendab oma ehedas vormis üksikute muusikaliste ideede (järk-järgulist, astmelist) kordamist pika aja jooksul. Tuntuim minimalismi esindaja ja üks loojatest on Steve Reich. Ta kasu...\nHeino Eller, Artur Kapp\nRiinu Pae Heino Eller ja Artur Kapp Heino Eller Heino Eller oli õpetajana nõudlik, viimistletud, karm, lihtne. Ta pidas vajalikuks iga päev muusikaga tegeleda ja selle kallal töötada. Ta on selle kohta öelnud: ,,Kirjuta iga päev vähemalt üks takt ja vaata, mis elu...\nDadaism ja sürrealism\nDadaism Dadaism on modernistlik kirjandus- ja kunstivool, mis tekkis neutraalses Zürichis ning oli valitsevaks kultuuriliikmeks aastatel 1916  1922. Nii kogunes 1916. aastaks neutraalse Sveitsi linna Zürichisse seltskond eri maadest pärit anarhistlikuvõitu kirjamehi ja kunstnikke, kelle vaated ühtisid ühes - sõja süüdlasteks pidasid nad nn. keskmist kod...\nSalvador Dali ja sürrealism\nASERI KESKKOOL Salvador Dali ja sürrealism Kunstiajaloo referaat Andres Põder XII A klass ASERI 2009 Sisukord Sisukord...................................................................................................................................... 2 1. Sürrealism...\nNad ehitasid korrapärase planeeringuga ning võimsate müüride ja väravatega linnu, templeid, teid ning veesüsteeme. Kõige tuntumad on nende hauakambrid. Kunstiteoste peamiseks materjaliks oli savi. Ent etruskid olid ka suurepärased metallitöötlejad; meisterlik oli pronksivalu, mille heaks näiteks on "Kapitoolumi emahunt" Ainsad etruski...\nKirjanduslikud voolud ja suunad\nKirjanduslikud voolud ja suunad Klassitsism: Tekkis 17 sajandil Prantsusmaal, Louis XVI valitsusajal. Prantsusmaast kujuneb välja Euroopa kustuurikeskus. Õukonnas allutati kõik reeglitele. Rõhutati mõistuslikkust ja elutõde. Stiililt nõuti puhtust ja selget ülesehitust. Tegelased jagati positiivseteks ja negatiivseteks- järgides puhtust. Zanriliselt jagati teosed kõrgeteks,...\nPsüühika- väljendub objektiivse tegelikkuse tunnetamise võimes. Aju tegevuse tulemus, funktsioon. Ka hingeelu, hingelaad, isikupärased hingeelulised nähtused. Psüühiline tegelikkusepeegeldus tekib välis- või sisekeskkonna ärritaajate mõjumisel meeleorganeile. Välismõjurid- helivõnkumine, elektromagneetilised lained (nähtav valgus), füüsilis-mehaaniline surve,...\nKonflikt, probleem, läbirääkimine, lahend\n1 Konfliktiga toimetulekuoskused Konflikti on defineeritud kui võitlust; kokkupõrget; võistlust; vaimset võitlust; arvamuste ja eesmärkide vastuolu teravnemise piirjuhtumit; lahkheli, mis ajendab partnereid üksteise vastu tegutsema (Lacey 2002:25). Inimesed on erinevad ja niikaua kui eksisteerivad erinevused, tekivad ka konfliktid. Konflikt ei ole iseenesest hea ega halb, see on lihtsalt elu t...\nkombed - Kutsekool\nMETAFÜÜSILINE MAAL, DADAISM, SÜRREALISM\nValori Plastici's. TUNNUSED: eesmärk: jäädvustada eseme olemus, salapära ja ajatus. Kujutati mannekeene, antiikkujusid, osutiteta kelli, ajatuid abstraktseid ehitusi. linnavaated või siseruumid. maalimislaad tugineb klassikalisele joonistusele, teravale plastilisele modelleeringule ja (lineaar) perspektiivile, te...\nPsühholoogia 10-es klass kuni kevadeni\non teadus, mis käsitleb psüühika olemust, avaldumisvorme, toimimise seaduspärasusi ning selle osa looduses ja ühiskonnas. - ...on teadus, mis uurib psüühilisi protsesse ja käitumist ning nende omavahelisi seoseid. - mõiste pärineb kreekakeelsetest sõnadest psyhe (hing) ja logos (õpetus,teadus) - Lühidalt öeldes on psühholoogia õpetus...\nHüpnoos Iga inimene on vähemalt kaks korda ööpäevas hüpnoosiseisundis - vahetult enne uinumist ja vahetult enne ärkamist. Seega võib öelda, et hüpnoos on osalise une taoline teadvuseseisund, kus meele analüütilise poole ehk teadvuse aktiivsus on madal ning kus me oleme oma alateadvuse reaalsuses. Mida väiksem on teadvuse aktiivsus, seda rohkem domineerib ning on tõene alateadvuse reaalsus ehk seda sügava...\nSürrealism - Skandaalseim kunstnike liikumine XX sajandil\nSürrealism Skandaalseim kunstnike liikumine XX sajandil, mis tekkis 1920-ndate aastate sõjajärgses Euroopas dadaismi järglasena. Sürrealism on 20. sajandi kunsti- ja kirjanduse vool , milles on olulisel kohal ebareaalsus, unenäod ja hallutsinatsioonid. 1924 koondas siis veel dadaistide hulka kuuluv André Breton enda ümber sürrealistide koolkonna, mille keskpunktiks oli...\nAugust Gailit ja Anton Hansen Tammsaare - õpimapp\nKooli nimi Anton Hansen Tammsaare, August Gailit Õpimapp Koostaja: Sinunimi Juhendaja: õpetajanimi Tartu 2009 Anton-Hansen Tammsaare (30.01.1878 - 01.03.1940) Elulugu Anton Hansen-Tammsaare (1878-1940) on eesti kuulsaim kirj...


süüteo toimepanemise tulemusena saadud vara omandamine, hoidmine ja turustamine\nvara ebaseaduslik kasutamine\n3-1-1-88-03 Riigikohus 20.06.2003\nIsikute grupp tähendab kuriteo kaastäideviimist (vt Riigikohtu otsused nr 3-1-1-83-01 ja 3-1-1-106-01). Kaastäideviimist on Riigikohus sisustanud materiaal-objektiivse teooriaga, mille kohaselt on täideviija isik, kes tegu valitseb, kes saab seda enda tahtele vastavalt pidurdada ja juhtida, muutudes sellega koosseisupärase teo keskseks figuuriks. (Kaas)täideviimine seisneb objektiivsete ja subjektiivsete tunnuste kogumis, mis näitab, kelle teod moodustavad kaaluka osa kuriteokoosseisu tunnuste täitmisel ja kelle tahe tegu juhib (valitseb) (vt Riigikohtu otsus nr 3-1-1-23-01).\nKui konkreetse kuriteo juures esineb vabaduse võtmine vastutust raskendava asjaoluna (nt väljapressimine), on sellisel juhul kvalifitseeritud koosseis subsidiaarne ja mitterealiseerunud. Kvalifitseeruva tunnusena realiseerub vabaduse võtmine alles siis, kui ta omandab terve kuritegeliku käitumise raames iseseisva tähenduse, väljudes pelgalt konkreetse kuriteoga kaasneva nähtuse piiridest ja on rohkem, kui antud kuriteo teostamiseks tavaliselt "tarvilik" on.\nVäljapressimise ja omavoli eristamisel tuleb ennekõike lähtuda õigushüvest. Väljapressimine on varavastane kuritegu, mille eesmärgiks on võõra vara, varalise õiguse või muu varalise kasu nõudmine isiku poolt, kellel puudub selleks seaduslik õigus. Omavoliga on tegemist siis, kui süüdlane teostab ebaseaduslikult õigust, mis eksisteerib reaalselt (tõeline õigus), või mida ta on õigustatud oletama ühiskonnas eksisteerivate õigussuhete raames (oletatav õigus) (vt ka Riigikohtu otsus nr 3-1-1-3-98 ja nr 3-1-1-88-95).\nOmavoli puhul, mis on avaliku julgeoleku vastane süütegu, heidetakse süüdlasele ette enda tõelise või oletatava õiguse teostamist ebaseaduslikus korras. Oletatava õiguse all ei tule mõista aga mitte pelgalt isiku subjektiivset arusaama oma õigustest, vaid seda peavad toetama ka õiguskorras tervikuna omaksvõetud arusaamad ning süüdlane peab pidama seda enda tegelikuks õiguseks.


Kohtutäiturid saavad karistuse oma äri jätkamise eest - Äripäev\nKohtutäiturid saavad karistuse oma äri jätkamise eest\n22. august 2001, 14:41\nJustiitsminister Märt Rask allkirjastas täna käskkirja, millega saavad distsiplinaarkaristuse kohtutäiturid Eva Auns ja Hannes Järvala. Mõlemad kohtutäiturid on senimaani jätkanud tegevust oma firmades, kuigi seadusega on see kohtutäiturile keelatud.\nJustiitsministeeriumi teatel on Eva Auns osaühungu juhatuse ning Hannes Järvala on endiselt tegutsev mõnes pankrotiasjas pankrotihaldusrina. Lisaks on ta osaühingu juhatuse ning aktsiaseltsi nõukogu liige. Mõlemale kohtutäiturile anti aeg enda äriregistrist maha võtmiseks, kuid kohtutäiturid ei ole seda teinud.Kohtutäitureid ootab tõenäoliselt rahatrahv.


Tupe pärmi probiootilise implantaadi võita. See on vastavalt teadlased, eriti Christina Verdenelli kes töötab ülikoolis Camerino. Hiljuti loodud seade ravida kandidoosi. Naised Tete Tete kandidoosi.\nUus seade on ette nähtud kasutamiseks kasulike probiootiliste bakterite suudavad võidelda seeninfektsioon. Kirjutas seda Times of India. Esitatakse seade muutub tõenäoliselt alternatiivne seenevastaste ravimite.\nKatsete käigus osutunud tõhusust uue arengu. Eksperdid testitud viis tüvede laktobatsillide keskendunud võitlus seen Candida. Teadlased küsida, kas stabiilne probiootilised bakterid toodavad ühend surmav seen ja kas nad tavaliselt kasvab inimese rakkudel.\nVormel Synbio viie tüvede osutunud parimaks eksperimente. Synbio täiuslikult kinnitatud inimese rakud, kasvatati koos seene ja toodavad peroksiidi, mis tapab seen. See tulemus on julgustav, sest probleem ravimiresistentsuse patogeenide igal aastal muutub pingeliseks. Korduvalt juhtmeid, kui ravi on vajalik.\nSoor või vaginaalne kandidoos, nimetatakse haigus provotseerib pärmilaadsete seene Candida perekonna. Seda tüüpi häda on rohkem ühist kui kandidoos teisi organeid, nagu nõudis seened - osa looduslikust mikrofloora tupes. Olukorras, kus vähe seeni kahju neist ei ole. Kuid juhul, kontrollimatu aretus areneb haigus. Rästas: ravi.\n�Mis siis, kui valu seksi ajal


Nahkanuia ajaveeb » Blog Archive » MÄLESTUSED: Arved Piiroja elulugu – IX osa\nEestimaale on jõudnud suvi. Seekordses katkendis Arved Piiroja mälestustest tuleb juttu suvest kolmveerand sajandit tagasi. Kui tänapäeval on lastel suvel aega küllaga aga tegevust vähe, selliseid muresid omal ajal lahendama ei pidanud. Kool läbi, võtsid suurema osa ajast talutööd. Kuid õnneks mitte kogu vaba aeg ei kulunud vanemaid aidates. Pisut tegeldi näiteks sportimisega ning ootuspäraselt oli üheks oluliseks ajaveetmise mooduseks Väinjärve poistele kala- ja vähipüük. Neist kahest seekord peamiselt juttu tulebki. Millised olid kalapüügivõtted aastal 1934, mida, kust ja millal püüti! Teada saab sedagi, et täna Preedi sopina tuntud Väinjärve laht oli omal ajal eravalduses ning kala seal püüda ei võinud. Head lugemist!\n“1934. aasta kevadel lõpetasin ma algkooli. Tunnistusel oli ainult kolm “head” ning need olid maadeteadus, ajalugu ja võimlemine. Neid aineid andis teine õpetaja. Klassijuhatajaks ja põhiõpetajaks oli koolijuhataja ning kõik need kolm klassi, mis ma tema käe all õppisin, olid mul tunnistusel kogu aeg ainult rahuldavad tema ainetes. Ega ta õpilastes eriti vahet teinud, ikka olid kõigil rahuldavad, seda kirjutati siis sõnadega. Algul lubas õpetaja meid ka kuhugi ekskursioonile viia, aga see jäi ära. Terve algkoolis õppimise aja jooksul ei saanud me kuhugi kaugemale. Meie ise – lõpuklassi lapsed – tegime väikese jalgrattamatka.\nSuvi möödus nagu ikka kodus loomi kantseldades ja põllutööl abiks olles. Vabal ajal sai järvel kalal ja ujumas käidud. Tegime poistega ka sporti – kergejõustikku ja pidasime küladevahelisi võistlusi. Meil oli üks kena vanem poiss, kes käis linnas koolis ja oli hea sportlane. Tema oli meie juhendaja, organiseeris võistlusi, tegi meile diplomipaberid ja autasustas siis nendega. Ise ta võistles suurtel võistlustel ja päris edukalt. Spordivahendid olid suurelt jaolt muidugi enda tehtud ja nendega sai kodus harjutatud, aga võistluste ajaks muretses ta meile päris ehtsad vahendid. Suvi möödus päris kiiresti ja ei olnud aega igavust tunda, ennem oli tihti ajapuudus.\nKirjutaksin ka veidi pikemalt kalapüügist. Kevadel, kui järv hakkas jääst vabanema, toimus püük kalda äärest nn luhapealsetel aladel, kus tekkisid esimesed suuremad vaba vee lahvandused. Siis käisid Oskar ja Julius kogu aeg vaatamas, et millal haugide kudemisaeg kätte jõuab ja neid püüdma saab hakata. Õige aeg oli siis, kui kaldaäärses vees oli liikumist näha ja isegi mõnedel haugidel olid seljad veest väljas. Kalad olid oma tegemistest nii haaratud, et neile võis passimisega päris ligidale jõuda ja siis parajal momendil ahinguga lüüa. Ahinguga raiumine oli väga keeruline tegevus, kuid vennad oskasid seda päris hästi, eriti Oskar. Haugid olid suurte gruppidena koos ja vahel juhtus nii, et ahingu otsa jäi koguni kolm väiksemat kala. Kõige suurem kala oli Oskaril 8 kilone ja tal oli tükk tegemist olnud, et see kätte saada. Kalamehi oli siis järve ääres palju. Kudemise ajal lasid mõned jahimehed püssiga hauge ja see oli kül-laltki edukas, ainult tekitas palju kära ning hirmutas kalad tükiks ajaks sellest kohast eemale.\nOli veel üks kalapüügi moodus, mida kasutati maikuu lõpupoole, kui järv oli jääst vaba ja luhapealsetel palju vett. Siis käidi paadiga, mis oli gaasilambiga varustatud, tule valgel kalda ääres ahinguga kalu raiumas. Peamiselt saadi linaskeid ja mõni haug oli ka ning vahel oli paadi põhi kohe kalu täis. Püük toimus öösiti, sest siis oli palju kalu liikumas. Paadi ninasse oli kinnitatud gaasilamp, mis valgustas järve põhja ning ahinguga mees oli ees ja passis kalu, et neid õigel momendil tabada ning paati tõsta. Paati juhtis ja edasi lükkas teine abimees, kes siis vastavalt olukorrale liikus. Kevadel oli mööda luhta sõita hea, sest polnud rohtu ega kõrkjaid ja nähtavus oli piisav.\nSellist püügiviisi kasutati veel augustis-septembris, kuid siis oli luhal pilliroog, mis segas paadi liikumist ja kala saadi vähem ning peamiselt olid need haugid. Hilissügisel kusagil oktoobris-novembris käis Oskar tulega Preedi jõel ja Vahuküla allikatel forelle püüdmas. See oli väga hea kala, eriti toorelt marineeritult ja Oskar oskas sellist forelli hästi teha.\nOskar oli meie pere kõige “ kõvem “ kalamees igasuguste püügivii-side peale ja ma käisin temaga koos sageli õngitsemas. See oli väga huvitav, olgugi et saak polnud kuigi hea. Paremad õngitsemispäevad olid veidi enne jaanipäeva ja ka südasuvel. Meie peres palju õngitsemas ei käidud, sest talutöö kõrval polnud eriti vaba aega. Sageli toimusid suvised kalapüüdmised pühapäeva varahommikust keskpäevani, sest siis algas kaladel nagu “ vaba aeg vaikimise ja puhkamisega “ ja näkkamist ei olnud.\nSelline kalalkäimine algas ettevalmistustega laupäeva õhtul, kui varuti usse, mis oli mõnikord kuivuse tõttu väga raske ülesanne. Tuli otsida niiskemaid kohti ja õhtul või öösel rohu seest taskulambiga. Õnged tuli üle vaadata ja korrastada ning paat muretseda naabrite käest, sest meil seda polnud. Pühapäeva varahommikul päikesetõusu ajal võeti kalavarustus ja veidi leiba kaasa ning mindi järvele. Need hommikud, eriti ilusa ilmaga, tegid olemise ja meeleolu eriliseks. Külas oli veel vaikne ja kuulda oli vaid kukelaulu ning lehmade ammumist, mõned koerad haukusid. Hiljem oli kuulda inimeste hääli ja liikumist ning isegi mõni laulujorin sekka ja siis sõitis keegi vankri kolisedes kuhugi.\nKui juba järvel paadis istusime ja õige püügikoha juurde sõudsime, oli ootusärevus suur, et kuidas täna näkkab. Järv oli vahel nii tasane ja veepind kui peegel, ainult mõne kala sulpsatus lõi ringid veepinnale. Kalastuskoha juurde tuli vaikselt sõuda, siis paat aeruga sulustada, et õieti paigal püsiks õngitsemise ajal ja lõpuks õnged lahti harutada, ussid otsa panna ning veel 3 korda peale sülitada ja sisse visata. Nüüd algas ootamine, kunas näkkab ja millal saab esimese kala. Sageli olid ootamisajad väga pikad ja tuli minna uut püügikohta otsima ning seal sai jälle proovitud. Nii tegime ringi järvele peale ja lõpetasime enne lõunat, sest päeval kala enam ei võtnud. Meie külas palju harrastuskalamehi polnud ja kui olime järvel, siis oli vaid mõni üksik õngitseja ning uue püügikoha valimiseks oli palju võimalusi.\nVäinjärve pikkus oli siis umbes 1,5 km ja laiem koht oli 800 m. Järve üks sopp, umbes 3-4 ha oli “ Järveotsa “ talu eravalduses ja sinna ei tohtinud õngitsema sõita, aga niisama lõbusõitu võis teha. 1938-41. a oli selle talu rentnikuks Liidi vanemate pere. Aastail 1930-39 oli järv mitmel korral välja renditud ja oli keelatud ilma lubadeta kalastamine, aga sellest hoolimata käidi ikka, sest pidevat vahti seal polnud. 1939. a tuli uus kõva korraldus ja pandi hoiatussildid üles, et röövpüüki ei tohi teha ning käidi sageli kontrollimas ning karistused olid küllalt ranged. Nüüd jäid Oskari kevadised ahinguga püügid õige harvaks, ei tasunud riskida, kuid mõned ikka mõnikord proovisid.\nVahel tegime ka unna püüki ja see käis nii, et võeti 2-3 meetrine latt, mis löödi arvatavasse heasse püügikohta kõrkjate äärde järve põhja sisse. Selle külge pandi und ( õngpüünis ) elava söödaga nii, et see sööt ( väike kala ) jäi parajasse sügavusse rippuma ja saaki ootama. Tavaliselt pandi unnad sisse õhtul ja hommikul käidi neid kontrollimas, saaki ära võtmas ning vahel ka uut sööta panemas. Põhiline saak olid haugid.\nSageli käisime poistega kalal ja kui paati ei saanud, sai lihtsalt vette mindud nii kaugele kaldast, kui oli võimalik, ja sealt siis õngitsetud. Ega saagid kuigi suured polnud, aga oli omamoodi põnev võrrelda, et kelle kala kõige suurem on. Vaadati ka ilma olukorda, sest hästi näkkas enne vihma ja eriti enne äikest ning siis sai nii kaua püütud, kui vähegi võimalik, kuigi ise olime läbimärjad.\nOmaette harrastuseks oli järvel vähipüük, mida sai juba kevadel tehtud, kui vesi oli nii soe, et võis jalgupidi vette minna. Siis sai kaldaäärsetes mätastes ja urgudes käega kobatud ning vähke otsitud, sest ega nad päeval palju ringi liikunud. Vahel juhtus ka nii, et vähk haaras näpust kinni ja see tegi hirmsat valu, aga kes sellest hoolis. Madalal luhapealsel, kus oli risu, ronte ja kive, sai neid tasakesi ümber pööratud ning siis pidid hästi kärmas olema, et vähki tabada ning sealt võis head saaki saada. Ke-vadel oli selle poolest halb püüda, et vesi oli külm ja ei saanud kuigi kaua vees olla, vaid tuli kaldale tulla ning sooja saamiseks joosta.\nSuvised vähipüügid olid palju mõnusamad, kuna vesi oli soe ja siis sai öösiti taskulambiga tasa hiilides mööda madalat järvepõhja neid püütud, sest tuld nad ei kartnud. Vähk tuli keskkohast kinni haarata ja veest välja võtta, sest siis ei saanud ta sõrgadega napsata. Natapüüki meil siis ei olnud ja alles 50-ndatel aastatel sai Väinjärvel sõpradega augustikuus nattadega vähke püütud ning saagid olid suured.”\nLoe ka Arved Piiroja mälestuste I osa, II osa, III osa, IV osa, V osa, VI osa, VII osa ja VII osa.\n2x fotod http://vanadpildid.net:\n1. Väinjärve rand 30-ndatel\n2. Paadiga Väinjärvel lõbutsemas\nThis entry was posted on Neljapäev, mai 27th, 2010 at 08:51\tand is filed under Mälestused. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


Eestisse on jõudnud hambaravikindlustus\nHamba ravikindlustus on uus kindlustuse liik Eestis, mis katab regulaarsed ravikulud ja kaitseb õnnetusjuhtumite ja suuvähi ravi korral. Kindlustust turustab Eestis Northern1 International Insurance Brokers OÜ. (hambaravikindlustus.ee)\nKliinikPluss on kindlustusvahendaja partnerkliinik, mis tähendab, et kui sõlmida hambaravikindlustus, siis kindlustatule kompenseeritakse KliinikPlussi raviarved kindlustuspaketi tingimuste kohaselt.\nEsimesed kindlustuse sõlminud patsiendid on juba KliinikPlussis kindlustuse kattega hambaravil käinud ja sellega rahule jäänud. Vaata ka Tallinnas 22. septembril Tervisemessil kindlustuse pakkuja poolt tehtud intervjuud:\nHambaravikindlustus hüvitab teatud hambaraviteenused teatud makismaalse hüvitismäära ulatuses. Kaetud on regulaarsed hambaravikulud Eestis, õnnetusjuhtumi ravikulud Eestis ja välismaal ning suuvähi ravikulud Eestis. Kindlustuspakettide sisu ja võrdlustega saab tutvuda hambaravikindlustuse veebilehel.\nKindlustatu regulaarsed hambaravikulud on kontrolli all, sest need hüvitatakse kindlustuslepingutingimuste reeglite kohaselt ka täielikult või osaliselt.\nHambarvikindlustusega saavad liituda kõik 21-70 aastased, sõltumata east on kõigil sarnased kindlustushüvitised ja kindlustusmaksed. Valida saab 3 erineva kindlustuspaketi vahel , mille eest saab maksta kas 1, 3, 6 või 12 osas.\nHambaravikindlustust saab ka tööandja oma töötajatele võimaldada.\nKindlustusega liitumiseks saab täita avalduse vormi ja aktiveerida kindlustusmaksed otse kindlustuspakkuja veebilehel. Liitumise järgselt tuleb olla teadlik, et hambaraviteenustele kehtivad ootejad (kas 30 päeva tavaravi korral või 90 päeva suuvähi ravi korral), mille jooksul teostatud hambaravi ei kuulu hüvitamisele. Ooteaeg ei rakendu õnnetusjuhtumi vajadusel ja juhul kui soovitakse kindlustuslepingut järgnevaks kindlustusperioodiks pikendada.\nProteesihüvitise kord muutus alates 01.01.2018


Joosep Karlsoni spordiblogi: Pöördumine !!!\nKallid aerutamissportlased: võistlusaerutajad, mereaerutajad ja muud huvilised, pöördun Teie poole seoses Watergate'i Sprindi ja Regati korraldamisega\nTänaseks on teada nii palju, et eelmisel aastal toimunud Muinastule Regatt toimub kindlasti ka sellel aastal, kuid küsimus on selles, kas sellest sooviksid osa võtta ka Eesti võistlusaerutajad, matkaaerutajad. Distantsi pikkuseks on planeeirtud umbes 14 km (Kesklinna sild - Reiu jõe suue - Kesklinna sild). Hetkel on võistluse toimumise kuupäevaks pandud 21. juuni. Lisaks aerutajtele võistlevad ka sõudjad ja aerusurfarid (SUP). Võistlused toimuvad suvises Pärnus Watergate'i pidustuste raames!\nIdee autor: Andri Soosaar\nOma vastused kirjutage kommentaariumisse ja lisage kindlasti ka oma nimi.\nDistants 14 km\nVõistlus oleks kavas paarissprindina, kust iga sõidu kaotaja langeb võistlusest välja. Sõitjad loositakse kokku. Võistlustel osavõtt oleks piiratud igas paadiklassis kaheksani- meest ühesüst + meeste ühekanuu. Distantsi pikkus kõigest 175 m. Võistluse on samuti planeeritud 21. juunile, kuid kohe pärast Muinastule Regatti. Võistlusaerutajtest pääseksid võistlema 8 Eesti parimat sportlast mõlemas paadiklassis. Mereaerutajatel võistlejaid rohkem ja võimaluse korral ka publiku (seda peaks Watergate'i ürituste ajal jaguma) seast vabatahtlike kaasamine võistlustele.\nHuvilistel lisada kommentaar ja uued mõtted/ideed on tere tulnud!\nPostitus on tehtud selleks, et saada teada, kas Eesti aerutajatel on antud ürituste kohta huvi! Huvi korral anna kindlasti märku ja palun ära jää anonüümseks!\nTere, suvel Pärnus toimuvate aeruregattide "Muinastule Regatt", "Vallikääru (või Watergate) sprint" ja "Kahe Silla Regatt" võistlusjuhendid on täna veel kinnitamata ja kõik mõtted / ettepanekud ürituste formaatide osas on teretulnud.\n"Muinastule Regatt" toimub 21.juunil samaaegse stardiga kõigile paadiklassidele kell 18.00 sadama akvatooriumist Kesklinna silla juurest. Võistlusdistantsid 14 km (tagasiööre Reiu jõe suue) ja 8 km (tagasipööre Papiniidu sild).\n"Vallikääru Sprint" toimuks (toimumine 100% kindel ei ole) kohe peale regatti algusega 20.00 või 20.30 ja oleks formaadilt rohkem showvõistlus.\n"Kahe Silla Regatt" toimub sel aastal tõenäoliselt 2-päevase üritusena 31.08-01.09 osana Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooksu programmist.\nRohkem infot mõlema võistluse kohta hiljemalt märts 2013 lõpus.\nPostitas Karrson at 21:05\nAnonüümne 29. jaanuar 2013 21:37\nidee väga hea!\nJanek Koltsov 29. jaanuar 2013 21:48\nMinule mõte meeldib distants läbitav ja olen stardis kui töö lubab on tegu siiski reedese päevaga ja puhkuste aeg asendusi tuleb 3-lmes vahetuses aga muidu ja. Eelmine aasta eest tänud hea päev oli. Janek Koltsov (inva ühene matkasüst)\nKarrson 30. jaanuar 2013 15:42\nTuulikki 29. jaanuar 2013 22:15\nMulle ka see idee väga meeldib!! Seega jaa :)\nAnonüümne 29. jaanuar 2013 22:47\nPikast matkast väga huvitatud ei ole, aga eeldusel, et ma 8 parema meessüsta hulka mahun ka järgneval aastal, siis Sprintas Vallikraavist võtaks osa küll, kui vähegi võimalik!\nKarrson 30. jaanuar 2013 15:43\nNo kui rajaaerutajad (8 süsta ja 8 kanuud) kokku saame siis miks ka mitte ;)\nUnknown 29. jaanuar 2013 22:51\nSprindi võiks teha rohkem show pärast sarnastel kärestikupaatidel nagu Red Bull lumeaerutamine. Show elemente oleks rohkem sest paljudele on nendega otse sõitmine keeruline.\nLembit Uudsemaa ( www.skpirita.ee )\nKarrson 30. jaanuar 2013 15:03\nNo ei laida ideed üldse maha, pigem väga hea! :)\nAnonüümne 29. jaanuar 2013 23:52\nTehke nii sprint kui ka regatt!\ntreee 30. jaanuar 2013 09:27\nIkka, mida rohkem seda parem. Rene\nAnonüümne 30. jaanuar 2013 13:22\nVõimaluse korral ikka kohal... Lembitu idee hea :)\nAndri 30. jaanuar 2013 16:32\nkajut 30. jaanuar 2013 23:23\nMida rohkem üritusi, seda parem.\nAavo 3. veebruar 2013 22:10\nTähtis,et start ja finis samas.Voimalusel osalen.\ntruongmuunghenhan 5. detsember 2019 06:28\nKergema nädala väga raske lõpp!\n2013. aasta algus


Endine vabaerakondlane Monika Haukanõmm liitus Keskerakonnaga - Kõik\nEndine vabaerakondlane Monika Haukanõmm liitus Keskerakonnaga (4)\nVasta kommentaarile 03. juuni 2020 15:08\nAastatel 2009–2014 oli Haukanõmm Isamaa ja Res Publica Liidu liige.\n2014. aasta detsembris liitus ta Eesti Vabaerakonnaga. 2015. aastal kandideeris Eesti Vabaerakonna nimekirjas Riigikogu valimistel Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita valimisringkonnas (valimisringkond nr 2) ja osutus 450 häälega kompensatsioonimandaadiga valituks XIII Riigikogu koosseisu liikmeks. Ta on kuulunud Vabaerakonna juhatusse.\n9. novembril 2018 teatas ta, et lahkub Vabaerakonnast ja kandideerib 2019. aasta Riigikogu valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas. Ta sai 2. valimisringkonnas 456 valija hääle ning valituks ei osutunud.\nTa kandideeris ka 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas, kogus 214 häält ning ei osutunud valituks.\nJuunis 2020 liitus ta Eesti Keskerakonnaga.\nVasta kommentaarile 03. juuni 2020 14:06\nIlmselt tegu inimesega keda mitmedki erakonnad oma nimekirja võtnud või üritanud. Ilmselt siis leidnud vajaliku olevat. Oma sisemised küsimused peavad eri erakonnad ise lahendama.\nVasta kommentaarile 03. juuni 2020 13:40\nKui ma õigesti mäletan, siis liitus ta Vabaerakonnaga vahetult enne valimisi, sai nagu nõiaväel valimisnimekirjas esikümnesse ja lõpuks ka riigikogusse. Mitmele erakonda üles ehitanud, kuid tema tõttu nimekirjas allapoole liikunud inimesele, tundus see äärmiselt ebaõiglane.\nVasta kommentaarile 03. juuni 2020 11:37\nTegus inimene lahkub ebamäärasest kooslusest ja liitub toimiva erakonnaga. Õige otsus mis tugevdab sotsiaalvaldkonda Tallinnas ja Eestis. Tundub toimub igati sihiteadlik Keskerakonna tugevdamine. Mis muud kui klaarida Perekonna, Koerte Sõbra, Kilekoti, Külmkapi kogu stagnabreezhneviga. Unustamata Võrratut Võrkpalli.


Askorbiinhape ja selle eelised menstruatsioonile\nMitte palju tüdrukuid ei tea, et askorbiinhapet menstruatsioonil on piisavalt kaalu. Mõnikord on olukordi, kus menstruatsioon ei alga õigel ajal või üldse. Sellistel hetkedel peate meeles pidama, et tavaline askorbiin aitab selle probleemi lahendada.\nC-vitamiini tähtsus menstruaaltsükli alguses\nNaiste keha normaalse funktsioneerimisega peaks iga menstruaaltsükkel algama regulaarselt. Kuid enamik ilusat inimkonna poolt on korduvalt silmitsi seisnud menstruatsiooni hilinemisega. See võib olla tingitud mitmesugustest põhjustest, näiteks stressi, kliimatingimuste muutumise, liikumise ja uue dieedi tõttu - see kõik viib sageli asjaolu, et igakuine ajahetkel ei jõua. C-vitamiini puudus põhjustab organismi erinevate süsteemide toimimise häireid, sealhulgas sageli menstruaaltsükli aeglustumist.\nProbleemiga hästi toime läheb askorbiinhappega, millel on viivitus majapidamises. Esiteks, vitamiinid taastavad hormonaalse tasakaalu. Nagu teada, toodab enamik hormoone kilpnääre ja munasarja. Kuid kui naine ei tarbi piisavalt C-vitamiini, siis need elundid lakkavad normaalselt toimima, mis põhjustab hormonaalset tasakaalustamatust. Lisaks vabastab askorbiinhape teid hormonaalsete ravimite võtmisest, mis põhjustab sageli negatiivseid kõrvaltoimeid.\nLisaks sellele võib iga kuu edasilükkamine olla ebapiisav E-vitamiini seedimine. Askorbiinhape aitab teil selle probleemiga toime tulla. E-rühma vitamiinid aitavad kaasa sugurakkude sünteesile, kuid kui esimene ei imendu korralikult, ei pruugi menstruatsioon õigel ajal tekkida. Askorbiline aitab samastada vitamiini E, kuna see osaleb selle sünteesis.\nNagu juba eespool mainitud, põhjustab menstruaaltsükkel sageli erinevate stressirohke olukordade tõttu sageli viivitusi. C-vitamiin taastab meie närvisüsteemi ja stabiliseerib suguhormoonide tootmist.\nMenstruaaltsükli alustamise protsessis mängib peamist rolli veri koostis. Sõltuvalt mõnest põhjustest võib selle aine biokeemiline koostis varieeruda. Vitamiin C vedeldab verd ja vabastab kolesterooli.\nÜldine teave ja võimalikud kõrvaltoimed\nMenstruatsiooni esilekutsumiseks võtke suur osa C-vitamiini. Asetage nii paljude askorbiinide hulka, kui võite oma käes sobitada. Kui kutsutud tsükkel ei tule järgmisel päeval, korrake protseduuri. Siiski peate teadma, et võite sellistes kogustes ainult 3 päeva jooksul juua vitamiine. Kui retsepti ei sobi teile ja menstruatsioon ei käivitu, võtke kindlasti ühendust oma günekoloogiga.\nMõnel juhul on tüdrukud väga sõltuvad askorbiinravimite kasutamisest, mis võib põhjustada mõningaid negatiivseid tagajärgi. Mõnikord esineb ebameeldiv iiveldus või oksendamine, samuti kõhuvalu või soolestik. Halvimal juhul võib diabeet areneda, kuna tekib suur hulk glükoosi. Samuti on võimalik aneemia välimus, sest askorbiinhappe liia tõttu ei raua imendunud ja hemoglobiini tase väheneb.\nMuidugi on C-vitamiin väga kasutatav aine, mida meie keha vajab piisavas koguses. Siiski ei ole vaja uskuda, et askorbiinhappe kasutamine 100% juhtudel lahendaks menstruatsiooni viivitusprobleemi. Reeglina aitab see ravim, kuid enamikul juhtudel on vaja konsulteerida günekoloogiga, sest ebaregulaarsed igakuised sümptomid võivad olla paljunemisvõime erinevate haiguste sümptomid.


PIXEL ART OÜ: Tegevuslugu 10.11.2020\nPIXEL ART OÜ alustas peaaegu 11 aastat tagasi, mil juhatuse liige I. V. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 10 aastat.PIXEL ART OÜ valdkond on muu kirjastamine. Samas valdkonnas (EMTAK 58191) on tegutsevaid ettevõtteid 2020 aasta seisuga kokku 118 tükki, kes annavad tööd kokku 859-le inimesele ja kogu valdkonna 2020 käibeprognoos on ca 52.42 miljonit eurot.Asukoht Ettevõtte juriidiline aadress on Ida-Viru maakond, Narva linn, Kreenholmi tn...\nPIXEL ART OÜ: Sünnilugu 03.11.2020\nNarva linna kandis toimetav ettevõte, Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis PIXEL ART OÜ on selle vanuse juba ületanud! Kahanev käive ...\nPIXEL ART OÜ: Tegevuslugu 10.11.2020 PIXEL ART OÜ alustas peaaegu 11 aastat tagasi, mil juhatuse liige I. V. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 10 aastat.PIXEL ART OÜ valdkond on muu kirjastamine. Samas valdkonnas (EMTAK 58191) on tegutsevaid ettevõtteid 2020 aasta seisuga kokku 118 tükki, kes annavad tööd kokku 859-le inimesele ja kogu valdkonna 2020 käibeprognoos on ca 52.42 miljonit eurot.Asukoht Ettevõtte juriidiline aadress on Ida-Viru maakond, Narva linn, Kreenholmi tn...\nPIXEL ART OÜ: Sünnilugu 03.11.2020 Narva linna kandis toimetav ettevõte, Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis PIXEL ART OÜ on selle vanuse juba ületanud! Kahanev käive ...\nEMTA Ettevõttele PIXEL ART OÜ ei ole kohaldatud riiklikke makse juuli-september 2020.a.\nI. V. 710 punkti Juhatuse liige


Sõbranädal – Lümanda Põhikool\nveebr. 23, 2017 juuli 14, 2019\nLümanda Põhikool / Posts Page / Uudised / Sõbranädal\n14.-17. veebruaril tähistasime sõbranädalat. Sõbrapäeval, 14. veebruaril kandsime traditsiooniliselt punast riietust, täitsime usinasti sõbra postkasti, olime hästi sõbralikud ja rõõmsameelsed. Kindlasti aitasid selle kaasa kokatädide Kati ja Triin valmistatud maitsvad pannkoogid.\nSõbra postkasti sai täita toredate kaartide ja soovidega terve nädala jooksul. Nädala kestel vaatlesid klassikaaslased ja õpetajad üksteist ning reedel kuulutati välja „köikse söbralikum kaaslane oma klassis”. Tiitliomanikud: 1. klass – Eke Tarkin, 2. klass – Tuulika Väli, 3. klass – Kärt Tiitson, 4. klass – Sandra Argel, 5. klass – Helina Tarkmeel, 6. klass – Mark Lonks, 7. klass- Edith Ly Lindau, 8. klass – Artur Melnik, 9. klass – Egert Oll.\nReedel, 17. veebruaril pidasime sõbralaata, kus sai osta, müüa, tingida, loteriil võita. Oli vahvaid meisterdusi, maitsvaid küpsetisi, erinevaid loterii auhindu. Kogu loteriist ja laadaplatsi maksust saadud tulu, 121 eurot, annetatakse Saaremaa Lemmikloomade Turvakodule.\nSõbranädal kulmineerus playbackiga kooli saalis. Esindatud olid kõik klassikollektiivid nind ka õpetajad. Seekord valis žürii koosseisus Ulvi Põld, Marie Köster, Karl-Alder Kuivjõgi meie kooli maakondlikule jäljendusvaadendile esindama 3.-5. klassi kava. Samuti andsime võimaluse maakonda minekuks 5.-7. klassi etteastele. Hoiame neile siis pöialt!\nAitäh kõigile tublidele tegijatele, kes meie sõbranädala meeleolukaks muutsid!\nRead previous: Previous post: Lääne-Saare valla tunnustus\nRead next: Next post: Vabariigi aastapäeva tähistamine


Ürituste/sünnipäevade korraldamine Tavahinnast -20%\nMänguhommik/mänguõhtu - 1 laps 7.00 € 5.00 € -29%\nMänguhommik/mänguõhtu - kaks ja enam last 10.00 € 8.00 € -20%\nSünnipäeva broneerimisel Liivala veebilehel tuleb lisainfo lahtrisse märkida kehtiva Perekaardi number. Kohale minnes on vaja kaasa võtta isikut tõendav dokument ja kehtiv Perekaart.\nLiivala on uudne 40-ruutmeetrise siseliivakastiga mängutuba Tallinnas aadressil Kopli 27, kus saab tähistada sünnipäevi, osaleda mänguhommikutel ja -õhtutel ning põnevates töötubades. Liivala toob lõbusa, lõõgastava ning arendava liivamängu siseruumi – rahulikku ja hubasesse keskkonda, kus lapsed saavad mängida iseseisvalt ja ohutult.\nMeie eesmärgiks on luua turvaline ja lapse arengut toetav mängukeskkond, kus laps saaks liivaga mängides kasutada põnevaid liivakastimänguasju ning tal oleks võimalik ise suunata oma mängu ja rakendada oma kujutlusvõimet. Mänguruum on planeeritud selliselt, et vanematel on mugav jälgida lapsi tegutsemas ning vajadusel on võimalik neid ka juhendada.\nLiivala on kujundatud Skandinaavia stiilis, naturaalse pidu kasutamine muudab mängutoa hubaseks ja valgusküllane hele ruum muudab ka kõige pimedamal ajal päevad helgemaks. Ürituste läbiviimiseks on Liivalas olemas kõik vajalikud toidunõud. See tähendab, et kaasa ei pea võtma ühekordseid nõusid ning tänu sellele jääb tekitamata suur kogus prügi. Oleme proovinud muuta külalistele meie juures ürituse korraldamise võimalikult mugavaks ehk mängutoa rendihind sisaldab juba ka peojärgselt koristusteenust - ürituse lõppedes ei ole vaja pesta nõusid ega korjata mänguasju kokku.\nMänguhommikud teisipäeviti ja komapäeviti kell 10:00 ja mänguõhtud teisipäeviti kell 17:00.\nTelefon: +372 533 65 987


Ratas tunnustas Kaitseliidu panust riigi ehitamisel ja ühiskonna üheks sidumisel - Keskerakond\nPeaminister Jüri Ratas kinnitas Kaitseliidu 100. aastapäeval, et vabatahtlikest koosnev organisatsioon annab üle maa laiuva turvavõrgustikuna hindamatu panuse Eesti julgeoleku tagamisse.\nRatas sõnas Kaitseliidu 100. aastapäevale pühendatud kontsert-vastuvõtul Saku Suurhallis, et valmisolekut riigi kaitseks välja astuda ei saa pidada iseenesestmõistetavaks. „Selle taga on kaitseliitlaste siiras tahe võtta oma pere, töö ja teiste toimetuste kõrvalt aega, et osaleda õppustel ning olla valmis ühtse meeskonnana tegutsemiseks, kui tingimused seda nõudma peaks. Ja seda vabatahtlikult, aastast aastasse, ilmast ja oludest hoolimata, rõõmsal meelel ning paljusid teisigi kaasates,“ lausus Ratas.\nRääkides turvatundest rõhutas peaminister, et Kaitseliidu sõpru ja kogukondi liitval tegevusel on oluline roll sidusama ja ühtsema ühiskonna loomisel. „See sidusus on oluline ka põlvkondade vahel, kus vanemate tarkus ja kogemus saab kokku nooremate pealehakkamise ja tegutsemisrõõmuga,“ sõnas Ratas.\n„Kodutütred ja Noored Kotkad, Naiskodukaitsjad ning kõik liikmed sõltumata nende vanusest, elukohast või kodusest keelest muudavad Kaitseliidu tõeliseks läbilõikeks meie ühiskonnast. Ja kaitseliitlased kuuluvad kahtlemata ühiskonna kõige aktiivsemate liikmete hulka,“ kinnitas ta.\nPeaministri sõnul tuleb kummardus teha nii nende suunas, kes 1918. aasta sügise keerulistes sündmustes tollase Eesti Kaitse Liidu lõid, kui tunnustama neid, kes aitasid 1990. aastal organisatsiooni taastada. „Meie Kaitseliit on rajatud nende tööle, olles täna eestimaalaste seas kõrgelt hinnatud ja rahvusvaheliselt unikaalne organisatsioon. Kaitseliit on usaldusväärne partner nii meie liitlastele kui Eesti riigiasutustele,“ kinnitas Ratas. Kaitseliidus on koos Naiskodukaitse, Noorte Kotkaste ja Kodutütardega kokku tegevad 26 000 vabatahtlikku.