Kuulsuse filosoofia — Sirp\nFestival „Klaaspärlimäng” 19. – 24. VII Tartus Tänavuse „Klaaspärlimängu” kaheksast kontserdist seitse leidis aset Jaani kirikus, üks kontsert oli paigutatud Tartu ülikooli ajaloomuuseumi. Festivaliga rööbiti toimusid Tartus ka hansapäevad, kuid mõlema suurürituse korraldajad olid oma ajakava kenasti kooskõlla viinud. 27. juuli Tartu Postimehes arvab festivali kunstiline juht Peeter Vähi, et „Muusikasündmust võib täielikult kordaläinuks pidada vaid siis, kui viisik helilooja-interpreet-korraldaja-meedia-publik leiab ühise keele. Tundub, et just selles mõttes festival tänavu õnnestus”. Kõigi Vähi nimetatud viisiku osaliste eest ma nõustuda ei oska, kuid olles käinud kõigil festivali kontsertidel, võin kuulajana öelda, et tunda oli kogu tiimi hoolitsust publiku eest. Kontserdipaikades suudeti tekitada hubane festivaliõhkkond. Ja publiku huvi oli minu meelest enneolematult suur. Järgnevas liigun kronoloogiliselt läbi kuue festivalipäeva.\n„Klaaspärlimängu” avakontserdi sisustas Glasperlenspiel Sinfonietta (GS, 2008. aastal Risto Joosti asutatud Tallinn Sinfonietta uus nimi, orkestri peadirigent on käesolevast aastast Andres Mustonen) noore Peterburi dirigendi Mihhail Leontjevi taktikepi all. Usun, et see kontsert lõi seniste Tartus toimunud festivalide publikurekordi. Kava oli huvitav. Alustati Igor Stravinski ultraneoklassitsistliku kammerorkestrikontserdiga „Dumbarton Oaks”. Ei tea, kas orkester polnud jõudnud veel korralikult kokku või kiriku akustikasse sisse mängida, aga selle jaheda, maneerliku, tiheda polüfoonilise koe ja peene harmooniaga teose ettekanne jättis kuidagi hajevil mulje. Puhkpillid, eriti klarnet, mõjusid märksa sümpaatsemalt kui kõrgemad keelpillid.\nJärgmisena oli kavas Mozarti armastatud viiulikontsert nr 3 G-duur, KV 216, solistiks rahvusvaheliselt tuntud eesti-vene viiuldaja Anna-Liisa Bezrodny. Mina igatahes nautisin solisti peaaegu veatut mängu, head stiilitunnetust ja ilusat tooni väga. Ka orkester tundis end Mozartit mängides justkui märksa paremini. Täpse, kuid väljendusrikka žestiga Leontjev lasi Mozarti muusika võlul maksvusele pääseda.\nKontserdi teise poole sisustas Rein Rannapi mahuka, vähemalt pooletunnise ja neljaosalise kammersümfoonia „La Sagrada Família” esiettekanne. Ma pole kuigi palju kuulnud Rannapi orkestrimuusikat ja ega seda Eesti Muusika Infokeskuse andmeil kuigi palju olegi. Ent nüüd on Rannap ära teinud suure töö. Muusikaline materjal, mida ta siin kasutab, võib tunduda üksluine: valdavalt eri viisil põimuvad diatoonilised heliread. Kuid teose tugevuseks on ladus orkestratsioon ja muusika võime mõjuda tõepoolest jutustusena Barcelona hiigelkirikust, millele teose pealkiri viitab. Lisaks Rannapi kui lüüriku oskus inimestele südamesse pugeda. Kõige sügavama mulje jättis teose viimane osa, hingestatud Chorale.\nKontserdi avapäeva hilisõhtul sai publik kuulda ka kreeka päritolu ja saksa lihviga naishelilooja, dirigendi ja kompositsiooniõpetaja Konstantia Gourzi (sünd 1962) mitmepalgelist muusikat. Esines Konstantia Gourzi Ensemble koos eesti noortest muusikutest koosneva keelpillikvartetiga Prezioso. Võib etteruttavalt öelda, et see kava oli festivalil kõige lähemal tänapäeval avangardmuusikaks nimetatule. Kui avada Gourzi kodulehekülg, siis tervitab seal huvilist helilooja moto: „Dirigeerimine, komponeerimine, õpetamine on mulle täiusliku armastuse kireva pildi elavad osad; see on armastus muusika kaudu suhelda, koos muusikaga elada”. See armastus väljendus eelkõige selles, et helilooja oli peaaegu kogu aeg laval – seitset muusikut juhatades, vahel klaverit mängides ja lihtsalt muusikale kaasa elades. See armastus väljendus ka siiruses, millega bütsantsi vaimulik muusika oli ühendatud avangardi ja postmodernistliku eksperimentaalmuusika vahenditega: oli pikki meditatiivseid veerandtoonidega värvitud liine lähisida flöödi ney, poogenlüüra ja hääle esituses, kuid oli ka brutaalseid rütme keelpillide ja klaveri esituses, kohtusid bütsantsi psalmoodia ja hilisromantiline või jazzilik harmoonia. Eriti fantaasiarikkana mõjus kava viimane teos „Kastalía” op. 35 (2008/2009), milles kordumatu, vahel banaalnegi materjal oli vormitud nii, et igav ei hakanud. Keelpillikvartett sulas nii kõlaliselt kui ka koosmängult väga hästi tervikansamblisse. Kõige enam tõusis aga esile laulja Vassilis Agrokostas, kes oskas kirikus leida võidukaare all täpselt sellise koha, kus tema meeldiva tämbriga bariton kogu ruumi täitis, ja kes mängis laulmisega võrdselt hästi ka poogenlüürat ja klassikalist kitarri. Kui millestki selle kontserdi ajal puudust tundsin, siis vokaalteoste kavalehetekstist, mille publikule ettevalmistamine oleks nõudnud küll tublisti vaeva, kuid oleks teinud muusikaõhtu veelgi nauditavamaks.\n20. juuli õhtul oli arvukas publik tulnud kuulama eesti ühte armastatumat pianisti Kalle Randalut. Randalu pidi esinema koos oma vioolamängijast tütre Liisaga, kuid et too oli mõni päev enne ülesastumist käe üle mänginud, siis asendas teda 24aastane Londoni Guildhalli muusika- ja draamakooli õpilane, siiski kuulu järgi juba mitme auhinnaga pärjatud tšellist Jonathan Bloxham. Võrreldes kavaga, mida Kalle Randalu pidi mängima oma tütrega, oli tšelloansambli kava klassikalis-romantilisem: puudusid Hindemith ja Enescu, alles olid aga Schubert ja Schumann ning lisandus Beethoven. Kontserdi esimese poole sisustas Randalu Schuberti sonaadiga G-duur, D 894. Kooriruumis asuva Estonia kontsertklaveri järelkõla oli veidi pikem kui keskmises kontserdisaalis, kuid sellele vaatamata suutis Randalu Schuberti faktuuri läbipaistvaks mängida. Mõtlesin, et Randalu on küll hea muusikaliste lugude jutustaja, kuid kas tänapäeva pianist suudabki jutustada sama lugu, mis on kirja pandud ligi kakssada aastat tagasi? Sama või mitte – igatahes näisid kõik noodid ette läbimõelduna ja modulatsioonid ettevalmistatuna. Võib-olla kõnelebki Viini klassikute ja Schuberti muusika meie kiire ja pinnapealse inimtüübi ajastul eelkõige keskendumisest ja pühendumisest? Selles mõttes kõlas Randalu „lugu” igati usutavalt.\nKontserdi teise poole sisustas duo tšello-klaver, kuid ansambli jutustatud „lugu” polnud mulle enam nii hästi jälgitav, ehkki Randalu näitas end ansamblipartnerina tuntud headuses. Beethoveni rangema faktuuriga Tšellosonaat op. 5 nr 2 g-moll kõlas rohkem klaverisonaadina tšello saatel. Romantilise küllusesarvena mõjunud Schumanni Fantaasiapalades op. 73 sai tšellist ennast rohkem näidata. Siiski mattus madala tessituuriga tšellopartii mõlemas teoses liiga tihti klaveri järelkajasse ja selle väljendusrikkus oli jälgitav eelkõige Bloxhami miimika ja žestide järgi. Publik aga aplodeeris tänulikult ning ansambel esitas lisapaladeks Fauré „Sicilienne” op. 78 ja Elgari „Chanson de Nuit” op. 15. „Öölaulu” esitus jättis mulle oma rahu ja sügavusega tšellisti etteastetest ehk parima mulje.\n21. juuli õhtul oli kirikus jälle GS. Andres Mustoneni juhatusel mängiti kolm teost Mozartilt, üks Antonio Salierilt ja Peeter Vähilt. Kontserti alustas Mozarti tuntud Divertisment D-duur KV 136. GSi vastse peadirigendi veidi ekstsentrilisena mõjunud orkestri ette tormamine ja loo lennult lahtilöömine oli ilmselt mõeldud efektina publikule, kuid mõjus minu meelest hoopis kerge ehmatusena orkestrile, pealegi võttis Mustonen üpris kiire tempo. Aeglases osas torkas kohati kõrva viiulite ebatäpne intonatsioon. Kolmandaks osaks aga sai dirigent orkestri lõpuks oma energiliste käte järgi mängima ja pala lõpetati uhkelt.\nJärgmisena kõlas Eestis vähe mängitud teos, Peeter Vähi Flöödikontsert „Taevase järve laul” (1999). Üheosaline, kuid selgelt lõikudeks jaotatud ja veenvalt orkestreeritud teos tekitas tõsise meeleolu. Selgelt tuntavad olid oriendi mõjud: eelkõige järk-järgult kiireneva vormi ja pikka aega muutumatu bassinoodi poolest. Teose keskel köitis meeli efektselt orkestreeritud rütmiostinaato, milles arvasin ära tundvat flamenco mõjusid. Selle teose juures mõistsin Mustoneni dirigeerimisstiili eeliseid, sest oma temperamendiga pani ta muusikale elu sisse ja hoidis seda seal lõpuni.\nVähi kontserdi flöödipartii esitas tuntud itaalia flöödikunstnik Massimo Mercelli, kes väärib selle teose puhul kiitust eelkõige oskuse eest hästi muusikasse sulanduda. Pärast Mozarti Divertismenti B-duur KV 137, mille kiiretes osades sai nautida dirigendi võimet luua täpseid atakke, astus Mercelli veel kord publiku ette. Nüüd soleeris ta Salieri teoses „Concertino da camera” G-duur flöödile ja keelpillidele. Tahtmatult tekib mul siinkohal seos möödunudaastase „Klaaspärlimängu” külalise, prantsuse flötisti Stéphane Rétyga. Kui Réty paistis silma oma erilise emotsionaalsusega, mängides minu mäletamist mööda põhiliselt peast, siis Mercelli ei pidanud vajalikuks kuigivõrd publikuga suhelda ja keskendus pigem tema ees seisvale noodipuldile. Nõnda jäigi mulje, et solist pole selles Salieri mitte just väga eredas teoses (viimane osa Presto jättis ehk parima mulje) mitte Mercelli, vaid Mustonen.\nKontserdile pani ilusa punkti Mozarti Divertisment F-duur, KV 138: muusika oli kaasakiskuv ja dirigent andis orkestri kaudu sellele veelgi hoogu juurde.\nSama päeva hilisõhtul kogunes suur hulk publikut Tartu ülikooli ajaloomuuseumi valgesse saali, et kuulata, mida võtab klaveriga ette väidetavalt maailmas tuntuim eestlasest kujutav kunstnik Kalev Mark Kostabi (sünd 1960). Alates esimestest akordidest oli aru saada, et Kostabi on musikaalne ja armastab tõepoolest muusikat ning on õppinud lastemuusikakooli tasemel klaverit. Muide, tema onu Heino Kostabi (1921–1994) oli legendaarne Heino Elleri nimelise Tartu muusikakooli muusikateoreetiliste ainete õpetaja ja sellise tähtteose nagu „Muusika elementaarteooria” (1962) autor. Kostabi tehnika oli küll jäik (ta hõlbustas oma mängu pidevate meetriliste aktsentidega), kuid see lubas tal peaaegu veatult ära mängida kõik, mida ta ette võttis. Kõigest õhkus kadestamisväärt enesekindlust. Kostabi ei kasutanud nooti, kuid tema üpris naiivses stiilis, mõningate jazzi mõjudega ja vahel Satie’ loomingut meenutavad palad polnud kindlasti mitte improviseeritud. Paljudes neist oli äratuntav repriis, mis tähendab seda, et Kostabil on ka hea muusikaline mälu. Kostabi muusika, ehkki mõne meelest häbiväärselt naiivne, oli väga selgete piirjoontega ja konkreetne – just nagu tema maalid.\nHuvitavam kui Kostabi muusika on minu meelest aga küsimus, milliseid võimalusi pakub inimesele kuulsus. Hiljuti ilmus eesti keeles norra filosoofi Lars F. H. Svendseni „Igavuse filosoofia”, kuid ma ei tea, kas keegi on kirjutanud „Kuulsuse filosoofia”. Kui ei, siis Kostabist tuleks sinna kindlasti kirjutada omaette peatükk. Kord saavutatud kuulsuse alusele võib inimene rajada ükskõik mida ja seda imetletakse ikkagi. Õnneks on Kostabi kuulsuse võitnud ausal viisil, pühendunud tööga kujutava kunsti vallas. Filosoofia filosoofiaks, kuid Kostabi naeratused, mida ta palade vahel publikule kinkis, tegid vähemalt minu relvituks.\nMind huvitas, kas ja kuidas suudab Kostabi terve klaveriõhtu vastu pidada. Sellele küsimusele vastamise tegi võimatuks Peeter Vähi pooletunnine videofilm aastast 1999 tema oma muusikaga, mis oli inspireeritud Kostabi maalidest. Videol polnud viga, kuid see ei lasknud Kostabi fenomenil end põhjani avada.\n22. juuli õhtul sai jällegi arvukas publik Jaani kirikus osa Euroopa Liidu Barokkorkestri musitseerimisest. Ei saa muidu kui hüüatada: nii head elavat esitust pole ma juba ammu kuulnud! Loen seda tänavuse „Klaaspärlimängu” tippelamuseks. Virtuoosne ja üliemotsionaalne (isegi Mustonenist emotsionaalsem), kuid seejuures täpne orkestrijuht ja klavessinist Lars Ulrik Mortensen, noored andekad muusikud, kes esitasid kogu kava püsti seistes, väga huvitav kava prantsuse barokist (Rebel, Charpentier, Rameau), viimseni timmitud kõlakvaliteet, ülitäpsed „käiguvahetused” tantsulistes osades … kvaliteete võiks ette lugeda veel pika nimekirja jao. Sellise esituse võiks kohe ka plaadistada. Tõesti, Euroopa Liidul võib olla probleeme majanduses, kuid niikaua kui suudetakse luua tingimused sellisele interpretatsioonikunstile, pole miski lõplikult kadunud.\n23. juuli õhtul esines varasemast veidi napimale publikule ansambel Musica Antiqua Russica Peterburist. Barokk-keelpillidest, klavessiinist ja sopranilauljast koosnev ansambel oskab ladusalt barokkmuusika stiilis improviseerida ning tembib neid improvisatsioone kaasaegse rokkmuusika kõladega, kasutades elektroonilisi klahvpille, elektrivioolat ja basskitarri. Kui Kostabi kontsert tekitas mõtteid, siis see kontsert veelgi enam. Kõik justkui pidanuks töötama: suurepäraselt pille valdavad muusikud, väärikate heliloojate (teiste hulgas Buxtehude, Frescobaldi, Biber, Monteverdi, Purcell) basso ostinato teosed, kuid ei töötanud. Proovige kuulata Pachelbeli chaconne’i üle tunni aja järjest, siis mõistate, mida ma silmas pean! Mulle tundub, et barokiaja inimese suur armastust basso ostinato vastu ei pea tänapäeva inimesele tähendama seda, et ainult sellest saabki elada. Kindlasti on siin tegu ka igavese vastasseisuga struktuuri ja stiili vahel. Kompositsiooni puhul, vähemalt õhtumaa mõistes, on oluline struktuur, muusika elementide omavaheline seos. Kõik me tunneme ja imetleme ju barokkpolüfoonia meisterlikkust. Barokkmuusika särav stiil on aga tühi ilma range struktuurita, millest muusika koos seisab. Musica Antiqua Russica oli selle ajastu muusika struktuurist säilitanud ainult mõnetaktilise bassikäigu koos harmooniaga ja improviseeris sinna peale baroki, vahel ka barokk-roki stiilis muusikat. Tulemuses puudus aga nii barokkmuusikale kui ka kogu õhtumaisele muusikale omane vormiline suletus, mille tingib just nimelt struktuur. Basso ostinato’t võib käiata lõpmatuseni, kuid sellest on vähe. Kontserdi kava oleks olnud märksa huvitavam, kui basso ostinato’de vahele oleks mängitud ka mõned suletud vormiga teosed.\n2012. aasta „Klaaspärlimängu” lõpetas kuulus Raschèr Saxophone Quartet, kes on pärit küll USA st, kuid tegutseb praegu Saksamaal. Publikut oli, aga mitte murdu nagu esimestel kontsertidel. Kui Musica Antiqua Russica muusikud jätsid mulje, et nad on kindlad oma esitatud muusika mõjus publikule, siis selle kvarteti liikmete suhtumine oli hoopis teistsugune. Eriti väljendus see selles, et nad ei oodanud palade lõppedes aplausi, vaid andsid märku oma soovist publikut harida. Nõnda kuulsime altsaksofonist Elliot Rileylt andmeid esitatavate palade kohta.\nSaksofonikvarteti mängu pika järelkajaga kirikus pole kerge jälgida. Eriti selgeks sai see esimeste teoste puhul. Kolme J. S. Bachi „Fuugakunstist” pärineva kontrapunkti peen struktuur ja Philip Glassi Saksofonikvarteti kontserdi (1995) kiired osad mähkusid kõlaudusse. Omaette teema on Glassi fenomen. Tema muusikat kuulates tuli mulle tol korral millegipärast meelde Andy Warholi taies „Campbelli supipurgid”, mille 32 purgipilti on nii üksikult võttes kui ka tervikuna vaadates väga ilusad, ent alati jääb häirima mõte: see kunst on liiga lihtne, et olla kunst. Kuid nii Warhol kui ka Glass on kuulsad ja see vabandab kõik.\nKontserdi teises pooles mängis kvartett oma suurepärasel moel veel kaks teost: Purcelli Fantaasia nr 6 F-duur ja Glazunovi Saksofonikvarteti B-duur op. 109 (1932). Glazunovi teos on, nagu Elliot Riley ka ütles, tõepoolest erakordne. Kõigepealt selle poolest, et 1930. aastatel veel tavaline hilisromantiline kõlapilt on loodud ebatavaliste vahenditega – saksofonidega. Aga ka stiililise kirevuse poolest: lisaks Glazunovile kõlas pidevalt midagi kas Chopinilt, Schumannilt, Griegilt või Šostakovitšilt.\nVäga meeliülendav oli aga kontserdi lisapala, Arvo Pärdi „Da pacem” („Issand, anna rahu”). Kvartett mängis pühendunult, justkui täie teadmisega, et just selline muusika kõlab selles ruumis kõige paremini – nii oma aegluse kui ka religioossuse tõttu.\nKokkuvõttes sai tänavuse „Klaaspärlimängu” publik osa säravast muusikapeost, mis tegi au eesti kontserdikorraldajaile, kokkutulnud välismaa ja eesti muusikuile ning kogu pakutu tänuga vastu võtnud Tartu kultuuriüldsusele. Ootame järgmist festivali!


Katariina kudugurmee: Turukott õele.\nKasutasin ära oma viimased Kärla triibukanga jäägid ning õmblesin õele jõuludeks uue turukoti. Põhikangaks sai tumehall linane. Tikandis kasutasin Kärla tanu lillemotiivi.\nTundus, et kott õele meeldis, sest ta kuhjas mind üle kõiksugu hea-paremaga, alates lambavillasest lõngast lõpetades koduste hoidistega.\nMeie pere jõulud möödusidki seekord Kärlal - minu ema juures. Suured tänud saarlastele - teiega oli tore!\nNeile ja kõigile teistele head vana-aasta lõppu ning palju armastust uueks aastaks!\nSildid: kott, tikkimine (embroidering), õmblemine (sewing)


Harjutused - EneseJuhtimine\nMÕTLEMISE PRAKTILISE KOOLITUSE ABC.\nAlljärgnev ja edasijärgnev ei ole mõeldud lugemiseks. Vaid harjutamiseks. Treenimiseks. Samm sammu haaval. Iga päev.\nTreeningkava st eelharjutused ja harjutused põhinevad:\n2. Rudolf Steineri antud soovitustel ja nõuannetel tunnetuse praktiliseks koolitamiseks\nHARJUTAMINE ON VABA TEGEVUS.\nInimese keha on kas treenitud või treenimata.\nNii on ka mõtlemisega. Mõtlemine on kas treenitud või treenimata.\nNii on ka tahtega. Tahe on kas treenitud või treenimata. Tahe omakorda on seotud eesmärkide, sihtide, visioonidega, mida oma elus seame.\nNii on ka oma tundmuste kontrolliga ja meeleoludega, mis inimest valdavad ja tema ümber on.\nKas ja kuidas mõtlemist/tahet/tundeelu on võimalik treenida? Ja mis on see suund/mõte seda treenida? Millele, missugustele väärtustele see treening toetub?\nMõtlemise treening, tahte treening, tundmuste-meeleolude kontroll ja juhtimine ongi HARJUTAMINE, mis viib lähemale iseendale. Iseendaks saamiseni.\nHarjutamist on kahesugust: üks neist on jälgida pidevalt igapäeva toiminguid tehes, iga päev või teatud aja jooksul teatud iseenda vabalt seatud otsuseid oma harjumuste või mõtlemise sihipäraseks ümberkujundamiseks. Või märkamiseks enda ümber.\nTeine harjutamine on igapäevaelust konkreetne välja/kõrvale astumine, selleks aja leidmine ja mõtlemise või tundeelu või tahte sihipärane treenimine mingi aja jooksul. Seda võib nimetada ka meditatsiooniks (kujutlusharjutuseks).\nSelleks võib olla näiteks vabalt valitud mingi konkreetse mõttesisu tihendamine, siis selle tugevdamine ja edasi juba "lahti kerimine". Seda võib nimetada ka filmi loomiseks iseenda sees. Oma kujutlustes. LOON FILMI ENDA SISSE, MIS END AJALISELT LAHTI KERIB. Ja mille kerimiseks on vaja sisemist jõudu, pingutust ning kontrolli.\nFilm aga teatavasti ei ole mingi mõttetu suvaliste piltide rida, vaid hoolikalt valitud episoodid ja nende montaaž. Peale selle on igal filmil ka oma mõte ehk siis kandev idee. Nii ka meditatsioonid (kujutlusharjutused) peaksid olema oma ülesehituselt ja sisult tähenduslikud, korrapärased, ajas kulgevad ja kontrollitud, see tähendab alustatud ja lõpetatud ja kantud ideest.\nHarjutamise eesmärk on sisemaailm muuta iseseisvaks/isetoimivaks ja vabaks. Selleks tuleb harjutuste abiga otseses ja teatud mõttes end lahti rebida oma ümbrusest (elukarussellist) ja selle mõjust. See ei tähenda samal ajal argitegelikkusest ja oma kohustustest eemaldumist. Pigem on see vastukaalu loomine "karussellile", et elu ei juhiks mind, vaid mina juhiksin elu.\nVõtame näiteks inimese tundmused. Et need inimest ei "uputaks", ei viiks inimest"endast välja", selleks tuleb seada oma tundmustele vastukaal. Keskpunkt väljapool iseenda tundeid. et suuta oma tundeid hoida "ohjes". Et olla oma tunnete peremees, mitte vastupidi. See keskpunkt väljapool iseennast ongi vastukaal, millest oli juttu. Ja mis on enesejuhtimise alus.\nNii et võiks öelda ka nii, et maailmale enda ümber tuleb luua vastukaal, mis asub iseenda sees. Ehk sisemaailmas.\nHarjutamine on vaba tegevus. Mittemiski ega mittekeegi ei saa mind harjutamiseks sundida.\nJa seepärast võib see tunduda ka täielikult mõttetu tegevusena ümbritseva elu seisukohast vaadatuna. Kui see on vaba.\nTahan - ja harjutan, Tahan - ei harjuta. Miski ei muutu. Või miski nagu ei muutu.\nJa veel üks nüanss harjutamise suhtes - seda peab alati alustama algusest. Otsast peale.\nSest tundub nii, et harjutamisest ei jää midagi alles. Seda mõttetumana see tundub.\nJärgmine kord harjutades tuleb jälle otsast alata, otsast luua, otsast üles ehitada. Kogu meditatsioon, kogu film.\nHAKKAN ISE OMA ISIKSUST (MINA) LOOMA\nEt saada hingelt tugevaks. Leida endas ja kasvatada oma jõudu.\nEt muuta iseennast ja et muuta oma elu.\nEt olla tublim inimene.\nEt saavutada oma eesmärke = et soovid, kavatsused, unistused saaksid teoks.\nEt mõista iseennast ja teisi.\nEt suuta armastada. Et armastada. Olla armastatud.\nEt võtta vastu tarkust. Et osa saada tarkusest. Olla tark.\nHarjutust/harjutamist alustada on väga raske. Miks? Sest ümbritsev elu oma kohustuste ja suhetega ja asjadega on nii valdav. "Elu elamine" /ehk siis karussellis pöörlemine/ on pööraselt huvitav ja suuta oma tahet pöörata teises suunas ehk siis elult endalt sisemaailma suunas on äärmiselt raske.\nSeepärast nõuab harjutamise alustamine alati (suurt) sisemist (jõu)pingutust.\nSee on suutlikkus hetk peatada enne seda, kui tahe voolab tegudesse/toimetamistesse minu ümber ja "pöörata tahe teises suunas" - sisemaailma suunas.\nAbiks võib siin olla\nHARJUTAMISE KOHT: näiteks ilusas looduses (vaade kõrgelt mäelt merele)\nHARJUTAMISE AEG: näiteks ärgates, kui välismaailma muljed ei ole nii tugevad veel ja ei takista harjutamist.\nHARJUTAMIST SAATVAD HELID: näiteks Arvo Pärdi muusika on selleks vägagi sobilik\nHARJUTAMISE VÄLISED VAHENDID: abiks võivad olla mingid välised esemed, millele anname ise tähenduse. /Ja millel tegelikult ei ole harjutamise jaoks tähendust. / Näiteks kristallid: akvamariin, ametüst vms\nMingil hetkel aga ei ole kohal või ajal või välistel vahenditel enam tähtsust. Ja harjutada võib ka igasugustes tingimustes ja olukordades. Bussis, trammis, raudteejaamas.......\nMingil hetkel võib harjutamist nimetada ka ajutreeninguks või mõtlemise või oma mina ümberkujundamiseks. Või ka iseenda avastamiseks. Üles leidmiseks. Iseenesega kohtumiseks.


Kuidas vabaneda "pühvlilt" tema kaelal - Kyphosis - - Kuidas kahjustada rasva kaela\nKuidas vabaneda kaela ümbrusest - Osteokondroos -\nVastavalt deformatsioonide vastupidavusastmele: liikuv, korrigeeritakse kaldeasendis, parandatud konservatiivse või kirurgilise raviga. Kaasasündinud deformatsioon Kaasasündinud kyftilised deformatsioonid on põhjustatud kõrvaliste selgroo - kiilukujuliste või poolkäärarelvade arengu kõrvalekalletest rindkere piirkonnas, selgroo keha sulandumine loote moodustumine loote loote häirete tõttu.\nGenotüüpne kyfoos on pärilik, ülekantav põlvest põlvkonnale domineerival viisil. Omandatud kumeruse vormid Omandatud deformatsioonid on tingitud kehahoiakust, vigastustest, luu- ja lihaskonna haigustest, luukoest.\nEristatakse järgmisi omandatud kyphosis'i sorte: Posturaalne poos või funktsionaalne. Scheuermann-Mau haiguse juveniilne küfoos areneb lapse aktiivse kasvamise perioodil, kõige sagedamini noorukieas poiss. Seda iseloomustab rindkere selgroo progresseeruv deformatsioon kahjustatud selgroolülide tihendamisega.\nCalveti tõve korral on ühe või mitme selgroo kõrgus teistest oluliselt väiksem, mis viib selgroo kiilukujulise deformatsiooni. Kõige sagedamini diagnoositakse seda haigust aastastel poistel.\nParalüütiline hump areneb lihaste paralüüsi põhjustavate haiguste taustal - infantiilne aju paralüüs, polio, lihasdüstroofia. Ratsitilisi ilminguid esineb väikelastel või vanematel lastel, kellel oli varases eas mürgised.\nLuukoe pehmuse ja lihaste nõrkuse tõttu muudavad selgroolülid kuju ja nihet. Traumajärgne deformatsioon esineb pärast seljaaju vigastusi - kokkusurumine ja peenestatud luumurrud, nihked, selgroolülide ebaõnnestunud stabiliseerimine pärast operatsiooni.\nDegeneratiivne kyphosis areneb haiguste tõttu, mis põhjustavad selgroo, osteokondroosi anatoomiliste struktuuride degeneratiivseid-düstroofilisi muutusi.\nSeniilne kuplikoob areneb ja areneb Kuidas kahjustada rasva kaela aastat, peamiselt naistel osteoporoosi selgroolülidevaheliste ketaste patoloogiliste muutuste tõttu, muutuvas asendis, degenereeruvas ja idanevates sidekudes. Tuberkuloosne spondüliit põhjustab kyfoosi teket, mille deformatsioon on väljendunud tippu.\nAnküloseeriva spondüliidi hilisemates etappides moodustab kaela algusest ristkülik tagasi pidev kaar. Keskmise astme hõõrdumine, selja tagakülg, uppunud rinnus, väljaulatuvad kõht, õlad tõmmatud, lahutatud õlakehad. Pärast seda, kui pikk istuv seljaosa võtab C-kujuga, jääb see kumeraks lamavas asendis.\nKaeluse asendist tingitud lõug lükatakse tugevalt edasi.\nTõsine - seljaosa võtab S-kujuga, kuna tekib nimmepiirkonna lordoosi kompenseeriv kasv. Rindade mahu vähenemise ja diafragma languse tõttu ei esine mitte ainult väliseid muutusi, vaid ka siseorganite häireid. Raske patoloogilise kyphosisega lapsed jäävad kehalise arengu tõttu oma eakaaslastest maha.\nRikkumise vormi ja tõsidust kinnitab röntgen. MRI kompuutertomograafia. Mida saab teha? Järgmiste erialaarstide arstid aitavad vabaneda kobarast: ortopeedid, vertebroloogid, manuaalterapeutid, neuropatoloogid, traumatoloogid ja reumatoloogid.\nRavimeetodite valik sõltub patoloogia põhjusest, vormist ja tõsidusest.\nMäärata ravi ainult arstiga pärast täielikku uurimist, kuna patsiendi algatus tõsiste seljaaju patoloogiate korral võib põhjustada kõige kohutavaid tagajärgi ja seisundi halvenemist.\nKonservatiivne ravi Konservatiivsed teraapiad on efektiivsed mobiilse Kyphosis'e jaoks ja neid tuleks kasutada koos: Füsioteraapia on kohustuslik meetod, mis võimaldab korrigeerida deformatsiooni, suurendada selgroo liikuvust, korrektselt korraldada kõik selle osad. Kõik võimlemisõppused tuleks määrata rangelt individuaalselt, sõltuvalt patoloogia vormist, rõhuasetusega tugevuse ja staatilise vastupidavuse arengule, et kindlustada õige kehahoiakuse oskused.\nFüsioteraapia tugevdab lihasüsteemi, kõrvaldab lihasdüstroofia ja valu, eemaldab selgroolülid.\nMeetodid: magnetravi. Manuaalteraapia võimaldab muuta selgroolülide, selgroolülitite ja ümbritsevate kudede seisundit, asetades arsti käed selgesti doseeritud koormusega selgroo probleemsele osale.\nProtseduur viiakse läbi iga 3 päeva järel. Selgroo massaažil on tooniv mõju lihastele, suurendades nende aktiivsust ja parandades koe trofismi, parandades verevoolu ja taastades toitumisfunktsioone. Peatab luude ja põikivahendite hävitamise, tugevdab seljalihasid, takistab haiguse progresseerumist. Orthotics - kannavad individuaalselt valitud ortopeedilisi laminaate, korsette.\nTerapeutiline ujumine peaks toimuma ainult instruktori järelevalve all, see aitab parandada deformatsiooni, tugevdada selja lihaseid, parandada hingamisfunktsiooni. Koolitusprogramm luuakse individuaalselt vastavalt konkreetsele patoloogiale. Kuidas paari minuti jooksul tagakülg eemaldada: Operatsioon viimase abinõuna Foto kirurgil enne ja pärast kirurgilist ravi Kui raske küüfoosi konservatiivne ravi, mis põhjustab siseorganite funktsiooni halvenemist ja juurte kokkusurumist, ei anna tulemust, võib olla vajalik operatsioon.\nToimingud võivad korrigeerida Kuidas kahjustada rasva kaela paindenurka, peatada deformatsiooni kulgemise, eemaldada kupli, kõrvaldada närvirakkude kokkusurumise ja kaitsta neid tulevikus kahjustuste eest.\nSeljaosa on fikseeritud inertsed metallkonstruktsioonid. Pärast operatsiooni on näidatud voodipesu, millele järgneb korsetti kandmine. Humpide moodustumise ja deformatsioonide ennetamine Patoloogilise kyfoosi tekkimise ja täiskasvanutel ja lastel tekkiva kupli tekkimise vältimiseks on vaja järgida järgmisi soovitusi: säilitada õige kehahoiak, treeningute ajal kehahoiak; ära istu istudes ja kõndides; liikuda rohkem, sagedamini värskes õhus; vähem aega arvutil ja teleri ees; tagamaks, et tooli ja laua kõrgus klassides vastaks inimese kõrgusele, on töökoht hästi valgustatud; magada kõvadel madratsitel ja madalatel padjadel; teha füüsilisi harjutusi, mis tugevdavad selja lihaseid raame; teha füüsilisi harjutusi ja sporti, külastada regulaarselt basseini, teha hommikul harjutusi; aeg selgroo haiguste raviks; arsti poole pöördumise esimesel märgil; süüa täis, tasakaalustatud ja korrektne.\nMis on täis!?


Efektiivne piimatootmine kvoodijärgsel ajal - Anu Ait\nAnu Ait OÜ koostöös Eesti Finantsteenuste Agentuuri (EFTA) ja Swedbank’iga korraldasid teemapäeva, kus arutleti kuidas toota piima praeguses majandusolukorras võimalikult kasumlikult.\nOÜ Anu Ait tegevjuht Peeter Tammik tõi kuulajateni Anu Aida tegevused põllumajandusettevõtete abistamisel, tutvustas ettevõtte välispartnereid ning rääkis sellest, kuidas kõige kasumlikumalt sööta toota.\nTeaduspõhised tooted on tänapäeval hinnas, kuna nende toime on erinevate teaduslike katsetega tõestatud. See tähendab usaldust, et saad tõesti selle, mida nö. tellid. Anu Aidal on mitmed väga tugeva teadusliku taustaga koostööpartnerid, nagu näiteks Biomin, Denkavit, Dumoulin jne., kelle abi ja teadmistega püüatakse Eesti põllumajandusettevõtteid aidata. Tänu koostööle nende nimekate ettevõtetega ollakse avatud muutustele ning kursis viimaste suundadega nii kohalikul kui ka Euroopa turul. Lähtudes kliendi soovist ja looma tervisest pakub Anu Ait turul parimat olemasolevat lahendust sööda tootmisel. Oluliseks näiteks siinkohal on valmisolek toota põllumajandusloomadele täiendsöötasid eriretsepti alusel.\nSööda tootmise seisukohalt on kõige olulisem, et põllumajandusettevõtte enda toodetud põhisöödad oleksid kvaliteetsed, mistõttu tuleb need valmistada õigel ajal. Kui rohumaasid õigel ajal ei niideta, siis suurenevad kulud lisasöötadele. Arvutuste kohaselt läheb vale niitmise aeg maksma ligikaudu 200 kg rapsikooki hektari kohta. Maisisilo puhul on tähtis aga tõlvik – mida suurem tõlvik, seda parem silo ja jälle on võimalik lisasöötade pealt korralik summa kokku hoida.\nMõned kasulikud mõtted sööda tootmiseks:\n• Põllumehed ise toodavad endale toitaineid – kvaliteetne põhisööt on kõige alus.\n• Silotegemise alguspäev määrab kogu aasta tulemi piimatootmises.\n• Kvaliteetse silotootmise eelduseks on heade lisandite kasutamine, mis aitavad silos maksimaalselt toitaineid säilitada.\n• Energia on kallim kui proteiin – energiavajadust on ratsioonis palju keerulisem korrigeerida, kui proteiinivajadust.\n• Hea kvaliteetne põhisööt hoiab kokku lisasöötadelt.\n• Lehm jaksab süüa iga päev teatud koguse kuivainet – sellest söödakogusest saadavad toitained (energia, proteiin, jne.) peavad olema võimalikult hästi tasakaalus.\n• Anu Aida mineraalidega/söötadega on kaasas usaldusväärsus läbi nõuannete.\n• Kas hoiame kokku selleks, et kulutada, või kulutame selleks, et hoida kokku?\nEllen Tohvri rääkis oma ettekandes, et kuna me liigume digitaliseerimise maailma, siis on mõistlik ettevõtte digiarhiivid siduda majandustarkvaraga, kuna see vähendab oluliselt ajakulu kõigi andmetega seotud protsesside juures.\nSamuti on täna võimalus kõiki ettevõtte andmeid hoida ühises serveris ehk “pilves”. Sealt on värske ja vajalik info ettevõttesiseselt alati kõigile kättesaadav, samal ajal on kogu info kaitstud. Kõike seda järgides ja kasutades on ettevõtte targalt juhtimine palju lihtsam.\nMüügiprotsessis on kõige olulisem toodangu omahind. See on otseselt seotud müügihinnaga. Kui turul olev müügihind on kõrgem omahinnast, siis tuleb muuta oma tootmisprotsess nii efektiivseks, et omahind langeks müügihinnast allapoole. Ei ole mõistlik tekitada endale kulusid ja pärast vaadata, kuidas neid tasa teenida.\nMõned mõtted, kuidas oma tegevusi paremini juhtida:\n• Jaotage kulud komponentideks ühe toodangu ühiku kohta.\n• Seadke MIN ja MAX tingimuslikud kriteeriumid toodangu ühiku kohta.\n• Oluline roll on mineviku andmete kajastamise korrektsusel.\n• Kvootide kadumine avab müügi- ja tootmispotentsiaali ning kulud toodangu omahinna kohta langevad.


Kuidas korraldada matkatarbed - Tips for you - Tipsed.Com\nKui telgivai langeb oma pea iga kord, kui avate oma closetful of\nmatkavarustuse, et on aeg panna see paremini järjekorras.Organisatsioon teeb\npakkimine reisi kiire töö ja kaitseb kallis käik.Ja kui sa\nläbida oma käiku Pärast iga kasutuskorda, on sul võimalik hoolitseda\nmida on vaja parandada või asendada enne kui jõuad rada uuesti.\nTühjenda kogu pakk nii kiiresti kui saad koju.Kindlasti eemaldage kõik prügi ja toidu jäänuseid.Loputage välja telgid ja pakki vajadusel ja siis riputada kuivama.Lülita magamiskotid pahupidi ja ka riputada kuivama.\nStore alla kotid ja parkad lahti, hingav, puuvill kotid.Tight kraami kotti suruma maha liiga palju pikema ladustamise.Pange need teemad üleval riiul kapp, kus nad ei muljuda raskete käik.\nOstu mitmed suured plastkonteineritest prügikastidesse turvaline kaaned.Need on väga hoides laagris ahjud, potid ja pannid, seljakotid, telgid ja assortii matkavarustuse kõik ühes kohas ja eemal närilised, putukad ja niiskust.\nTäitke suletav vannide t\neenused, nagu ämber, nõudepesuvahend, rätikud, taskulamp, lisaaku, bug spray, päikesekaitse, alumiiniumfoolium, Prügikotid, köis, nöör, esmaabipakk, propaani, kergem, toiduvalmistamiseks ja söögiriistad, plaadid ja potid ja laudlina.Pakkimine järgmise reisi sadulavöö.\nKasutage eraldi tünnid mägironimise ja alpinismi käik.Köied, Karabiinid, rakmed, tõkiskingad ja muude tehniliste käik peaks kõik minema ühte kohta.Hoia päikesekaitse, putukatõrjevahendit, pliit kütuse ja kõiki muid kemikaale eemale bin.Teie elu sõltub see käik ja sa pead seda kaitsta midagi, mis võiks nõrgendada, sealhulgas Päikese ultraviolettkiirguse eest.\nPöörake tähelepanu pesemisjuhistega oma matkavarustus ja riided.Sa ei taha midagi teha, mis nõrgestab materjali, lagundab isolatsiooni või vähendab veekindluse.\nStore ahjud ja kütuse erinevas konteiner ülejäänud oma käik.Magab kott, mis haiseb petrooleumi ei ole nii lõbus.\nVaata 447 Pack kala- või Jahindus Reisi ja 449 Pack for camping trip.\nloputusprahi lõpuks ribadeks õli suled.Kas see vähelevinud ja mitte kunagi keemilises puhastuses.Kui peate peske oma magamiskott või jope, kasutada Alla seebivesi või Thunder Down (mcnett.com), mis on sarnane seepi kasutada alla protsessorid.


Jalakärbes: valu, mis võib põhjustada komplikatsioone - Atopy - 2018\nInimese jalad on vastuvõtlikud seenhaigustele, erinevatele neoplasmidele, kallustele ja nii edasi. Jalakatete tallad on väga ebameeldivad tüükad, mis mõnikord põhjustavad märkimisväärset ebamugavust, valulikku seisundit ja isegi inimese töövõime kaotamist. Erinevalt kiusustest ei kao nad end ise, nii et ravi on vajalik.\nNeoplasmid võivad ilmneda erinevatel põhjustel: jalgade mikrotrauma tõttu, keha kaitsete vähendamisel, kehvade jalgade hügieenil, kergete, ebamugavuste või halva kvaliteediga jalatsite kandmisel. Kõigil juhtudel on köha põhjustajaks inimese papilloomiviirus, mis võib kontaktis kandjaga nakatada avalike objektide kaudu. Pärast kehasse sisenemist jääb viirus kas märkamatuks või levib ja avaldub ühe, mitmete ebaeetiliste tuberkeste kujul, mis ei tundu esteetiliselt meeldivaks.\nKate lapse jalamil\nLapsi nakatumine HPV-ga võib esineda vertikaalselt emakas ja sünnituse ajal. Paljud lapsed nakatuvad hiljem, kui nad hakkavad lasteaeda ja kooli käima: mänguasjad, hügieenitooted, basseini külastades ja nii edasi. Nagu täiskasvanutel, võib ka lapse jalgadel tekkinud kahvatus ilmneda ainult immuunsuse vähenemisega. Kui beebi tugevus on täis, on viirus varjatud.\nInimene ei suuda arvata HPV nakkust, sest haigus esineb enamikul juhtudel ilma sümptomiteta. Spetsiaalsed testid võivad seda tuvastada. Kui keha nõrgestab, esineb nahal pealetükkide, sõrmede, sõrmede ühendamise kohtade talla suhtes pealetungimatuid väikeseid tiheda naha piirkondi. Aja jooksul muutuvad need tihedamaks, muudavad värvi - roosast hallist, kollakaspruuni värvusega. Sageli on jalgade kondid väljaulatuvad naha kohal, palpeatsioon võib olla valulik.\nNeoplasme iseloomustavad papillid ja sooned. Kui vaatad suurte, näete keskosas olevaid nurki, tumedaid punkte. Üksikud ja mosaiigilised tüükad võivad moodustada jalgade tallad. Need ilmnevad, kui organismil on kõrge viiruse kontsentratsioon ja immuunsüsteemis esinevad tõmblused. Ilma ravita võivad neist moodustuda väljamõeldud, ebaeetilised mosaiigid, seega ärge jätke neid tüütu tähelepanu.\nPlantarakud on spetsiifilised, seega ei ole diagnoosimine keeruline. Ravi puhul on see sageli keeruline ja aeganõudev. Jalakatete kondid pole kerge eemaldada, sest nahk on jämeda ja tihe. Kui need ei kao, kasutatakse ravimeetodite puhul, mida kasutatakse kõigi nahakahjustuste korral. Meetod sõltub Pomeranian jalgade suurusest ja arvust. Tutvuge põhiliste ravimeetoditega.\nPapilloomide keemiline eemaldamine\nMeetod hõlmab krooniliste ainete kasutamist koldetajate eemaldamiseks: salitsüülhape, oksoliinhape, tebrofeenhapped, solkoederma. Kõik toimivad võrdselt - mõjutatavate kudede põletamine, mis aitab kaasa ümbritseva naha moodustumise lõpetamisele. Keemilise eemaldamise puudused - see põhjustab valu, võib-olla uuesti tekkida. Kõige laialdasemalt kasutatavaks on salitsüülhape.\nJalal olevate tüükadest valmistatud salv\nSuu- ja sõrataudi ravi on efektiivne, kui on väikesed üksikpatüpitoosid. Ka salvid on lastele kasulikud - aktiivsed ravimained tungivad läbi õhukese kihi epidermise ja neil on terapeutiline toime. Rahalisi vahendeid tuleb rakendada probleemsetele valdkondadele, seejärel kaetakse see steriilse sidemega. Mõju suureneb, kui sooritate enne protseduuri sooja vanni. Selleks, et eemaldada võõrad jalgadele, võite kasutada tõestatud vahendeid:\nRhodoxol (kasutatakse kolm korda umbes 7-28 päeva);\nOxsonftiline (ravi kestus - 2-8 nädalat)\nStefaliin, toodetud ilma keemiliste lisanditeta;\nInterferoon, kolhitsiini salv.\nKuidas vabaneda kondadest jalgadele, kui salve ja kemikaalide igapäevaseks kasutamiseks pole aega ja tingimusi? On tõestatud meetod - plaaster Salipod. Toote terapeutilised omadused on tingitud salitsüülhappe ja sadestatud väävli sisaldusest. Samaaegselt plaastritega on vaja võtta viirusevastaseid ja immunomoduleerivaid ravimeid. Kasutamiseks peate välja lõigatud vajaliku suurusega tüki, kinnitage see kahjustatud alale ja parandage see. Plaastrit tuleks hoida kuni 2 päeva. Rakendused toimuvad mitu korda.\nVarba eemaldamine jalgadele\nTupetel on tüükad eemaldatud mitte ainult salvide, ravimite, vaid ka füüsiliste meetoditega. Toetatud koe hävitamiseks võib patsiendile pakkuda krüodestruktsiooni, elektrokoagulatsiooni, laseritõmbejõudu. Kui patsiendil on vanad sügavad mumpsid jalgadele, kasutatakse samaaegselt mitut meetodit. Lugege meditsiinipraktikas kasutatud põhimeetodeid.\nKõhulahtisuse eemaldamiseks kasutatakse kiiret kokkupuudet madala temperatuuriga. Protseduuri ajal teeb arst puuvillast otsa või krüopeaplitseriga puidust kleiti, rakendab kahjustatud piirkondadele vedelat lämmastikku. Madalate temperatuuride mõjul, mis tekivad ravimi aurustamise ajal, tekib kapillaaride spasm, nende sees moodustuvad jääkristallid. Protseduuri ajal muutub moodustumine paksemaks, paisub, moodustub oma kohas mullivormid, mis lahustub nädalas. 14 päeva pärast koldet ei ole jälgi.\nTüükide elektrokoagulatsiooni meetod\nSee on kõrgendatud sageduse või alalisvoolu moodustamine koos spetsiaalse seadmega. Menetlus kestab kuni 20 minutit. Esialgu antakse patsiendile kohalik anesteesia, seejärel rakendatakse healoomulise kasvaja suhtes elektrokoaguleerijat, et hävitada tema kuded raadiolaine soojusliku energia abil. Papilloom eemaldatakse ühe seansi jooksul ilma skalpellita, pärast mõnda aega ilmub koor, mis varsti kaob. Kui patsient soovib, võib tuumori saata histoloogilise analüüsi jaoks.\nTeine tõhus viis eemaldada jalgade kondid on kõrgtehnoloogilise kirurgilise laseriga. Meetodi põhiolemus on papilloomikoguse vedeliku aurumine kõrge temperatuuriga kokkupuutel. Pärast protseduuri pole põletikku esinenud, kuid võimalik väike valu. Järk-järgult kahaneb sisemine kold, moodustub koor, mis kaob umbes 10 päeva pärast.\nRahvaparandusvahendid jalgadele mõeldud kondid\nNeid kasutatakse kohaliku kohtlemise ja taastava tegevuse tagamiseks. Rahvapärased abinõud sobivad, kui moodustumiste arv ei suurene kiiresti ja nad ei põhjusta valu. Kõige kuulsam papilloomide ravimeede on lehedane. Lõpuks eemaldage kõhul jalgadel, pead seda määrima kaks korda päevas värske taime mahlaga. Muud koduteenused:\näädikas (happega leotatud hape, kinnitage see kipsiseguga);\nküüslauk (viimistlege koostisega dentikli, seejärel tehke sidrunimahl koos mahlaga, lahkuge hommikuni);\nriitsinusõli (hõõrutakse kasvusse).\nkartulid (peenelt nahaga riivida, papilloomidele kinnitada, siduda sidemega).\nVideo: istutuspuuvillide eemaldamine\nMul oli minu jalgadel subkutaanne karva. See moodustati umbes 4 aastat tagasi ja seda saab alles hiljuti tagasi võtta. Mitu kuud proovisin teda ravida kapsasemahla, tuhatoos, kuid mitte mingit kasu. Sõprade soovist läksin erakeskusse, kus mulle anti suu kohaliku anesteesiaga laserkoopia. Pärast protseduuri ei tee midagi valesti.\nSuur jalgade nägemine mu jalgadel viis mind üllatuseni. Algul arvasin, et see on mais, nii et ma ei muretse. Kui arst diagnoosib papilloomi, häbistas ta teravalt. Tema nõuandes püüan salitsüülist salvi ravida. Enne kasutamist kasutasin jalgsi, et näha edusamme.


Suri Briti teletäht, kellele arstid olid vaid paar päeva eluaega ennustanud | Õhtuleht\nSuri Briti teletäht, kellele arstid olid vaid paar päeva eluaega ennustanud (2)\nOhtuleht.ee, 6. september 2018, 11:28\nRachael BlandFoto: Claire Wood/BBC\nBBC raadio- ja telekanalite kauane uudistelugeja Rachael Bland suri vaid 40 aasta vanusena rinnavähki. Vaid kaks päeva varem oli ta jätnud sõpradega hüvasti, tunnistades Twitteris: arstid on ennustanud talle eluaega vaid nappideks päevadeks.\nÜle 15 aasta BBC-s töötanud Rachaelil diagnoositi rinnavähk 2016. aasta novembris. Vapper naine jäädvustas oma raviteekonna taskuringhäälingusaates "You Me and The Big C" ning blogis Big C Little Me.\nBlandi abikaasa Steve andis kolmapäeval teada, et Rachael suri öösel veidi pärast kella kolme. Emata jäi kaheaastane poeg Freddie. "Rachaeli surm on jätnud meie täiuslikku väikesesse peresse tohutu augu, mida me ei suuda eales täita."\nLesk nimetab Rachaeli ääretult andekaks saatejuhiks ning imeliseks ja armastatud tütreks, õeks, tädiks ja abikaasaks. Kõige tähtsam olnud Rachaelile siiski emaroll. Bland tunnistas podcast'is: ta ei karda surma, kuid tunneb poja ees määratut süüd, et jätab ta peatselt maha.\nOmakseid trööstib teadmine, et vähidiagnoosist teada saades tegi Rachael väsimatult tööd, kahandamaks selle haigusega seostuvat häbimärki ja "tõestamaks, et elu on võimalik täiel rinnal elada ka siis, kui pead iga päev suurte katsumustega silmitsi seisma".\n"Isegi kui Rachaeli keha oli lõpuks nõrgemast nõrgem, oli tema hääl tugevam ja võimsam, kui see iial oli olnud."\n4. september 2018, 11:00\nTapetud lauljatari ema suri kaks aastat pärast tütre surma vähki\nKas desinfitseerimisvahendid on uus normaalsus?


sergei ustjugov - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFKolmapäev, 26. aprill 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastsergei ustjugovInfoSeotud isikud Petter Northug Raido Ränkel marko kilp Peeter Kümmel Aivar Rehemaa Jaak Mae Seotud kohad Otepääsergei ustjugov - Viimased uudisedSpMannima sai Worldloppeti sarja kokkuvõttes neljanda kohaVenemaal peetud Ugra suusamaratoniga tõmmati joon alla tänavusele Worldloppeti sarjale, Tatjana Mannima lõpetas naiste arvestuses neljanda kohaga, vahendab ERR Sport.\n09.04.2017, Kristjan Jaak KangurSpVideo: MK-sari lõppes ülipõneva fotofinišiga Murdmaasuusatamise hooaja viimasel MK-etapil Quebecis oli täna kavas naiste 10 km jälitussõit, kus võidutses norralanna Marit Bjørgen. Meeste 15 km jälitussõidu võit läks ülipõneva võistluse järel Norra suusatajale Johannes Høsflot Klæbole. Ühtlasi lõppes ka MK-hooaeg.\n19.03.2017, Siim KaasikSpVälkotsus tõi klassikalise tehnika sprindirajale tagasiNorras Drammeni linnas peetav suusasprindi MK-etapp on kahtlemata legendaarne võistlus, aga seni on sportlased eelistanud rada läbida ainult paaristõugetega. Rahvusvaheline Suusaliit (FIS) on viimastel aastatel hakanud võitlema klassikatehnika säilimise nimel ja kolmapäeval võeti just Drammenis kasutusele järjekordne abinõu.\n09.03.2017, Ats KuldkeppPM+Harvey suur triumf ja Norra meeste nõrkusLAHTI MM. Norra mehed jäidki murdmaasuusatamises individuaalse kuldmedalita. Viimati tabas norralasi selline krahh 1995. aasta Thunder Bay maailmameistrivõistlustel. Vähemalt suudeti reedeses teatesõidus kuld ära napsata, vastasel juhul oleks nõudlik Norra ajakirjandus treenerid ja koondise liidri Martin Johnsrud Sundby tükkideks rebinud.\n05.03.2017, Ats KuldkeppSpJelena Välbe kiitis eestlasi: meil olid MMi parimad määrdemehed (1)Lahtis lõppenud suusatamise maailmameistrivõistlustel võitsid venelased kuus medalit, Sergei Ustjugov lõpetas viie medaliga.\n05.03.2017, Madis KalvetSpSuusatajate suur eesmärk jäi kindlalt täitmata (1)LAHTI MM. Suusatamise maailmameistrivõistlustel oli Eesti meeste jaoks kõige tähtsam jõuproov 4x10 km teatesõit, kus sihiti kohta kaheksa parema seas ja ühtlasi Eesti Olümpiakomitee rahalist toetust. Tegelikkuses jäädi soovitust kaugele – viimasele vahetusele eestlasi liiga suure kaotuse tõttu ei lubatudki ja kirja läks 13. koht.\n04.03.2017, Madis KalvetSpKrahh lähedal: kas Norra mehed jäävadki Lahtis kullata?Norra murdmaasuusatamise superstaari Martin Johnsrud Sundbyd ei aidanud esimese tiitlivõistluse kullani isegi üks elu paremaid sõite. Soomlane Iivo Niskanen valitses Lahti MMi 15 km eraldistardist klassikasõitu nagu mees muiste ja kinkis kodupublikule unustamatu pärastlõuna. Nüüd pole võimatu, et ülivõimsana tundunud Norra mehed jäävad Lahtis üldse kuldmedalita.\n02.03.2017, Ats KuldkeppSpNorralased seisavad Lahti MMil silmi ebaõnnestumisegaNorra meessuusatajad jäid maailmameistrivõistlustel viimati individuaalse kuldmedalita 1995. aastal Thunder Bays ja nüüd Lahtis tuntakse muret, et alates 1997. aasta Trondheimi MMist kestnud edukas seeria võib katkeda. Meestele on Lahtis seni kavas olnud kaks individuaaldistantsi ja ees seisab veel kaks, millest vähemalt ühel tuleb nüüd kuldmedal ära võtta.\n01.03.2017, Madis KalvetSpSoomlaste Lahti MMi pronksmedalist: olen saanud vähe õnnesooveEile Lahtis toimunud suusaalade MMil dramaatilise lõpplahenduse saanud meeste paarissprindi finaal, kus Soome esindaja Iivo Niskanen pidi ankrumehena leppima pronksmedaliga, tunnistas täna toimunud pressikonverentsil, et ta on seni saanud äärmiselt vähe õnnesoove.\n27.02.2017, Silver TaboSpJauhojärvi kutsus soomlaste unistuse purustanud Iverseni saunaEile Lahti MMil sõidetud meeste paarisprint sai äärmiselt dramaatilise lõpplahenduse, kui Soome ankrumees Iivo Niskanen oli viimases kurvis suutnud kinni püüda Norra esindaja Emil Iverseni, kuid siis astus viimane soomlasele ette, mis purustas soomlaste võimaluse kodupubliku ees triumfeerida. Põhjanaabrite esimest vahetust sõitnud Sami Jauhojärvi on aga valmis sõjakirvest matma, kutsudes Rootsi väljaande Aftonbladet vahendusel Iverseni sauna.\n27.02.2017, Silver TaboSpPostimehe otsepilt: Sundby näitas Otepääl võimu, Niskanen teine (2)Murdmaasuusatamise Otepää MK-etapil võitis meeste 15 km sõidu veenva ülekaaluga MK-sarja üldliider norralane Martin Johnsrud Sundby, edestades 37,2 sekundiga soomlast Iivo Niskaneni. Kolmanda koha sai võidumehe kaasmaalane Hans Christian Holund (+49,1), järgnesid Niklas Dyrhaug (Norra, +55,3), Matti Heikkinen (Soome, +58,1) ja Aleksei Poltoranin (Kasahstan, +1.01,3). Parima eestlasena lõpetas Aivar Rehemaa 43. kohaga (+3.30,1).\n19.02.2017, Postimees SportSpOtepääl kolmanda koha saanud Ustjugov: teine koht oli lähedal, esikoht mitteOtepää MK-etapil sõidetud meeste sprindis täna kolmanda koha saanud Sergei Ustjugov ütles Postimehele antud videointervjuus, et teine koht oli täna käeulatuses, kuid esikoha saanud norralane Johannes Hoesflot Klaebo jäi kindlalt püüdmatuks.\n18.02.2017, Kadi PartsSpKange konkurent peab Otepääl võitnud Norra imemeest Lahti MMi suurimaks favoriidiksOtepää murdmaasuusatamise MK-etapi avapäeva suurimaks täheks tõusis 20-aastane norralane Johannes Høsflot Klæbo, kes võitis kindlalt meeste vabatehnikasprindi. Kodumaine meedia on Klæbot ristinud juba uueks Petter Northugiks ja Otepääl sai ta elu esimese MK-etapi võidu.\n18.02.2017, Ats KuldkeppSpJärelvaadatav: Otepääl võidutses üllatuslikult kõigest 20-aastane norralane (9)Murdmaasuusatamise Otepää MK-etapi vabatehnikasprindi võitis meestest kõigest 20-aastane norralane Johannes Hoesflot Klaebo, kes edestas finaalis 0,60 sekundiga kaasmaalast Finn Haagen Kroghi ja Tour de Ski võitnud venelast Aleksei Ustjugovit (+1,00). Ükski eestlane kvalfikatsioonist edasi ei pääsenud. Eesti parimana sai Marko Kilp 43. koha (+12,87). Ebaõnn tabas aga juba kvalifikatsioonis Norra suusatajat Martin Johnsrud Sundbyd, kes murdis stardis peale astudes oma suusakepi ja pidi seega katkestama.\n18.02.2017, Postimees SportSpMartinsenist Northugini: Norra võim OtepäälOtepää suusaradadel heideldakse MK-punktide nimel tänavu juba 14. korda ning jäme ots on seni olnud norralaste käes, kes on noppinud enamiku esikohtadest.\n16.02.2017, Kristjan Jaak KangurSpKõik tipud on kohal: Otepää MK-etapil saab näha suusamaailma tõelist paremikkuNädala pärast avatakse pidulikult selle talve suurim kodumaine tippspordisündmus ja Otepääl astub võistlustulle murdmaasuusatajate koorekiht. Otepää Maailmakarika etapi starti lähevad sarja üldarvestuse 10 parimat meest ning kümnest edukamast naisest on kohal 9.\n10.02.2017, Kadi PartsPM+Spordi lühiuudisedMaailma parim suusataja on Petter Northug, mitte mina.\n16.01.2017, Postimees SportSpTour de Skil võimu näidanud Ustjugov peab Norra konkurente maailma parimateksTour de Skil seitsmest etapist kuus võitnud venelane Sergei Ustjugov usub, et maailma parim suusataja on norralane Petter Northug.\n16.01.2017, Siim KaasikSpMMA-tähte kangelaseks pidav Ustjugov läheb norralaste keskele vormi kogumaEsmakordselt murdmaasuusatajate mitmepäevasõidu Tour de Ski võitnud venelane Sergei Ustjugov rääkis Norra meediale veidike pikemalt ka oma igapäevaelust ja muudest tegemistest. Ustjugov tunnistas, et tema suurimaks eeskujuks on MMA-täht Conor McGregor.\n09.01.2017, Madis KalvetSpJärelvaadatav: imemees Ustjugov pidas raske tõusu vastu ning võitis võimsalt Tour de SkiTour de Ski võitjaks krooniti venelane Sergei Ustjugov, kelle edu teise koha saanud norraka Martin Johnsrud Sundby ees jäi lõpuks 1.02,0. Kolmandaks tuli Šveitsi suusataja Dario Cologna (+1.52,7)\n02.01.2017, Postimees SportSpTour de Ski venelasest liidrit pahandavad tüütud dopingukütidSuusatuuri Tour de Skid juhib kahe etapi järel venelane Sergei Ustjugov, kes on veenvalt selja taha jätnud ka norralasest suurfavoriidi Martin Johnsrud Sundby. Enne homme Oberstdorfis peetavat kolmandat etappi on Ustjugovi edu teisel kohal oleva Sundby ees 18,9 sekundit.\n02.01.2017, Ats KuldkeppSpTour de Skil võidutses taas Ustjugov, eestlased kuuendas kümnes (3)Šveits Val Mustairis jätkunud Tour de Skil oli täna meestel kavas 10 km pikkune klassikastiilis sõit, mille võitis tuuri üldliider Sergei Ustjugov. Parima eestlasena sai Karel Tammjärv 55. koha, Raido Ränkel lõpetas 58. kohal.\n01.01.2017, Kristjan Jaak KangurSpMatti Heikkinen võitis enam kui viieaastase pausi järel MK-etapiKanadas toimuval suusatuuril võitis Canmore'is meeste 15 km eraldistardist vabatehnikasõidu soomlane Matti Heikkinen (35.16,3), kes edestas venelast Jevgeni Belovi (+13,6) ja rootslast Marcus Hellnerit (+13,9).\n12.03.2016, Kadi PartsSpRänkelil jäi punktilisast ligi neli sekundit puuduCanmore’is peetaval murdmaasuusatamise MK-etapil oli meeste klassikatehnikas sõidetavas sprindis ainsa eestlasena stardis Raido Ränkel, kes sai kokkuvõttes kirja 46. koha.\n05.03.2016, Madis KalvetPM+Spordi lühiuudisedTSITAAT\n14.02.2016, Kristjan Jaak KangurSpEesti suusasprinterid jäid taas veerandfinaalist väljaDrammenis peetaval murdmaasuusatamise MK-etapil ei õnnestunud Eesti meessprinteritel tänavuse hooaja punktiarvet avada, kui parimana sai Peeter Kümmel kvalifikatsioonis kirja 32. koha.\n03.02.2016, Madis KalvetSpNove Mesto teatesõidus võidutsesid norrakad, Eesti meeskond 16.Tšehhis Nove Mestos peetud murdmaasuusatamise MK-etapil teenis Eesti meeskond teatesõidus 16. koha ehk oli viimane meeskond, kes liidrilt ringiga sisse ei saanud. Kaotust võitjale kogunes 5.32,2, liidrile kaotasid ringiga nii Tšehhi III kui ka Poola.\n24.01.2016, Laura KalamSpEnneolematult võimsa norralase rekordiline võit 31-aastane Norra suusastaar Martin Johnsrud Sundby näitas tänavusel murdmaasuusatajate mitmepäevasõidul Tour de Ski kõikidele konkurentidele kindlalt koha kätte. Val di Fiemmes toimunud viimase etapi eel oli kindel, et norralane jõuab üliraske finišitõusu tippu esimesena ja küsimus oli vaid tema võidu suuruses. Lõpuks sai ta kirja mitmepäevasõidu läbi aegade suurima võidu. 11.01.2016, Madis KalvetSpAlaveri ja Veerpalu abiga murti Norra ülevõimMurdmaasuusatamise MK-sarjas on käimasoleval hooajal norralased jätnud teistele vaid mõned üksikud etapivõidud ja enne eilset sedagi vaid sprintides: meeste seas on kolmel vabatehnikasprindil võidutsenud itaallane Federico Pellegrino ning naiste arvestuses on võidu kirja saanud rootslanna Stina Nilsson ja ameeriklanna Sophie Caldwell. Norralannad jätkasid eile Tour de Ski etapil Oberstdorfis tavadistantsidel oma võiduseeriat, kuid meeste seas sai eestlaste abiga see otsa.\n07.01.2016, Madis Kalvet Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaVarsti19:0026Apr Käsipalli otsepilt: Kehra võõrustab poolfinaali avamängus Viimsit>Homme18:5027Apr Võrkpalli otsepilt: kas Tartul jätkub finaalseerias Selveri vastu veel jõudu?>Homme19:0027Apr Käsipalli otsepilt: tiitlikaitsja Serviti võõrustab poolfinaali avamängus mullust finalisti Viljandit>Viimased uudised18:36Iiri kohus pikendas Imre Araka vahi all hoidmise tähtaega veel kaks nädalat 18:35Käsipalli otsepilt: Kehra võõrustab poolfinaali avamängus Viimsit 18:32Kuuba ja Rüütel tegid EMil maailma 13. paari vastu ilusa mängu 18:30Mereohutuse aluseks on põhjalik eeltöö maismaal 18:23Sodiaagi saladused: kuidas peaks eks pärast su mahajätmist käituma? 18:23Kurioosum: TLT teenis tasuta ühistranspordiga 13,6 miljonit kasumit 18:23Põhja-Korea armee 85. aastapäeva õppused olid ajaloo suurimad 18:13Austria president Van der Bellen: kõik naised peaksid pearätte kandma, mitte ainult moslemid 18:04Imelihtsad nipid, mis teevad sinust meisterkoka 17:47Lugeja kevadine nauding: enam ei pea last kubujussiks pakkima! 17:40Venemaal ei tohi enam lapsi numbritega nimetada 17:39Eesti tuntus tulgu läbi muusika 17:31Vaata XII noorte laulu- ja tantsupeo täielikku kava! 17:30Kuidas säilitada järelejäänud munavalgeid või rebu? 17:29Mässu esimesel õhtul oli kaameramees kõigi sõber, teisel õhtul vaenlane 17:28Udine peatreener: oleks kurb, kui Veideman meie juures ei jätkaks 17:28VIDEO Venemeelsed tänagi Tõnismäel: rahvas pidi välja tulema! 17:24Donald Trumpil on õigus vajutada kahte punast nuppu 17:22Lapseootel naine jätab tööüritusel ebaprofessionaalse mulje? 17:16Haruldane seisund: naine võib peast ette lugeda kõik Harry Potteri raamatud Kõik viimased uudised


väga vaimukas: the usual\nKlaver, eksole, seisab siin nurgas. Aegajalt mõni laps sõidab selle klahvidel autoga ja siis teda keelatakse. Aegajalt istub keegi selle taha ja näputab seda natuke selle sinise raamatukese järgi, kuhu nad Valgret sisse on pistnud päris mitu. Tegelt on kusagil terve posu igast klassikalise värgi noote, mida on kusagil terve posu umbes kõikidel klaveri omanikel. Aga keegi ei viitsi otsida. Igatahes, kappasin mina Interneti avarustele ja tõmmbasin noote. Kõiksugust poppi värki. Sest ma mõtsin, et see oleks minusugusele äravõõrdunule paras raskusaste. Mingi umbes Biitleid ja värke. Siis oli see tavaline asjade käik. Istun mina Imagine'i noodi taha, natu pusin ja karjun sinna vahele, mitu kätt sellel mehel on??? Ja tuleb Riina töölt ja niimoodi muuseas mängib esimese lehe ette. Nagu tavaliselt. Ja tegelt on ta mu Väike Õde. Ta ei osand kõndidagi, kui mina juba tantsisin. Häh, teda pold olemaski. Ja nüüd on ta minust parem.\nAhjaa, ma vaatsin täna telekat ju. Kõigepealt seda supermodellide asja. Mis on küll vähe kiiksune, aga ma olen juba leppinud. Ja tegelt on seal neil mõned täitsa asjalikud katsumused. Aga pärast seda tuli see saade, kus nad valivad uut Pussycat Dollsi liiget. Vot see on twisted. Näiteks: teesärki ja liiga paljusid kuldkette kandev kõhn valge mees õpetab tüdrukutele, kuidas seksikalt tantsida. Ta avastab, et ühel tüdrukul pole jälle rinnapatju. Tüdruk saab pahandada. 'Mitu korda ma olen sulle öelnud, et sa neid kandma pead?' Ja siis nad teevad oma kõrrgetel peentel kontsadel, pepu peaaegu paljas, selle tantsu höörituse seal lava peal ära. Mis on kohe täitsa kena ja seksikas sinnajuurde. Aga 'mu vanemad oleksid praegu mu üle nii uhked' ei klappind sinna küll. Muidugi ka neiude omavahelised konfliktid sügavatel teemadel nagu seda on 'ma ju ei näljuta ennast' ja 'oh, ta ütles mulle seda, teadagi mis ta sellega mõelda võis.'\nMa võtan koguaeg Rolandi kapist endale riideid. Sest need on piisavalt lähedal sellele riiulile, kus ideeliselt võiksid mõned minu jaoks eraldatud hilbud olla. Aga tavaliselt pole. Siis mul ongi mingi liiga suur särk või šabloonide abil ära kaunistatud dressikas seljas. Mugav täitsa.\nFilmi vaatasime kah eile. See on meil mingi selline traditsioon minu tulekul mingi filmitamine teha. (A maitea, võibolla nad teevad seda ilma minuta kah.) Alguses oli üks kõriauguni hhhalb film. Steven Seagaliga. Õudne. Halvad näitlejad, halb dialoog, mõttetu süžee, eriti haledad kaklused. Kohutavuse tipp. Aint naljakas oli. Sest sai selgeltnägijat mängida. Nüüd ta riputab teda aknast alla ja küsib eriti süngelt 'kelle jaoks sa töötad'. Kõik olidki seal eriti püüdlikult sünged.\nTeine film oli "28 Days Later". Vot see oli hea. Mitte muidugi kõikide filmide skaalal. Oma kategoorias ikka. Oli põnev ja hirmus ja parajalt paljude pööretega. Siis nad veel panid kaks ainsat naisosalist lõpus veel ballikleitidesse. Imekaunis. Vihm ja koletised ja hullunud inimesed. Ja kõige selle hulgas kaks noort kohevasse ballikleiti riietunud naist. Päris lõpp oli mudugi natu lääge, aga sellele filmile olevat tehtud paar koledamat lõppu kah. Wikipedia ütles.\nMa lähen teen nüüd omale banaanipiima. Piimast ja banaanidest mudugi.\nSee oli kah täna, et emme ja venna hakkasid mind usutlema teemal uus mees. Siis ma seletasin neile oma kohvipaki teooriat. Ma kunagi kukun seda avalikustama kah. Sest see on tegelt päris hea teooria. Nagu nad kõik mul on.\nPosted by murca at 17:43\nLabels: film, ma siin mõtsin, päevakaja, Räpina\nSattusin lugema Sinu käesolevat ja sealt (Su?) emme blogi ning leidsin, et te kõik olete üks kuradima vahva perekond. Niisuguseid siin Eestimaal võiks küll rohkem olla!!


Olen murelikuks muutunud oma kehakaalu | Tervisliku toitumise informatsioon\nOlen murelikuks muutunud oma kehakaalu pärast. Viimasel ajal olen söönud korralikumalt ja eriti veel võrreldes mu sõprade-sõbrannadega, olen ma kindlasti tervislikuma eluviisiga.\nJõusaalis teen aeroobset trenni (jooksulint, ratas, trenažöör, venitamine ja kõhu- ning seljalihaste trenn) 1-2x nädalas (+kehaline kasvatus koolis).\nEnne (nii 2-3 kuud tagasi) kaalusin veel 62 kg ja seda pikemat aega. Olen 16-aastane ja 175 cm pikk. Nüüd umbes kuu tagasi kaalusin veel 64 kg ja juba siis imestasin, et pole kunagi nii palju kaalunud. Täna kaaludes juba 67,4 kg.\nVõin ausalt öelda, et paks või ülekaaluline ma välimuselt kohe kindlasti ei ole, just pigem peenike, kui nii öelda.\nPaar kuud tagasi veel ei käinud ‘nii tihti’ trennis, vaid maksimaalselt paar korda kuus.\nToitumisest niipalju, et alati kui võimalik, võtan suure portsu värsket salatit lõuna- või õhtusöögi kõrvale ja peres on meil see juba loomulik, et söögi kõrvale alati värske salat.\nKotis on alati käepärast veepudel, kooli võtan kaasa puuvilju (hommikul söön banaani, koolis kaasas enamasti õun) ja vahel ka võileibu (must leib kanasingi ja kurgiga enamasti, kui täpne olla). Hommikuti olen püüdnud juua ära klaasi viljalihaga mahla. Ning viimasel ajal olen avastanud enda jaoks Kreeka jogurti, kuhu sisse panen kaneeli, mett, marju ja kookoshelbeid. Teed joon ilma suhkruta kuid kui suhkruga, siis tarvitan pruuni suhkrut. Puuvilju söön samuti piisavalt.\nToitumine on ju enamasti tiptop ja rasvastest ja magusatest snäkkidest olen püüdnud eemale hoida nii palju kui võimalik (kuigi vahel luban neid ka endale).\nKas see kaal on siis tõesti normaalne? või ehk on see trennist, et lihast on juurde tekkinud ehk?\nPraeguse vanuse ja pikkuse juures oleks normaalkaaluks ka veel 73kg. Veidi murelikuks teeb, et juurdevõtmine on toimunud väga kiiresti. Iseenesest võib see küll olla tingitud juurdelisandunud lihasmassist, kuna lihased kaaluvad rohkem kui rasv. Soovitan välja selgitada oma keha rasvasisaldus ning kui kaalus juurdevõtmine toimub ka edasi sama kiires tempos, siis tuleks igaks juhuks pöörduda perearstile täiendavate analüüside tegemiseks. Seniks aga toituge edasi tervislikult, tehke trenni ning ma usun, et muretsemiseks ei ole põhjust.


Mis trennid on veel üldse olemas? - Perekooli Foorum\nEsileht › Ajaviite- ja muud jutud › Mis trennid on veel üldse olemas?\nTeema: Mis trennid on veel üldse olemas?\nOlen tohutult trennikauge 35-aastane naine. Lapsepõlves tegelesin süviti muusika ja kunstiga ja kusagile trenni mind ei pandud, ka ise ei osanud huvi tunda. Täiskasvanuks saades hakkasin jooksmas käima, aga üheski rühmatrennis pole ma end kunagi hästi tundnud. Kõige kauem olen joogas käinud – pool aastat, muus trennid, mida olen proovinud (pilates, aeroobika, spnning) on millegipärast varsti pooleli jäänud. Mul on väga halb koordinatsioon, olen kohmakas ja vähese võhmaga ja seepärast ei tunnen end igal pool kuidagi võõrkehana. Enne kui nautima hakkaks, peaks vist end sellest seinast läbi närima, et ma ei oska, aga kõigepealt peaks olema trenn, milles on minu jaoks potentsiaali, nii et tasuks närima hakata. Paljud leiavad ju alles minuvanusena lemmikala – üks tuttav läks täiskasvanuna iluuisutrenni, teine lohesurfi, üks paar tantsib svingi, üks käib tantsujoogas – need on lihtsalt näited, aga mõtlen, et äkki on ka minu jaoks mingi ala, mille pean veel avastama.\nMiks ma trenni otsin? Sest tuleb sügis ja talv ja niisama jalutada ja joosta on vähem motivatsiooni, aga kilod hakkavad kogunema ning tervis nõuab natuke liigutamist.\nMis alaga teie tegelete? Mis alaga võiks 35-aastaselt täiesti nullist alustada?\nKui oleks vaja midagi uut valida, siis prooviks ronimist (seinal), rahvatantsu.\nMulle ei sobi ka tavatrennid, klubides aeroobika, jõusaal jne. Tahan näha arengut, ei taha treenida ainult vormi ja kaalu pärast. Vorm on muuga kaasnev positiivne ilming.\nRatsutan, alustasin 35-aastaselt. Võhmale algajatvei võta, koordinatsiooni õpetab hobuse seljas istumine edukalt.\nHakkasin ka golfi mängima, aga see võtab jubedalt aega kahjuks.\nAnonüümsed grupitrennid kuskil suures saalis ei meeldi mullegi.\nMa soovitaksin proovida eri joogastiile. Kui oled ühes pool aastat käinud ja see miskipärast ei sobinud, siis võib vabalt olla mõni teine stiil, mis sobib paremini. Koordinatsioon ja võhm on muidu sellised asjad, mida saab arendada – see arendamine tuleb pealegi suureks kasuks, kui mõelda kaugema tuleviku ja vananemisega seotud võimalike hädade peale. Kaks korda nädalas või rohkem joogaga tegelemist peaks ka võhma ja koordinatsiooni parandama, eeskätt muidugi kehatunnetust üldiselt. Koordinatsiooni jaoks spetsiaalselt on parim tants – stiile on ju jällegi valida seinast seina. Tantsuga tegelemisel on mu arust aga kõige olulisem seltskond – kui saad käia koos sõbraga või oma kambaga, kellega teid seovad ka muud huvid, siis on lisaks füüsilisele kasule ka seltskondlik.\nJa mis vanusesse puutub, siis tean neid, kes 50-60selt on alustanud täiesti nullist.\nIse käin Kriya hatha joogas, paraku jõuan vaid kord nädalas. Alustasin neljakümneselt. Kogemus oli selline, et umbes poole aasta järel kadusid igasugused seljaprobleemid. Ainult kui on pikemat istumist nõudev harjutus, siis väsib selg veel natuke ära (ilmselt kui rohkem tegeleks, siis saaks ka sellest lahti). Lisaks ei ole see mingil moel “anonüümne grupitrenn kuskil suures saalis”. Väga õudne oli ükskord siin foorumis lugeda ühe naise kogemust aeroobika vmt-ga, kus treener noris nende kallal, kes piisavalt hästi ei jõudnud/osanud kaasa teha, ja käskis vaadata, kui hästi mõni teine teeb. Joogas ei tohigi teisi vaadata, ainult treenerit, kui sa ise harjutust veel väga hästi ei tea. Keskenduma peab endale ja oma võimetele-enesetundele.\nOlin 39-a, kui läksin suusatrenni ja 40-a sõitsin elu esimese suusamaratoni. Nüüdseks on maratonide sõitmisest kujunenud minu sporditurism – osalen maratonidel üle maailma. Kaugemad kohad, kus olen niimoodi käinud, on Hiina, Jaapan, Uus-Meremaa, Austraalia.\nSeal trennis õppisin ka klassikat sõitma. Varem suusatasin ainult uisutehnikas ja tuli välja, et seda tegin ka valesti.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.09 10:27; 12.09 10:02;\nMa soovitaks ka mingit jooksu ja/või suusatrenni. Spartas (kui oled Tallinnas) on täitsa sellised olemas. Saad teistega koos käia, treener õpetab ja suunab, aga saad lisaks veel ka eraldi sellega tegeleda.\nSellist traditsioonilist sammude ja kombinatsioonide tegemist on minu meelest tänapäeval klubides üsna vähe.\nKui võhma vähe, aga samas ühekülgsust ei tahaks, tundub, et sobiks kardio ja lihasharjutusi ühendav trenn. Kardio sealjuures hüpped ja jooksusammud ilma suurema “koreograafiata”, lihastele keharaskusel harjutused + hantlid näiteks. Ei oska kohe nimetada, aga igas klubis on mõni selline kava.\nKui jooga meeldis, aga läks veidi “uimaseks”, võiks sobida YogaFunc.\nMina soovitaks uurida algajate tennisetreeninguid. Kui sinu lähipiirkonnas leidub, siis ka sulgpalli oma. Hakatuseks võiks mõne kolleegiga kokku leppida ja võtta tunnine sulgpalliväljaku aeg. Minul tekib mõnus hasart ja ei märkagi, kui palju tegelikult liigud. Tennisega alustasin ise umbes samas vanuses.\nmina ka ei ole viitsinud neis aeroobikates jms pikalt käia, 39aastaselt alustasin võitluskunstidega ja olen täiesti sõltuvuses, supermõnus, neid on igasuguseid, rahulikust kontaktivabast tai chist kuni MMAni, ainult vali\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.09 11:33; 12.09 13:22;\nRattasõit? Ei nõuagi mingit erilist trenniskäimist, võid ka üksi sõita, või koos mõne sõbra või abikaasa või lastega. Ujumine on väga kasulik, samas 25-meetrises basseinis edasi-tagasi uhada on igav, võib olla vesiaeroobika? Seal on kõik kohmakad ja ei pea keegi rütmist kinni 🙂\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.09 11:43; 11.09 14:59;\nMul on halb võhm, isegi nii halb, et ma üht telefonipostivahet joosta kindlasti ei jaksa. Seega ma käin ujumas. Rahulikult, 3x nädalas. Ujun iga kord 1,1 kilomeetrit, milleks kulub mul umbes 54 minutit. See on ikka väga aeglaselt. Aga pausideta – vast 1-2 korda 10 sekundit seisan madalamas otsas, aga siiska mitte puhkamiseks, vaid et mütsi või trikood sättida. Liigestele koormus praktiliselt puudub, südamele hea, lihastele hea. Ujun peamiselt rinnuli, aga selles mõttes pigem “konna”, et enamused tõmbed teen nägu vette panemata. Aegajalt ujun puhkamise mõttes mõne pikkuse ka selili. Kroolides saaks kiiremini, aga tõmbab hingeldama, seega ma seda ei tee.\nOluline on ette välja mõelda mingi teema, mida see 54 minutit peas lahata 🙂 Muidu kisub üksluiseks. Mina harjutan mõttes mingeid tööalaseid sõnavõtte või koostan poenimekirju või teen mingeid plaane.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.09 12:04; 11.09 13:32;\nEks see otsa lahti tegemine ole kõige raskem. Et kuidas ma üksi nüüd siis lähen tundmatusse kohta. Kuidas ja kuhu. Kõik kindlasti tunnevad üksteist ja ma olen seal võõras. Ja kuidas ma seal algajana midagi ei oska, ei jõua, ei saa aru.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 11.09 12:54; 11.09 13:14; 11.09 13:15;\nBurleskitrenn. Täiesti normaalsele ja mõõdukale liikumisele lisaks (uuesti) avastatud naiselikkus, tore seltskond ja huvitav uus subkultuur(ei pea ennast kuskil avalikult riidest lahti koorima, kui ei taha, selle pärast muretsema ei pea).\nÖelge, kuidas üldse leida infot, mis trennit minu lähikonnas üldse saadaval? Trenni ei taha mina kindlasti mitte mitte ühistranspordiga ega teise linna otsa. Liiga kallist trenni ei saa ka lubada. Seega ratsutamine ja golf jäävad ära. No suusatamine on tore küll ja seda teeks, aga seda saab teha ainult talvel ja Tallinnas rajale jõudmiseks tuleb mul ikkagi suusad kaenlas ühistransporti ronida.\nMillist riietust joogas kantakse? Mis jalatseid?\nOleneb natuke stiilist ka no aga üldiselt lihtsalt mugavad riided, milles saad end vabalt tunda, kas retuusid või muud spordipüksid vm. Jalad tavaliselt paljad või kui soovid, siis sokid.\nma ikkagi soovitaks edasi jooksmisega tegeleda, joosta saab pmst iga ilmaga, libedal ajal nt naeltega tossudega joosta jne. milleks kuhugi higise karja sisse võimlema minna?\nMis on sinu piirkond?\nAga üldiselt leiab neid asju NII: Google Mapsi paned oma elukoha (siin ma valisin su elukohaks Õismäe tiigi). 🙂 Enter. Siis vasakult “näita lähedal”. Otsingulahtrisse paned spordiklubi, jõusaal vms. Minu näitel on see sõna “ujula”. Lähedased ujulad on punased nupsud. Pead mitme sõnaga proovima, sest mitme spordiklubi nimes ei pruugi olla sõna spordi-. Ja klubidega saad ööklubisid 🙂 Ja ujula kõrval proovi ka “bassein” jms.\nSiis saad punasele nupsule klikkides kas nende kodulehele asja uurima või tead vähemalt, mis asutust edasi googeldada. Või kohale uurima jalutada.\nSpordiklubide rühmatrennid on tavaliselt jaotatud kategooriate kaupa: jooksmisega seonduvad (BodyAttack), raskustega (BodyPump), süvalihased (Pilates, BodyBalance, jooga), tantsulised (Zumba) üld (sisaldavad nii aeroobset kui raskust) jne. Näiteks BodyAttackis on ei ole vaja nii palju koordinatsiooni, aga samas palju võhma. BodyPumpis saab paremini reguleerida taskustaset kangide raskustega jne.\nSiis on veel sellised spetsiifilisemad trennid, nagu eraldi tantsukoolide trennid, enesekaitse trennid, võitluskunsti trennid, jumping, eraldi aeroobika, ratsutamine, purjetamine, sup, tennis, sulgpall jne. Sageli väiksemate gruppidega ja iga nädal kindlal ajal.\nSiis on veel üldisemad asjad, näiteks rattasõit, ujumine, jooksmime jne, mille asukohta saa vastavalt soovile valida.\nSiis on veel tänapäevased efektiivsusele rõhuvad trennid, näiteks EMS, milles kasutatakse elektrilisi komponente ja mille üks 20-minutiline treening võrdub 8 tavalise 45-minutilise treeninguga. See treening on individuaalne tavaliselt.\nÜhesõnaga tõepoolest valikuid on palju ja ma usun, et parim variant on esiteks mõelda välja, mis endale meeldiks, panna kirja ja siis vaadata üle, mis sobib…näiteks kui liigestega probleemid või tugev ülekaal, siis kohe väga kõvasid võhmale ajavaid treeninguid ei tasuks võtta. Samas kui soov lihast kasvatada, siis vaadata just selliseid,kus mingil määral jõudu peab kasutama. Siis googledada märksõnadega neid trenne, näiteks: ujumine lasnamäe või aeroobika võru ja vaadata, mis välja tuleb.\nSinu enesekirjelduse järgi tundub, et vaevalt sa sinna läheks, aga kuna küsisid erinevaid trennivariante ja keegi seda nimetanud veel ei ole, siis postitants näiteks (ise ma ei tegele, aga paar tuttavat tegelevad ja päris mõnus on vaadata nende videosid ja edusamme).\nJaa, eespool üks viitas enesekaitsele – näiteks Tallinnas on üks grupp “Sobukai naistele” https://www.sobukai-estonia.com/women-empowered.html?fbclid=IwAR1GuisjkFC34zPK_Cp_lDj2QYmGpNX3IPYCwAPaKvLzook35sKTsBQCThU\nParaku on nende trennid mulle sobimatul ajal, muidu olen ammu neid piilunud – 2 in 1, on trenn ja on kasu asjast ka.\nMina läksin 33selt ballettitrenni. Olen nooremana rahvatantsus käinud aga mitte eriti graatsiline ega sportlik. Ja väga tore on ja kindlasti pole ma seal kõige vanem, paksem ega kobam. Esimese aasta järel sain palju parema rühi ja töö tervishoiu arst mõõtis mu 2 sentimeetrit pikemaks!\nMina käin orienteerumas Alustasin 20-aastaselt, praegu olen 40. On erinevaid päevakuid, võistluseid, eri tasemega rajad.\nSuusatrennis sõidetakse suvel rullsuuskadega. Lisaks muu -> üld- ja jõuvastupidavus (nii õues, kui saalis), sügiseti ka imitatsioon (keppidega maastikul, imiteerides suusasammu)\nneed on seal rohkem tehnilised, trenni mõõtu väga välja ei anna ja kvaliteet on ka küsitav, mine parem kickpoksi vms\nArvamus, et golf on hirmus kallis, ei vasta tegelikult tõele. Jah, see on kulukam ilmselt, kui tavaline spordiklubi liikmesus, kuid ei midagi, mis ainult eliidile mõeldud on. Varustuse saab kasutatult väga soodsalt kätte näiteks. Riided ei ole samuti tavalistest spordiriietest kallimad. Mängupakette on väga erinevaid. Peamine “kulu” on aeg, sest kui tahta täisring golfi mängida, siis väljakul kulub juba (koos soojendusega) vähemalt 4,5 tundi + pärast saun ja edasi-tagasi sõit sinna otsa. Samas – saab palju värskes õhus viibida, tutvub paljude toredate inimestega, on huvitav. Kui on mõni hea sõber-sõbranna, kellega meeldib niisama pläkutada, siis golf annab selleks hea võimaluse. Mina olen puslikellaga oma kalorikulu ka mõõtnud – üks täis golfiring kulutab mul ca 1300 kalorit, sest väljakul tuleb liikuda päris kiiresti, samal ajal varustusega käru lüktades. Nii et trenni eest ka. Proovi, võibolla hakkab meeldima.\nTeine trenn, mida olen harrastanud ja mis väga meeldis, oli täisvasvanutele mõeldud ballett. On olemas alustajate rühmad. Ei nõua liiga palju koordinatsiooni, ei ole väga palju hüppamist, saab kuulata klassikalist muusikat. Ja mul ka rüht oluliselt paranes ja “venisin” 2-aastaga balletis käies 3cm pikemaks.


KAS SINUGA ON KÕIK KORRAS? Püüd abivajajate abistamiseks - Raha\nKAS SINUGA ON KÕIK KORRAS? Püüd abivajajate abistamiseks\nKui te pole veel kuulnud, siis täna on KAS SINUGA ON KÕIK KORRAS? päeval.\nPärast seda, kui Barry Larkini 1995. aasta enesetapp jättis tema pere ja sõbrad sügavasse leinasse, otsustas poeg Gavin oma isa austamiseks ja teiste perekondade talutud valu eest kaitsmiseks valida vaid ühe küsimuse. Ja nii on 2009. aastal R U OK? sündis.\nKAS SINUGA ON KÕIK KORRAS? on mittetulunduslik organisatsioon, mille ülesanne on julgustada ja varustada kõiki regulaarselt ja sisukalt küsima “kas sa oled korras?”. Lõppude lõpuks on mõned maailma targemad inimesed väsimatult töötanud ja välja töötanud usaldusväärsed teooriad, mis viitavad sellele, et kõige lihtsamates küsimustes on jõudu.\nIsegi meie kodumaised kangelased võivad oma vaimse tervisega vaeva näha. Võtke lihtsalt näiteks Buddy Franklin.\nKAS SINUGA ON KÕIK KORRAS? on vaid üks paljudest liikumistest, mis koondavad enesetappude ennetamise toetust. Hõimu võim on näiteks Lauren Sommerville'i loodud ajaveeb, mis on pühendatud armastuse, tunnustuse ja mõistmise levitamisele ning enesetappude tõttu kaotatud elude vähendamisele.\nLauren ütleb: 'See, kuidas me igapäevaselt maailmaga suhtleme ja suhtleme, võib päästa elu. Üheskoos saame tuua inimeste ellu jõu tagasi, koos näidata oma kaaslastele, et meie hõim vajab nende meeleolu. '\nTäna on see päev. Helistage oma sõpradele ja esitage küsimus.\nhead soengud peenikestele õhukestele juustele\njuuksepillid, mis panevad juuksed kasvama\nparim šampoon kuivadele kahjustatud lokkis juustele


Komisjon tegi telekomidele ära - Äripäev\nKomisjon tegi telekomidele ära\nRaivo Sormunen 29. märts 2006, 00:00\nEuroopa Komisjon tegi eile ära regiooni mobiilioperaatoritele, öeldes, et tuleb juuniks välja uue regulatsiooniga, mis kahandab sektori rahvusvahelisi kõnetulusid. Komisjoni hinnangul on telekomioperaatorid ignoreerinud komisjonipoolseid hoiatusi juba mitmeid kuid, ning pole kahandanud oma roaming-tasusid, et vähendada klientide rahvusvahelisi mobiiliarveid.\nInvesteerimispanga Credit Suisse Group analüüsi kohaselt teenivad mobiilioperaatorid rahvusvaheliste kõnede pealt keskmiselt viis korda enam kui riigisiseste kõnede pealt. Panga hinnangul moodustavad nende endi mobiiltelefoni arvetest roaming-tasud 60 protsenti.\n"See on mobiilioperaatorite jaoks halb uudis. Nad saavad roaming-tariifidest üsna arvestatava tulu," ütles uudisteagentuurile Bloomberg Bank Vontobel AG fondivalitseja Sanjay Jhaveri.\nVodafone'i aktsia langes eile pärastlõunaks 2,8%, tasemeni 121 pennini. Telekom Austria liikus 19,78 eurol ehk 0,7% miinuses. Viimatimainitud firma teatas, et komisjoni ettepank on äärmuslik ja ebaselge.\nDeutsche Telekomi tütarfirma T-Mobile teatas, et tema toetab madalaimaid roaming-tasusid. Euroopa suuruselt kolmanda mobiilioperaatori hinnangul liiguvad nende Põhja-Euroopa kliendid rohkem ringi lõunamaades kui vastupidi, mistõttu läheb neil enam raha rahvusvaheliste kõnede peale.\nPäeva esimesel poolel alustati Euroopas aga kauplemist positiivsemalt. Turu aitasid plussi ootamatult tugevad Saksa ja Itaalia ärikliima indeksid. Analüütikute hinnangul on nende riikide majanduse kasv soodne ka kogu Euroopale tervikuna.


09:04 laupäev, 02.07.2022\nKoorküla küla asub Valga maakonnas Helme vallas, 10 km Tõrvast edelas. 2000. a. rahvaloenduse andmeil elas külas 72 inimest, 1. jaanuaril 2010 oli elanikke 57.\nKoorkülast 3 km lõuna pool Tõrva-Ergeme maantee ääres asuva Valgjärve (suurim sügavus 26,8 m) keskel, läänekalda keskosas oleva laia poolsaare tipust jätkuval veealusel seljakul (vett 1-4 m) lebavad ca 700 ruutmeetri suurusel alal arvukad okaspuupalgid. Folklooris on need seostatud muistendiga mõisa vajumisest maa alla. Mõned esemed toodud sealt välja juba 1640. a. kohaliku mõisniku von Anrepi käsul. 1869. a. leidnud järve põhjast rohkesti savinõukilde H. Treffner. 1958. ja 1960. a. korraldati Valgjärvel Eesti esimesed allveearheoloogilised uurimistööd (J. Selirand). Leitud savinõukildude ja söeanalüüsi (absoluutne vanus 1370 +/- 60 aastat) pärinevad ehitusjäänused 6.-7. sajandil kasutusel olnud Eestis harukordsest vee kohale püstitatud kindlustatud asulast. Selle inspekteerimisel 1984. a. (J. Selirand, A. Baumann, V. Mäss) leiti üks servakild käsitsi vormitud savinõust, mis seostub varem leitud nn. rõuge tüüpi keraamikaga I aastatuhande teisest poolest, ning punasest savist tugevasti põletatud kangaviht või võrguraskus. Viimane saadi poolsaare lähedalt kalda äärest, kus põhjamudas leidub vaiade jäänuseid omaaegsest sillalaadsest ehitusest, mis on ühendanud kindlustatud asulat maismaaga. Koos nimetatud servakilluga toodi aga põhjamudast välja veel 27 kildu savinõust, mille valmistamisel on savisse lisatud teokarpide puru, välispind aga kaunistatud sinna vajutatud lohukeste ridadega). Need killud kuuluvad neoliitilisele savinõule, mis on samaaegne meie ajaarvamise eelse III aastatuhande lõpuveerandi keraamikaga Tamula asulast. Ilmselt oli veetase Valgjärves III aastatuhande lõpul tunduvalt madalam, praegune veealune seljandik ulatus poolsaarena järve ning sellele rajasid oma peatuspaiga neoliitilised asukad.


EPKK: Protestikontsert Tallinnas Raekoja platsil ja lõkked Via Baltica ääres\n5. veebruar 2013. a\n5. veebruaril kogunevad Balti riikide põllumehed taas protestiaktsioonile, et nõuda võrdseid konkurentsitingimusi Euroopa Liidus. Eesti põllumeeste esindajad kutsuvad kõiki kell 16.30 Tallinnas, Raekoja platsil toimuvale Bonzo kontserdile. Pärast kontserti jagavad põllumehed kontserdikülalistele mulgiputru. Seejärel kell 17.30 süütavad põllumehed Via Baltica maantee ääres igal kilomeetril euroheinapallid, et anda Brüsselile märku oma nõudmistest. Euroopa Liidu järjekordne ülemkogu toimub Brüsselis 7. ja 8. veebruaril.\n7.−8. veebruarini toimub Euroopa Ülemkogu, kus loodetavasti saab lõpliku kuju ühenduse eelarve aastateks 2014−2020, sh ka põllumajandustoetused. Sellest sõltub Eesti ja teiste Balti riikide põllumeeste konkurentsivõime järgneval seitsmel aastal ja kohaliku toidu hinnad.\nTänu põllumeeste eelnevatele aktsioonidele – allkirjade kogumine, „ÜPP Balti traktor“ jt – on meile algselt pakutud 58% tase EL otsetoetuste keskmisest pisut suurenenud, kuid mitte nii palju, et see põllumehi rahuldaks. Head tööd toetuste võrdsustamiseks on teinud nii Eesti-Läti-Leedu valitsusjuhid, põllumajandusministrid kui ka europarlamendi saadikud.\n5. veebruaril kogunevad Eesti põllumehed taas Tallinnasse Raekoja platsile protestiaktsioonile, et nõuda võrdseid konkurentsitingimusi Euroopa Liidus.\nEesti Põllumeeste Keskliidu asepresidendi Jaan Sõrra sõnul on see loodetavasti viimane põllumeeste protestiaktsioon ÜPP teemal. „Oleme teinud kõik endast oleneva, et Brüsselisse jõuaks Balti põllumeeste ühissõnum: ELi aluspõhimõtted – solidaarsus ja võrdsus – väljenduvad karjuvalt ebavõrdsete põllumajandustoetuste valguses vaid sõnades. Tehke sõnad teoks, siis muudavad ka põllumehed oma tänaseks väljakujunenud arvamust „lõuad pidada ja edasi teenida“, mis meenutab kangesti ühte läbielatud liitu“, sõnas Jaan Sõrra.\nEesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhataja Roomet Sõrmus peab täiendavaid jõupingutusi ja aktsioone meie põllumeeste konkurentsitingimuste võrdsustamiseks väga oluliseks. „Novembri ülemkogu tulemusi analüüsides valitseb täna reaalne oht, et Eesti põllumajandustoetused langevad 2014. aastal võrreldes tänavusega üle 13%, sest siseriiklike toetusi enam maksta ei tohi. Sellega ei saa mingil juhul leppida, arvestades meie toetuste niigi ebavõrdselt madalat taset,“ ütles Roomet Sõrmus.\nKutsume kõiki meie toetajaid ja Eesti toidu eelistajaid 5. veebruaril kell 16.30 Tallinnasse Raekoja platsil toimuvale meeleavaldusele ja Bonzo kontserdile, kuhu on rääkima kutsutud kõigi parlamendierakondade esindajad, põllumajandusminister ja Tallinna linnapea. Kell 17.30 süütame ühiselt heinapaki, mis on signaaliks Via Baltica trassil kuni Läti piirini paigutatud heinapakkide süütamiseks. Pakume linnarahvale ka ehtsat mulgi putru.\nSellega anname märku, et EL ühine põllumajanduspoliitika on oma aja ära elanud ja vajab tõsist reformi, mis arvestaks solidaarsust ja võrdsust EL liikmesriikide vahel – see tuleb „ära põletada“. Juhime tähelepanu samuti nn euroheina probleemile, mis ka uues ÜPP-s pole tänaseni lahendust leidnud – võrdset hektaritoetust saavad nii need, kes kasvatavad põllukultuure kui ka need, kes heina lihtsalt üks kord aastas niidavad või põllule maha purustavad.\nHeinapakid paigutatakse trassile juba 2. veebruaril ja tähistatakse plakatitega „Võrdsed võimalused Balti põllumeestele“. Lõkked jätkuvad Lätis, pidulik tule üleandmine toimub Ikla piiripunktis kell 17.30.\nEuroheinarullide süütamiseks oleme palunud abi meie erakondade noortekogudelt, kes hakkavad tulevikus meie poliitikat kujundama. Isamaa ja Respublica Liidu, Keskerakonna, Reformierakonna ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna noortekogude liikmed olid meelsasti nõus meid aitama.\nKutsume üles kõiki põllumehi ja vabatahtlikke süütama ka oma lõkked maantee ääres, et tulede vahed oleks veelgi tihedamad. Vastavalt pääste- ja maanteeameti nõudele ei tohiks lõke tossata ega segada liiklust ja see peab olema maanteest vähemalt 15 meetri kaugusel. Lõke peab paiknema tee suhtes allatuult, et tekkiv suits ei liiguks maanteele ja ei tekitaks liiklusohtlike olukordi. Solidaarsuse märgiks võiks 17.30 lõkkeid süüdata üle Eesti!\nPalume kõiki neid, kes kasutavad Facebooki, teha oma lõkkest ka fotosid ja laadida üles: www.facebook.com/ToetaPollumeest.\n16.30. Tallinnas Raekoja platsil algab meeleavaldus ja kontsert. Erakondade noortekogude liikmed kogunevad trassile ja valmistavad ette heinapakkide süütamise.\n17.30. Süüdatakse üheaegselt heinapakid Raekoja platsil ja Via-Baltica trassil. Ikla piiripunktis antakse tuli üle Läti põllumeestele ja süüdatakse ühine lõke. Pakume Raekoja platsil mulgi putru.\nPõllumajandus-Kaubanduskoda koostöös Põllumeeste Keskliiduga korraldab laupäeval, 2. veebruaril heinapakkide veo trassil Tallinn-Ikla. Iga kahe kilomeetri tagant paigaldatakse kaks heinapakki mõõtudega 30x40x100 cm tee äärde koos plakatitega „Võrdsed võimalused Eesti põllumeestele“.\nTeisipäeval, 5. veebruaril on iga heinapaki juurde organiseeritud inimene, kes tegeleb selle süütamisega täpselt kell 17.30, hilisema tule jälgimise ja platsi korrastamisega.\nSamas kutsume üles ka kõiki põllumehi ja vabatahtlikke süütama oma lõkked maantee ääres, et lõkete vahed oleks veelgi tihedamad.\nVastavalt päästeameti ja maanteeameti nõudele ei tohiks põletatav heinapakk ületada meie poolt antud paki mõõte, peab olema kuiv ja mitte tossama (suurte heina või põhurullide põletamine ei tohi Maanteeameti nõudel toimuda teele lähemal kui 50 meetrit).\nLisaks tuleb tuli teha metsast, maanteest ja hoonetest vähemalt 15 meetri kaugusele. Kaasas peavad olema esmased tulekustutusvahendid ning lõke peab paiknema tee suhtes allatuult, et tekkiv suits ei liiguks maanteele ja ei tekitaks liiklusohtlike olukordi.\nSamas võib protesti märgiks soovi korral paigutada põllu serva tule juurde traktorid (samuti 15 meetri kaugusele maanteest).\nKes soovib teha suurema lõkke, peab seda tegema vähemalt 50 m kaugusel maanteest ja allatuult! Samas parem oleks teha tihedamalt pisemad lõkked kui üks kaugemal asuv suur. Selleks võib kaasa võtta kasvõi suurte prügikottidega kuiva heina, puid või tõrvikud ja süüdata need. Kes tulevad lõket tegema ei tohi parkida sõidukeid maanteele vaid peaksid leidma kõrvaltee kuhu auto parkida, et ei segataks trassil liiklust.\nKõikide vabatahtlike abi aktsiooni õnnestumiseks on väga oodatud, kuid palun toimige lõket tehes ja autot parkides selliselt, et välistada liiklusohtlikke olukordi!\nMeie poolt paigaldatavate heinapakkide tihedus valdade lõikes:\nSaue ning Kernu trassi pikkus 30 km, heinapakke trassil 20 punktis\nMärjamaa, Vigala trassi pikkus 49km, heinapakke trassil 25 punktis\nHalinga, Are, Sauga trassi pikkus 33km, heinapakke trassil 20 punktis\nTahkuranna, Häädemeeste trassi pikkus 58km, heinapakke trassil 25 punktis.\nPakkide täpne asukoht trassil selgub laupäeva jooksul.


2 ratast täiskasvanute elektrirolleri tootmine - Xiangyou\nKodu > Tooted > Täiskasvanud elektriline tõukeratas > 2 ratast täiskasvanute elektriline tõukeratas\n2 ratast täiskasvanute elektriline tõukeratas\n2 Wheels Adult Electric Scooteril on kaasaskantav kokkuklapitav disain ja kahekordne pidurisüsteem ning aku kestvus on kuni 30 kilomeetrit. 2 Wheels Adult Electric Roller on kerge ja hõlpsasti kaasaskantav, kokkupandava raamiga.\n8.5 inch wheel 2 ratast täiskasvanute elektriline tõukeratas with 30 kilometers long battery life, automobile-powered lithium battery, six intelligent protections.\nKõrge ja suure võimsusega toiteallikas, ohutu ja vastupidav. Loov liitiumakupostide disain, hea veekindel jõudlus, vihmase ilmaga kogu tee ohutu sõitmine, kõrge raam, tugev läbitavus, akut pole lihtne kahjustada ja takistusi tekitada, pedaal võib pesemist toetada.\n8,5 "tahke rehv\n36V 350W rummu mootor\nPöörake, klappige ja kinnitage.\n2 ratast täiskasvanute elektriline tõukeratas can be folded in 3 simple steps\nKlappimiseks klappige lihtsalt klapp hoob allapoole ja motoroller jääb takeratta riivi külge kinni. Kompaktne ja turvaline kokkupandav disain sobib väga hästi elektrilise tõukeratta hoiustamiseks kodus, kontoris või auto pakiruumis.\n1) Eesmine pidur, tagumine pidur\n2) 3 kiiruse taset (20KM / 30KM / 35KMï¼ ‰\n3) kokkupandav juhtraud, reguleeritav kõrgus\n4) Värviline LCD-ekraan, mis näitab motorolleri kiirust / läbisõitu / seisukorda\n5) Rakenduse funktsioon\n2 ratast täiskasvanute elektriline tõukeratas with LED display\n5.Product Qualification of 2 ratast täiskasvanute elektriline tõukeratas\nVapaa-001 8.5 inch wheel 2 ratast täiskasvanute elektriline tõukeratas , passed EMC/LVD/EN15194/EN14619/MSDS/UN38.3 certification.\n6.Deliver,Shipping And Serving of 2 ratast täiskasvanute elektriline tõukeratas\nMeil on Euroopas ladusid ja toetame otseseid Euroopa saadetisi.\n1. küsimus: kas pakute proove?\nA1: Jah, pakume kvaliteedi kontrollimiseks proovi. Kuid arvestades, et meie elektriline tõukeratas on suur väärtusega ese, peame paluma klientidel hoolitseda tarnekulude ja näidiskulude eest.\n2. küsimus: kui kaua tarne maksab?\nA2: tavaliselt kulub umbes 7-25 tööpäeva. Ja tegelik tarneaeg sõltub tellimuse kogusest.\n3. küsimus: kuidas oleks pakkimisega?\nA3: Generally, we pack the 2 ratast täiskasvanute elektriline tõukeratas in carton box with thick foam board inside for protection.\n4. küsimus: kui pikk on garantii?\nA4: Toote garantiiaeg on üks aasta. Ühe aasta jooksul pakume tasuta müügijärgset teenust, konkreetsed tingimused viitavad kasutusjuhendile.\n5. küsimus: kas pakute kohandatud teenust?\nA5: Jah, värvi, motorolleri mõningaid eriosi ja ka logo saab kohandada, kui teie tellimuse kogus jõuab MOQ-ni.\n6. küsimus: kuidas oleks maksega?\nA6: täielik makse tuleb teha pärast näidistellimuse kinnitamist.\nSuuremahulise tellimuse korral 30% sissemakse enne tootmist ja 70% saldo enne saatmist.\nMuu küsimus, võtke palun minuga ühendust.\nHot tags: 2 ratastega täiskasvanud elektriline tõukeratas, tootjad, tarnijad, hulgimüük, ostmine, tehas, kohandatud, laos, lahtiselt, kaubamärgid, uus stiil, kuum müük, 2020 kokkuklapitavad, tilgatarned, uus originaal, OEM kohandatud, Hiina, valmistatud Hiinas, EL Ladu, Hiina tehas, Euroopa ladu, ELi aktsia, odav, allahindlus, madal hind, allahindlus, hind, hinnakiri, noteering, CE, mood, uusim, kvaliteet, täpsem, vastupidav, hõlpsasti hooldatav, uusim müük, üheaastane garantii , Stiilne, uhke, kaasaskantav, hõlpsasti kaasaskantav, kokkupandav, UL-i sertifikaat, kiire, maastikul, mini, võimas, kiire\n8.5 tollise ratta täiskasvanud elektriline tõukeratas\nReguleeritav elektriline tõukeratas täiskasvanutele\nTäiskasvanu 8,5-tolline elektriline tõukeratas\nDual Motor täiskasvanute elektriline tõukeratas\nKick täiskasvanute elektriline tõukeratas\nElektriline tõukeratas täiskasvanutele


Vägi - Teiseringi raamatud\n: 7428: 35649\n"Vägi" Rhonda Byrne\nSee on käsiraamat universumi suurimast jõust – Väest, et saaksid kõik, mida tahad. Ilma Väeta ei oleks sa sündinud. Ilma Väeta ei oleks meie planeedil ühtki inimest. Iga avastus, leiutis ja inimlooming tuleb Väest. Ideaalne tervis, suurepärased suhted, karjäär, mida armastad, elu tulvil õnne, vajaminev raha, et olla, teha ja omada seda, mida armastad – see kõik tuleb Väest. Sinu unistuste elu on alati olnud sulle lähemal, kui oled arvanud, sest Vägi – mis toob sulle elus kõik hea – on sinu enda sees. Et luua mida tahes, muuta mida tahes, on vaja vaid ühte asja . . . Väge. Sa oled määratud elama suurepärast elu!\nSelles raamatus tahan ma näidata sulle teed suurepärase elu juurde. Sul on vaja nii palju elu kohta teada saada, ja kõik see on hea. Tegelikult, see on rohkem kui hea. See on erakordselt hea! Elu on palju lihtsam, kui sa arvad, ja kui oled aru saanud, kuidas elu toimib, ning mõistnud, et Vägi on sinu enda sees, koged elumaagiat kogu selle täiuses – ja siis on sul suurepärane elu! Nüüd alaku su maagiline elu!\nRhonda Byrne'i taotluseks on rõõm miljarditele. Ta alustas oma teekonda filmiga «Saladus», mida on vaadanud miljonid inimesed üle kogu maailma. Filmile järgnes raamat «Saladus», maailmakuulus bestseller, mis on nüüdseks saadaval 46 keeles. Raamatuga «Vägi» jätkab Rhonda Byrne oma teedrajavat tööd, näidates, mis on meie universumi ainus suur jõud.


Lapsevanemad, kaitske ise oma lapsi poliitteerulli eest! - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Lapsevanemad, kaitske ise oma lapsi poliitteerulli eest!\nLapsevanemad, kaitske ise oma lapsi poliitteerulli eest!\nIdeoloogia sõidab sisse ka lasteaedadesse.\nEKRE haridustoimkonna liige Eda Rüütel hoiatab lapsevanemaid, et suvepuhkuselt naastes ja lapsi lasteaeda või kooli saates võivad neid seal eest oodata päris ebameeldivad muudatused.\n“Samal ajal, kui kõik perekonnad puhkavad ja reisivad ning katsuvad mõelda kõige muu kui oma töö või kooli või lasteaia peale – võimalikult vähe muretseda! – on neil just põhjust kõige enam muret tunda ja hariduses varitsevate riskidega tegeleda!\nToomas Kruusimägi kirjeldab hariduse hetkeolukorda pommi otsas istumisena ja ei kulu enam kaua aega, mil see lõhkeb. Nimelt on kriitilise olukorra loonud õpetajate nappus, mis on osaliselt tingitud suurele osale kollektiivile saabuva pensioniea ning teisalt puuduliku taastootmise tõttu. Kui uusi õpetajaid peale ei tule, on pommi lõhkemine enam kui kindel.\nRiigi tellimus kõrgkoolidele on väike või puudub üldse. Võiks öelda, et ministeerium on koolitusturu vabaks lastud, mis tähendab seda, et koolid avavad vaid neid erialasid, kuhu on soovi ja täituvust. Nii võimegi lõputult koolitada IT-spetsialiste nii ligidalt kui kaugelt ja jätta koolitamata oma riigile olulisi ametitöötajaid.\nKoolide sulgemise põhjuseks on varasem hariduspoliitika\nSelle asemel, et tegeleda otseselt probleemi lahendamisega ehk siis õpetajate koolitusküsimusega, selle propageerimise ja kvaliteedi tõstmisega, jäetakse kõrvale igasugune tase ja maetakse see vähenegi huvi, mis veel olemas on. Lõpuks aga suletakse koolid selliste valeväidetega, nagu ei oleks üldse huvilisi.\nNii on juhtunud Rakvere Õpetajate Seminariga ja Tallinna Pedagoogilise Seminariga. Järele on jäänud need, kes tegelevad rahvusvahelise ja tulusama äriga, mis koolitab muukeelseid ja mitmekeelsete koolide õpetajaid ehk globaliste.\nLoomulikult on see teadlik tingimuste loomine välisriigist ja võõrkeelsete õpetajate sissetoomiseks – selge ja teadlik riigi- ja rahvavaenulik tegevus, kuna nii lihtsalt vahetatakse kohalik rahvas sellel tasandil välja.\nKui koolidesse õpetajaid tulemas ei ole, siis… Et tekkinud probleemi varjata, suletakse koolid väidetavalt hoopis õpilaste puudumise tõttu. Eks igaüks võib ise kokku lugeda need koolid, mis juba on kinni pandud ja mille tegevust veel tulevikus koomale kavatsetakse tõmmata – näiteks gümnaasiumi eraldamise näol. Ja hiljem põhikool ja siis pole vajadust ka algklassidelegi.\nNäited otse elust\nNäitena võib tuua Nõva kooli, kus ilus ja magus krunt saab saatuslikuks Nõva haridus– ja kultuurikeskusele ja õpilaskodule. Ja millise kohaliku kooli on jätnud puutumata nn riigigümnaasiumid!? Nagu teised koolid polekski enam selle riigi probleem ja huviorbiidis?\nParaku vist nii see ongi. Sest eurorahad on suuremad ja ahvatlevamad. Sellisel juhul pole ju ka seal viljeldav ideoloogia mingi tõsine probleem? Kui see juhuslikult mõnele ikka ime kombel veel üldse mingi küsimus on! Siis tuleks selle küsimusega tegeleda ja oma lapsed ikkagi päris ja oma riigi gümnaasiumi suunata ja neid toetada. Juhul, kui me rahvuslust väärtustame!\nKuna aga ühes riigis mitut nn riigigümnaasiumide võrku olla ei saa, siis pole kahtlust, millised gümnaasiumid haridusvõrgustikust kaovad. Ja järele jäävadki tegelikult suurema rahastusega ja õigema nimetusega eurogümnaasiumid.\nKa mitmekeelsuse ja mitmekeelse kooli idee on ebaprofessionaalne lähenemine keeleõppele. Selline õppestiil toodab vaid odavat tööjõudu. Täna teevad praegustele silmad ette klassikalise tasemel keeleõppe läbinud esimese Eesti Vabariigis elanute mälestusedki.\nKelle probleem ja vastutusala on siis põhi -ja alusharidus?\nJuba selle aasta sügisest, kui lapsed taas rõõmsalt oma tee lasteaeda sätivad, võivad nad eest leida hoopis uue olukorra, sest juba 15. augustist tahab Mailis Reps lõpetada huvigruppidega läbirääkimised uue alushariduse kontseptsiooni üle. Mitmekeelsed lasteaiad alates 3. eluaastast tahetakse teha kohustuslikuks!\nIlma loogilise põhjuse ja vajaduseta muutub 3-aastastele lasteaed kohustuslikuks. Plaanis on see iga langetada 1,5 aasta peale. See on aga nii väiksele lapsele ebaloomulik kasvukeskkond, sisuliselt tagasiminek nõukogude hiilgeaega, kus taheti kasvatada ilma juurte, väärtuste ja usaldusbaasita kuulekaid nõukogude kodanikke. Täna ootab ja loodab just nii saada omale truid ja kuulekaid alamaid Euroopa Liit. Seda me näeme juba praegu nendest lastest, kes EU rahade eest kuskil praktikal või õppimas käinud. Oma toitja kätt juba hammustama ei hakka…\nKui Keskerakond hakkas ellu viima ideed „kõigile lasteaialastele lasteaiakoht“ selliselt, et hakkas rühmadesse lihtsalt lapsi lisama, siis nüüd, selle seadusega täidetakse nähtavasti hoopis suurema isanda käsku, ja hoopis jõhkramalt. Peamiselt kannatavad lapsed, sest juba nüüd kitsastesse ruumidesse peab mahtuma veel rohkem lapsi.\nRühmas laste arv ületab juba nüüd igasugused normid! See tähendab vähem liikumis- ja mänguruumi, halvenevat sisekliimat, suuremat lärmi ja õppimiseks ebasobivat keskkonda. Liiga kitsas ruum tähendab ka ebahügieenilist sisekliimat ehk rohkem haigusi ja sagedasemaid haigusjuhte.\nLasteaedu surutakse igas mõttes kokku\nJuba nüüd on paljudes lasteaedades kaotatud muusika- ja spordisaalid muusikatundide läbiviimiseks ja sportimiseks. Seega halvenevad veelgi ka tingimused muudeks tegevusteks. Koormatud rühmad tähendavad ka ülekoormatud mänguväljakuid õues.\nPaljudes asutustes on juba nüüd kaotatud ka köök. Vaevalt, et lapsed on söögist loobuma sunnitakse, aga sissetoodav toit ei asenda kohalikku. Kohalikul toidul ja valmistusviisidel on sissetoodud toidu ees mitmeid eeliseid. Esiteks arvestab ta enam kohalike olude ja vajadustega, kohalike laste ja nende eelistustega. Äsjavalminud ja värske toit tervislikum ja maitsvam ning kohalik kokk vastutab toidu kvaliteedi eest. Tal ei ole võimalik oma süüd veeretada kellegi kolmanda või neljanda kaela.\nMultikultuursetes klasteaedades kaob eesti keel\nLisaks sellele toob uus seadus lasteaedadesse ka kõik siia elama tulnud muulaste lapsed. Tallinna tänavapildis on päris palju näha lasterikkaid ja rasedaid neegreid, kellele meie lasteaed ja keskkond kindlasti kohanemisraskusi valmistavad. Nagu nendega tulekuga tavaühiskonda kaasnevad riskid, siis võib kindel olla, et nende riskidest ei jää ka meie lapsed puutumata (tervise-, turva– jms sotsiaalsed riskid).\nUus määrus eirab riigikeele õpetamise ja oskamise kohustust. Uueks moesuunaks on mitmekeelsed lasteaiad, mis sisuliselt tähendab seda, et laps ei õpi korralikult selgeks ühtki keelt ja seda ka mitte hiljem. Seda väära keeleanatoomilist trikki prooviti juba nõukogude aegadel ja ebaõnnestunult.\nKui uus määrus sunnib ületama norme, mille tõttu halvenevad tingimused lastele, siis see tähendab ka õpetajate töökoormuse kasvu ja pingelisemat tööpäeva. Olukorraga mittenõustumine sunnib valima ameti jätkamise või lõpparve saamise vahel. Nii on paljud sunnitud vaikima. Koormuse tõusu tingib ja tõestab aga ka fakt, et muidu ei saavat suurendada kaadrit ega juurde ehitada uusi lasteaedu. Tõsi, rahapuuduse üle enam ei kurdeta.\nSeega saavad nii lapsed kui õpetajad loota vaid lastevanematele! Ja lapsevanemad kahjuks vaid iseendile!”\nTeemad: Eda Rüütel hariduspoliitika


Revolvri koolitus relvaeksamiks - mida õpid? - Relvade- ja Taktikaõppekeskus, Tallinn Revolvri koolitus relvaeksamiks - mida õpid? - Relvade- ja Taktikaõppekeskus, Tallinn\nRevolvri koolitus relvaeksamiks – mida õpid? Kõike, et sooritada edukalt relvaeksam politseis. Koolitusel läbitakse kõik vajalik, mida nõutakse tulevaselt relvaomanikult relvaeksami praktilises osas. Koolitusel kasutatakse revolver Taurus ehk sama relva, millega peate eksamil oma oskusi tõestama.