Uue põhikirja eelnõu aspekte - Eesti Kirik\nLigi kolme kuu jooksul on EELK koduleheküljel Intranetis olnud kättesaadav kiriku uue põhikirja eelnõu (UPE).\nMöödunud sügisel ja talvel on selles sisalduvate uuenduste tutvustamiseks korraldatud arutelusid 10 praostkonna vaimulike-töötegijate koosolekutel. Nii mõnelgi pool on kaasatud koguduste juhatuste esimehi. Tallinna praostkond pidas vajalikuks teema aruteluks kutsuda kokku eraldi sinodikoosolek. Mitteametlikke vestlusi on peetud ilmselt palju rohkem, koguduse tasandil on see sõltunud aga esmalt vaimuliku ettevõtlikkusest.\nEhkki UPE sisaldab muudatusi rohkem, huvitab tavalist koguduseliiget ehk enim koguduse tasandit puudutav. Sellele on viidanud ka Peeter Paenurm 28. jaanuari artiklis.\nPõhikiri sätestab kõik olulise koguduse tegevuses\nÜks UPE koostamise eeldusi on kiriku kahetasandiline õigussüsteem. Põhikiri sätestab kõige olulisema, mida ise soovime enda kohta öelda (nt usutunnistuslikud alused) ning selle, mida eeldab riik: esindus- ja juhtorganite koostamine, tegevus ja järelevalve.\nVähemolulisemad küsimused sätestatakse kirikuseadustega. Sarnaselt kirjeldab nt Eesti Vabariigi põhiseadus suurt hulka erakordselt olulisi riigi ülesandeid (riigikaitse, riigi valitsemine, kohalik omavalitsus, kohtuvõim, kodanike õigused ja -kohustused jne), kuid ei lasku üksikasjadesse.\nPraegu kehtiva põhikirja üheks puuduseks ongi takerdumine pisiasjadesse (nt nõue teatud puhkudel edastada koguduse nõukogu protokoll kirikuvalitsusele!). Seetõttu võib esmapilgul tekkida mulje, et uus põhikiri on liiga üldsõnaline. Põhjalikumal tutvumisel põhikirja ja selle rakendusseaduse eelnõuga võib aga leida vajalikud sätted kõigi kiriku tasandite tööks.\nKogudust ei juhita nagu äriühingut\nKoguduse tulemuslik juhtimine eeldab selgeid n-ö mängureegleid, seda nii koguduseelu vaimulikku kui ka majanduslikku poolt silmas pidades. Praegune põhikiri ei sõnasta selgelt, kes kogudust juhib.\nÕpetaja on küll koguduse vaimulik juht, juhatuse liige ja nõukogu esimees, kuid tema kõrval või halvemal juhul vastas seisab tugeva positsiooniga juhatuse esimees. See on nii mõnelgi pool tekitanud pingeid. Seetõttu lisab UPE õpetajale teatud õigusi: õpetaja kutsub kokku koguduse nõukogu, tööleping sõlmitakse või lõpetatakse õpetaja kirjalikul loal, õpetaja on koguduse juhtorgani otsuste esmane järelevalvaja ning võib vaimuliku teenimise seisukohalt kahjulike otsuste täitmise peatada ja paluda uut otsust.\nÕpetaja juhirolli tugevdab seegi, et UPE-kohaselt ei saa ükski vaimulik olla valitud juhtorganisse. Ainuke vaimulik juhatuses on õpetaja, kes kuulub sinna ameti poolest. On selge, et ükskõik kui hea ka põhikiri ei oleks, ei saa sellega vältida isikutevahelisi konflikte. Küll aga võimaldavad täpsustatud rollid maandada võimalikke pingeid.\nVõimude lahusus teeb juhtimise läbipaistvamaks\nSelgete mängureeglite juurde kuulub seegi, et majandusasjus pole ülesannete püstitajad, täitjad ja tulemuse kontrollijad tavaliselt samad inimesed. Ometi võimaldab praegune põhikiri nt 14liikmelisel nõukogul koostada 9liikmelise juhatuse ja 5liikmelise revisjonikomisjoni.\nSee annaks koguduse juhatusele oma otseses kontrollorganis 2/3 hääleenamuse. Lahendusena pakub UPE juhatuse ja nõukogu liikmeskonna lahususe, see tähendab, et ükski juhatuse liige ei kuulu nõukogu koosseisu. Nõukogust juhatusse valitute asemele astuvad nõukogus asendusliikmed. Samas säilib kõigil juhatuse liikmetel õigus osaleda nõukogu koosolekul sõnaõigusega.\nKaristus kõneleb Jumalast\nKüllap peame tõdema, et meie kirik ei ole täiuslik. Sarnaselt Uue Testamendi ajaga kuulub meiegi kogudustesse suuremaid ja väiksemaid patustajaid, kes oma eluviisi või õpetusega tekitavad pahandust. Läbi aegade on selliseid inimesi korrale kutsutud erinevate vahenditega.\nKui algses kirikus lahutati inimene koguduse osadusest, siis ometi jäeti uks avatuks, et tulla tagasi. Hilisemast ajaloost meenub asjatundmatule esmalt häbipost või tuleriit, kuid ometi polnud need sugugi esimesed kasvatusvahendid. Vendade omavaheline vestlus, noomitus ja manitsus on kiriku «karistuspoliitika» esimene vahend läbi aegade. Seetõttu pole nii praegune põhikiri kui ka UPE seda nimetanud.\nPraeguses põhikirjas nimetatud kogudusest väljaheitmine ja UPEs mainitud armulauaosadusest lahutamine on mõeldud karistustena, mida rakendatakse alles viimasena. Ehkki võib tunduda õigem jumalapilkaja koguduse liikmeskonnast välja heita, ei anna UPE seda võimalust.\nVaimses mõttes võtab koguduse liikmeid vastu Jumal – läbi ristimise. Ja inimlik kohtuotsus ei saa seda olematuks teha. Eelnõu näeb valeõpetust levitavale või kõlvatult elavale kristlasele olulisima karistusena eemaldada ta armulauaosadusest. Kõrvalseisjate jaoks võib see tunduda tühisena, kuid usklike jaoks on see ränk koorem. Nii viitab karistus eksinu tegelikule seisundile – ta seisab lahus Jumalast.\nTegemist ei ole valuvõttega – sarnaselt toimitakse paljudes kristlikes kirikutes. Loomulikult eeldab see täpset sätestust kirikuseadustes.\nÕpetajate Konverents oluline kiriku arengu jaoks\nPea kogu Eesti iseseisvusaja jooksul on lisaks Kirikukogule olulisi küsimusi arutanud ja otsustanud vaimulike kogu. Kahjuks on aeg näidanud, et praegu vaid ühel korral aastas kogunev Õpetajate Konverents ei ole suutnud tõhusalt täita kõiki oma ülesandeid kiriku õpetusametis.\nLiturgiline komisjon, kes oma töötulemuste kehtestamiseks vajab konverentsi heakskiitu, on moodustatud hoopis Kirikukogu juurde. Õpetuskomisjon moodustati konverentsi juurde alles kaks aastat tagasi ning pole veel tegelenud piisava hulga ülesannetega, et selle tõhusust saaks hinnata. Samuti on veel mõni aasta tagasi olnud probleeme konverentsi otsuste kirjapanekuga. Kiriku seisukohalt oluliste dokumentide asemel kasutati pigem suulist pärimust.\nKuivõrd Õpetajate Konverentsil puudub praegu kvoorum, näeb UPE ette anda õpetuslikud küsimused piiskopliku nõukogu meelevalda. See ei tähenda, et Õpetajate Konverents saadetaks laiali või lihtsalt taandataks vaimulike vestlusringiks. Tänavuaastase konverentsi sisu ja korralduse kõrge tase näitab, et konverents on võimeline enamaks.\nNii ongi konverentsi juhatus teinud ettepaneku jätta konverentsile põhikirjaline roll õpetuslike aluste muutuste või jumalateenistuste ja -talituste käsiraamatu kooskõlastajana. Nii või teisiti saab konverents edaspidigi oma sõnavõttude ja aruteludega väljendada õpetuslikke seisukohti, mis kaudselt suunavad kirikut tervikuna.\nSAMAL TEEMAL: Küsimusi rohkem kui selget arusaama, EK 21.01.2004; Kirikukogu katkestas põhikirja lugemise, EK 3.12.2003; Üks vaatenurk EELK uuele põhikirjale, EK 5.11.2003; Praostkondades jätkub arutelu uue põhikirja üle, EK 22.10.2003; Eesti Vabariik registreerib Jeesuse Kristuse olemasolu, 22.10.2003; Põhikirja eelnõu koostades lähtuti praktilistest vajadustest, EK 15.10.2003; Pindis arutati EELK põhikirja uut versiooni, EK 15.10.2003; Uus põhikiri kogudusesõbralikumaks, EK 28.01.2004.


Samsung LH46UDCPLBB ainult ekraani valgus - Elfafoorum\nSearch in titles only Search in Remondifoorum only\nSamsung LH46UDCPLBB ainult ekraani valgus\n08 02 2021, 14:34\nsee vist on monitor rohkem...\nsellel asjal on see probleem, et ekraan ei näita mitte midagi, täiesti tühi must ekraan. ekraai valgus ainult.\nmõõtsin toiteplokil väljundid ära vajalikud toited tulid välja kõik.\npuldist või nupust ainult lülitab sisse ja välja, aga ekraan pilti ei näita.\nnupust sisendit validedes ei näita kaa mitte midagi\nmitte mingisugust märki, sõna, lauset, teksti - mitte midagi ei ole.\nja vahepela kui sisse lülitan, siis natuke aiga ja lülitab ise välja.\nma arvan et emaplaat on läbi, või sitemal juhul lcd controller.\nviimati muutis kasutaja dB321; 08 02 2021, 14:51.\n10 02 2021, 13:40\nPalun teema kustutada. leidsin vea üles.\n10 02 2021, 19:45\nKus see viga oli? Mis oli vigane? See info võib veel kedagi aidata.\n19 02 2021, 18:52\nLCD plokk on läbi.\nolen kõik läbi vaadanud.\nviimane lootus on ühe toite kivi välja jootmisele.\nkivi TPS65167A leiaks kuskil küljest sellise kivi. ei tea millel veel selline kivi peal on\nkui lühis peale selle ära ei kao. siis tuleb uus plaat osta.\nmul sõbral on puruks löödud telekas, ja sellel LCD plokil on MAX17122 kivi. see kivi vist selle asemele ei hakka... ? datasheetist kaa aru ei saa.\n20 02 2021, 08:36\nT-con on selle ploki nimi...ja millest järeldus et kivi lühises? Tihti kipub lühist tekitama mõni smd kondensaator toiteahelas...seega kontrolli kõik kahtlased smd kondekad mis lühist näitavad üle....ja samas ega see plokk ka miskit erilist iibeis ei maksa....paarikümne € ringis vast.\n20 02 2021, 12:13\nseal toite juures on kolm suurt smd musta kondekat kus on lühis - jootsin need maha - skeemis on lühis, mitte nendes kondekates.\nja selle toite kivi juures on üks pisike kondekas, millel on lühis - samamoodi jootsin selle maha, kaa on skeemis lühis mitte kondekas.\nkui toite taha saab, peksab 3A kaitsme läbi.\notses toite peal lühist ei ole, kui mõõta peale kaitset ja massi vahet.\n23 02 2021, 08:08\nPidasin silmas kontrollida keraamilisi kondekaid, need armastavad lühisesse või pooleldi lühisesse minna....t-con-i ei pea mõõtmiseks telerisse ühendama...võid lauapeal mõõta..annad välisest toitekast 12v või 5v peale, kontrolli ennem üle..lauapeal hea ja mugav mõõta kus ja mis\nisegi kui oleks mõni smd kondekas lühises. ega uut sinna asemele panna pole võimalik, sest seda ei tea vana kurat, mis mahuga kondekas see on.\nplokile eraldi toide peale lasta - katseks ainult, kas lõõb kaitsme läbi või mitte.\nsee lühis on väga kahtlane, vaevalt et mingi väike keraamik seal lühises on.


Õnnetus - Apollo\nOled siin: Esileht Raamatud Eestikeelsed raamatud Ilukirjandus Ajaviide Õnnetus\nAutor Nancy Geary\nLong Islandi silmapaistmatu põhjaosa erak, Suffolki maakonna aseprokurör Frances Pratt naaseb koju Southamptonisse isa surivoodi veerele. Ta leiab eest kiivalt saladusi varjavad sõbrad ja pereliikmed ning üliprivilegeeritud ühiskonna, mis ei suvatse heaks kiita inimesi, kes ei pärine nende hulgast. Kuigi nutikas ja osav jurist, on Frances järgnevateks sündmusteks igati ettevalmistamata. Aristokraatse Fair Lawn Country Clubi tualettruumi marmorpõrandal lebab tema kasuema Clio Henshaw Pratti surnukeha.\nFrances hakkab juhtunut uurima ning toob peagi päevavalgele fakti, et nii mõnigi oli vihanud Cliot piisavalt raevuka jõuga tema tapmiseks. Ta suunab oma kahtlused lugupeetud afroameeriklasest südamekirurgile, kellel Clio eelarvamused hinge närisid; perekonna investeerimisfirmast välja söödud kauaaegsele ja ustavale partnerile; kõrge päritoluga idealistile, kelle Fair Lawn Country Clubi puudutavates tulevikuvisoonides ei leidunud kohta Clio snobismile; lahutatud seltskonnadaamile, kes pelgas, et Clio teab tema mehe enesetapust; ja isikule, kes seisab Francesele lähemal, kui too on osanud arvata.\nHeitnud pilgu Southamptoni ilustatud pealispinna alla, kaevub Frances varisevate fassaadide, õelate eelarvamuste ja kohutavate koormate maailma, mida inimesed silmakirjalikult hingepõhjas kannavad. Tagatipuks avastab ta, et petab ennast samuti nagu kõik teised tema perekonnas. Ja Clio mõrvarit otsides tuleb Frances Prattil silmitsi seista neis kõigis peituvate deemonitega.\nTõlkinud Hana Loik\nSari New York Timesi Bestseller\nLisamise aeg 12.06.2002


Tellimine, Maksmine, Tarne - Top24.ee\n> Tellimine, Maksmine, Tarne\nTellimine, Makse- ja Tarneviisid\nKliendi poolt esitatud tellimus on ostu-müügi lepinguks FunBox OÜ ja kliendi vahel. FunBox OÜ nõustub lepinguga, kui asub tellimust täitma. FunBox OÜ jätab endale vajadusel õiguse tellimus tühistada.\nTelefoni teel 6 550 111 (E-R 10:00-17:00)\nsamm: Vali meelepärane toode ja vajuta nupule "OSTA NÜÜD", seejärel vali kas Jätkad ostlemist või Vormistad ostu\nsamm: Kui oled kõik soovitud tooted ostukorvi lisanud, siis mine ostukorvi.\nsamm: Kontrolli toodete koguseid. Vajadusel suurenda/vähenda või kustuta tooteid.\nsamm: Sooduskupongi olemasolul, sisesta selle kood või vali kupongide nimekirjast.\nsamm: Sisene oma Kontosse, kui oled registreeritud püsiklient. Kui tellid esimest korda või pole kliendiks veel registreerinud, siis täida kõik kohustuslikud väljad.\nKontrolli, et kõik vajalikud väljad oleksid korrektselt täidetud.\nsamm: Vali sobivaim Tarneviis.\nSmartPOST või POST24 puhul, vali ka terminali asukoht.\nTutvu ja nõustu müügitingimustega.\nsamm: Vali sobivaim makseviis.\nsamm: Kinnita tellimus.\nsamm: Veendu, et oled valinud õige makseviisi ja tasu tellimuse eest.\nÄra unusta liituda meie uudiskirjaga ja registreerida püsikliendiks, et saada osa veelgi parematest pakkumistest.\nE-postiga tellimisel tuleb edastada info@top24.ee aadressile järgmised andmed:\nEes- ja Perekonnanimi, Aadress, telefoni number, e-posti aadress, toodete nimekiri koos kogustega ja soovitud tarneviis (SmartPOST, SmartKULLER, POST24 või Pakk Väljastuspunkt ) ning makseviis (Ettemaksuarve, Tasumine kättesaamisel). Tellimuse kinnitamiseks võtab meie klienditeeninduse osakond teiega ühendust 3 tööpäeva jooksul.\nTellimine telefoni teel:\nTellimuse võib esitada helistades numbrile 6 550 111\nPeale panga valimist (Swed, Seb, Nordea) suunatakse teid valitud interneti panka, kus saab teostada ettevalmistatud makset.\nTellimuse eest tuleb tasuda pangaülekandega ettemaksuarve alusel FunBox OÜ arveldusarvele (3 tööpäeva jooksul peale tellimuse esitamist ja arve saamist). Ettemaksuarvega tasumisel saadetakse tellimus välja alles pärast raha laekumist FunBox OÜ arveldusarvele 3-14 tööpäeva jooksul. Tasumata jätmisel tellimus tühistatakse.\nSwedbank a/a: EE112200221040683884\nSeb a/a: EE931010220083772015\nkonto omanik: FunBox OÜ\nPangakaardiga saab maksta SmartKULLER, SmartPOST, POST24 või Eesti Posti Pakki Väljastuspunktis. Sularahas saab maksta VENIPAK kuller või Eesti Posti Pakki Väljastuspunktis. Lisandub käsitlemistasu 2€\nSmartPOSTi pakiautomaadid on iseteeninduslikud postkontorid, mis on paigaldatud erinevatesse kaubanduskeskustesse üle Eesti.\nTellitud tooted toimetatakse valitud pakiautomaati 3-14 tööpäeva jooksul pärast tellimuse esitamist. Kui kaup on kohal, saabub SMS uksekoodiga Sinu mobiilile.\nSisesta uksekood pakiautomaati. Vajadusel maksa kauba eest pangakaardiga.\nVõta pakk avanenud kapist.\nSaatmise kulu sõltub tootest:\nkuni 12 cm * 36 cm * 60 cm\nkuni 25 kg\nkuni 20 cm * 36 cm * 60 cm\nkuni 38 cm * 36 cm * 60 cm\nkuni 60 cm * 36 cm * 60 cm\nHoiutähtaeg on 7 päeva.\nPOST24 pakiautomaadid on iseteeninduslikud postkontorid, mis asuvad hea ligipääsuga käidavates kohtades üle Eesti.\nkuni 8 cm * 38 cm * 64 cm\nkuni 30 kg\nkuni 19 cm * 38 cm * 64 cm\nkuni 41 cm * 38 cm * 64 cm\nEesti Posti (Omniva) Pakki Väljastuspunkt\nTellitud tooted toimetatakse valitud postiasutusse 3-14 tööpäeva jooksul pärast tellimuse esitamist. Kui kaup on kohal, saabub SMS.\n… - 5 kg\nHoiutähtaeg on 15 päeva.\nTellitud tooted toimetatakse otse koju/tööle E-L 9:00-21:00. Kui kaup on kulleri käes, siis saadetakse SMS üleandmise kellaajaga täpsusega +/-30 min.\nPaki kaal ja mõõtmed\nXS (5 x 36 x 45 cm, kuni 5kg)\nS (12 x 36 x 60 cm, kuni 35kg)\nM (20 x 36 x 60 cm, kuni 35kg)\nL (38 x 36 x 60 cm, kuni 35kg) 8,90 €\nXL (60 x 36 x 60 cm, kuni 35kg) 9,90 €\nXXL kuni 35kg 14,90 €\nTellitud tooted toimetatakse maja välisukseni tööpäevadel 9:00-17:00. Kui kaup on kulleri käes, siis saadetakse SMS-teavitus üleandmise kuupäevaga ja tooteid toimetatakse päeva jooksul.\nkuni 30kg pakkide toimetamise hind on 4,50€ (KM-ga)\nTellitud toodetele võib ise järgi tulla Top24.ee Väljastuspunkti aadressil Mustamäe tee 60, Tallinn tööpäeviti 10:00-18:00 ja laupäeviti 11:00-16:00. NB! Kui teie tellimus on komplekteeritud ja tooted toodud väljastuspunkti, siis saadetakse teile SMS teavitus ja alles peale seda saab tellimusele järgi tulla (Mitte kõik tooted ei asu meie Tallinna laos).


Tartu ülikool alustab koostööd Apotheka Tartu Raekoja apteegiga | Tartu Ülikool\nTartu ülikooli farmaatsia instituut alustab algavast õppeaastast koostööd Apotheka Tartu Raekoja apteegiga, kuhu on loodud sobiv õpikeskkond proviisoriõppe tudengitele praktiliste oskuste omandamiseks.\nKoostöö eesmärk on senisest paremini siduda akadeemilist ja praktilist farmaatsiat, et tõsta apteegiteenuse kvaliteeti ning viia teadusmaailma saavutused kiiremini praktikasse. Vähetähtis pole ka proviisori tõhusam integreerimine patsiendi ravimeeskonda – proviisoritudengite esimesed kokkupuuted erinevate tervishoiuspetsialistidega võiksid toimuda juba ülikooliõpingute jooksul.\nTÜ farmaatsia instituudi juhataja professor Ain Raali sõnul on tegemist erakordse koostöövormiga ning mõlema osapoole ootused sellele on kõrged. „Taoline praktikabaas annab tudengitele parema võimaluse apteekri oskuste omandamiseks. Samuti saab see olema hea platvorm, kus teadustööde jaoks vajalikke materjale koguda ning apteegiteenust paremaks lihvida, võttes arvesse tervishoius eesootavaid väljakutseid – vananevat elanikkonda, eluea pikenemist ning piiratud ressursse ja tervishoiutöötajate vähesust,“ rääkis Raal.\nRaekoja apteegi ruumid on läbinud juulis põhjaliku uuenduskuuri, seal on kaasajastatud ja interaktiivsed töövahendid, lisandunud on privaatne nõustamiskabinet ning tudengitele mõeldud 16 õppekohaga seminariruum.\n„Privaatne nõustamisruum annab võimaluse täiendavateks lisateenusteks apteegis (ravimite kasutamise hindamine, ravimite personaalne pakendamine, suitsetamisest loobumise teenus jmt) mis on mujal maailmas tänu proviisori oskustele ja teadmistele väga levinud,“ rääkis Terve Pere Apteek OÜ juhatuse liige Kristiina Sepp. Kavas on patsientide nõustamisse kaasata ülikooli tippspetsialiste.\nKoostöö algust tähistatakse 25. augustil kell 11 Raekoja apteegis. Kohal on nii Tartu linnavalitsuse, Tartu ülikooli kui ka apteegi esindajad, toimuvad sõnavõtud ning ühiselt avatakse apteegi fassaadil koostööd tähistav seinaplaat. Sellele järgneb professor Ain Raali loeng „Farmaatsia Tartu linnasüdames“.\nAin Raal, TÜ farmaatsia instituudi juhataja, 502 7574, ain.raal [ät] ut.ee\nKristiina Sepp, Apotheka proviisor, Terve Pere Apteegi juhatuse liige, 511 2195, kristiina.sepp [ät] apotheka.ee


Koolitusest täieliku ülevaate saamiseks logige sisse\nMyECADEMY salvestab teie kursuste ajaloo ja saavutused\nKõigi ECADEMY võimaluste kasutamiseks logige sisse Grundfosi kontoga. MyECADEMY abil saate jälgida koolituste edenemist ning ülevaate teenitud märkidest ja sertifikaatidest. Lihtsalt logige sisse ja tundke rõõmu täielikust juurdepääsust oma ECADEMY õpiteekonnale.\nKas teil pole Grundfosi kontot? Looge kohe tasuta konto, et saada juurdepääs meie laiale veebiteenuste valikule.\nKas te pole veel ECADEMYGA tuttav?\nProovige ühte arvukatest saadaolevatest kursustest, täitke pärast iga kursust test ning hakake koguma digitaalseid märke ja sertifikaate! Logige sisse, et jälgida MyECADEMY lehel oma edusamme ja saavutusi.\nSirvige meie kasvavat veebikursuste kataloogi, täitke kursuste teste ja teenige erinevaid digitaalseid märke.\nLäbige terve õpitee ja teenige sertifikaate. Seejärel saate sertifikaadid MyECADEMYST alla laadida.


Kas tahaksid endale sellist elukaaslast nagu sa ise oled? Kas tahaksid, et sinu lapse tulevane partner oleks samasugune nagu sinul praegu? - Pere ja Kodu - Delfi Lood\n24. oktoober 2017 6 min.\nKas tahaksid endale sellist elukaaslast nagu sa ise oled? Kas tahaksid, et sinu lapse tulevane partner oleks samasugune nagu sinul praegu?\nMõtle selle peale. Ja kui vastus on ei, siis tuleb ruttu oma elus muudatusi teha. See, et laps kopeerib paratamatult nii vanemate väärtushinnanguid kui maailmapilti, paneb meile suure vastutuse ka selles, missuguseks kujundame oma suhted partneriga. Sest laps tõepoolest käib meie tegude, mitte sõnade järgi.\nLaps vajab armastavat ja harmoonilist kodu. Vanemate kohustus on see talle tagada, mistõttu peavadki vanemad kasvatama eelkõige iseennast.\nKuigi lapsed pole vaimselt nii küpsed, kui nende vanemad, võtavad katkiseid suhteid pealt nägevad lapsed omale üpris tihti pere täiskasvanu rolli. Lapsepõlv peaks aga olema aeg, mil laps saab tegeleda iseenda ja maailma tundmaõppimisega ja kui kodune olukord sunnib lapse täiskasvanu rolli, on see lapse jaoks väga raske. Eriti keeruline on lugu perekondades, kus emad-isad lasevad lastel oma tülides veel pooli valida või kohtuniku rolli mängida. Ilmselt on teile tuttav olukord, kui lapsed jooksevad vanemate juurde ja nõuavad vanemate otsust, et kumma arvamus siis ikka see kõige õigem on. Aga samamoodi käituvad paljud vanemad ka oma lastega, taipamata, et nad sunnivad sellega lapse täiskasvanu rolli: "Noh, kellel sinuarust õigus on?" Last pooli valima sundides ei võida üks vanem teda kindlasti endale lähemale, küll aga tekitab see talle lihtsalt teise vanema ees süümepiinu.


TENA ProSkin Body Cream | Rikkalik niisutav kreem eriti kuivale nahale\nRikkalik ja tihke kehakreem niisutab nahka ning jätab selle siledaks ja pehmeks. TENA ProSkin Body Cream sobib ideaalselt eriti kuivale nahale, sest sisaldab looduslikke õlisid ja E-vitamiini. Sobib kõikjal kehal leiduvate kuivade nahapiirkondade igapäevaseks hoolduseks uriinipidamatuse korral, eriti pärast duši all või vanniskäiku. Hooldav kreem on dermatoloogiliselt testitud ja lõhnatu, nii et sobib ka tundlikule nahale.\nRikkalik ja õrn\nÕrnatoimeliste koostisosadega kehakreemi TENA ProSkin Body Cream võib kanda kuivadele nahapiirkondadele või kogu kehale igapäevaseks nahahoolduseks, eriti pärast duši all või vanniskäiku.\nAitavad muuta eriti kuiva naha siledaks ja pehmeks.\nTagavad terve naha\nDermatoloogiliselt testitud. Sisaldavad looduslikke hooldavaid õlisid ja E-vitamiini.


Eesti Mälu: Carl Mothander „Rootsi kuninga valge laev” - Eesti Päevaleht\nEesti Mälu: Carl Mothander „Rootsi kuninga valge laev”\nMälestusteraamat „Rootsi kuninga valge laev. Riskantne mäng rannarootslaste pärast” esitab värvikalt, mahlakalt, detailselt ja põnevalt loo rannarootslaste Rootsi üleviimisest ja seda saatnud intriigidest Saksa okupatsiooni ajal.\nMootorkuunar „Juhan”, millega osa eestirootslasi 1944. aastal Eestist evakueeriti.\n1990. aastate teiseks pooleks oli uuemast ajaloost huvitunud eesti lugeja lugenud juba kümneid tuhandeid lehekülgi eesti inimeste mälestusi. Enamasti olid need ilmunud paguluses või uustrükkidena Eestis, kuid hulk autoreid oli ka sovetiajal Eestis elanud. Baltisakslaste mälestuste eesti keelde tõlkimine polnud veel õiget hoogu sisse saanud. Carl Mothanderi mälestuste esimene osa aastate 1928–1941 kohta, mis 1997. aastal pealkirja all „Parunid, eestlased ja enamlased” eesti keelde tõlgiti, äratas toona suurt tähelepanu. Mothanderi raamatu positiivset vastuvõttu soodustas autori suhteline erapooletus – baltisaksa parunessiga abiellunud mitteaadlikust rootslasena jätkus tal mõistmist nii oma ühiskondliku positsiooni kaotanud baltisakslaste kui ka seda positsiooni võitvate eestlaste jaoks –, ajakirjanduslikult ladus jutustamis-stiil ja Anu Saluääre hea tõlge. „Parunite, eestlaste ja enamlaste” avaldamine eesti keeles ei jäänud vaid esitluspäeva sündmuseks, raamatut viidatakse ja tsiteeritakse tänini.\nNüüd avaldatav Mothanderi mälestuste teine osa aastate 1941–1944 kohta väärib lugemist samadel põhjustel. Ehkki Saksa okupatsiooni aega on eesti ja ka mitte-eesti ajaloolased viimasel ajal põhjalikult uurinud, liikus autor ringkondades, mille liikmed eriti mälestusi ei avaldanud – pean eeskätt silmas mitmesuguste Saksa võimuharude esindajaid okupeeritud Eestis. Maailmakirjanduses on siin Mothanderi paralleeliks itaallase Curzio Malaparte – samuti ajakirjaniku ja ohvitseri – raamat „Kaputt”, mis tõlgiti 2005. aastal. Malaparte liikus sama tüüpi seltskondades, kuid palju avaramas ruumis, Balkanilt Lapimaani.\n20. sajandi sõdade ajastu Kesk- ja Ida-Euroopa ajalugu iseloomustab suurte rahvahulkade vägivaldne, sunniviisiline, harva ka poolvabatahtlik ümberpaigutamine. Stalinlikele algul seisuse- ja klassiprintsiibist lähtuvatele aktsioonidele jõukama talupoegkonna, kasakate ja teiste „sotsialismi ülesehitamise” takistajate vastu järgnesid pärast Adolf Hitleri võimuletulekut Saksamaal ja hiljem ka okupeeritud aladel aktsioonid juutide ja muude „mitteaarialaste” vastu. Rahvuslik printsiip lisandus 1930. aastate teisest poolest alates ka NSV Liidu poliitiliste massirepressioonide ajendite sekka. Sellel taustal oli Molotovi-Ribbentropi paktile järgnenud sakslaste Umsiedlung ning 1941. aastal Saksamaa ja NSV Liidu vahel sõlmitud kokkuleppe põhjal läbi viidud Nach-umsiedlung märksa leebem aktsioon, ehkki see likvideeris saksa rahvusvähemuse Balti riikides. Teise maailmasõja koledustele Kesk-Euroopas pani punkti Poola, Tšehhimaa, Ungari jt riikide saksa vähemuse sunniviisiline ümberpaigutamine Saksamaale pärast sõja lõppu. Laiem avalikkus teab vähem teistest operatsioonidest, näiteks ukrainlaste ümberpaigutamisest Poolas ning endise Ida-Preisimaa asustamisest valgevenelaste ja teiste NSVL-i rahvastega. Geograafiliselt ja keeleliselt palju lähemal on meie jaoks ingerlaste saatus ja lõpuks kuulub siia ritta ka 1949. aasta küüditamine.\nSellesse raami mahub ka umbes 7000 eestirootslase Rootsi evakueerimine, mille korraldamisega Mothander Teise maailmasõja ajal Eestis tegeles. See oli ühe Eesti rahvusvähemuse ajaloo lõpetamine. Kuid teist võimalust ei olnud – aastad 1940– 1941 veensid nii Mothanderit, eestirootslaste juhte kui ka Rootsi ametivõime, et eestirootslaste Rootsi viimine on ainuke võimalus nende rootsluse ja inimväärse elu säilitamiseks. See ei olnud sugugi lihtne – Rootsi ja Saksa bürokraatiast läbimurdmine, raha ja transpordivahendite leidmine, aga ka Saksa riigivõimu ja okupatsioonivõimu vastuseisu murdmine nõudis palju tööd ja aega. Pealegi pidas ju Saksamaa oma juhtide ja suure osa elanikkonna veendumusel võidukat sõda, nagu esialgu paistiski. Uue Euroopa tulevikuvisioonides oli nii rassilises kui ka rakendatava inimressursi perspektiivis oma koht ka siinsete rootslaste jaoks.\nEestirootslased ja koos nendega hulk eestlasi jõudsid lõpuks siiski Rootsi, mis päästis nad tagasipöörduva sovetirežiimi küüsist, ja selles oli Mothanderil suur teene. Põhiliselt sellest ta oma raamatus kirjutabki.\nMothander kohtus eestirootslaste asja ajades paljude Saksa võimukandjatega, alates kõrgetest partei-, välisministeeriumi ja ka kõikvõimsa SS-i ja politsei ametnikest Berliinis kuni okupatsioonivõimu kandjateni Riias ja Tallinnas, aga ka näiteks Paldiskis ja Pakril. Vilunud ajakirjanikuna maalib ta nendest lugejale värvikad portreed. Ta õpib tundma printsiibituid tõusikuid, „uue korra produkte”, kes riigi poliitika elluviimise kõrval ei unusta ka oma tasku täitmist. Üks niisuguseid on SS-Untersturmführer dr Ludwig Lienhard, kelle Himmleri ametkond volitab välisministeeriumi kaudu ajama eestirootslaste, aga selle kõrval ka mõnda hämaramat asja. Märksa positiivsemad on Mothanderi mälestused Saksa välisministeeriumi ametnikest – nende seas on nii välisministeeriumi esindaja riigikomissariaadis Ostland dr Adolf Windecker, Peter von Kleist, kelle mälestused on tõlgitud ka eesti keelde, ja Rudolf von Wistinghausen, Eesti iseseisvuse taastamise järgse esimese Saksa suursaadiku isa. Heas valguses kujutab ta ka Eestit valitsema saadetud mehi, eeskätt kindralkomissar Karl-Siegmund Litzmanni (1893– 1946) ja doktor Martin Sandbergerit (1911–2010). Sandberger oli Julgeolekupolitsei ja SD Eesti-ülem, kes oma ametikoha tõttu vastutas Saksa okupatsiooni ajal Eestis toime pandud poliitiliste repressioonide eest. Isikliku positiivse kontakti tõttu Sandbergeriga on Mothander segaduses – ta otsib seletust, kuidas sai too olla seotud koledate tegudega, mida talle hiljem süüks pandi, ega leiagi seda. Tahtmatult meenuvad Hindrek Meri mälestused, kes töötas ENSV plaanikomitees pikka aega koos Idel Jakobsoniga, kes oli varem julgeolekumehena hulga surmaotsuseid alla kirjutanud. Hindrek Meri arutlused Jakobsonist ja teistest temataolistest sarnanevad Mothanderi mõtetega Sandbergerist. Mothander kirjutab ka, et osalt tänu tema initsiatiivil Ameerika sõjaväe Saksamaa-okupatsioonivalitsuse juhile kindral Lucius D. Clayle saadetud palvekirjale, millele kirjutasid alla mitu rootslast ja hulk eesti pagulasi, tühistas Ameerika tribunal Nürnbergis Sandbergerile langetatud surmaotsuse.\nei jää Mothanderil siiski kogemata. Neutraalse Rootsi esindajana määratakse ta rahvusvahelisse komisjoni, mis viibib Ukrainas Vinnitsas NKVD massimõrva ohvrite surnukehade ekshumeerimise juures. Niisuguseid komisjone moodustasid sakslaselt korduvalt – laiemalt on tuntud komisjon, mis saadeti Katõnis tapetud Poola ohvitseride surnukehade väljakaevamisele. Hjalmar Mäe kuulus 1944. aastal punaarmeelaste poolt Ida-Preisimaal Goldapis toime pandud massimõrva uurimise komisjoni. Mothanderi kirjeldus Vinnitsas toimunust näitab, mis tegelikult peitub Teise maailmasõja tsiviilohvrite kiretute arvude taga, mille ümber on juba pool sajandit piike murtud.\n1945. aasta alguses tuli Umsiedlung’iga Eestist ja Lätist nn Warthelandi viidud baltisakslastel uuesti põgenemistee jalge alla võtta, seekord pealetungiva Punaarmee eest. Mothander kirjeldab Schwetzis (tänapäeval Swiecie Poolas) asunud balti aadlidaamide kodu, sisuliselt vanadekodu evakueerimist: Schwetzist lahkus 796 inimest, kellest uude asukohta Langeoogis Põhjamere ääres jõudis 292. Selle retke kirjelduse on Mothander oma raamatusse pannud sellepärast, et üks kohalejõudnuid oli tema naise vanem õde paruness Marietta Wrangell.\nMothanderi mälestused ilmusid rootsi keeles juba 1949. aastal. Need on kirjutatud nii, nagu asi autori meelest tõepoolest oli, ilma suuremate mõjutusteta hiljem ilmunud uurimistöödest ja teistest mälestustest. Just see, hoolimata autori subjektiivsusest ja eneseeksponeerimisest, on nende suurim väärtus.\n(1886 Stockholm – 1965 Stockholm)\n•• 14.01.1886 sündis Stockholmis kõrge linnaametniku – raenotari – perre.\n•• Kasvas üles Östermalmi linnaosa kõrgkodanlikus keskkonnas, omandas keskhariduse, kuid isa surma tõttu 1903. aastal ei saanud astuda ülikooli.\n•• I maailmasõja ajal teenis sundaega Västmänlandi intendandikorpuses, ülendati reservlipnikuks.\n•• 1918. aasta kevadtalvel oli vabatahtlikuna Soome kodusõjas valgete poolel ja alates aprillist sanitaarkompanii ülem Viiburi rindel. Ülendati kapteniks, teenistusest lahkudes sai majori auastme.\n•• Eesti Vabadussõja ajal organiseeris 1919. aastal Tallinnas Rootsi vabatahtlike rindele saatmist.\n•• Seejärel oli ajakirjanik Rootsis ja Saksamaal, ühe reportaažireisi ajal Eestisse tutvus paruness Benita Wrangelliga (1878–1967), kellega 1928. aastal Helsingis abiellus.\n•• Benita Wrangell pärines Wrangellide Kohila-Tohisoo harust, tema isa oli Tohisoo mõisa omanik maanõunik parun Gotthard Wrangell (1838–1905). Mõisa pärinud vanem poeg suri 1916, noorem poeg oli surnud varem ja nii pärisid mõisa Gotthard Wrangelli lesk ja kaks tütart. Kui mõis Eesti maaseadusega võõrandati, jäi Wrangellidele Tohisoo jäänukmõis, mida Mothander pidas koos abikaasaga aastatel 1928–1940. Seda kirjeldab ta oma raamatus „Parunid, eestlased ja enamlased” (1943, soome keeles 1944, eesti keeles 1997, saksa keeles 2005).\n•• 1940. aasta detsembris pääsesid Mothanderid Rootsi kodanikena Rootsi.\n•• 1941–1944 tegeles Mothander eestirootslaste Rootsi evakueerimise korraldamisega. Seda\naega käsitleb käesolev raamat.\n•• Pärast sõda elasid Mothanderid Stockholmis, kus Carl Mothander suri 29. aprillil 1965.\n•• Mothander on avaldatud mälestuste ja ajaleheartiklite kõrval tõlkinud rootsi keelde ka Anton Hansen-Tammsaare romaani „Kõrboja peremees” (1938). Ta oli ka viljakas rootsi ja saksa ajalehtede, sealhulgas Tallinna Revaler Zeitungi kaastööline ja kirjutas teatriarvustusi.


Ravim- ja mürktaimede kohta saab rohkem teada näituselt\n13:59 25. Mai 2018\nBotaanikaaed kutsub ravim- ja mürktaimede näitusele\n17:22 11.08.2017 lühendatud link\nRavim- ja mürktaimede kohta saab rohkem teada 12. ja 13. augustil Tallinna botaanikaaias toimuvalt näituselt, Ain Raali loengust ning põnevast hüdrosoolide aurdestillatsiooni töötoast\nTALLINN, 11. august — Sputnik. 12.-13. augustil toimub Tallinna botaanikaaias näitus, mis on pühendatud ravim- ja mürktaimedele. Lisaks saab 12. augustil kuulata Tartu Ülikooli farmakognoosia professor Ain Raali loengut "Ravimtaimed või tabletid?" ning osaleda hüdrosoolide aurdestillatsioonide töötoas.\nNäituse ühe kuraatori Krista Kauri sõnul leidub maailmas enam kui 10 000 liiki mürgiseid taimi, kuid enamik neist kasvavad Eestist soojema kliimaga aladel. Ravimtaimeliike arvatakse kogu maailmas olevat umbes 12 000, kuigi sagedamini kasutatakse neist vähem kui 200 liiki. "Meid ümbritsevad taimed pole tavaliselt inimesele ohtlikud. Kui aga ravimtaime valesti kasutatakse või mõnda ohutut taime liiga suurtes kogustes manustatakse, võib see osutuda ohtlikuks. Parim viis taimemürgistuste vältimiseks on õppida mürktaimi tundma maast madalast. Ka ravimtaimede tundmisest on palju kasu," selgitas Kaur.\nBotaanikaaias toimuvad roosipäevad\nBotaanikaaias toimuvad korralised hooldustööd >>\n12. augustil algusega kell 12.00 toimub botaanikaaia palmimajas Tartu Ülikooli farmakognoosia professor Ain Raali loeng "Ravimtaimed või tabletid". "See on kasulik loeng kõigile neile, kes ei pea haigusilmingute tekkimisel õigeks esimese asjana kohe tabletipurgi järgi haarata vaid soovivad kasutada looduses leiduvate taimede ravijõudu," lisas kuraator.\nMõlemal päeval viib Alkeemialabor läbi töötuba, milles kõik huvilised saavad osaleda hüdrosoolide aurdestillatsiooni protsessi ettevalmistamisel ja tutvuda mitmesugustest taimedest destilleeritud hüdrosoolide ning nende omadustega. Töötoas tehakse koos läbi erinevad tööetapid ning valmib looduspuhas destillaat.\nBotaanikaaias toimuvad roosipäevad >>\n12.00 TÜ Farmakognoosia professor Ain Raali loeng "Ravimtaimed või tabletid"*\n14.30 Hüdrosoolide destillatsiooni töötuba**\n12.00 Hüdrosoolide destillatsiooni töötuba**\n* Loengule eelregistreerimist ei toimu.\n** Hüdrosoolide destillatsiooni töötuba viib läbi Alkeemialabor, täiendava info töökoja kohta leiab siit.\nNäitusest osavõtt on tavapileti hinnaga.\nmürktaimed, ravimtaimed, näitus, Tallinna Botaanikaaed, Tallinn


Pärnusse saabus Soomest selle kevade esimene tšarterlend - Uudised - Pärnu Postimees\nPärnusse saabus Soomest selle kevade esimene tšarterlend\n15. aprill 2012, 9:04\nPärnu lennuväljal maandus kevade esimene tsarterlend Soomest. Foto pärineb varasemast ajast.\nReisifirma Matkavekka alustas kevadisi tšarterreise Pärnu ja Soome linnade vahel, esimene Kuopiost reisi alustanud lennukitäis puhkajaid maandus Pärnu lennuväljale eile lõuna paiku.\nHoolimata sombusest ja tuulisest ilmast, maandus 68kohaline Flybe ATR 72 tüüpi lennuk Pärnu lennuväljale probleemideta. Esimene sellekevadine tšarterreis Kuopiost tõi Pärnusse pea terve lennukitäie põhjanaabreid, kes nädal aega siin spaapuhkust naudivad, vahendas ERR.ee "Aktuaalset kaamerat".\nReisifirma Matkavekka korraldab Pärnu ja Soome linnade vahelisi reise juba alates aastast 2010. Saabujatele vastu tulnud giidi Meeli Hanso sõnul ei maksa imestada, et lennukiga Pärnusse reisimine nii populaarne on.\n"Helsingist on Kuopiosse ju jube pikk maa, Soome on nii pikk geograafiliselt. Reisimine võtaks mõningatel üle ühe ööpäeva ehk 24-25 tundi loksuda bussiga, tulla laeva, jälle bussiga. Aga nüüd ainult tund ja 30 minutit," sõnas Hanso.\nKevadeks on reisifirma plaaninud kokku kuus lendu eri Soome linnadesse. Tänaseks on välja müümata veel vaid mõni üksik koht.


Toolid kõigutavad kaitseministeeriumi\nOktoobris kuulutas riigihankeamet välja avatud pakkumisega konkursi, kus kaitseministeerium soovis osta Tartus asuvasse Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste aulasse toole. Esialgselt võitjaks kuulutatud Elke Mööbli OÜ pakkumine ületas kaaspakkujate summad kolmekordselt, tooli hinnaks tuli arvestuslikult üle 6000 krooni.\nKolme ülejäänud osaleja pakkumised 306 aulatooli ja nende transportimiseks vajamineva nelja käru ostmiseks jäid vahemikku 630 000?660 000 krooni.\nTarmeko Kommerts AS küsis tootenõuetele vastavate toolide eest 1,25 miljonit krooni, Elke Mööbel OÜ pakkus kogu komplekti ligi 1,9 miljoni krooni eest.\nTarmeko Kommerts AS esitas aulatoolide konkursi kohta protesti, sest nende firma ei vastanud väidetavalt puuduva keskkonnasertifikaadi pärast kvalifitseerimistingimustele. Ainult tänu nende protestile jäid ülikallid toolid ostmata.\nSamas langevad detailideni kokku kaitseministeeriumi poolt nõutud tooli ja esialgu võitjaks kuulutatud tooli kirjeldus ja joonised. Tingimused on samad, mis kirjas Itaalia firma Deko toolide näidiskataloogis ? tooli kõrgus 81 sentimeetrit, istumistasapinna kõrgus 45 sentimeetrit, puitosad üle tehtud pähklipeitsiga. Toolide asendiplaan on võõramaisest toolikataloogist üks ühele maha kopeeritud.\nKaitseministeeriumi avalike suhete juht Madis Mikko kinnitas eile, et toolilugu on praegu läbivaatamisel riigihangete ametis ja seega on vara toimunust rääkida.\nKaitseministeeriumi kinnisvara- ja ehitusosakonna juhataja Rein Soonsein loobus eile kohtumisest ajakirjanikuga, kuid tunnistas telefonikõnes, et riigihankekonkursi võitis esialgu tõesti kõige kallim pakkumine. ?See on täiesti loogiline, neli pakkumist ei vastanud tootele esitatavatele nõuetele,? ütles Soonsein.\nKüsimuse peale, miks siis teised firmad pakkumises osalesid, kui nõuded niivõrd täpselt määratletud olid, vastas Soonsein: ?Vaat mina ei tea. Nõuded olid niivõrd selgelt välja toodud. Me ei teinud mingit sohki, aga nad tulid lihtsalt nii ja naa igaks juhuks pakkuma, et ehk tekib võimalus.?\nASi Datel müügikonsultandi Meelis Kassi kinnitusel rõhutati konkursil tooli kokkupakitavust. ?Ise taustauuringut tehes sain teada, et kokkupakitavust on vaja selleks, et aula kõrval on väike ruum ja ala, kuhu toolid pannakse. Minu arvutus näitas, et võidutoolid ei mahu napilt sellele alale ära, pealegi oleks nende virn kolme meetri kõrgune. Meie pakutud toolid mahuksid ära ja ruumi jääks veel ülegi. Oli see kokkupakitavus siis primaarne?? küsis Kass. ?Võitjate pakutud ligi 1,9 miljoni krooni eest saaks sisustada terve statsionaarse auditooriumi.?\nKassi hämmastas konkursi juures kõige rohkem see, et konkursi eesmärk peaks olema vastupidavate, tugevate toolide saamine. ?Kokkupakitavate toolide pidev lahtivõtmine kulutab detaile ning need on eeldatavasti ka konstruktsiooniliselt nõrgemad, kui meie pakutud aulatoolid. Meie ja teiste pakkujate viga oli see, et me ei teadnud, et Eesti turul ongi ainult üks selline tool olemas, mida otsiti,? ütles Kass.\nRiigihangete seaduse järgi ei tohi avatud pakkumise korral ostja ehk kaitseministeeriumi ja pakkuja ehk esialgu võitjaks kuulutatud Elke Mööbel OÜ vahel toimuda mingeid läbirääkimisi.\nSisekujundaja Henriko Heinoja, kes on teinud Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste saalikujunduse, tunnistas, et soovitas omalt poolt tõepoolest Itaalia firma Deko tooli, sest see sobis tema ettekujutusega aulatoolist. ?Õnnetu värk on nende riigihangetega,? ütles Heinoja. ?Pakutud toolidest sobis etteantud nõuetega tõepoolest ainult kaks tooli ? seesama Itaalia tool ja Tarmeko üks ühele joonise järgi järeletehtud tool.? Samas ei tea Heinoja täpselt riigihankekonkursi käiku, kuna lõplike otsustajate ringi tema ei kuulunud.


OMT (MT, BMV) seeria mootorid\n220VDC alalisvoolu mähised\nBSP - Toll keere\nM - Meeter keere\nJIC - keere\nPUMPADE MOOTORITE OSAD\n15MF seeria osad\n15PV seeria osad\n51V seeria osad\nA10V(S)O / 31 seeria osad\nA10VO / 52 series osad\nA10VO60 / 52-seeria varuosad\nA10VSO63 / 52-seeria varuosad\nA10VO / 53 series varuosad\nA11VO / A11VLO varuosad\nBMF, BMR, BMV\nPVB / PVC\nLAEVA MOOTORITE OSAD\n20V / 20VQ\n25V / 25VQ\nTÖÖKEHAD 25V / 25VQ\nVARUOSAD 25V / 25VQ\n35V / 35VQ\n45V / 45VQ\nOSTU SOORITAMISE MAKSEVIISID:\nPangalingi kaudu maksmisel suunatakse Teid peale tellimuse vormistamist Teie poolt valitud internetipanka. Teile kuvatakse eeltäidetud maksekorraldus, kus on kirjas summa mis kuulub tasumisele. Kinnitage makse ning vajutage seejärel nupule „Tagasi kaupmehe juurde”.\nHüdraks OÜ pangad:\n2. SEB pank\n2. TASUMINE ARVEGA:\nJuriidilisel isikul on võimalik Kaupa krediiti osta, kui tal on sõlmitud Hüdraks OÜ´ga kirjalik Teenindusleping. Kaupa saab osta fikseeritud vaba krediidilimiidi ulatuses. Kauba krediidi-müügi aluseks on kehtiv volitus mis on Lepingu lisana, volitust omab automaatselt B-kaardil olev juhatuse liige.\nKui soovite tellida kaupu krediidiga ja tasuda arvega ning Teil pole kehtivat Teenindus-lepingut või Krediiditaotlust, siis sõlmimiseks palun võtta ühendust GSM nr. +372 5551 9039 või info@hydroshop.ee\nPeale meiepoolt esitatud Taotluse täitmist ja saatmist määratakse Teie ettevõttele krediidi-limiit sõltuvalt organisatsiooni vajadustest ja krediidireitingust ning sõlmitakse vastavasisu-line kokkulepe.\nKui olete juba Hüdraks OÜ klient on võimalik kehtiva krediidilimiidi piires tasuda arve alusel valides (Arve Tasumine)\nHüdraks osaühingul on õigus anda või keelata "Arve Tasumine" tasumise viis.\nMaksevaluuta on EUR\nPeale tellimuse esitamist saadetakse Teie poolt antud e-posti aadressile Hydroshop.ee poolne kinnitus tellimuse kättesaamise kohta. Tellimusi käsitletakse tööpäeviti kell 8.30 kuni 17.00.\nKaup toimetatakse teile Tellimusel fikseeritud viisil. Juhul, kui tehnilistel või muul ettenäge-matul põhjustel on Kaupa vajalik tarnida ositi või muul viisil siis teavitame sellest koheselt.\nPole kasutaja? Registreeru kohe!\nMeie soov on olla abiks tehnikamehe hetkeprobleemi ja mure kiirel lahendamisel, olla tema sõber ja abimees. Lisaks varuosadele pakume võimaluste piires tehnilist tuge masinate ja seadmete diagnostikas, hoolduses ja remondis. Omame selleks kogenud mehaanika spetsialiste, remonditöökoda, remonditöödeks kohandatut mobiilset tehnikat ja erinevaid seadmeid.


Vibukütiorg: märts 2013\nDetsembri edenedes hakkas põdrajaht ühele poole saama. Load realiseeritud, jäi meil ülesse veel üks vasikaluba. Mida rohkem aeg peale surus, seda põhjalikumaks muutusid meie jahiettevalmistused nädalavahetuseks. Panuse andsid töönädala jooksul kõik liikmed, kellel vähegi võimalust metsas ringi vaadata, kus põdrad liikvel. Reedeti kontrollisime infot metsas kohapeal. Ja jõudis kätte viimase põdrajahinädala reede.\nMetsa jõudsime kaaslasega veidi enne lõunat. Teadsime ligikaudu piirkonda, kus põdrad liikumas ning esialgne plaan oligi kontrollida, millises sektoris nad viibida võiks. Ilm oli pehme ja lumine, vaid mõned kraadid külma ja maapind läbi külmumata. Üksikud langevad räitsakad muutsid metsa talvemuinasjutuliseks. Vaikus. Kollased laigud lumel ning intensiivsed lõhnatähised andsid märku metssigade jooksuaja algusest.\nLumise metsaaluse taustal torkas magav seakari koheselt silma. Kahekesi liikudes jalutasime neile umbes 40 meetri peale, mispeale tekkis karjas kerge rahutus. Jälgisime ärkavaid loomi ning tekkinud ärevus ajas nad liikvele, saamata küll ise täpselt aru, miks. Ettevaatust ei ole metsloomal kunagi liiast, tuleb minna, kui tekib kahtlus. Liialt mõtlema-ootama jäädes ei pruugi teist võimalust enam tulla. Ootasime karja lahkumiseni ja jalutasime seejärel aurava pesa juurde ning mu kaaslane asus piibupausi pidama. Juttu ajades märkasime, kuidas ilmselt veidi unised sead, kes polnud toimuvast aru saanud, luurasid ettevaatlikult põõsaste vahel, sooviga sinna tagasi tulla. Jätsime nad omi toimetusi tegema ning liikusime edasi.\nVärskeid põdrajälgi polnud, tänu hommikul sadanud lumele oli jälje vanuse määramine tavapärasest lihtsam. Olime kahe tunniga läbinud päris korraliku teekonna ning mõtlesin omaette muiates, kui erinev oli minu ja mu kaaslase rajavalik. Mina eelistasin sigade radu, mis jooksid küll madalate okste alt läbi, kuid olid samas kenasti sisse trambitud ja mis häda mul ikka veidi kummardada aegajalt, mu pikakasvuline kaaslane aga eelistas kõndida mööda sihte, kus „pokudest“ üleastumine ei võtnud talt mingit vaeva. Nagu noor põder, mõtlesin endamisi.\nJa umbes siis, kui arutasime juba võimalust tagasi pöörduda, olid need lumes. Värsked jäljed. Nii värsked, et seal olid vaid mõned üksikud helbed. Neli looma. Kaks lehma, kaks vasikat. Jäljed, minu nõrkus. Mõned äsja näksitud oksad, just kooritud haab, piisad puidul immitsemas. Tõmbasin käega üle puu ja haistsin peopesas magusat porgandilõhna. Adrenaliin. Arusaam, et metsas jalutamisest oli just saanud jaht. Järele neile! Puhas lumi ja suure looma jäljed, kui keeruline see siis ikka olla saab. Mõne aja pärast on jäljed sassis. Osa loomi olid otsekui kui haihtunud. Seejärel aga jooksid jäljed risti ja igas suunas. Otsisime, kontrollisime ja leidsime suuna. Metsa all jäi silma järgmine seakari, millele me mööda põdrajälgi lähenesime. 25m peal tabas ka seda karja arusaamine, et midagi on valesti. Karjaliikmed tõusid järjest ning sättisid ennast lahkuma. Kuna meid nad ei märganud, toimus lahkumine rahulikult. Põgenemine, aga organiseeritult. Jätkasime põdrajälgedel ning kas oli see praksuv oks või minu sahisevad püksid (Püüa kõndida nii, et põlved kokku ei puutuks! kamandas mu kaaslane. Sul on väga lärmakad riided, kuula kui vaiksed minul on!) aga miski andis põdrale meie tulekust teada ning vilksamisi läbi võsase metsaaluse nägime lahkuvat looma, kelle aurav magamisase oli meist vaid mõnekümne meetri kaugusel. Läheduses paistis veel üks tühi magamisase. Sel ajal kui püüdsime aru saada, kuhu poole loomad liikusid, kostus taas raginat. Paremalt, kella kahe-kolme suunalt ilmus võsast 50 meetri pealt välja põdrapull, kes alustas oma traavi poolkaares ümber meie. Seisin tardunult ja aeg jäi seisma. Fotoaparaadi poole sirutunud käsi langes tagasi. On hetki, mida ei saa püüda. Hetked, mis tuleb lihtsalt läbi elada. Pull oli võimas ja kühvelsarved tema peas muinasjutulised, vähemalt kuueharulised. Hiljem vaadates oma jakilt JahtiJakti logo, tundus see nähtud pärislooma kõrval kahvatuvat. Jõudnud umbes kella kümne peale, kadus loom metsa. Etendus oli läbi. „Ma pole oma 20-aastase jahimehe kogemuse juures elus looma peas sellist sarve näinudki,“ tunnistas mu jahikaaslane. „Ta oleks otsekui teadnud, et meil pulliluba enam pole!“\nUhke looma jälgimine andis kahele hoopis teises suunas lahkuvale vasikatega lehmadele edumaa. Hetk arupidamiseks, kas jätkata nende ajamist või asuda tagasiteele. Jahikirg otsustas viimase kasuks, kuigi meist ei olnud põtradele ju suurt vastast, pidime siiski proovima. Maastik muutus põdrasõbralikuks, soiseks ja mätlikuks. Taas tundsin end paterdava kesikuna ning kaaslasega tempos püsimiseks ei olnud mul enam võimalik rada valida. Pidevalt põlvini mutta vajudes (oi kuidas tundsin puudust sääristest, mida ma veel kätte saanud polnud), oli päris keeruline kaaslase kannul püsida, eriti arvestades meie sammu(ja jalgade) pikkuse vahet. Kordi tabasin ennast ninuli põdraporises samblas. Õnneks kaaslane ei näinud või tegi näo, et ei märganud. Lõpuks jõudsime kohta, kus põdrad olid esimese peatuse teinud ning olukorda uurinud. Kuigi loomad liikusid vaid veidi üle keskmise kiirusega, ei õnnestunud meil neile enam kuulmisulatusse läheneda. Suund kisus üha sügavamale sohu ning taas valikud. Isegi kui me jõuame neile järgi ja saame võimaluse lasuks, siis oli piirkond keeruline lastud looma äratoimetamiseks. Tasapisi hakkas hämarduma ning tuli teha õige aga keeruline otsus. Suund metsast välja!\n„Palju meil minna on?“ uurisin.\n„10 minuti pärast oleme väljas! Tahad sa puhata?“\nRaputan pead, ega ma nõrk pole!\nPistasin järjekordse piparmündi-sokolaadi kompveki suhu (küll on hea, et neid taskuid nii palju on ning mulle aega ajalt ikka meenub neid täita) ning ulatasin ühe kaaslasele ning asusime tagasiteele. Rada valida polnud. Läbi lume rühkimine võib teatavasti päris väsitav olla. Kümneminutilisest tagasiteest oli saanud juba kakskümmend minutit. Läbi häbi palusin hetkelist peatust. Koukisin taskust urgitsetud kommilt paberi, nautisin hetke selle magusust ning teatasin, et minek.\nAdrenaliini langusega saabus külmatunne, saabastesse sattunud vesi imbus järjekindlalt varvaste poole ja ma sain aru, kui mannetu ma olen võrreldes metsloomadega. Äh, mis metsloomadega, ma pole päris veendunud selleski, ega kaaslane minu tõttu tempot alla polnud võtnud.\nViimase pool kilomeetrit kõndisime juba mööda teed ning kui ma kõlava häälega ning tavapärase emotsionaalsusega möödunud päeva kommenteerisin, peatas kaaslane mu järsku – avastasime ennast 35m kauguselt seakaamera ees söödal keha kinnitavast metsseakarjast. Oli see üks päeval liikumaaetud karjast?\nMeie kõrval teeservas, põõsaste varjus, seisis noor kult, kes koos meiega karja jälgis. Tekkinud lummuse katkestas süttiv prožektor, mille valgus loomad veidi eemale peletas. Kasutasime tekkinud segadust ning möödusime loomadest otse kuuma tee ja võileibadega ootava autoni, mis maitsesid ülima gurmeena.\nOlen ma tippkiskja? Ilmselt küll. Allun ma ainult madalatele instinktidele? Kindlasti mitte, sest hoolimata (seekord) metsa jäänud lihast, sain ma sealt kaasa midagi hindamatut, kordumatut ja erilist.\n„Saad aru, sellised sarved! Ideaalne laskekaugus ja puha“ jagas kaaslane mingis seltskonnas kunagi hiljem muljeid.\n„Ma olin ikka täitsa küpse päeva lõpuks, veits veel ja polekski äkki omal jalal enam välja jõudnud“ naersin mina.\n„Eks ma lisasin seal sammu omajagu ja surusin Ritale tempot peale, et kaua ta kestab, ennastki võttis võhmale. Aga tema keeldus peatustest ja pidas ülihästi vastu!“\nOli see tõde või kompliment, jääb ütleja enda teada.\nPostitaja: Mägilanna kell 12:45 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Mägilanna kell 02:29 Kommentaare ei ole:\nSellel nädalal ilmus Karin Bachmanni sulestTartu Postimehes järgmine arvamuslugu http://www.tartupostimees.ee/1165542/karin-bachmann-kui-amor-on-vibu-kaest-ara-andnud/\nMuidugi jääb mulle täiesti arusaamatuks, miks avaldab jahi ja vibujahi teemal arvamust keegi, kes valdab küll meisterlikult sulge, kuid teemast endast suurt ei tea?\nTuleb au anda autorile, sest võrreldes eelmiste vibujahivastaste artiklitega on tegemist väga elegantselt vormistatud tekstiga, kuid samas tõdeda, et ühiskonnale vibujahi olemuse selgitamise osas on vibujahimeestel veel suur töö ära teha. Nagu ta ise viitab, tunneb ta küll paari jahimeest, kuid jahinduse alal on ainest, millega ennast kurssi viia, kui artikli põhjal otsustada, piisavalt.\nVäita täiesti veendunult, et Eesti jahinduses on kõik kõige paremas korras ja mis seal ikka midagi muuta. Ütleb kes? Hm, näiteks summuti, mille legaliseerimine kui samm keskkonda, ulukeid jahikoeri säästva ja vaiksema jahi poole?!\nAga see selleks ja tagasi teksti juurde. Antud tekstis on lootusetult ja täiesti sassis vibusport vibujahina (3D loomad ja pabermärgid) ja reaalne jaht elusloomadele (ka inglise keeles kõlavad mõlemad ühtemoodi - bowhunting). Kas vibujahi nimetamine "põnevamaks ja romantilisemaks" on viide või isiklik hinnang?! Võtame näiteks järgmise tsitaadi: "Puhas liha ning põnevus ja romantika on vaevalt eetilise jahi põhitunnused."\nHm, äkki ma olen tiba küüniline, aga milline peaks küll välja nägema romantiline jaht ja kas kellegi surmamine saab üldse romantiline olla?\nAutor püüab korra viidata ka saaklooma seisukohale ning arvab miskipärast, et vibu hääletus teeb saakloomale lähenemise lihtsamaks. Puust ja punaseks, saakloomale ligihiilimisel peab vaikne olema ikka jahimees ise ning selles olukorras on uluki poolel tema jahimehest kordades parem haistmine, kuulmine ja ümbruse tajumine.\n"Et tänapäeval on jahirelvadeks püssid, selleks on ju põhjus – need on töökindlamad kui mis tahes muud relvad."\nAlustuses vastaks tsitaadiga Jahiraamatust, mida autor ilmselt lugenud pole, kuid mis noorjahimeestele on kohustuslik - Jahiraamat, lk 170 "Laskekauguselt ja tabamistäpsuselt ületab hea vibu kehva kaheraudset."\nAga läheks nüüd Euroopa Liidu kehtiva seadusandluse juurde, mis ei keela jahipidamist vibu ja nooltega üheski direktiivis, dokumendis ega tekstis, küll aga peatükis "Jahipidamine ja elu mitmekesisus" mainitakse eraldi vibu ja noole kasutamist küttimisel kui osa kaasaegsest jahipidamissüsteemist. International Council for Game and Wildlife Conservation (CIC ehk ülemaailme jahimeeste katusorganisatsioon) toetab samuti vibujahti kui loomade suhtes eetilist jahipidamisviisi. Uuringud on näidanud, et noolega lastud looma veres praktiliselt puuduvad stressihormoonid või leidub neid vaid vähesel määral. Siinkohal arvan nüüd mina, et madal stressihormooni tase on juba piisav argument ning tõestus sellest, et surm vibunoole läbi ei ole piinarikas aga eks see ole tõlgendusküsimus.\nKui naaberriigi kultuuritusele autor juba viitas, siis viimastel andmetel kinnitas Soome esindaja CIC delegaatide kohtumisel, et Soome legaliseerib vibujahi ka hirveliikidele nagu tähnikhirv, põhjapõder ja valgesabahirv. Mõned nädalad tagasi legaliseeriti vibujaht Valgevenes. Prantsusmaal on vibujaht lubatud kõikidele samadele jahiulukitele kui tulirelvadegagi. Kultuur või selle puudumine?\nVõimalik muidugi, et ei Euroopa Liidu juhtorganitesse ega CIC peakorterisse ei ole veel jõudnud arusaam, et jahipidamisviis, mida kasutab maailmas u 4 miljonit jahimeest, on täiesti ebavajalik ning aegunud.\n"Ühiskonnas ei ole puudu tapaviisidest ja taparelvadest, puudu on austusest elu vastu. Kas ühe aegunud jahipidamisviisi (mis on apetiitsuse suurendamiseks nimetatud traditsiooniliseks) juurutamine muudab Eesti jahinduse eetilisemaks, vähendab probleeme, teeb saakloomade elu või surma kergemaks?"\n- Jah, muudab küll. Ja kui autor oleks nõus veidi oma aega kulutama, siis oleme taas avatud sel teemal vestlema või miks mitte ka avalikult väitlema. Väide, et vibujaht ei muuda midagi paremaks senises jahikorralduses - see, et kobras suurema tõenäosusega peale lasku kätte saadakse ning väheneb tõenäosus, et korjus veekogu põhja vedelema jääb - ma näen siin küll otsesest seost eetikaga ning jahivõimaluste paranemisega. Ulukite ja keskkonna seisukohalt on vaikne jaht igal juhul eetilisem. Vibujaht ja ka summuti oleks samm selles suunas. Samuti arvab ka pikaaegne koprauurija ja jahimees Nikolai Laanetu ning miskipärast pean mina teda väga pädevaks arvamusliidriks.\nSama oluline on minu hinnangul ka ohutuse teema – kui tulirelvadega seoses juhtub aastast-aastasse õnnetusi, vibujahiga seoses need puuduvad. Kui suudame teatud olukordades tagada senisest ohutuma jahi, siis jah, tõepoolest vähendab see probleeme.\n"Ma ei ole kuulnud ühtegi tõsiseltvõetavat jahimeest rääkimas jahist kui spordist. Jahis ei ole peamine meelelahutus või enese proovilepanek ja selle juurde ei jõuta püssihuvi kaudu, vaid püssi juurde jõutakse loodusehuvi kaudu – kui me räägime õigetest, eetilistest jahimeestest.“\nSee lause meeldib mulle nagu ilmselt paljudele jahimeestele väga. Väga õige! Küsimusi aga tekitab, kes siis räägib jahist kui spordist?! Näiteks iseendast rääkides, siis mina teadsin juba lasteaias, et minust saab jahimees ja loodussõprade majas veetsin ma suurema osa oma vabast ajast.\n„Enese üle uhkust tunda on võimalik ka märklauda täpselt tabades, osavuse mõõdupuuks ei peaks olema surm. „\nTõepoolest, vibujahi propageerimisel me just sellele viitamegi, et vibujahti ei pea pidama ainult metsas ja elusatele loomadele, vaid oma oskuste parandamiseks ning eduelamuse saamiseks võiks tegeleda ka vibuspordiga, mitte vice versa, et kui kummiloomade laskmine enam pinget ei paku, peaks hakkama elus loomi tapma.\nKokkuvõtteks tekkis mul hoopis uus ja pigem filosoofilist laadi küsimus - kui jahil käib erinevates riikides 1-6% elanikkonnast, siis kui palju tavakodanik sellest üldse teada saab või peaks? Milline on mittejahimehe teadmiste minimaalne tase, mis võimaldab mõistlikku dialoogi?\nPostitaja: Mägilanna kell 02:51 Kommentaare ei ole:


CV Keskus tööpakkumine Turundusjuht, Lääne-Virumaa\nTööpakkumise number #694793\nSoovime oma meeskonda leida turundajat, kel tahtmist ja pealehakkamist haldamaks kogu ettevõtte turundustegevust nii Eesti kui välismaa turgudel. Meie uus kolleeg võiks tunda end koduselt digiturunduse virvarris, osata läbi turunduse kaasa aidata müügimeeskonna edule, suutma lennult kokku panna kõikvõimalikke turundusmaterjale ning hallata rohkem kui ühte kodulehte.\nSelleks, et kogu eelnev oleks Sinu jaoks kui lapsemäng, ootame Sinult väga head eesti, vene ja inglise keele oskust, eelnevat töökogemust turundusalal ning oskusklikku multitasking’u valdamist. Selleks, et kiiremini ühise keele leiaksime, ootame Sinult valmisolekut 1-2 päeval nädalas töötada ADDINOL’i Tartu kontoris.\nMeie juures avaneb Sul võimalus töötada koos suurepäraste kolleegidega mõnusas töökeskkonnas. Samuti pakume väga häid võimalusi eneseteostuseks ja professionaalseks arenguks rahvusvahelises keskkonnas ning garanteerime ka konkurentsivõimelise tasu.\nKandideeri läbi CV Keskuse või anna endast märku:- 5343 7097 -CV Keskuse värbamisspetsialist Eliisa Epro\nCV Keskuse klient, 100% Saksa kapitalil põhinev ADDINOL Lube Oil OÜ tegeleb kvaliteetsete määrdeainete müügiga kogu Ida-Euroopas. Ettevõtte eesmärk on leida igale kliendile just temale kõige paremini sobiv lahendus.


Kõik eksid tahavad mind tagasi! | Linnaleht\nKõik eksid tahavad mind tagasi! (1)\nDilaila, dilaila@linnaleht.ee, 28. märts 2018, 16:59\nNii, eile sattusin eriti veidrasse situatsiooni. Nimelt käisin oma mehega auhindade jagamisel, kus ka mina nomineeritud olin.\nTseremooniaks aga saabusid kohale … minu Itaalia eks, minu Narva eks ja minu hull eks.\nPaar päeva enne galat läksid asjad täiesti hulluks. Nimelt oli Itaalia eksil mu number endiselt alles ning äkki hakkas ta mulle meeleheitlikult sõnumeid saatma. „Tšau, kallis! Nägin, et sa saad auhinna ja näed endiselt täiesti uskumatu välja. Ma olen sinu peale nii palju mõelnud! Tahad, tule minu juurde, ma teen sulle antipasti’t ja pasta’t ja pizza’t ja Proseccot!“ Nii kõlas tema põhiidee, kommunikeeritud läbi kümnete sõnumite. Miks itaallased alati naisi toiduga võrgutada püüavad?\nEnivei, läksin mänguga natuke kaasa – ilusate meeste tähelepanu on ju ikka tore egolaks! Kuni mulle meelde tuli, miks ta on eks.\nIgal öösel umbes kell 2 saatis ta mulle kõik kergelt pornohõngulised „naljakad“ videod, mida parajasti internetis jagati. Igatahes sattus mu mees neile videotele peale ja lubas tolle eksi galasaali parklas ette võtta.\nLõppeks aga olime ühes ruumis mitte ühe mu eksi, vaid koguni kolmega. Ja tuleb välja, et armastus teeb ilusaks – sest nüüd, kui olen endale „selle õige“ leidnud, tahavad nad kõik mind tagasi! Ning mu mees arvab äkki, et olen mingi räme lits, kes on poole Eestiga maganud. Või mis, isegi poole Euroopaga!\n„Ja kust sina Dilailat tead?“ küsis ta kolmandat korda õhtu jooksul. „Ah, me deitisime!“ teatas järjekordne mees ja pöördus siis minu poole. „Äkki tahaksid sel reedel dringile tulla? Sa näed isegi parem välja kui vanasti!“\nAhjaa, kuldse narmastega minikleidi ostmine pole kunagi hea idee, isegi kui see moes on! Või noh, proovige seda laupäeva öösel kell kolm Viru tänaval kanda ja vaadake, mis juhtub...\nRefi agent 29. märts 2018, 09:01\nSoovmõtlemine. Kellele on nii väga vaja lörtsitud asja!


FOTOD! VIDEO! Tallinna turvalisuskonverents keskendus lastega seotud - news\n"Konverentsi fookuses on meie kõige kallim vara: lapsed. Vaatamata sellele, et lapsi ei ole kunagi nii palju väärtustatud kui täna, on tänapäeval lapsed rohkem ohus kui kunagi varem," ütles Tallinna abilinnapea Betina Beškina ülelinnalise konverentsi "Turvaline Tallinn X" avamisel, mis seekord keskendub lastega seonduvatele teemadele.\nÜhtlasi on igasse linnaossa moodustatud lastekaitsekomisjon, mille ülesanne on nõustada ja toetada linnaosade valitsuste sotsiaalhoolekande osakondi keerukate juhtumite lahendamisel. Komisjonide töösse on kaasatud erinevate valdkondade spetsialistid, et oleks võimalik rakendada noore abistamiseks erinevaid meetmeid. Lisaks saab järgmisel aastal linnas taas hoo sisse laste ja perede ümarlaud, kus võetakse arutelu alla kitsakohad, probleemid, millele linn peab rohkem tähelepanu pöörama, et laste heaolu paraneks.\n12% lastest on näinud kodus vägivalda\nBeškina sõnul tuuakse lapsi trepi ette autoga, saadetakse igal pool.\n"Kui vaadata uuringut, siis need tulemused on mõtlemapanevad," rääkis Beškina. "Kuigi lapsi on palju väärtustatud, on lapsed suuremas ohus kui kunagi varem. Uuring näitas, et 12% lastest on näinud kodus vägivalda, milles osales üks täiskasvanu, iga neljas laps on kodus näinud vaimset vägivalda. Keskkond ja võimalused loovad laste jaoks ohte. Samas on lastel esinenud enesevigastuse juhtumeid ja ka suitsidaalseid mõtteid. Saime täna kokku, et arutada, kuidas saame lapsi aidata."\nKonverentsil sai ülevaate 15.-16. aastaste õpilaste seas läbiviidud uuringust, mis valmis sotsiaal- ja tervishoiuameti koostöös SA-ga Tallinna Koolitervishoid. Uuringust selgub, et lastel on palju muresid, nagu kiusamine, koduvägivald, sõltuvusained, liigne sotsiaalmeedia tarbimine ja palju muud.\nKonverentsil esinesid oma ala spetsialistid ülikoolidest, ministeeriumidest, politsei- ja piirivalveameti Põhja prefektuurist, Tallinna spordi- ja noorsooametist, SA Tallinna Lastehaigla Laste Vaimse Tervise keskuse kliiniline psühholoog ning perearstikeskuse esindaja.


Hommikuseminar: Digiandmete turvaline hävitamine ning kustutamine - Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus\nHommikuseminar: Digiandmete turvaline hävitamine ning kustutamine\nDigitaalsete dokumentide ja info hävitamiseks ei piisa vaid delete klahvi vajutamisest. Kuidas tuleb tegelikult digiandmeid hävitada? Kas pilves olevat infot on üldse võimalik jäädavalt kustutada? Kuidas hävitada tundlikku teavet meilisüsteemist?\nHommikuseminaril jagab Eesti tunnustatuim andmeturbespetsialist teadmisi, kuidas digiandmeid turvaliselt ja jäädavalt hävitada. Lisaks räägitakse põgusalt, mida teha kõvaketaste, CD-plaatide ning mälupulkadega, kus peal on olnud konfidentsiaalne info.\nDigiandmete turvaline hävitamine ning kustutamine\nKuidas kustutada tundlikku teavet jäädavalt ja turvaliselt oma arvutist?\nKuidas hävitada konfidentsiaalset teavet veebiteenustest - rühmatarkvarast, meilisüsteemist, pilveteenustest?\nMida teha ettevõtetes kasutuses olnud ning tarbetuks muutunud kõvaketaste, mälupulkade ning CD ja DVD plaatidega, mis sisaldavad tundlikku teavet?\nKuidas hävitada tarbetuks muutunud CDsid ja DVDsid ning riknenud kõvakettaid ja mälupulki, mis sisaldavad tundlikku teavet?\nKas vananenud arvutustehnikat on turvakaalutlustel üldse mõistlik edasi kinkida/müüa?\nKoolitusel anname ülevaate ka vastavatest vabavaralistest tarkvaravahenditest.\nÕppe kestvus 2,5 AT. Interaktiivne loeng ning auditooriumi kaasatus, juhtumi analüüs\nKirjalikul teavitamisel 100% maksumusest kuni 22.11.2016; 50% maksumusest ajavahemikul 23.11 – 29.11.2016. Kui loobutakse hiljem kui 29.11.2016 osavõtutasu ei tagastata ning arve kuulub tasumisele.


Rulood on isikupärased ja praktilised\nVali endale ise sobilik aknakate meie ulatuslikust tootekataloogist\nVali meelepärane aknakate\nRuloo sobib suurepäraselt dekoratiivseks sisustus elemendiks koju ja kontorisse, mille abil on võimalus tuua ruumi isikupära, olles samal ajal praktiliseks abiliseks kuuma päikesekiirguse eest, aidates hoida palava ilmaga toas jahedamat temperatuuri ja kaitsta interjööri päikesevalguse poolt kahjustatava toime eest.\nRulood on lihtne kasutada\nÜhe lihtsa liigutusega on võimalik ruloo üles kerida, lastes nii päikesevalgusel tuba valgustada ja soojendada. Samas kerides ruloo alla saab toa muuta hämaraks-pimedaks, olgu see siis mõnusaks telerivaatamiseks või vajalikuks lõunauinakuks.\nRulood on mitmekülgsed\nRuloo minimalistlik disain sobib igasse ruumi, võttes kokkurullituna vähe ruumi ja kattes seetõttu väga väikese osa seinast või aknast.\nLai valik värvitoone ja materjale tagavad selle, et ruloo sobituks erinevate siseviimistlustega ning rahuldaks nii valgusearmastajate kui ka -pelgajate soovid, pakkudes samal ajal kaitset ja turvatunnet toas viibijatele.\nVali meelepärane aknakate Küsi lisa\nMeie tootevalik täieneb üsna tihti, ootame Sind alati uute aknakatetega tutvuma\nVaata kõiki aknakatteid\nRulood on suurepärased ja praktilised aknakatted\nKaitsevad päikesekiirguse eest


Tallinna Reaalkool - 133c » Blogi arhiiv » Ülikondades hurmuritest aluspükstes lõngusteni\nÜlikondades hurmuritest aluspükstes lõngusteni\nIga-aastane Vabalava pakub juba varajastest hommikutundidest alates, mil aulasse hakkab järk-järgult kerkima lavakonstruktsioon, palju kõneainet ja elevust. Sigimist-sagimist on täis klassiruumid ja koridorid. Selleaastane, juba seitsmendat korda toimuv üritus oli aga 133c klassile kohe eriti südamelähedane: esmakordselt (ja loodetavasti ka viimast korda) tuli kokku meie oma klassivendade tantsu- ja laulutrupp Vatseli Viisik (koosseisus Margus, Sebastian, Pohga, Johann ja Siim) ning õhtut juhtis herr Kübar.\nTuleb tõdeda – reaalikad oskavad üllatada. Kui arvad, et oled juba kõike näinud ja teinud, siis mõtle veel kord. Lavalaudadel sa muu hulgas näha jojotrikke, taassündinud Spice Girls’i ja boyband‘e ning tragikoomilist stand-up’i, mis leidis üles ka 133. lennu poiste valupunktid (eks te ise teate, kes te olete, kelle alkoholi tarbimine on lineaarses sõltuvuses juuste pikkusega). Kas tegu oli positiivse nähtusega või mitte, jääb igaühe enda otsustada. See-eest ei pidanud pettuma ükski saalisviibija, kes oli pikisilmi oodanud traditsioonilist füüsikute etteastet. Vatseli Viisiku kohta võib vast nii palju öelda, et nähti rohkem, kui valmis oldi, aga eks omamoodi silmiavardav oli seegi. Aga julge pealehakkamine pool võitu, isegi, kui seekord tuli tunnistada rebaste Beyond Beyond’i laadse toote Kuum Segadus paremust rahva silmis (me armastame teid ikka!).\nVabalava tõestas järjekordselt Reaali rahva mitmekesisust ja ühtsust. Rohkem kui kunagi varem, oli tuldud end proovile panema ja lihtsalt esinemist nautima. Kiidusõnu jätkus ka žüriil koosseisus: täiesti subjektiivne Ivo Linna, lihtsalt imearmas Marie Vaigla ja kultuuriinimesi tasakaalustav keemiline jõud Martin Saar. Väga aus trio!\nEga siis asjata ei öelda, et julge hundi rind on rasvane: kõik neljapäeva õhtu julgustükid said kenasti premeeritud ka kohukeste, Vitaminerali (!) ja kõikvõimalike pääsmetega. Rahva seas loositi välja koguni 18 liitrit Largo mahla. Üritusele pani punkti Frankie Animali akustiline etteaste ja žürii lemmiku Johanna Juhansoni võimas omalooming. Tugevamatele oli aga õhtu alles noor ja tähistamine jätkus varajaste hommikutundideni.\nSuur kummardus Stenverile ja Hedvigule ürituse suurepärase planeerimise eest, Kübarale rahva naerutamise eest ning kallitele klassivendadele ulja ja vallatu pealehakkamise eest (PS. Nägite ka balletiseelikutega väga šikid välja)!\nVatseli Viisik täies koosseisus\nÕhtu säravaim(ad) staar(id)\nIgati muhkel olemine\nBoyband’i materjali siin iseenesest oleks\nPostitatud: Teisipäev, 06.03.2018 kell 22:56\tKategooria: Määratlemata. Selle sisestuse RSS-voog: RSS 2.0


Hariliku õli - Liha January\nPiimapüüleliha valmistatakse külma pressimise teel taime seemnetest. See on ainulaadne looduslik toode, mis sisaldab palju kasulikke aineid. Thistle seemneõli on juba ammu kasutatud traditsioonilises meditsiinis ja kosmeetikatoodetes.\nPiima tuhja koostis ja omadused\nväärtuslikud karotenoidid (A-vitamiini prekursorid),\nvitamiinid D, K, E,\nmitmesugused makro- ja mikroelemendid\nmõned bioloogiliselt aktiivsed ühendid: klorofüll flavoliinid, flavonoidid,\nKarotenoidid omavad allergilist aktiivsust, kiirendavad maksarakkude taastumist, stimuleerivad maksa ja südame lihase funktsiooni. Karoteen ja A-vitamiin on häid nägemusi vajavad, kuna need muudavad võrkkesta elastsemaks ja vastupidavamaks.\nOlles mingi hapniku depoo, ateroskleroosi karotenoidid parandavad kahjustatud kudede ja veresoonte hapnikutamist. Veel üks piimapillimaõli komponent on tokoferool. See aine väldib vähi arengut, aeglustab vananemisprotsessi organismis, stimuleerib noorendamist ja kudede taastumist. B-vitamiinid on olulised närvisüsteemi nõuetekohaseks toimimiseks.\nHariliku õli sisaldavate rasvhapete polüküllastumata hapete hulgas on eriti olulised linoolhape, arahhidoon, oleiin, stearhape, palmitiinhapped. Kõik need on vajalikud ainevahetuse eesmärgil, sest nad on seotud rakumembraanide loomise, kahjuliku kolesterooli eemaldamise ja hormonaalse tasakaalu normaliseerimisega. Vitamiinid A ja E, mis on peamised looduslikud antioksüdandid, takistavad kehas vananemist, naha elastsust ja kõvadust, omavad kasvajavastast toimet.\nKoos küllastumata rasvhapetega on E-vitamiin vajalik reproduktiivse süsteemi toimimiseks ja embrüo nõuetekohaseks arenguks. Vitamiin D on vajalik kaltsiumi ja fosfori vahetamiseks. K-vitamiin parandab vere hüübimist, vältides verejooksu ja hemorraagiat. Hariliku õli sisaldab mikroelemente, mis on vajalikud kõhunäärme insuliinisünteesiks. Need on magneesium, tsink, seleen ja mangaan. Klorofüll on õli koostisosa, mis annab sellele roheka tooni. See omab põletikuvastast ja immunomoduleerivat toimet, kiirendab haava paranemist.\nSee on tähtis! Samuti avaldab see ühend soodsat toimet seedetrakti, kardiovaskulaarsete, hingamisteede ja endokriinsüsteemide funktsioonidele, takistab kivide moodustumist kuseorganites.\nSilymariin on piimakarja seemnete eriline koostisosa. See on kõige tugevam looduslik antioksüdant, mis oma antioksüdantses suutlikkuses on parem kui vitamiinid C ja E. Tänu silymarini piimakarja omadusele on mitte ainult ära hoida toksiinide negatiivseid mõjusid, vaid ka mõjutatud maksarakkude taastamist.\nPiimapüüleliha kasutatakse peaaegu kõigis meditsiini valdkondades. Seda toodet mitmesuguste haiguste, samuti profülaktilise ja tugevdava ravimi jaoks võib võtta suu kaudu või kasutada kohalikuks raviks.\nDermatoloogia: termiliste ja keemiliste põletuste raviks, mitmesuguste dermatiidide, troofiliste haavandite, abrasioonide, pragude, haavade raviks. Seda õli kasutatakse psoriaasi ägenemiseks. Umbes sellest, milliseid teisi selle haiguse ravimeetodeid kasutatakse kodus, võite õppida psoriaasi artiklist ja selle ravist rahvatervisega.\nKosmeetika: õli noorendav, taastav ja stimuleeriv omadus võimaldab seda kasutada mitmesuguste kosmeetikavahendite komponendina. See taimne toode lisatakse kreemidesse, šampooni, näo- ja juuksemaskidesse ning muudesse toodetesse.\nHambaravi: suuõõne raviks stomatiidil, gingiviidil, periodontaalsel haigusel.\nGastroenteroloogia: kasulikud omadused piima Thistle õli kasutatakse kompleksravi 12. haavandid soolestiku ja kõhuga, atroofiline gastriit, haavandiline koliit ja muud haigused, millega kaasneb seedetrakti haavandite ja erosioonide tekke. Õli soodustab defektide paranemist ilma jämedate armide moodustamiseta.\nHepatoloogia: hepatoprotektiivsete omaduste tõttu on õli laialt kasutusel hepatiidi, tsirroosi, maksa rasva degeneratsiooni, äge alkohoolse, narkootilise ja muude maksakudede vigastuste raviks. Isegi mürgituse korral kõige tugevama marmelaadiga, see õli omab positiivset mõju.\nHematoloogia: verehüübimise vähenemine, immuunsüsteemi nõrgenemine.\nVaskulaarsüsteemi haigused: vähkkasvaja kasutatakse vähkkasvajate haiguse ja ateroskleroosi raviks.\nGünekoloogia: paljude naiste suguelundite haiguste raviks, ulatudes emaka emakakaela erosioonist ja lõpetades viljatusega.\nSamuti kasutatakse piima harilikku mistahes lokaliseerumise, anamnestude, hemorroidide, haavade ravis.\nProfülaktilise eesmärgiga, keha üldiseks tugevdamiseks, maksakaitseks, immuunsuse suurendamiseks tuleb õlist võtta tsp. Päev üks kuni kaks kuud. Seda saab kasutada puhtal kujul ja saate salateid, teravilju, köögiviljapükse täita - see toode on meeldiv maitse ja lõhn.\nNaha haiguste korral (psoriaas, dermatiit, ekseem), haavad, põletused, piimahja seemneõlist leotatud marli kangas tuleks nahale mõjuda. Emakakaela erosiooni raviks on igapäevaselt enne magamaminekut tupe sisse pandud piima Thistle õli leotatud puuvillast ja marli tamponist. Isegi pikaajalise mittehävitava erosiooniga võimaldab see meetod saavutada häid tulemusi. Ravi kestus määratakse raviarsti poolt vastavalt haiguse dünaamikale.\nPiima ravine maksa raviks: õli tuleb purustada pool tundi enne sööki kaks korda päevas teelusikatäis. Jätkake ühe kuu võtmist, võtke paus 7 päeva ja korrigeerige muidugi. Sel viisil võib ravida ateroskleroosi, hepatiiti, tsirroosi, samuti 12. kuu seedetrakti või mao haavandeid.\nOluline: enne tööriista kasutamist pidage nõu oma arstiga.\nHarilik õli on vastunäidustatud oma individuaalse sallimatuse tõttu. Samuti ei tohiks seda kasutada koletsüstiidi ägenemise ja sapipõie kividega. Tänu kahjulike ainete puudumisele võib õli pärast lastearstiga konsulteerimist kasutada ka väikelastel.\nPiimakarjaõli kasutamine - ainulaadne toode tervise ja ilu jaoks\nPiimakarja või piimakarja on kohev roosa ja lilla lilled, mis kasvab nagu praktiliselt kõikjal Venemaal.\nVähesed inimesed teavad oma unikaalse tervenemisvõimu kohta, kuigi Lääne-Euroopas on piimakarja juba 2000 aastat vana - eriline aus nii ravimina kui toiduainena.\nKristliku legendi järgi on Neitsi Maarja ise inimestele avalikustanud piimakarja täieliku väärtuse, ei ole juhus, et see taim on naistele eriti kasulik.\nHariliku õli on ainulaadne toode, mis koondab endasse kõik trolli võimu ja tervendavat omadust. Puuviljalõli kasutatakse toiduvalmistamisel ning paljude haiguste raviks on kosmeetiliselt asendamatu.\nPiima-tilleri seemneõli ravitavate omaduste saladus on toote koostises.\nSelle kalorite sisaldus on umbes 900 kcal, kuid enamik õlisid (87%) on oomega-3, 6 ja 9 küllastumata rasvhapped (linoleenhape, linoolhape ja oleiinhape), mis on peamisteks võitlejateks veresoonte, südame ja kõige võimsamate antioksüdantide tervisele.\nVitamiinid A, D, F ja K muudavad ka B-rühma vitamiinid südame toimimist, hoiavad nahka terve ja särava valguga, E-vitamiin raisas neutraliseerib vabade radikaalide ohtlikku mõju.\nÜks kõige olulisematest piimakarja omadustest on silymariini, kõige tugevama maksarakkude reduktori aine, olemusest seda hepatoprotektorit peaaegu kunagi ei leitud.\nKloorfüll, mis sarnaneb koostisega hemoglobiiniks, küllastades vere hapnikuga, tugevdab rakke ja on hämmastav omadus, et eemaldada ebameeldivaid lõhnu, eriti suust.\nMineraalid - nagu seleen, raud, tsink, mangaan ja magneesium - kaitsevad veresooni ja südame, stimuleerivad kõhunääre. Karotinoidid hariliku seemneõliga stimuleerivad ja normaliseerivad ainevahetust.\nMillised on piimapüüleliha kasu ja kahju?\nHarilik õli on tuntud oma mitmekülgsuse poolest - harilikul on väga laialdane tervendav omadus:\nimmunostimuleeriv ja teised.\nMiks on piimakarakas nii kasulik?\nPiimakarja õli vähendab veres "halva" kolesterooli taset, korrapärase kasutamisega tugevdab veresoonte seinu, hoiab ära arterite seinte naastude moodustumise.\nSee aitab vältida ateroskleroosi - ja seega oluliselt vähendada hüpertensiooni, koronaartõve ja südameataki riski. Hariliku seemneõli on usaldusväärne vahend aneemia vastaseks võitluseks ja veenilaiendite ennetamiseks.\nMaksa, mao ja soolte ravimiseks on pikk ja väga tõhus piimapäraõli kasutatud. Tänu antioksüdantsele silymariinile tugevdab õli üheaegselt tervislikke maksarakke ja parandab kahjustusi.\nMürgistuste (alkohol, toksiinid, ravimid) korral on tsirroosi kompleksteraapia ja hepatiidi piimakarja korral usaldusväärne abiline.\nPideva kasutusega hariliku õli mõju kogu seedetraktile on positiivne - see on ette nähtud gastriidi ja haavandite raviks, koletsüstiit, koliit ja isegi hemorroidid.\nSee õli on eriti kasulik naiste reproduktiivsüsteemile - günekoloogilises praktikas on see juba ammu ennast tõestanud. Piimakarjaõli kasutatakse emakakaela erosiooni, tupe põletiku ja muude haiguste korral, raisakana vähendab valu menstruatsiooni ja menopausi ajal.\nUnikaalne vitamiinide kogus seemnetel võimaldab teil säilitada reproduktiivseid funktsioone, on piimakarakas naistel raseduse ja imetamise ajal kasulik.\nJa kõige hämmastavam asi loheõlis on see, et sellel pole praktiliselt vastunäidustusi.\nRaseduse ajal on soovitatav ainult õli hoolikalt kasutada ja kindlasti kontrollida, kas teil on individuaalne sallimatus. Kuigi sellised juhtumid on väga haruldased.\nKuidas piimapüree õli kasutada?\nNaturaalne ahviliseemneõli on osutunud võrdselt edukaks toidu valmistamisel, kosmeetikas ja meditsiinis, kuid selle toote kasutamisel igas olukorras on oma nõtkus.\nRikkalik mineraalide ja vitamiinide kogum, eriti E ja F, muudavad õli suurepäraseks kaalu langetamise viisiks.\nKui teil on vaja kaotada vaid mõni lisa kilo ja hoia end kujul, on piimakarakas suurepärane abistaja.\nKaalu tõsiste probleemidega ei ole enam vaja tugineda ühele võluvõlisse - see saab ainult osa üldisest programmist.\nKaalukaotust saab kasutada kahes versioonis:\nteelusikatäis enne sööki kaks korda päevas - peske õli sooja veega;\nköögiviljasalatite ja hommikuste kastmetega (lisada vahetult enne sööki).\nThistle'i seemneõli on väga kõrge kalorsusega, seetõttu tuleb hoolikalt jälgida ka oma toidus sisalduvat rohtu. Ärge sattuge selle tootega õhtul ja piirake teisi kaloritelisi roogasid oma menüüs.\nMuude puu-ja köögiviljade kasulikkust kaalulangus võib leida meie teistest artiklitest - see on umbes viigimarjad, ja aadressil http://opolze.net/svoistva/ovoshhi/tykva.html umbes kõrvits.\nKosmeetikas ilmnes ka õli ainulaadsed omadused - see toode on pikka aega ja efektiivselt nahahoolduse alal kasutatud. Õli aitavad kuivada ja leotada, nooruslikke vistrikke ja mis tahes ärritust.\nKuid selle peamine eelis on see, et see toode hoolikalt hoolitseb küpse naha eest, aitab eemaldada peened kortsud ja siluda märgatavalt, parandab naha toonust.\nKõige lihtsam ja kiireim viis nahka aitamiseks on lisada mõned tilgad korrapärastele kreemidele ja losjoonidele, kuid alles vahetult enne manustamist.\nSuurepärane piimarikas koos teiste õlidega. Niisiis on segu piima armastusest, avokaadoõli ja teepuu - suurepärane vahend enneaegsete kortsude jaoks. Ja kombineerituna oliiviõli ja mandli - suurepärase toitev kreemiga.\nJuuste väljalangemisega on hariliku seemneõli hea pehmendaja.\nVõite kasutada imelist toodet mis tahes viisil, mis teile meeldib: teha maske kuumutatud õliksiga (30-40 minutit) või lisada see oma šampooni ja palsamile - 10 ml 100 ml "klassikalise" pesuvahendi kohta.\nHoidke segu pea peal vähemalt 5 minutit.\nÕli haiguste ravis\nMaksa probleemide, mao- ja soolehaiguste korral on soovitatav võtta üks kuni kaks kuud piimapulberõli.\nTe peate juua ühe teelusikatäit õlist 3 korda päevas enne sööki või nende ajal. Oluline on olla ettevaatlik - sellel on lahustuv toime ja kui seda mõju pidevalt täheldatakse, tuleb annust kohe vähendada.\nSisemine rüvede seemneks olev õli on vaja ka koletsüstiidi, haavandite, koliidi ja muude haiguste jaoks.\nHemorroidide ja anali lõikude korral on soovitatav vigastatud alasid määrida tervendava vedelikuga. Günekoloogiliste haiguste ravis aitab tamponid piimapulberõli ja teepuu.\nPiima rahnu ja teepuu kompleks leevendab haigusseisundit kurguhaiguste korral - õrnalt määrige mandlid õli seguga. Kell külmas, soojaõli sisestatakse ninasse.\nKastmetes harjaste õli\nTäiendavalt klassikalist õli klaaspudelites täna apteekides leiad õli kapslites.\nNeid on isegi kergem võtta - kapsleid soovitatakse nii täiskasvanutele kui ka lastele, nad võivad olla puhtad sõltumata toidu tarbimisest ja toimemehhanismid on nii laiad, sest kapslite sees on 100% piimapüüleliõli.\nMis veel on nii kasulik piim Thistle?\nLisaks kahjustatud maksaõli ravimiseks ja parandamiseks tugevdab südame lihaseid ja annab laevadele tervise, on see suurepärane täiendav abi allergiate raviks.\nNahaprobleemide ravimisel on ka rapsiõli võimeline töötama ka imet. Burns paraneb paremini kui astelpaju õli - tunnustatud arst selles küsimuses. Lõiked ja praod, külmakahjustused ja mähkmelööbed, allergilised lööbed, dermatiit ja samblikud - kõigil neil juhtudel tuleb piimapulber seemet pääseda.\nJa tänu unikaalsetele antioksüdantidele on piima Thistle edukalt kasutatud erinevate tuumoritüüpide kompleksravi puhul.\nPiimakarjaõli - üks hämmastavaid looduse kingitusi, selle eelised on hindamatu kogu kehale ning tervisele ja ilu jaoks. Ja see toode on hea abiline kulinaarse äri valdkonnas. Proovige piimapüree õli ja kindlasti hindame selle tundlikku ebaharilikku maitset ja tervendavat omadust.\nTibu (ema, tüümian, boroon tüümian) - tuntud SRÜ rohu elanike seas, mida kasutatakse traditsioonilises meditsiinis. Seda iseloomustab tundmatu kogus kasulikke omadusi ja see avaldab kasulikku mõju keha üldisele seisundile.\nLemongrass - viinapuu ilu aias,\nKalorite lest Kaug-Ida. Keemiline koostis ja toiteväärtus.\nKaerahelbed: kasu ja tervisekahjustus, kaerahelbed veele, omadused\nKuidas eukalütti valmistada erinevate haiguste raviks


19. Oktober 2018, 22:35:49\nElektroenergeetika / This Morning Caller Says She Dream About The Toilet In Public\n« Viimane postitus mima 19. September 2018, 22:48:07 »\nOst-Müük / M: Protex ProLink turvaseadme komplekt\n« Viimane postitus PL1991 08. Mai 2018, 22:10:57 »\nPildid komplektist leiab https://photos.app.goo.gl/UnsHszk4gFmR6XEe6\nTegemist sedatüüpi seadmega kus kleebid anduri (nupu) seadme, näiteks mobiili külge ning kui see eemaldada hakkab kontrollerkarp põrgu-lärmi tegema. Ei oska testida kas kõik toimiv kuid viimati kui voolu sisse lasin karjus nii, et enam proovida ei taha.\n4 jagajat (sisend, väljund ning pesad kaheksale andurile),\n6 kaabli liitjat,\nkatitäis kaableid (otsik näeb välja nagu RJ11 kuid 4 soonega),\ntoiteadapter 10V 1A.\nkõik karbid on tugeva metallkerega (et pätid ei saaks neid ilma kuvaldata lõhkuda).\nSobib ehk kellelegi kasvõi huvitavaks projektikarbiks (esiküljel lisaks arvukatele nuppudele ja LEDidele ka võtmepesa [võti kaasas]).\nAsub Pärnus ning kuna tegemist kapi-tühjendusega siis sobiva hinnana näen topsi R-kioski kohvi.\nOst-Müük / Ostan Toroidtransformaator 2x115/2x115V või midagi sarnast.\n« Viimane postitus Vortex 26. Aprill 2018, 13:13:08 »\nOstan Toroidtransformaatori 2x115/2x115V või 2x110/2x110v või 2x120/2x120V.\nElektroonika / KP 303 G\n« Viimane postitus tim 12. Detsember 2017, 16:11:43 »\nTere, otsin KP 303 G (vene markeering) transistoreid Estonia 010 eelvõimule. Ehk on kellelgi vanast ajast vedelema jäänud, või oskab vihjeid anda, kust hankida...\nElektrisõidukid / Re: Küsimused elektriauto omanikule\n« Viimane postitus arnis 07. November 2017, 21:06:02 »\nPraeguseks on 100 000km läbitud ja ühtegi sellist riket, mis sõidu katki jätab, pole olnud. Esimesel elunädalal sai auto ühe kruvi rehvi, rehvirõhusüsteem teavitas\npäris varakult rõhu langusest ja jõudsin edukalt sõidu lõpetatud. Kruvi välja, nöör sisse ja rehv elas oma surmani ideaalselt ära.\nAmetlik hooldus kord aastas (või kuni 30 000km). Mul saavad need suht samaaegselt täis.\nSee sisaldab igal aastal salongifiltri vahetust, igal teisel aastal pidurivedeliku vahetus (seadusest tulenev).\nLisaks esmane jahutusvedeliku vahetus iga 90 000km või 5a, peale seda iga 60 000km või 4 aastat. Arusaadavalt on see 60 000km liiga väike number.\nEriti teades, et eelmise põlvkonna Leafil oli number rohkem kui 2x pirakam.\nPidurivedelik samuti oli peale kaht aastat ainult 1% vett sisse tõmmanud (soovituslik max 4%).\nLisaks esindus igal aastal tõmbab piduriklotsid/supportid lahti, puhastab ja paneb kokku tagasi.\nNii saigi kolmandal hooldusel teada, et esimesed klotsid on otsas. Uued maksid ulmepalju (155€), kuid vähemalt vahetus oli hoolduse hinna sees.\nPidurikettad on väga heas seisus.\nIga-aastane hooldus (sisaldab piduri/jahutus vedelik, salongifilter) on 150-200€ ringis. Klotsid eraldi.\nIsiklikult ostnud uue kojameheringi (3tk kokku) 50€\nvärviparanduskomplekt täketele (värv+lakk) 9€\nJa plaanis vabatahtlikult reduktoriõli välja vahetada. Nii palju kui näinud olen väljamaa videotest, magnetitel metallitolm ja õli tume tume.\nArvan, et 100-150 tuhat on täiesti okei reduktorile. Pealegi, lihtsalt õlivahetus. Ei mingit lammutamist, ei mingit filtrit.\nMuidu vigu on ikka päris PÄRIS palju olnud. Kõik on seotud Nissani kui automargi kvaliteediga.\nTagumine kojamees jooksis kinni, välipeeglite elektriline kokkuklappimine, alguses üks peegel, siis teine.\nIstmeraam hakkas logisema, uksekõlar ragiseb (3x vahetatud), tagumine keskmine peatugi on väga nõrk (3x vahetatud),\nuus detail on ikka seesama jama. Teatud tüüblid/salongijupid. Logod kapotil/luugil/ustel/velgedel - kõik on vahetatud, korduvalt. Värv koorub.\nRoolinupud kulusid ära (joonised mahanühitud) 90 tuhande kandis. Juhi tekstiilist matt lagunes lihtsalt ära peale kaht aastat. Lisaks, kuna\ntekstiil- ja kummimatid on juhikohal väga primitiivsed, siis auto salongipõrand on vasaku juhi jalaga nühkimisest niivõrd haiget saanud, et ka see\nvahetati välja. Auk hakkas juba tekkima põhimõtteliselt. Selle raviks soetasin eelmisel nädalal spetsiaalsed, kallid Weathertech matid, 125€ esipaar.\nTaga istutakse piisavalt vähe, et sellele mitte tähelepanu pöörata, originaal kummimatid käivad küll.\nNatukene enne garantiiaja lõppu hakkas laager undama. Undas ja undas, lõpuks läks liiga valjuks. Sai garantii korras vahetatud.\nSee oli ainukene veermiku jubin, mis reaalselt läbi. Ulmekallis kui ma peaks mõne teise vahetama ise täie hinna eest. ULME. 2x rohkem kui võib eeldada.\nKui auto tehasest tuli, siis oli veel: 4x esituli reguleerimata, 2x uks reguleerimata, tagaluuk reguleerimata,\nesituli praak (vesi sees), turvavöö kinnituskoha iluklamber oli tuksis, uksetihend liimist lahti. Kõik see sai garantii korras korda tehtud suht kohe.\nTehases kukutati auto põrandavaiba alla polt, mis ajas mind 2 aastat järjest aina rohkem ja rohkem närvi. 4 korral lõpuks esindus vea selle asjanduse ülesse.\n2014-2015 oli äpi kasutus alalõpmata tuksis. 70% päevadest asi ei funktsioneerinud. 2016 lõpuks hakkas lootust paistma ja tundub, et nüüd töötab stabiilselt.\nHetkel on ainult üks asi, mis vahest käib pinda ja ei ole saanudki lahendust. Tekkis suht esimesel aastal ja külmadega tavaliselt märkab jälle.\nPiduripedaal ei tule täiesti ülesse peale pidurdamist. Klotsid ei pidurda, pidurituled põlevad, kiirenduspedaal ei tee midagi, auto veereb jalakäija kiirusel (creep).\nPaar korda olen sattunud liiklusohtlikusse olukorda selle tõttu. Esindus on proovinud seda ravida, aga ei õnnestu neil ei reprodutseerida viga, ega korda teha.\nPõhimõtteliselt oleks vaja tagastusvedru kangemaks keerata. Probleem kaob 1-5 sekundi jooksul ise (pedaal lõpuks tuleb tagasi). Saab ka jalaga üles tõmmata.\nEks kui sel talvel hakkab tihedamini tekkima, topin mingi kaamera jalgade juurde sõidu ajaks.\nNädal tagasi sai esimene tehnoülevaatus läbitud edukalt. Tahmanäitajaga läks nibin nabin, oleks pidanud rohkem hagu andma enne ülevaatust\nHind 24€ ülevaatusele, tavaline hind kui broneeritud netis. 2 aasta pärast jälle.\n« Viimane postitus Stern 06. November 2017, 21:31:49 »\nNäiteks kirjua siia mis regulaarseid hooldusi on elektriautol vaja teha ja kindlast huvitav on teada riketest, eriti nendest mille pärast sõit pooleli võib jääda.\nElektrisõidukid / Küsimused elektriauto omanikule\n« Viimane postitus arnis 14. Oktober 2017, 16:20:58 »\nOlen aastast 2014 igapäevaselt elektriautoga sõitnud.\nMõistan selle tehnikaime häid ja halbu külgi rohkem kui vaja - alates elektriarvest kuni salonginiiskuseni välja.\nKui on mõnel sellesuunaline küsimus, siis vastan meeleldi. Foorum peaks saatma mulle uute postituste teavitusi ka, jälgin asja.\nProovime foorumile eluvaimu sisse puhuda\nElektroonika / ABI KÜLMIKU TEMPERATUURI NÄIDIKU INSTALLEERIMISEL\n« Viimane postitus sten.lepamaa 20. September 2017, 21:14:22 »\nNimelt on sügavkülmik ja külmkapp, kohe ukse ees on on temperatuuri näidikud, mis näitavad külmikute temperatuuri.\nSoov on samad näidikud viia teise ruumi, et teises ruumis näeb temperatuure( Ei pea kohapeal vaatamas käima).\nTemperatuuri näidikud on Kübler codix. Uued näidikud ja toide on juba teises ruumis paigaldatud, ainult vaja kaabel vedada.\nTekkis küsimus kas pean temperatuuri anduri ka uue vedama ja kui vahemaa on 15m, siis tuleb vist arvestada takistusega ka?\nKas ei ole võimalik temperatuuri näidiku andmeid duubeldada?\nTunnistan, et antud valdkonnas olen amatöör, aga viimasel ajal on see teema huvi pakkunud ja tahaksin sel teemal ennast arendada.\nMinu mõistus ütleb, et duubeldada ei saa, sest temp. anduri näidiku sissetulevad juhtmed loevad andurilt andmeid mitte teise näidiku andmeid, või lihtsalt võin kokku ühendada juhtmed, et vean tavalise 2G1,5 kaabli.\nAitäh kes nõu oskab anda.\nElektroonika / masin\n« Viimane postitus Kaarel 12. September 2017, 11:38:26 »\nHelitehnika / Re: Bluetooth moodul autos\n« Viimane postitus Stern 08. August 2017, 20:38:02 »


Kuidas käituda skisofreenikuga? | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKuidas käituda skisofreenikuga? 27.02.09 / Psühhiaatria\nMinu endine sõbranna põeb kroonilist skisofreeniat. Tal on väga veidrad tõekspidamised ja ta räägib väga lolli juttu juba mitu aastat järjest. Minu jaoks on temaga suhtlemine vastik ja ma tahaks selle üldse lõpetada, aga kuidas seda teha? Isegi siis, kui ütlen, et mul aega pole, helistab ta mulle kogu aeg ja räägib oma luulusid.\nEndise sõbranna ema las organiseerib tema (sõbranna) tohtri juurde saatmise. Endist sõbrannat tuleb ka hea sõnaga toetada ja julgustada, et ta ikka rohtu korralikult võtaks (juba väga head rohud olemas), tervislikke eluviise igapäevaselt rakendaks. Teda julgustada ja toetada! Ta austab sind ja sellepärast sinu poole pöördubki.\nKindlasõnaliselt öelda, et olen praegu oma tegemistega suuresti hõivatud ja üle kolme-viie minuti sinuga hetkel vestelda ei saa. Helistame jälle homme kell...\nElu mõnikord vaid nende "veidrate" ja uute mõtete varal edasi arenebki. Kui me kõik ühtmoodi mõtleme, siis me oleksime ju robotid.\nAita sõbrannat, julgusta ja siis tegele aktiivselt oma tegemistega.\nSõber/sõbranna jääb sõbraks/sõbrannaks ka haigestumise korral!\nKõike head teile mõlemile soovides,


Tõsielu spioonilugu paljastas Põhja-Korea keelatud relvatehingud - Tänane leht\nAlejandro Cao de Benós (vasakul) ja Ulrich Larsen Korea Sõprusühingu kokkusaamisel kätlemas. Foto: Kuvatõmmis\nPõhja-Korea võimude usalduse võitmine, salajased kohtumised relvakaubitsejatega ja Ugandasse relvatehase kavandamine on vaid osa sellest, mida sisaldas endise koka kümne aasta pikkune topeltelu Põhja-Koreaga seotud võrgustikes.\nKopenhaagenis kokana töötanud, kuid kroonilise haiguse tõttu valitsuse abirahast elav Ulrich Larsen hakkas huvituma Põhja-Koreast pärast Taani filmitegija Mads Brüggeri teose «Punane kabel» nägemist.\nLarsen liitus Hispaanias tegutseva Korea Sõprusühinguga ja filmis sealseid kohtumisi, et pakkuda Brüggerile ideed vändata dokumentaalfilmile järg.\nAsi jõudis aga «Punase kabeli» stiilis paroodiast palju kaugemale ja lõppes osalemisega salajases operatsioonis, millega paljastati Põhja-Korea rahvusvahelisi sanktsioone rikkuv tegevus.\nRelvad ja uimastid\n«Me kogusime tohutult materjali,» märkis Brügger filmi «Nuhk» («The Mole») esilinastuse järel Reutersile. Kokku võttis filmi kallal töötamine kümme aastat, paljud kaadrid on filmitud salaja.\nKogutud materjal kätkeb endas kõike alates Põhja-Korea relvakataloogidest kuni konkreetsete nimedeni Pyongyangi võimuladvikus, kes sanktsioonide rikkumise eest vastutavad.\nMaterjali hankimiseks pidi Larsen liituma esmalt Korea Sõprusühinguga, teeseldes Kim Jong-uni toetajat. Siis hakkas ta ühenduse ridades tõusma, kuni võitis viimaks ühinguga sidemetes olevate Põhja-Korea valitsusametnike usalduse.\nFilmi üks kirevamaid karaktereid on Korea Sõprusühenduse asutaja ja president Alejandro Cao de Benós, keda maailm tunneb «Põhja-Korea väravavalvurina». Cao de Benós kiitleb filmis oma mõjuga Pyongyangis ja kannab aeg-ajalt Põhja-Korea sõjaväevormi.\nKui Larseni positsioon organisatsioonis oli kindel, tõi Brügger mängu endise Prantsuse leegionäri ja süüdimõistetud uimastikaubitseja Jim Latrache-Qvortrupi, kes kehastub rahvusvaheliseks relvadiileriks. Temaga võetakse ette reis Põhja-Koreasse, et seal võimalikke tehinguid arutada.


Haritud casalinga käsiraamat - Uudised - Kultuur\nHaritud casalinga käsiraamat\nOudekki Loonepoliitikateaduste doktorant\n«Minu Itaalia. Kõige kirglikum ja kaootilisem»\nKristiina Praakli «Minu Itaalia. Kõige kirglikum ja kaootilisem» Petrone Print, 2009\n«Eksisteerivad tõsised ajaloolised põhjused, miks Itaalia on nii erinev kogu ülejäänud Euroopast ja tema ühiskondliku elu loogika tundub mõistetamatu või isegi mitteolemasolev,» ütles Wu Ming 1, üks itaalia uue kirjanduse – selle postmodernismijärgse – säravaid tähti. Kõik itaallased teavad ja tunnetavad neid põhjuseid ning erinevust, kuid seda jagatud kultuuri on üliraske edasi anda, veel enam võõramaalasele selgitada. Viimane on nii keeruline ning ajamahukas tegevus, millega isegi mitte kõik itaallased hakkama ei saa – sest mõningad mainitud põhjustest ollakse lihtsalt õhuga sisse hinganud, ilma et kunagi olnuks vajadust neid sõnastada.\nSeepärast on küllalt tavaline, et välismaalaste esmapilt Itaaliast jääb paratamatult pealiskaudseks, et neid kummalisi vastuolusid kultuuris kiputakse täitma omaaenese minevikuga – kui just tegemist ei ole treenitud vaatlejaga, nagu üks väljapaistvamaid Itaalia lähiajaloo spetsialiste Paul Ginsborg või inglasest ajakirjanik Tobias Jones.\nPetrone Prindi uusväljaanne «Minu Itaalia» ei küünitagi eelmistega ühte ritta, sest eesmärgiks polegi Itaalia ühiskonna analüüs, kirjeldus ega ühiskondliku loogika selgitamine vaid – nagu «Minu» seerial tavaks – info andmine, kuidas üks tavaline eestlane end tunneb, olles seatud vastamisi kultuuriga, mida ta ei tunne. Nagu ikka, on nende kohta keeruline arvamust avaldada, sest kuidas anda hinnangut teise inimese isiklikele läbielamistele, eriti kui see maailm on sulle nii siiralt ja ausalt avatud nagu Kristiina Praakli Liguria-kirjelduste oma.\nSee raamat, täis värvikaid ning kirjuid seiku ühe tüdruku elust, on lihtsalt loetav ja turtsumapanev ning õhku jääb küsimus, kas mõni tegelane on ikka aristokraatselt kõrk või hoopis lihtlabaselt hullumeelne. Ma arvan, et ükski inimene, kes «Minu Itaalia» läbi loeb, ei osta endale eal läbimõtlematult ülikonda, kontrollimata, ega seda ei ole valmistanud mingi kummaline tootja sünteetikat sisaldavast materjalist – kiirtee ning udust esilekerkiv Carrefour ei saa nii kergelt ununeda.\nKõige võõra suhtes täpsuseni ettevaatlik ja kartlikult lähenev nagu vett katsuv kassipoeg, ei halasta autor ka mitte iseendale: ta nutab, teeb «eepilisi fopaasid», kirub, asjatab, rõõmustab, eksib ning on üdini eestlane.\n«Mis mõttes ei ole soovitav itaallastega sisepoliitikast rääkida!» hüüatas üks mu sõber, ka mitte sünnilt itaallane, aga kaua aega siin elanud kirglik poliitikahuviline, kui ma talle mõningaid Kristiina Praakli väiteid refereerisin. «See on kõige lihtsam viis sõpru leida, sa pead ainult teadma, millest sa räägid.» Lõuna-Itaalia sõbratar läheb põlema, kui ma kontrollin oma toidu teiseks päevaks jätmise kogemust: «Lasagne on ju järgmisel päeval PAREM» – ja kui Google’isse toksida «ricette del giorno dopo», siis leiab hulganisti põnevaid retsepte, kuidas eelmisest päevast ülejäänud toidust midagi ülimaitsvat teha.\nItaalia ei ole rassistlik riik, seda kinnitavad mulle ka kaks mustanahalist koolikaaslast Bologna Ülikoolist, vaatamata mõningate poliitiliste jõudude õhutustele on rassism võõras nähtus. Siin on igasuguseid probleeme, võõrapelgust paljude poolt, aga rassistlik Itaalia ei ole.\nVõõra kultuuriga kohtudes ongi kõige kergem vabandada kõiki vigu – nii enda kui teiste omi – kultuurierinevustega, kanda üle isiklikke eripärasid kultuurile ning pidada kultuurieripärasid isiklikeks veidrusteks. Seepärast tulebki Kristiinale tänulik olla, et ta omad vead lahkelt meile õppimiseks jagab. Tema kirjeldaatud võõralt taldrikult mittesöömine pole näiteks üksiku lapse kapriis, palju itaallased on mulle hämmastunult kirjeldanud seda «ameeriklaste veidrust» restoranis üksteise toite maitsta; ekstsentrilisi oma lastesse kiindunud emasid on arvatavasti Eestis sama palju kui Itaalias, kuid nad lihtsalt vastavad Itaalia stereotüübile.\nTeised ei pruugi silma torgata, sest nad ei ole «õiged itaallased» – nagu sada aastat tagasi lahkus Friedebert Tuglas pettunult Torinost, sest seal olid sirged ja korrapärased teed ning vaiksed hillitsetud inimesed, üldse mitte Itaalia: mulle tundub, et seesama sügav, kultuurne, üliviisakas ja sirgjooneliselt aus Itaalia on Kristiina Praaklil on külastamata jäänud.\nSee eelnev ei tähenda, et tema märgatud Itaalia oleks kuidagi vähem Itaalia või mitte-eksisteeriv Itaalia, see ei tähenda, et Questuras immigrante kuidagi hästi koheldaks või suvaline administratiivsüsteem oleks kuidagi inimsõbralik: «Minu Itaalia» illustreerib detailselt fakti, et riigis, mille bürokraatia on kolmepäine lohe, ei ole vaja oodata, et ülikool või võõraste vastuvõtu süsteem kuidagi viisakas või mõistetav oleks.\nMeil, endisest NSVList tulijatel on natukenegi lihtsam, sest too bürokraatia oli seitsmepäine lohe, kui sa sellega hakkama said, siis Itaalia tekitab ainult selle imestuse, et kuidas G8 hulka kuuluv kapitalistlik maa vahepeal nii organiseerimatu saab olla.\nMuide, need Eesti ajakirjanduseski varem valgustamist leidnud maffia, lõuna-põhja erinevused ja Berlusconi oleks võinud rahulikult välja jätta. See raamat on väärtuslik eestlase päevikuna ning sinna vahele pikitud pealiskaudsed käibetõed tõsiste poliitiliste probleemide kohta tekitavad lihtsalt piinliku ebamugavustunde.\nTäpselt samuti ka peatükk itaallaste aust ja uhkusest: nimed nagu Dante, Raffael, Da Vinci, Machiavelli ja teised kuuluvad keskkoolihariduse hulka – ja tahavad seetõttu isegi populaarse käsitlusena eraldi põhjalikumat raamatut.\nVõib-olla oleks võinud lugejat säästa tuntud detailide ülekordamise valusast igavusest ning jutustada pikemalt tollest Genovas sündinud cantautore’st, kes iga itaallase südames elab, Fabrizio De Andrést...\nKristiina Praakli otsib selles raamatus igal sammul mingit endale vastuvõetavat maailma, annab hinnanguid igale tillukesele või suurele faktile, et teada saada, kas see sobib – ning ma tunnen ära selle rahvavalgustaja geeni, mis on vist olemas igas natukenegi haritud eestlases, justkui kaitsekilp kõige võõra suhtes: sest ehk saab neile õpetada, kuidas asjad tegelikult käivad ja kuidas õigesti tehakse.\nKahju, et reaalsuse kirjeldused ning faktidele toetuvad analüüsid pidid eneseotsingute arvelt raamatust eemale kolima – kas või sellestsamast justkui vene klassikalisest kirjandusest välja astunud onust, kes Pärsia vaipades arveldab, oleks tahtnud rohkem teada.\nKuid ei ole vaja arvata, et raamatust midagi teada ei saa, sugugi mitte – autor kõneleb sellest, kuidas teatud ringkonnis suhelda, kuidas pesto’t teha, et vahepeal mässatakse tänavatel ja okupeeritakse ülikoole, et Itaalia vasakpoolsed võivad olla pimedad ameeriklastevastased natsionalistid, et akadeemilise ringkonna sisemine ringkaitse võtab Itaalias eriti rafineeritud vorme, et mõned ei taha kodust ära kolida ja mõned ei saa ning et inimesed võivad salaami peale hulluda.\nSee on perfektne käsiraamat haritud koduperenaisele – casalinga’le –, kes peab hoolitsema, et kogu kirju suguvõsa omavahelistel koosolemistel tülli ei läheks, ning oskama igaühele midagi meeldivat öelda, konflikte vältides.\nKummalisel kombel usub Kristiina Praakli raamatut kirjutades juba ette, et ta jääb nagunii välismaalaseks, ning seepärast tundubki kogu teos kui ühe Genova künkal istuva enesekeskse kajaka silme läbi edastatud.\nEnt loo kulgedes ja iga fakti enese jaoks sisimas selgeks vaieldes ei pane autor tähelegi, kuidas ümbritsev kultuur nahapooride kaudu temasse imbub – alles lõppsõnas vaatab ta üllatunult enesesse ning näeb, kuidas kramplik kinnitumine «põhjamaise» identiteedi külge on kuhugi kadunud ning itaalialikkus selle asemel pesa teinud.\nNii lükkab ta ise ümber oma teesi, et Itaalias jäädakse alati välismaalaseks, ning saab kinnitust kakskümmend aastat Roomas elanud Kristel Kaaberi tõdemus Itaaliablogis: «On maid, mille täieõiguslikuks elanikuks saad ainult paberite kaudu, on maid, kus ei piisa dokumentidestki. Aga on ka rahvuseid, kus kuulud nende hulka ainult selle pärast, et nende saatusest hoolid ja et neid armastad. Itaalia käibki sinna viimaste alla.»