Tartu Ekspress, 17.04.2014 by Tartu Ekspress - issuu\npäeval ja öösel!!GARANTII!TARTUSwww.fasters.ee\nAardla 23, Küüni 5a,\nKüüni 7 ja Võru 79, TartuSõbra 56, 51013 Tartu, tel: 7409 999\ninfo@pcexpert.ee, www.pcexpert.eeNeljapäev, 17. aprill 2014\nnr 15 (292) • Tiraaž 20 400\nRahvusvaheline juustupallipäevERAKORDNE PAKKUMINE –\nSOFT SHELLI OSTJALE KINGIME TURVAJALANÕUD KAUBA PEALE*SNICKERS Workwear\nkapuutsiga Soft Shell\nart 1219/04, art 1219/5804HIND124.- €*\nS3 HRO SRC turvakingad*Osta SNICKERS Workwear\nkapuutsiga Soft Shell art\nvõi art 1219/5804\nja saad KINGITUSEKS\nDIADORA Nimbus turvajalanõud!art 157602-80013TAVAHIND 99.-€Vetthülgavast nubuck-nahast pealsete ja võrkvoodriga\njalanõude kahevärviline nitriiltald talub õli ja mitmeid kemikaale,\nhea löögisummutus. Komposiitnina, APT-turvatald ja E.V.A.\nanatoomiline eemaldatav sisetald. Värv: must/kollaneart 157602-80013TAMREX OHUTUSE OÜTel 654 9900 Faks 654 9901 e-post: tamrex@tamrex.ee www.tamrex.eeTALLINNTARTUPÄRNURAKVEREVILJANDIJÕHVIVÕRUVALGANARVAHAAPSALUPAIDELaki 5, Pärnu mnt 130, Katusepapi 35Aardla 114, Ringtee 37aRiia mnt 169a, Savi 3Pikk 2Riia mnt 42aTartu mnt 30Piiri 2Vabaduse 39Tallinna mnt 19cEhitajate tee 2aPikk 2Hinnad sisaldavad käibemaksu 20%\nja kehtivad kuni 30.06.2014 või kuni kaupa jätkub!Moodsat, sportlikku ja nägusat jakki võib kanda\naastaringselt. Tuule- ja veekindel ent hingav jakk\non valmistatud pehmest ja elastsest\n3-kihilisest Soft Shell materjalist.\nMaterjal: 100% polüester, 285 g/m².\nVärv: 04 - must, 5804 - digiprint2tartuekspress\nNapsulaenutajate üürike õnn\nuudisedNeljapäev, 17. aprill 2014Ametnikud alustavad\npühadega varemKuigi suure reede puhul neljapäeval tööpäeva\nlühendamise kohustust pole, töötavad raad ja\nselle osakonnad täna kella 16-ni.\nSamas rõhutab tööinspektsioon, et üldjuhul\npeaks täna olema tavaline tööpäev. „Kuigi otsene\nkohustus puudub, võib tööandja rakendada töötajate suhtes alati seadusest soodsamat sätet ning\nnäha näiteks töökorralduse reeglites ette, et ka\n18. aprillile eelnev tööpäev on lühendatud,“ märkis\ninspektsiooni pressiesindaja Sander Sõõruma siiski.\nAmeti teavituse peaspetsialist-nõuniku Niina\nSiitami sõnul on suurel reedel makstava töötasu osas ometi kohustuslikud reeglid: „Sõltumata\nsellest, kas töötajale makstakse kuu- või tunnitasu, kas töötatakse tavapärase või summeeritud\narvestuse alusel, tuleb riigipühal töötatud tundide\neest maksta kahekordselt.“\nKui töötaja teeb riigipühal ületunde (tal oleks\nolnud vaba päev, aga kokkuleppel tööandjaga\nnõustus tööle tulema), tuleb lisaks riigipühal töötamisele ka tehtud ületunnid hüvitada kas võrdses ulatuses tasulise vaba aja andmisega või vastava kokkuleppe olemasolul rahas 1,5-kordselt.\nOlukorras, kus töötaja vahetus algab tavalisel\ntööpäeval ja lõpeb riigipühal või vastupidi, tuleb\ntäiendavalt hüvitada vaid riigipühal töötatud tunnid.Linnas on aiaprahi\nTartu linnavalitsus tuletab meelde, et linnas on\nprügi ja aiajäätmete põletamine keelatud.\n„Tulekul on soojad ja päikselised ilmad, mis\nkindlasti meelitavad inimesi rohkem õues aega\nveetma. Paraku on Tartu aedlinnades kombeks\nkoos kevadise koristamisega ette võtta ka kevadine prahipõletamine, mis aga on linnas keelatud.\nKutsume tartlasi üles arvestama rohkem oma\nkaaslinlaste ja keskkonnaga ning loobuma prahipõletamisest. Jäätmete põletamisel lahtises lõkkes eraldub hulk kahjulikke aineid, sest temperatuur ei tõuse piisavalt kõrgele, et ohtlikud ained\nära põleksid,“ selgitas linna keskkonnateenistuse\njuhataja Ülle Mauer.\nTartu linnas saab aiajäätmeid sümboolse tasu\neest üle anda jäätmejaamades Turu 49 ja Jaama 72c, mis on avatud teisipäevast reedeni kell\n12–18 ja nädalavahetusel kell 10–16. Aiajäätmete\nüleandmine maksab Turu 49 jäätmejaamas 1.92\neurot tonn ning Jaama 72c asuvas jäätmejaamas\n2.42 eurot tonn. 100-liitrise lehekoti saab ära\nanda umbes 8 sendi eest. Tartu linna heakorrakampaania lõpuni, 27. aprillini saab aiaprahti\njäätmejaamades üle anda tasuta.\nSuuremad kogused aiajäätmeid (üle ühe järelhaagise koorma) tuleks viia Aardlapalusse kompostimisele. Aiajäätmete veoks võib tellida ka\ntranspordi jäätmefirmadelt. Tartu linna jäätmehoolduseeskirjad keelavad jäätmete, sealhulgas\naiajäätmete põletamise kodumajapidamises ning\neeskirjade eiramisele võib järgneda rahaline trahv.Suure reklaamikampaaniaga\nTartut vallutada üritanud alkoholilaenutajad pidid õiguskaitseorganite sekkumise tõttu\ntegevuse lõpetama.Seaduse piiril tegutsevate öiste vägijoogirentijate\npeal näib tarbijakaitse hammas nüriks jäävat.\nRasmus RekandVeebruaris avastasid paljud tartlased\neri linnaosadest oma postkastist kodukootud visiitikaardi, mis lubab portaali alcolaenutus.ee vahendusel joogid ja\nsnäkid 24 tundi ööpäevas koju kätte\ntuua. Koduleht täpsustas siiski, et teenus toimivat ainult kolmapäevast laupäevani alates kella 22st ehk ajast, mil\njaekaubanduses viinakuradile müür\nette ehitatakse. Päringu peale saabus\nSMS, mis kinnitas äri käivitamisest\nmärtsikuus.Kitseks ei hakka\n2008. aasta juunis jõustatud üleriigiline „kümnest kümneni“ alkoholimüügipiirang tegi küll lõpu öisele viinarallile erineva rangusastmetega kuiva seadust viljelenud omavalitsuste\nvahel, ent avas halli tsooni nutikatele\närihaidele, kes asutasid ridamisi kangemat kraami müümise asemel laenutavaid või kinkivaid asutusi. Ehkki\nalkoholiseaduse järelevalve eest vastutav tarbijakaitse on katsed seadust väänata järjepanu hukka mõistnud, kerkivad tuhast aina uued hiliseid januseid\nNii ka Tartu alkosõpradele orienteeritud alcolaenutus.ee, mis on registreeritud Mäksa valda OÜ-le Espavo. Vaatamata sellele kinnitas juhatuse liige\nTimo Suurmann, et\ntem a seo tus projektiga piirdub\nvalmistamisega. „Ma eitea asjast midagi, mul on lihtsalt ITfirma,“ kõneles mees. „Teate, mis IT\ntähendab – infotehnoloogia! Tehke\nomale asjad selgeks.“\nAlgselt igasuguseid sidemeid eitanud Suurmann teatas mõne minuti\npärast, et vestles just lehekülje tegeliku haldajaga ning viimane kinnitanud,\net pole juba kolm kuud flaierilt leitavat\ntelefoninumbrit kasutanud. Väidetava\nvastutaja kontakte ei soostunud Suurmann aga jagama. „Ega ma mingiks\nkitseks ei hakka,“ lubas selgelt ärritunud noormees. „See asi on mendist läbi\nV ä ide, et\nluues ei pruukinuks seda\nju enda ettevõtte nimele\nregistreerida,Suurmanni ei veennud. „Kui ma teen\ngeipornosaidile kodulehekülje, kas siis\nmina vastutan selle eest, mis sinna üles\npannakse?“ võrdles ta. „Täiesti put*is\nvend oled.“Pikk traditsioon\nTarbijakaitseameti tarbijapoliitika osakonna juhataja Hanna Turetski-Toomik kinnitas, et amet tegi tõesti hiljuti kontrollostu. „Tegemist ei ole\nsama firmaga, kuid kuna omanikering\nsellise tegevuse puhul on sageli kattuv,\nsiis ei oska öelda, kas meie kontrolli\ntulemus on mõjutanud ka teisi ettevõtteid või mitte,“ lisas ta.\nVarem analoogseid üritusi kommenteerides on Turetski-Toomik öelnud,\net tegu on kahtlemata illegaalse tegevusega, sest säärane „laenutamine“ ei\nsaa kuidagi tagada legaalset käivet egakvaliteeti. Ent kõik langetatud otsused\nkehtivad siiski konkreetsete isikute või\nettevõtjate suhtes, omamata laiemat\nSuletud portaal alcolaenutus.ee\nkujundus on üks ühele sarnane Tallinna rahvast teenindava alkolaenutus.eu-ga, mis omakorda tegutses\nvarem aadressil alkolaenutus.ee. Sealse portaali kontaktisikuks on märgitud keskerakondlasest linnaametnik\nRisto Kask, kes iludusvõistluse „Manhunt 2007“ võitjana on laineid löönud\nVeebileht on registreeritud juuksuri- ja muu iluteenindusega tegelevale\nettevõttele Il Cielo OÜ, mille juhatuse\nliige Kärol Kõu ei tea aga enda sõnutsi asjast midagi. „Ei oska seda kuidagi\nkommenteerida,“ jõudis ta enne kõne\nKaur PavesSotsiaaltöötajad kolivad sauna\nLegendaarses Anne saunas ei\npea varsti vaid leili uhamisega\npiirduma, vaid kümmelda saab\nka hingesoojuses – hoone esimesele korrusele koonduvad\nKui mullu renoveeriti Sõpruse puiesteel paikneva pesemismeka teisel korrusel asuv naistesaun, siis sel aastal\nsaab korda ka tugevamale soole mõeldud korruse teine pool. Ent samuti\nläheb linnavarade eest vastutava abilinnapea Kajar Lemberi sõnul renoveerimisele sauna esimene korrus, kuhu\nehitatakse välja sotsiaalkeskuse ruumid.\n„Sinna koonduvad Annelinnas\nkahes erinevas ja klienditeeninduse-le üsna ebasobivates ruumides töötavad sotsiaaltöötajad,“ viitas Lember praegu Kalda teel ja Kaunase\npuiesteel tegutsevatele sotsiaalabikeskustele. Samas rõhutas\nta, et sauna uute naabrite tõttu ei suleta: „Vastupidi – saunaruumid saavad korraliku\nremondi, sest remontimata\nosa on seal tõesti amortiseerunud ja normaalne toimimine häiritud.“\nRaha uue piirkonnakeskuse rajamiseks tuleb lisaeelarvest, mis kasvatab eelarve üldmahtu nelja miljoni euro võrra.\nLemberi väitel kogutakse summa tulumaksu laekumise kasvust 0,4 miljoni\neuro ning kaupade ja teenuste müü-gi kasvust 0,1 miljoni euro võrra. Samuti täpsustatakse riigipoolsete eraldiste – tasandusja toetusfondi ning kohalike\nteede hoiuks eraldatud summad – ja võetakse kasutusele aasta alguse vabad vahendid.Rohkelt raha haridusele\nSuurimad eraldused on kavandatud haridusvaldkonda, kuhu suunatakse 1,66 miljonit eurot ehk 41%, ning\nmajandusse – 1,1 miljonit eurot ehk\n27% lisaeelarvest. Riigi rahastamispõhimõtete muutumise tõttu läheb suurem osa haridusvaldkonda suunatud\ntäiendavatest eraldistest üldharidus-koolide tugispetsialistide ja koolijuhtide töötasudeks.\nUue algatusena on linnal kavas toetada koguperemängufilmi „Supilinna salaselts“ tootmist ja Tartu filmifondi rajamist. Investeeringute osas\ntäiendatakse põhieelarvega kinnitatud koolide ja lasteaedade remondi\nMajanduse valdkonnas suurendatakse 0,2 miljoni euro võrra asfaltkattega tänavate jooksevremonti ning\ninvesteeringuobjektina lisandub Võidu\nsild, mille remondiks on kavandatud\n0,8 miljonit eurot. Annelinlasi hakkab\nlisaks sotsiaalabikeskusele rõõmustama Kaunase puiesteele rajatav kogu\npere mängu- ja spordiväljak.\nKaur PavesNeljapäev, 17. aprill 2014ASPEKT\nASPEKTPärast ehitustöid peaks Ringtee 52 krundile peale tankla kerkima ka autopesula ja ärihoone. Neste EestiKahel tanklal\nuuenduskuurNeste Eestil on kavas rekonstrueerida Ilmatsalu ja Viljan-Linnavalitsus eraldas reservfondist Eesti meistriks tulnud Bigbank Tartu võrkpallimeeskonna\nDuo 5000 eurot. Kokku toetab\nlinn Bigbanki tänavusel hooajal\n47 000 euroga.Terviseedendaja KelkValgetäht\nväljasTervise- ja tööminister Urmas\nKruuse avas eile Tartus tervisekonverentsi ning ühtlasi kuulutas\ntänavuseks aasta terviseedendajaks MTÜ Klubi Tartu Maratoni\npikaajalise juhi Indrek Kelgu.eurot määras SEB ja Tartu ülikooli\nideelabori koostöös loodud Vega\ntoetusfond Erik Kulule ja Paul\nLiiasele, kelle arendatavat nanosatelliitide mehaanikat testitakse\nEstcube-2 missiooni käigus.Sõltlastele tasuta abi\nMTÜ Hingekeel asub pakkuma\ntasuta tugiteenuseid sõltuvusaineid tarvitavatele tartlastele.\nEelregistreerimine telefonil 5688\n8660 või e-postil hingekeel@\ngmail.com.Alates 16. aprillist\nsaab Tartu ülikooli\nkuulunud Valgetähe I klassi teenetemärki.21 uut krunti\nLinn kehtestas Kvissentali tee 16\nkrundi detailplaneeringu, mis\nnäeb ette ala jagamise 21 elamukrundiks, millest igaühele on\nlubatud ehitada üks väikeelamu\nehitusaluse pindalaga 100–300\nAardla tänava pindamise riigihanke Ringtee-Riia lõigus võitis Elva\nKommunaal Grupp OÜ pakkumus kogumaksumusega 24 772\neurot. Lisaks graniitkillustikuga\ntehtavatele pindamisetöödele korrastatakse teepeenrad ja\nremonditakse kõnnitee.Udmurtia pealetungdi ringi vahel (Ringtee 52) asuv\ntankla. Peaasjalikult seetõttu,\net tegu on viimase nõukogude\najast pärit bensiinijaamaga nende ketis.\n„Demonteerime vana tankla\ntäielikult ja ehitame selle algusest peale uuesti üles,“ selgitas\nTartu Ekspressile Neste Eesti jaemüügijuht Kristi Pari. „Selle käigus vahetame välja ka mahutipargi. Uus tankla tuleb kahe tankurisaarega sõiduautodele ja ühe\neraldi saarega veokitele.“\nKuna detailplaneering alles\nkeerleb linnavalitsuse koridorides, on Pari sõnul praegu veel\nvara rääkida ehitajast – see leitakse hanke korras, kui paberitöö tehtud. Ehituse aegki sõltub suuresti ehitusloa väljastamisest. Umbes kahe kuuga\nloodetakse igatahes töödegaühele poole saada ning mõistetavalt on sel perioodil tankla suletud.\n„Siiski tagame ka ehituse ajal\nläbipääsu kõrvalkrundile,“ lubas\nPari, meenutades ühtlasi, et ehituse ajal on Neste klientidele\nlähim tankimisvõimalus Lõunakeskuse jaamas.\nMenetluses oleva detailplaneeringu järgi taotleb maaomanik õigust rajada peale tankla ka\närihoone koos toitlustuskohaga ja autopesula. Pari sõnul pole\nnende ehitamine Nestel endal\nkavas, vaid läbirääkimised käivad võimalike koostööpartneritega. Kellega täpselt koostööd\nalustatakse ning millises mahus\nNeste Ringtee tankla renoveerimisse investeerib, jättis jaemüügijuht enda teada.\nRasmus RekandPlahv ja meistrid\n16. aprillist kuni 10. maini on\nlaulupeomuuseumis (Jaama 14)\navatud tekstiilikunsti ja käsitöönäitus „PLAHV ja meistrid“, kus\neksponeerivad oma loomingut\nneed Tartu kandi käsitöömeistrid,\nkeda esitati 2013. aastal esindama\nTartumaad rahvakunsti ja käsitöö\nliidu kodulehe folkart.ee meistrite\n22. aprillil kell 10–16 Tartu kalmistutele pühendatud ettekandepäeva „Raadist ajendatud“.Kohtumine Valgrega\nReedel kl 19 täidavad Jaan Sööt\nja Rain Simmul kontsertetendusel\nMooste mõisa folgitoas kuulajate\nning vaatajate südamed Valgre\nromantiliste lugudega tema elust.A15. aprilli õhtul tuli päästjatel taas\nkülastada Puiestee tänava vana katlamaja, kus põlesid juba mitmendat korda vanad rehvid ja praht.AILIKIgipõlev katlamajaTiigi seltsimajas (Tiigi 11) peetavas\nTartu tantsuklubis on huvilistel\n23. aprillil kell 20 üle mitme aasta\nvõimalus õppida peamiselt Lõuna-Udmurtiast pärit rahvatantse\nja laulumänge.AViimane nõukaaegneLinna raha BigbankileKuldse preemia pälvimiseks\nei pea tingimata auhinnalisele\nkohale tulema – 15. aprillil hakkas\nkeskealine mees Kuu tänava pandimajas ise oma õnne sepaks ja\nhaaras kaasa 1100-eurose kullast\nkaelaketi.8000Võru tänava lõpus, vastvalminud viadukti lähistel\nasuvas Statoili tanklas\njuba käivad kibedad\nremonttööd ning suurem\nehitus on ootamas ees ka\nRingtee 52 asuvat Neste\n„Teenindusjaama rekonstrueeritakse eesmärgiga pakkuda klientidele paremat teenindamist,“ selgitas Statoil Fuel &\nRetail Eesti AS-i jaemüügidirektor Indrek Nõlvak oma vastuses\nTäieliku uuenduskuuri läbib\ntankimisala, kuhu rajatakse uus\nmahutipark ning tänapäevased\ntankimistehnoloogiad, mis võimaldavad senisest paremini teenindada jaamast mööduvaid raskeveokeid. Nõlvaku kinnitusel\non tegu seda jaama silmas pidades ühe suurima kliendigrupiga,\nkelle mugavuse nimel ümberehitus ette võetigi.\nVärske ilme saab ka teenindusjaama mugavuspood. „Soovime rajada sinna klassikalise\nKõik senised kliendid on oodatud remondiperioodil teistesse\nStatoili teenindusjaamadesse –\nlähimad asuvad Aardla tänaval\nja Lõunakeskuse juures,“ lootis Nõlvak, et tankla sulgemine\nehituse ajaks ei valmista kundedele palju peavalu. Uuenenud Võru tänava Statoil avatakse juulis.Kuldne KuuMAet Rebane3lausegaMiks ma annaks\nlapse homodeleRiigikogu asub arutama uut\npartnerlusseadust, mis annaks\nõiguse lapsendada. Mina olen\nEsiteks, kõige lihtsamalt väljendudes – on olemas nõudlus ehk\nkes soovivad lapsi kasvatada, ja\npakkumine ehk lastekodudes\nkasvavad lapsed, kes soovivad\nPõhiline vastuargument, mida\nolen kuulnud, on, et siis hakatakse lapsi mõnitama. Aga kes hakkaks? Need, kes homoseksuaalseid vanemaid ebanormaalseks\nnähtuseks peavad. Seega, küsimus pole mitte homoseksuaalsete paaride vanemaks olemise\npädevusetuses, asi on teistes.\nKüsimus on ühiskonnas, mis\npeab homoseksuaalseid vanemaid hälbeks ning selle suhtumise muutumine võtab aega. Kuid\niseenesest suhtumine muutuda\nei saa, sestap ongi vaja toetavaid\nNiikaua, kui homoseksuaalsetel vanematel pole lubatud lapsendada, saadetaksegi signaal,\net see on keelatud, tabu, halb.\nKui signaali mitte saata ehk anda\nneile õigus, polekski selles midagi märkimisväärset.\nOlen kuulnud ka seisukohta,\net samasooline paar ei tohiks last\nkasvatada, kuna sel puhul võib\nkasvatus jääda ühekülgseks. Aga\nnäiteks üksikemad? Kas nende\nkasvatus pole ühekülgsem? Eestis kasvab iga viies laps üksikema\nkäe all ning selle seadusega keelamine ei tuleks kõne allagi. Kui\nlast kasvatab mitu inimest, on see\nigatahes mitmekülgsem, kuna\nkahe inimese kasvatus ja mõju\nei saa olla identsed. Ka Tufti ülikooli professorid Siegel ja Perrin\non teemat uurides jõudnud järeldusele, et lapse heaolu mõjutab\nenim laste suhe vanematega,\nkui kompetentsete kasvatajatena vanemad iseendid tajuvad,\nja sotsiaalmajanduslikud näitajad, aga\nmitte vanemate orientatsioon või sugu.\nkui peaks juhtuma mingisugune\ntagajärjel ei saaks\nmina või lähedased mu lapse\neest hoolitseda, eelistaksin igatahes, et ta ei kasvaks lastekodus,\nvaid tema eest kannaks hoolt inimesed, kes teda oma perekonda\nsoovivad. Ning nende inimeste\norientatsioon mind ei huvitaks.tartuekspress\nP A RI M MUSvärskete teemadega\nRing FMis igal\nneljapäeval kell 7.40värskete teemadega ring fm-is ig• Asutusesisene keeleõpe25a\nE - P 11 - 20 AARDLA\nTOIT KOJU KAASANB! UUS MENÜÜhiina, tai\nwww.kitchenasia.weebly.comNB! UUS MENÜÜINGLISE KEELE VESTLUSKURSUSED, SOOME JA\nVENE KEELE ALGKURSUSED4tartuekspress\nRelvaomanikele bürouudisedNeljapäev, 17. aprill 2014Ennetav õhuvärskendajaRaskete tagajärgedega liiklusõnnetuste ärahoidmiseks\njagab politsei liiklusrikkujatele 2000 ennetusteemalist auto õhuvärskendajat, mille eesmärgiks on\njuurutada veelgi enam autojuhtide turvavarustuse kasutamise harjumust ning mõjutada\njuhte joobnuna sõidukirooli mitte istuma.\nLõuna prefektuuri liiklusjärelevalvetalituse juht Tõnu Kürsa ütles, et ennetussõnumit\nkandvate õhuvärskendajate eesmärgiks on juhtidele ja teistele sõidukis viibijatele meelde tuletada,\net rooli ei istutaks alkoholi tarvitanuna ja et kõik sõidukis viibijad kasutaksid turvavarustust.\n„Ennetusteemalisi auto õhuvärskendajaid annab politsei üle liiklusrikkujatele tavapärase liiklusjärelevalve käigus või antakse hilisemalt\nühes vormistatud väärteoprotokolli otsusega. Loodame, et autosse\nistudes meenutab silme ees rippuv ennetussõnumiga õhuvärskendaja juhile, kuidas ta oma tegevuse kaudu liiklusturvalisust tõsta ja\ntraagilisi tagajärgi vähendada või lausa vältida saab,“ selgitas Kürsa.Soometsale Londoni stipendiumi\nVanemuise teatri draamanäitleja Maria Soomets\npälvis hotell Londoni stipendiumi, mis on mõeldud loominguliseks enesetäienduseks Euroopa\nStipendiumi andsid kolmapäeva hilisõhtul pärast\netendust „Musta pori näkku“ üle Tartu neljatärnihotelli London juhatuse esimees Verni Loodmaa ja\nVanemuise teatrijuht Toomas Peterson.\nMöödunud aasta novembris korraldas hotell\nLondon oma restoranis Polpo tuluõhtu, kus\nosalenud paljud tuntud tartlased tegid annetusi\nstipendiumit väljaandvasse sihtkapitali. Maria Soometsale omistatud\nstipendium on märgilise tähendusega, kuna kannab endas sel aastal\nlisaks hotell Londoni poolt pühendatud tunnustusele ka paljude\nteiste teatrisõprade austusavaldust. Hotell Londoni restoranis Polpo\nsaab sarnane tuluõhtu Vanemuise draamanäitlejate lähetamiseks\nLondonisse toimuma uuesti juba eeloleval sügisel.\nPeale lavastuse „Musta pori näkku“ saab Maria Soometsa näha\nVanemuise lavastustes „Tappa laulurästast“, „Detektiiv Lotte“, „Minu\njärel, seltsimees!“, „Madisoni maakonna sillad“ ja „Kaks vana naist“.\n2008. aastast, mil Maria Vanemuise draamatrupiga liitus, on ta\nloonud 13 suurepärast rolli ja lavastuse „Härrasmees“, mis esietendus Vanemuise eksperimentaalsarja „Üks asi“ raames möödunud\nhooajal. Maria Soomets on Vanemuises töötatud aastate jooksul\npälvinud nii publiku, kriitikute kui ka kolleegide tunnustuse – 2013.\naastal andis Vanemuise draamatrupp talle kolleegipreemia.Jüriöö jooks Kavastus\nLuunja vallas Kavastu külas peetakse 22. aprilli õhtul kell 19 jüriöö\njooksu, kuhu osalema on oodatud nii lapsed kui suured.\nKuni kuueaastased võistlevad individuaaldistantsidel, täiskasvanutel on võimalik end proovile panna teatejooksus. Kõik lastejooksudel osalenud saavad magusa auhinna ja diplomi. Lisaks\nvõistlusmomendile on võimalik tutvuda kaitseliidu Tartu maleva\ntegemistega, vaadata relvanäitust ja kaitseliitlaste telki.\nKavastusse jõuab 22. aprilli õhtul ka Eesti Vigastatud Võitlejate\nÜhingu kampaania „Anname au!“, mida viivad läbi Tartu naiskodukaitsjad. Kampaania kutsub üles kandma veteranipäeva eel ja\najal Sinilille rinnamärki Eesti kaitseväe ja kaitseliidu veteranide ning\nnende lähedaste toetuseks.kraatiaga kirves selga\nJahimehed ja teised tulirelvaentusiastid peavad\ntervisekontrolli eest välja\nkäima varasemast neli korda suurema summa, ehkki\nsõel sobimatute väljapraakimiseks pole asjaosaliste\nsõnul sugugi tihedamaks\nmuutunud.Tartumaalane Andrus, kes soetas enda ja\nisikliku vara kaitseks tulirelva juba kümme aastat tagasi, sai aasta alguses ebameeldiva üllatuse osaliseks.\nNi melt h a k k a s\ntema viis aastat\nrelvaloa kehtivus lõppema\nja kätte jõudma aeg seda taas\n„Eelmisel korral oli kõik\nlihtne ja loogiline: perearsti\njuures sai tervis ning vaimne seisund kontollitud ja\n„Maksma pidi selle eest umbes 220\nkrooni (14 eurot).“Kohustuslik\nVanast harjumusest läks Andrus taas perearsti juurde, kus aga\nilmnes, et aastal 2014 on kogu\nprotsess palju keerukam ja kulukam. Perearsti juures tuleb tervisetõendi eest tasuda 22 eurot, ent\nenne selle väljastamist tuleb läbi\nteha täiendav psühhiaatriline ekspertiis. Visiit psühhiaatri juurde\nmaksab aga erinevates kohtades\nMuudatuse jõustanud sotsiaalministeeriumi tervishoiuosakonna peaspetsialist Inna Vabamäe\nnentis, et relvaloa taotleja tervisekontroll on reguleeritud valitsuse määrusega, mis sätestab, etvarasemaga võrreldes tuleb tervisetõendi väljastamiseks läbida ka\n„Kui eelnevalt perearst kaasas eriarste, sealhulgas psühhiaatrit vaid\nvajadusel, siis nüüd on psühhiaatri konsultatsioon kohustuslik,“\nrääkis ta. „Teisi eriarste (silmaarst,nina-kõrva-kurguarst)\nvastavalt vajadusele täpsemate uuringute\ntegemiseks. Psühhiaatri konsultatsioon on aga vajalik inimese vaimse\nkuna tulirelva omaja peab olema vaimselt stabiilne,\net mitte olla ohuks endale ja kaaskodanikele.“\nAndruse kogemuse kohaselt\non järjekorrad hingetohtri juurde pikad. „Ootasin paar nädalat ja\nläksin kutsutud kellaajaks kohale. Kõigepealt kasseeriti õe juures\n30 eurot, arsti kabineti ukse taha\njõudsin täpselt kutsutud ajaks,“\nselgitas ta. „15 minuti möödudes\npääsesin kabinetti.“Kodanik konveieril\nPä ra st paber ite esit a mist\nalustati Andrusele mehe endasõnul „monotoonsete“ küsimuste esitamisega. „Need käisid eelnevate töökohtade ja varasema\nelu kohta. Kogu selle aja vältel vaatas arst mulle kolm-neli\nkorda otsa, ülejäänud aja täitis\narvutis ankeeti,“ sõnas relvaomanik.\n„Küsitlemine vältas 10–12mõnekümne küsimuse esitamist.“Tuhat krooni vastu taevast\nAndruse sõnul paneb teda asjade selline korraldus muretsema.\n„Miks ei või teenust otsustada\nperearst nagu varasemalt?“ küsis\ns e e on\naga põhjendatud, siis\nk ind la sti peaks\nolema psühhiaatriline kontroll tunduvalt\npõhjalikum ja toimuma kindla\nhinnakirja alusel, mitte olema iga\narsti enda otsustada, palju raha\nvõi küsimusi küsida. Miks teeme\nteenused inimestele keerulisemaks ja kallimaks?“\nPeale psühhiaatrilise ekspertiisi ja tervisetõendi tuli Andrusel maksta veel 12,78 eurot relvaloa\nväljastamise ja 3,19 eurot vahetamise eest, mis teeb loa pikendamise kogukuluks 67,97 eurot. Vabamäe aga rõhutas, et lubade taotlemiseks vajalikud tervisekontrollid\nei ole seaduse mõistes tervishoiuteenus, mistõttu on loa saamiseks\nvajalik tervisekontroll omaosaluse-minutit, seejärel paluti\ntäidetud ankeedile allkirja. Kui küsisin, kas\nsee ongi kõik, sain vastuseks: „Kas soovite, et esitan\nsamad küsimused veel kord?“„\nVabamäe sõnul peab tervisekontroll tagama, et relvaloa taotleja tervislik seisund ei oleks ohuks\ntemale endale ega kaasinimestele.\n„Tavapäraselt alustab iga arst isiku\nläbivaatust küsitluse ehk anamneesiga,“ sõnas Vabamäe. „Kuidas\nja mida ta küsib terviseseisundile\nhinnangu andmiseks, on arstliku\nAndrus aga usub end olevat\nnormaalne ja adekvaatne kodanik, mistõttu kahtleb\nta sügavalt sellise psüh- Kogu kontrolli vältel vaahiaatrilise hinnangu õigtas arst mulle kolm-neli\nsuses ja otstarbekuses,\nkorda otsa, ülejäänud aja\nliiati veel 30 euro eest.\n„Väidan, et nende\ntäitis arvutis ankeeti.\nga ehk inimene maksab visiidi eest\nsaaks suurepäraselt hakkama ka\nise. „Ravikindlustuse seadus ütleb,\nperearsti õde, kes tunneks küsitet dokumendi eest võib tervishoiuletavat, omaks eelnevate haigusteenuse osutaja nõuda kindlustate ja võimalike terviserikete kohtud isikult mõistlikku tasu,“ sõnas\nta ülevaadet,“ rääkis mees. „IniVabamäe. „Seega väljastatava\nmest esimest korda nägev psühdokumendi eest makstav tasu on\nhiaater ei tea midagi varasemaiga teenuseosutaja enda määrata. „\ntest haigustest, läbielamistest,\naga oma hinnangu annab pärasttartuekspress\nPersoonNeljapäev, 17. aprill 2014üle sillakaare ei käi\nAinsa Lõuna-Eestis resideeriva valitsusliikme positsiooni üle võtnud vastne haridusminister ja europarlamendi kandidaat Jevgeni Ossinovski (SDE) kinnitab,\net teistest omavalitsustest agaramalt reforme läbi viinud Tartu koolidel pole uusi suuri muudatusi karta.\nolete juba kõnelda jõudnud, aga milliseid muutusi Tartu haridusasutused teilt oodata võivad?Üldiselt on Tartu oma haridustegemistes ministeeriumi vaatevinklist omadega suhteliselt heal\njärjel. Kui räägime näiteks koolivõrgu reformist, siis on Tartu selle\nomal käel põhjalikult ette valmistanud ja ka ära teinud.\nÜks koht, kus aga muutused\nkindlasti kõige selgemalt ja kiiremini tulevad, puudutab riigikogus menetluses olevat koolieelsete\nõppeasutuste seadust. Kui praegu\non kohalikel omavalitsustel kohustus 1,5-7-aastastele lastele lasteaiakoht kindlustada, millega on eeskätt Tallinn ja Tartu natuke kimpus\nolnud, siis uue seadusega võimaldatakse 1,5-3-aastaste laste seas asendada see lastehoiuvõimalusega.Pigem jätkate seega Jaak\nAaviksoo kursil?Kindlasti muudatused kõrghariduse valdkonnas mõjutavad\nTartut enam kui ükskõik millist\nteist linna – näiteks üliõpilaste\nõppetoetuste süsteemi täiustamine, tulemustoetuste laiendamine, doktorantide võtmine palgale\nMuidugi on ministeeriumi\njaoks tegemist kogu Eesti jaoks\noluliste otsustega ja Tartu jaoks\neraldi pole me mingeid tegevusi planeerinud. Üks põhjustest on\nsee, et linn on koolivõrgu korrastamisega jõudnud kõikidest teistest suurtest omavalitsustest kaugemale.Eeskätt olete rääkinud\n11 kuu perspektiivist,\nkas näetegi end ajutise\nministrina?Lõppkokkuvõttes on demokraatlikus riigis kõik valitsused\najutised. Need, kes räägivad, et on\nasendamatud ja igavesed, tuleks\nmaksimaalselt ruttu võimult kõrvaldada. Arvestan mandaadiga,\nmis mulle antud on, järgmiste\nriigikogu valimisteni. Kas jätkan• Plastik ja puitaknad koos paigalduse\n• sissemaks 0 €\n• järelmaksu võimalus kuni 6 kuud\nKüsi pakkumist: aknaari@city.ee • 7366886;\n56452502; 5016158 • Tartu,Aleksandri 1-4Miks sel juhul europarlamenti kandideerite, kas\nvalijad nii petta ei saa?Asumine valitsuse liikme kohale ei tähenda tipp-poliitikast loobumist. See on töö, mille üheks\nolulisemaks aspektiks on valimistel kandideerimine. Demokraatias\notsustab valija, millisel positsioonil poliitik töötab ja selles mõttes\non ka täiesti mõistetav, et tipppoliitikud kandideerivad valimistel, kui tahavad.Kui mandaat peaks tulema, pühite Tartu tolmu\njalgadelt?Poliitikud kandideerivad ja inimesed otsustavad. Eks siis 25. mai\nnäitab, millised tulemused olema saavad, ja sellest lähtuvalt teen\noma otsused. Kui 100 000 inimest\npeaks mind järsku europarlamenti tahtma, siis on see nii võimas\nmandaat, et selline käik on mõistlik. Võib-olla mind siis haridusministrina näha ei taheta (naerab).Kui tihti Teid võrreldes eelkäijaga Tartus näha võib?Kahjuks sõltub siin ministri isikust vähe, isegi sellest, kas ta elab\nTartus või Tallinnas. Paratamatult tehakse poliitikat suurel määral Tallinnas. Esmaspäeviti on kultuurikomisjon, kolmapäeviti riigikogu istung, neljapäeviti valitsuse\nistungid. Seega on sisuliselt pealinnast eemal võimalik olla teisipäeval ja reedel, lisaks Tartule\non muidugi teisigi töökohustusi:\nvälisvisiidid Euroopa Liidus, aga\nka teiste maakondade haridusolukorraga tutvumine. Võimalused\nkohapeal olla on suhteliselt piiratud, eelmine nädal näiteks Tartusse ei jõudnudki.Alustame\nsuperpakkumisega!Aknad tehasehinnaga!valitsuses ka pärast seda, sõltub\nLoomulikult ei tähenda see, et\nka minu ministriks olemise aeg on\nsuunatud sellele, et 11 kuud ainult\nlühiajalisi asju teha. Aga on oluline, et minister oma ajalistest perspektiividest aru saaks.Ametlikult Tartus töötav haridusminister Jevgeni Ossinovski tunnistab, et ka edaspidi saab teda Emajõe Ateenast enam pealinnas näha.\nRauno Volmar, DelfiMilline on isiklik suhe\nTartuga?Kolm aastat üliõpilaselu olen\nsiin ikka elanud ja sellest on väga\nsoojad mälestused. Mitmeid häid\nsõpru elab endiselt siin. Julgen isegi öelda, et Tartu meeldib oluliselt\nrohkem kui Tallinn.Milline tudeng olite – üle\nKaarsilla olete ikka kõndinud?Seda ma pelgasin ja ilmselt jääbki tegemata. See vist ei ole väga\npoolt, nii et oleks vist ikka pidanud üliõpilasena ära tegema.\nMuidu olin tudeng nagu tudeng\nikka. Tartu üliõpilaselu on kindlasti Eesti kõige kihvtim ja mul on\nväga hea meel, et siin õppisin koos\nkõige selle juurde käivaga.Mida soovitate kohalikele vene noortele, et nad\nsama kaugele jõuaksid?Olen alati öelnud, et kõik Eestis elavad inimesed võiksid olla\nühiskonna täisväärtuslikud liik-med emakeelest hoolimata. See\ntähendab ühelt poolt, et ühiskond\npeab neid sellisena aktsepteerima,\naga teisalt peavad nad ise aktiivselt selle poole pöörduma. Aktiivsus on kindlasti viimastel aastatel\njärjepidevalt kasvanud – mul on\nhea meel, et ühiskondlikus elus ja\npoliitikas on mitte-eesti emakeelega inimesi juurde tulnud.\nAga eks probleeme on endiselt\n– kui vaatame näiteks ministeeriume, siis tippjuhtkonnast leiab\nvene emakeelega personali suhteliselt vähe. Ka palgaerinevused ja\ntööpuuduse statistika näitab, et\nteatud klaaslagi on olemas ja sellega peaks tõsiselt tegelema.Teil on nüüd ju võimalus enda asutuses seda\nmuuta.Minister küll personalipoliitikaga ei tegele, aga tean, et meil\nkehtivad. Omalt poolt võtan peagi tööle ühe mitte-eesti emakeelega nõuniku.\npajatusedNeljapäev, 17. aprill 2014\nDiakon Jonas Kempega tiiba ripsutanud Catharina\nLempeliuse (Karmen Puis) surmahirmust kaame\nilme lisab teenijate keelepeksule vaid hoogu juurde.\nGabriela LiivamägiJurjevi ülikooli puuaiast\nÜlikooli küttepuude laoplats, rahvakeeli puuaed – tuginedes Linda\nKrolli meenutustele – asus sealsamas, kus pesumajagi. Soola tänava\notsas, Emajõe lõunakaldal, praeguse avaturu kohal. Peipsi poolt tulnud lodjad said randuda otse puuaia kohal. Niipea, kui jõgi kevadel\njääst vabanes, olid ka mustaks tõrvatud laiad lodjad oma halukoormatega kohal. Ja neid tuli pidevalt lisaks, sest kõrget veeseisu pidi ju\nkasutama – seda ei jätkunud kauaks.\nTolleaegne talvekütuse varumine Tartule, kus suurima küttevajadusega asutuseks oli ülikool, toimus jämedates joontes järgmiselt. Kesktalvel langetatud puutüved veeti regedel laoplatsidele. Seal\ntoimus nende tükeldamine ning halgudeks lõhkumine. Laoplatsid\npaiknesid kohtades, kuhu lodjad suurveega hästi ligi pääsesid. Kas\nsiis Peipsi kaldal või Emajõe lisajõgede ääres. Lodjad tõid vastuvoolu\npurjejõudu kasutades oma koorma Tartusse. Oli tuul ebasobiv, tuli\nkasutada Volga burlakkide eeskujul mööda kallast köitega vedamist,\nsee oli üks ränk ja ebameeldiv töö. Aga midagi polnud parata.\nLinnarahva puuturg paiknes otse kaubahoovi sammasterea vastas. Pikkadesse riitadesse laotud halud ootasid ostjaid. Teisel pool\njõge, Kivisilla otsa lähedal heinaturul oli veovoorimeeste seisukoht.\nSiit said kohe hobutranspordi halukoorma koduõue toimetamiseks.\nTartu suurkoolil oli kümneid hooneid sadade ahjudega ning kõik\nneed vajasid kuivi küttepuid. Vaid mõni uus maja, näiteks Hetzeli\nuulitsale ehitatud neljakorruseline punastest tellistest ühiselamu\n(praegune arhiivihooVaid mõni uus maja,\nne) oli viidud keskküttele. Seal kasutati kivisütt,\nnäiteks Hetzeli uulitmida toodi Tartu jaama\nsale ehitatud neljaraudteed mööda. Muidu\nkorruseline punastest valitses\nKütmist tuli alustada\ntellistest ühiselamu oli öösel, et tööpäeva alguseks oleksid ruumid\ntalutava temperatuuriga. Paraku olid tsaariaegsete ehitusnormide järgi rajatud korrused\nhästi kõrged ja ahjusoe kogunes loodusseaduste kohaselt ikka lae\nalla. Põrandad olid siiski õige jahedad.\nLinda Kroll: „Kui puud olid lotjadelt ülikooli puuaias 2,5-süllastesse kastritesse laotud ja kastreid kõik kohad täis, tulid ülikooli kõrgemad ametimehed neid vastu võtma. Isegi rektor ja mõni\nprofessor olid kohal. Halgude ladu pidi hästi tihe olema. Kontrollimiseks lasti mõni kaster ripakile tõmmata ja halud uuesti riita\nladuda. Alles siis, kui oldi kindlad, et ülikool ei ole tüssata saanud,\ntehti akt. Komisjoni liikmed andsid allkirjad ja kassapidaja maksis\nTöö ajal ei lubanud minu isa lapsi puuaia õue peale, sest seal oli\nalati palju rahvast ja sagimist. Puud tuli ju hobustega ülikooli asutuste juurde laiali vedada ja seal omakorda riita laduda. Aga õhtuti käisime puuaias mängimas ja ümbruskonna noormehed sporti\ntegemas. Isa korraldas ikka nii, et üks platsi nurk oleks puuvirnadest\nvaba ja puhas. Mäletan noori trükitöölisi, pesuperenaise poegi – üks\ntsinkograaf, teine litograaf Bergmanni juures. Nemad viskasid seal\noda, tõukasid kuuli ja hüppasid kõrgust. Seda nimetati siis jõustikuks, kergejõustikuks. Plikadel kästi eemale hoida – jõustik ei olevat naiste asi. Selline oli tol ajal üldine suhtumine. Naised hakkasid\njõustikuga tegelema tükk aega hiljem.“Primitiivne, kuid kodune\nKolmeks eksklusiivetenduseks Vanemuise lavalaudadele jõudnud kodumaine\nooper „Reigi õpetaja“\npakub lihtsa ja tempoka loo\nalati lahutamatutest armastusest ja kadedusest.\nOoper on poole kohaga kultuurisõbra jaoks suhteliselt hirmutav\nžanr. Silme ette kipuvad kangastuma nelja-viietunnised klassikamaratonid, kus peakangelanna tiisikussurm ei paku lunastust\nmitte ainult talle endale, vaid ka\npublikule. Nagu näiteks rahvus\nooperis kedratav Giorgio Puccini\n„Boheem“, mis uinutab karmidest\nmeloodiatest nüristatud kuulmisega huvilist veidrate kommunaalprobleemidega (pole raha kütte\neest maksta), mis omakorda viivad\nhaiguste ja piinarikka agooniani.Must kolmnurk\nPika ja heitliku ajalooga Eduard\nTubina „Reigi õpetaja“ tuleb aga\ntartlaste ette sootuks särtsakamas kuues. Esiteks saab ära märkida väga mõistuspärase kestuse:\nkaks kolmveerandtunnist vaatust\nkonti ei murra. Ent ka liigse hala\nasemel näeb laval intensiivseid ja\nvaimukaid dialooge, millele aitab\nilmselt kaasa jutustuse kulgemine\nkahes ajas: 20. sajandi timpusaiahõngusel turuplatsil avab laulikrootsiaegse õnnetu armuloo tagamaid, kuhu on rahvasuu lisanud\nka musta maagia.\nAino Kallase samanimelisel\nromaanil põhinev ja Jaan Krossilt\nviimase lihvi saanud libreto viib\nvaataja 1642. aasta Hiiumaale, kus\nkohaliku Reigi küla kirikuõpetaja\nPaavali Lempelius saab oma noore\nnaise Catharinaga õnnelikult elada vaid hetkeni, mil Stockholmist\nsaabub diakon Jonas Kempe. Järgneb igati ootuspärane, pisut primitiivnegi armukolmnurk, kuid\nega siis kodumaised sulesepad saa\nžanri sajanditepikkuseid traditsioone murda.Roman Baskin\nKoostöö muusikajuhi ja dirigendi Paul Mägiga on sujunud väga hästi – ka oma elu esimese ooperi, „Figaro pulma“ Estonias tegime temaga koos. Nii et meil on usalduslik\nvahekord: mingi veregrupp klapib.\nKolmik Kallas-Kross-Tubin annab loole tõeliselt tummise algpõhja ja\nmeil oli vaja see vaid lavakeelde tõlkida.\nLühidalt öeldes tehakse armastusele ära, üks paar saadetakse ideoloogilistel kaalutlustel surma. Tegevus toimub ju kuldsel Rootsi ajal, mil\nideoloogiaks oli kirik ja kõik, mida sai musta maagiana märgistada, see\nka märgistati. Aga meid segavate inimeste äramärkimine kestab igasuguse ideoloogia ajal, selles mõttes on lugu väga kaasaegne.\nTubinal endalgi näib teemaga isiklik suhe olevat: ei olnud tal asu\nsiin ega võetud teda omaks ka Rootsis. Nii on ta süvendanud Kallase\nlõpuni pühendunud naise ideaali ja selle motiivi võtsime temalt lihtsalt\nüle. On selge, et ka vastutöötavad jõud on meis kõigis olemas – teiste\nseas ka Lempeliuses, kes väiklusest üle ei saagi.\nOoper saab igas mõttes kõrgelt võtta. Draamalavastustes on meil\nteravaid piirolukordi vähe, aga ooperid ainult selliste teemadega tegelevadki – vähemalt 70% neist räägivad keelatud armastusest. Nagu\nBernard Shaw naljatlemisi žanri kirjeldanud on: tenor tahab sopraniga\nmagada ja bariton ei lase.Lööb massiga\nArmulugu pole siiski päris tavaline, vaid heidab valgust müstilises rahvuslikus alateadvuses\n„vana hea Rootsi ajana“ terendava perioodi tegelikule ja võikale vaimule, mis väljendub totaalses nõiajahis. Kuna külas levivad jutud, et Kempe on Stockholmist pagendatud seepärast, et\npani sealse pastori naise nõiduse\nabil endasse armuma, asuvad nii\nkohalikud keelekandjad kui Lempelius ise külalist taas mustas\nLavastuse köitvama osa moodustabki ühelt poolt 20. sajandi\nturult ja teisalt 17. sajandi teenijaskonnast peegelduv grupikäitumi-ne, mis sunnib neid kõrvaliste isikute süütu kõrvalhüppe maapõhja\nsajatama ning avalikku verevalamist nõudma. Hästi iseloomustab\nseda ühe hirmutaja esialgne tõrksus „minule pole ta midagi teinud“, millele järgneb ometi Catharina kuuldeulatuses elav informeerimine abielurikkujatele osaks\nsaavatest karistustest, mis sisaldavat nii alasti ringkäiku ümber rae-koja, kaelani mulda kaevamist ja\nseejärel härgadega äestamist kui\nmõistagi vana head võllapuud.\nSamal ajal kui massid kristlikele pereväärtustele sülitajate verd\nhimustavad, jõuab turulisteni\nLempeliuse siseheitlus, mis vihjab, et kättemaks pole lahendus.\nKas õpetaja suudab endas andestust leida?\nKaur PavesVANEMUISE BALLETT 75 / RAHVUSVAHELINE TANTSUPÄEVHooaja peasponsorEesti RahvusballettBalti Balletiteater / LeeduVanemuise ballettWAYNE MCGREGORMARIJA SIMONA ŠIMULYNAITĖGIORGIO MADIA / ItaaliaSYMBIONT(S)ANOTHER WORLDLA DOLCE VITAAasta toetajaAmetlik autopartner30. aprillil kell 19 VANEMUISE SUURES MAJAStartuekspress\nSPORTNeljapäev, 17. aprill 20147ühe nädalalõpuga\nVaevalt jäi võrkpallisõbral märkamata, et Andrei\nOjamets tüüris Bigbank\nTartu Eesti meistriks. Tema\nkõrval abitreeneritööd teinud Oliver Lüütsepa kaela\nriputati möödunud nädalavahetusel suisa kaks kullakarva medalit.Triumf jäises Lapi vees„Kui päris aus olla, siis noorte\nmeistrimedalid saimegi kätte alles\nvahetult enne meeste finaalmängu\npoistelt,“ meenutas Lüütsepp tiitlitesajust pühapäeva, kus üks töö ajas\nteist taga. Üpris sama saatus tabas\nHendrik Rikandit, kel noortemeeskonnas abitreeneri ning esindusklubis mänedžeri amet pidada.Omad poisid\nEesti kuni 18-aastaste meistriks\npärjatud Premium 7/Salva Tartu\nkannab pika nime viimase otsa\nauga välja. Üheteistkümnest poisist üheksa on oma klubi kasvandikud. Vaid Türis võrkpalliteed\nalustanud Stiivo Siider ja Avinurmest pärit Markus Allmäe on hiljem lisandunud.\n„Võistkonnas pole säravat\nsuperstaari, vaid trumbiks on ühtne koosseis, kus igale positsioonile on olemas heal tasemel mängija,“ ei soostu treenerid kedagi esile tooma. „Üldiselt on see ühtsus\nka edu taganud, vaid vahel harva\npingelistes geimilõppudes tunneme puudust mängijast, kes teeks\nsuu lahti ja küsiks otsustavad pallid endale löögiks.“\nEsindusklubi uksele keegi noortest veel jõuliselt kopsima ei küündi. Mõni tublim on meeste trennis\nküll kaasa löönud, ent hetkel veel\nnii kõrget mängutaset välja ei kannata. „Nad on vanuses, kus areng\non kiire ja järgmise paari aasta\njooksul saame näha,“ on Lüütsepp\nlootusrikas. Rõhutades samas, et\nselleks kulub palju tööd, veel rohkem professionaalset suhtumist jaVärsked Eesti noortemeistrid Sten Trahv, Ahti Pärtel (sidemängijad), Roland Pajuleht, Markus Allmäe (temporündajad), Silver Vaino, Egert Plank, Karl Aavik (nurgaründajad), Stiivo Siider, Hergo Hansman (diagonaalründajad) ja Marten Tamm (libero). \nSK DuoHendrik RikandOliver Lüütsepp∞∞ 7 aastat SK\n∞∞ 3 aastat SK\n∞∞ 3 aastat Tartu\n∞∞ Eesti U-20 vanuseklassi rannakoondise peatreener alates\n∞∞ Eesti noortemeister (2013 Premium 7/Salva Tartu U-18 abi\ntreener, 2014 Premium 7/Salva\nTartu U-18 treener)\n∞∞ 24. koht EM finaalturniiril (2013\nEesti U-20 rannakoondise\npeatreener)∞∞ 1 aasta Valio\nVõru VK abitreener\n∞∞ 4 aastat Bigbank Tartu\n∞∞ 4 aastat SK\n∞∞ Eesti meister (2012 ja 2014,\n∞∞ Schenkeri liiga I koht (2012,\n∞∞ Eesti noortemeister (2013\nPremium 7/Salva Tartu U-18\n∞∞ 17. koht MM finaalturniiril (2013\njuunioridekoondise abitreener)natuke õnne. Võimalused olla aga\nkõigi jaoks olemas.\nSuurem osa põhikoosseisu mängijatest kuulub ka Eesti noortekoondise kandidaatide nimekirja. Järgmisel hooajal ootab noortekoondist\nees Balti Cup, Ida-Euroopa meistri-Turu 14, Zeppelini Keskus\ntel 7 344 244 • E-P 10-20võistlused ja Euroopa meistrivõistluste kvalifikatsiooniturniir.Kolmel korral poodiumil\nVõrkpallinoortel on hooaja\njooksul jagada kolm tiitlit: kari-kavõistlused sügisel, EVF-i karikas talvel ja meistrikuld kevadel. Kolmepäevastel turniiridel\non nii finaalgrupis kui tagumises\npooles kuus võistkonda. Pärast\niga tiitlivõistlust mängivad grupi kaks nõrgemat järgmise grupi kahe esimesega üleminekumänge.\nTartlased lõpetasid kõik kolm\nmõõduvõttu poodiumil. Kui sügisel tuli tunnistada pealinlaste\nVK Tähe ja SK Tats paremust, siis\nEVF-i karikavõistlustel kodusaalis\ntrügiti Tähe järel juba teiseks.\nÄsjalõppenud meistrivõistlustel alistas Premium 7/Salva Tartu\njärjest Saaremaa SK (3 : 0), Pärnu\nSK/VK (3 : 2) ning tugeva Hiiumaa\nVK (3 : 1). Neljandas kohtumises\ntuli taas rinnutsi minna igipõlise konkurendi ja hooaja suursoosiku Tähega, kes tänavu jäigi alistamatuks. Et aga Täht kaotas nii\nHiiumaale kui Satsile, keda tartlased omakorda võitsid, tuligi tiitel\nRasmus RekandLapimaal Rovaniemis peetud taliujumise maailmameistrivõistlustel\nvõidutses Tartust pärit Alar Lodi koguni kolmel distantsil, olles sellega\nEesti koondise edukaim individuaalsportlane.\nMärtsi lõpus toimunud MM-il osalesid eestlased 35-liikmelise delegatsiooniga. Erakordselt edukaks kujunenud tiitlivõistlustel suutsid\nmeie ujujad võita kokku 14 individuaalset esikohta. Kolmel korral suutis\nkonkurendid seljatada 22-aastane tartlane Lodi.\nB-vanusegrupis ehk 20-29-aastaste meeste seas võistelnud Lodi\nvõidutses 25 meetri rinnulidistantsil (16,38) ning 25 (12,35) ja 50 meetri\n(27,04) vabaujumises. Veel tõi sportlane koju kaks teatepronksi: 4x25\nmeetri rinnuli- ning vabadistantsilt.\n11 aastat tõsiselt ujumisega tegelenud Lodi sõnul polnud MM-ile sõit\nsugugi pikalt ette planeeritud. Nimelt hakkas Tallinna tehnikaülikoolis\nõppiv tartlane alles möödunud aasta novembrist Pirita Top Spa jahisadamas end karastamas käima. Seal jäi noormehe kiire minek jäises\nvees silma taliujumise koondislastele.\nBasseinis võistlemisest motivatsioonipuuduse tõttu loobunud Lodile tehti kärmelt ettepanek koondisega liituda. Seepeale sai noormees\notsekui teise hingamise. „Olin alates jõuludest kuni märtsi lõpuni väga\nmotiveeritud. Tahtsin väga maailmameistriks tulla, kuid seda, et kolmekordseks tulen, ei oodanud,“ sõnas tartlane.\nKõige paremat tulemust lootis Lodi 50 meetri vabaujumises. Sellel\ndistantsil on õnnefaktor väiksem ja endisel basseiniujujal võimalik stardis ning pööretel tehtavad eksimused korvata sirge peal.\nErinevalt basseinist antakse taliujumise võistlustel start juba vees\nviibivatele atleetidele, samuti pole lubatud saltopööre. Need reeglid\nmäärati eelkõige ohutuse tagamiseks, kuna järsult külma vette hüppamine ei mõju südamele hästi ning ääreradadel sukelduv ujuja võib\njääaugust kõrvale kalduda ja jää alla sattuda\nKõige rohkem oli Lodi sõnul vaja harjutada tavalist pööret. Ekstreemsetes oludes – 10-kraadises õhukülmas ning nullilähedases vees\nvõistlemine mõjutab ujuja kiirust väga palju. Kuigi tulemusi mõjutavad\nka erinevad reeglid, võib võrdluseks välja tuua, et Lodi 50 meetri\nvabaujumise võiduaeg oli 2,85 sekundit aeglasem tema basseinis\nJärgmised maailmameistrivõistlused toimuvad kahe aasta pärast\nVenemaal. Kuigi Lodi on selle võistluse peale juba mõelnud, ei ole ta\nkindlaid plaane veel paika seadnud. Praegu on mees lihtsalt rahul, et\ntaliujujad ta „üles korjasid“.\n„Ajad muutuvad, kahe aasta pärast on ka taliujumise tase tõusnud. Siis on kindlasti palju raskem sellist saavutust korrata,“ arutles\nLodi. Varasemast karjäärist basseinis võidetud kaht täiskasvanute Eesti\nmeistritiitlit ning Põhjamaade juuniorite pronksmedalit Lodi talitriumfiga võrdlema ei hakka. „Arvestades, palju ma viimaste võistluste nimel\nvaeva nägin, väärtustan taliujumise võite kõrgelt,“ kommenteeris ta\ntelefonNeljapäev, 17. aprill 2014OÜ Soe Pann OÜ\nkliendi materjalistkumertelefonInfo tel 553 3663, e-post: raul.koll.bbq@gmail.comMis banaan sul on? Supikaussi pole nüüd vajagi? Teibi vars külge, saad kärbselapatsi? LG uudse\nkumera telefoni kasutajal tuleb kuulata esimese\nhooga sedalaadi küsimusi. Hiljem on aga pahatihti\nraskusi seadme võimalustesse uppunud uudistajalt\nriista tagasi saamisega.-60%Tõsi ta on, et nutika abilise suurus, aga eelkõige kuju, äratavad\nkohe tähelepanu. Stiili sel jublakal\njagub, seega on ühelt poolt vaadates tegu ka tõsiseltvõetava aksessuaariga.\n128 cm2 latakat pole lihtne peita. Täismehe püksitaskud suudavad teatud pingutusega 16×8 cm\ntelefoni ära mahutada, ehkki selle väljakoukimine autos või istudes nõuab mõningaid akrobaatilisi võimeid.\nRattasärgi seljataskusse sobib\nmasin hästi, kuidas aga sörgi või\nkepikõndija selle kaasa võtaks?\nKa ööklubi rõivastuses võib\nsama küsimus tõstatuda. Nii saigi lõpuks selgeks juba kümnend\ntagasi Läti, aga ennekõike Leedu\nmeeste näpus kohatud käsimärsi funktsionaalsus – selline isaste\nridikül kulub taolise riista peitmisel marjaks ära.-50%Paigaldus\n30. aprillini.Tartu, Sõpruse pst. 2, tel. 742 00 46, 555 130 45Tõsine tööriist\nTegelikult on telefoni mõõtmetest tulenevalt suuri silmi teha\nsama põhjendatud, kui soetada lehm ja imestada, miks see ei\nmahu mesitarru elama. Väikese harjutamise järel saab edukalt\nhakkama ka „ajakirjaniku hoiakuga“ ehk telefoni õlaga kõrva vastas hoidmisega, et mõlemad käed\nMuudetava suurusega üheaegselt ekraanile kuvatavad aknad\n(Windowsi analoog) ühes ülikiire protsessoriga muudavad telefoni üsna võrdväärseks asemikuks\nsülearvutile. Tõsi, pikki tekste sellega trükkida ei ihkaks, aga muu\ninfovahetusega saab väga mugavalt hakkama. Internetis kolistades õnnestub isegi tötsisõrmsel\npisilinkide reast soovitule pihta\nNutikalt on lahendatud ka osadel seadmetel kohmakana tundunud kopeerimise-kleepimise süsteem. Täpitähtede tagaotsimist ja\nüldse kiiremat tippimist võimaldab sõnaarvaja.\nJa ilmselt üle kõige oskavad LGkõver telefoni hinnata\nmu ltimeedia fännid.\nefektiga ekraan sellistes mõõtmetes täidab\nmuretult vaese mehe kino rolli.Nutikalt nupuvaba\nMis seal salata, sai ka ise põnevamaid spordilahinguid telefoni\nvahendusel sauna eesruumis või\ntrenni pausihetkel kiigatud. Täis\nekraani videote puhul on mugavaks tehtud heli ja heleduse timmimine – piisab kui ekraani ühes\nvõi teises servas näppu libistada.\nNupud kui sellised esmapilgul\npuuduvad. Tegelikult üks suur\n(käivitus) ja kaks pisemat (heli)\nleiab siiski telefoni tagaküljelt,\nkaamerasilma alt. Vaja neid eriti sageli pole, kuna seadme unne\nsaatmiseks ja sealt naasmiseks piisab kahest toksatusest ekraanil.\nMis karul kõhus peidus, ei\nole kasutaja asi – ühtki avanevat\nkaant ega luuki lihtsalt pole. Ehkki seda ilma esimest kõverakut,\nliiatigi sellist, mis ka uudishimust\nkatkematult kihelevate näppude all muretult päevi vastu peab,\ntahtnuks oma käega katsuda küll.\nSIM kaardi sisestamispilu kargab\nvalla, kui masina vasakul küljel\nolevas augus urgitseda (vajalik erivõti on komplektis, aga hakkama\npeaks saama ka mõne tömbimaRaekoja plats 20\nTel: +372 7333 351terariista otsaga).\nväärt prooviseadmega kaasa tulnud Elisa 4G internet, mis oma enam kui 20 Mbps\nallalaadimiskiirusega (vastassuunas liikusid andmed parimal juhul\npoole aeglasemalt) tegi tavakasutuses olevale wifilegi igas skaalas\npika puuga ära.LG D955 G Flex\n∞∞ 2,26 GHz neljatuumaline\n∞∞ Android 4.2.2 (Jelly Bean)\n∞∞ Sisemälu 32 GB, vahemälu\n2 GBAsendab pulte∞∞ 6-tolline (720x1280 px)\nP-OLED HD kumerekraanOmapärase lisana saab nutika\naparaadiga asendada enamikke\nkodutehnika juhtpulte. Sisseehitatud kiirendusmõõtur ja digitaalne kompass laiendavad eriotstarvete skaalat ning nutika telefoni\nvõimekust veelgi. Rääkimata siis\nraadio, taskulambi või navi funktsioonidest.\n13-megapiksline kaamera vääriks omaette kirjatükki, ent∞∞ 3500 mAh liitiumpolümeer\n∞∞ 13 MP kaamera (HD video\n∞∞ Hind 699 € (Elisa kliendile)paraku jäi meie tutvumisaeg asisema seisukoha kujundamiseks\npisut napiks. Pildi detailsusest\nräägib kõnekalt tõik, et 3-minutiline proovivideo nõudis pool gigabaiti mäluruumi. Seega vaadake\nseadistused enne suuremat tulistamist üle, kuna mälu kaardikaupa telefonile lisada ei saa.\nKui mõni aeg tagasi käis tootjatel rebimine selles suunas, kes\nsuudab pisema taskutelefoni kokku panna, siis puuteekraanide\najastul on suund taas ümber pööratud. Infohunnikus surfamiseks\non pirakam ekraan ainult teretulnud. Ent isegi parima klaverimängija sõrmed ei paindu sedavõrd, et\ntaolises mõõtkavas masinaga ühe\nkäega opereerida õnnestuks.\nNutika sisu, särava silma ja\npaindliku loomuga elektronsõber\nG Flex on kindlasti väärt lähemat\ntutvust. Eriti meil, kel kihk sõrm\ntehnikamaailma saavutuste pulsil hoida.\nRasmus RekandKui soovid kindlat töökohta pidevalt laienevas\nettevõttes, siis tule tööle Maximasse!Tartu Maxima X/XX kauplused\nkutsuvad tööle:Kas Sinu maakler müüb?\nMeie müüme!- KASSAPIDAJA-MÜÜJAID\nstabiilse palga, sotsiaalsed garantiid, tasuta lõunasöögid,\nerinevad motivatsioonipaketid, tööalase tasuta koolituseMartin Viiask\n+372 5555 1010\n+372 551 4177\n+372 510 0668\n+372 529 9022\n+372 517 3619\nkristiina.kruuse@dtz.eeTURU-UURINGUD|www.dtz.eeINVESTEERINGUTE NÕUSTAMINETäitke tööotsija ankeet meie kodulehel:\nSaatke CV: personal@maxima.eetartuekspress\nvaba aegNeljapäev, 17. aprill 2014KinoanekdoodidPatsient kaebab arstile:\n„Doktor, mind vaevab unetus.“\n„Te lugege magama heites kolmeni,“ soovitab arst.\n„Kolmeni? Nii vähe?“\n„Noh, kui kolmeni on vähe, eks\nlugege siis poole neljani.“\nHambaarst väljub oma kabinetist, näpp sidemes ja ütleb ooteruumis istuvale emale:\n„Ma panin teie pojale just plommi.\nÄrge laske tal vähemalt kahe järgmise tunni jooksul kedagi teist süüa.“\nProgrammeerija tuleb õhtul töölt\nkoju, näost hall, juuksed püsti…\n„Mis juhtus, kallis?“ küsib naine.\n„Ah, töötasin Windowsiga…“\n„No ja siis? Ka mina töötasin täna\n„Sina töötasid ju väljaspool, mina\naga kaevasin seestpoolt. Nägin selliseid õudusi, et vähe pole!“\nHaigla peaarst kutsub praktiseeriva noorarsti oma kabinetti ja kukub\n„Peast olete põrunud või? Miks te\npatsiendile ütlesite, et me kavatseme ta mõlemad jalad opereerida?“\n„Aga doktor, selle peale hak-kas ta kohe jälle kõndima!“ vastab\nLaev läheb põhja. Paanika. Üks reisija tõukab ees seisjaid ja püüab päästepaati hüpata. Üks madrustest hoiab\nteda käest kinni ega luba tal hüpata:\n„Oodake! Kas te teate, et laevas\non veel naisi?“\n„Jätke need rahule! Ma ei taha\npraegu mingisuguseid naisi!“\nNaine peatab auto hamburgeriputka juures, tellib kaks kotletti ja\njääb ootama. Äkki märkab ta, et leti\ntaga olev mees võtab kaks lihatükki,\npaneb üksteise järel kaenla alla, litsub laiaks ja viskab pannile.\n„See on küll rõvedaim toiduvalmistamise viis, mida näinud olen!“\nvõdistab naine õlgu.\n„Kas tõesti?“ sekkub kõrvallauas\nistuv mees. „Eks tulge hommikul,\nkui siin sõõrikuid tellitakse...“\nKaks sääske ajavad juttu:\n„Kuule, sõbrake, miks sa eile\nõhtul nagu hullumeelne pinisesid?“\n„Saad aru, see narkomaan, kellelt ma kogu aeg verd imen, viidi\nhaiglasse. Ja mul on nüüd võõrutusnähud...“***\nMees helistab naisele:\n„Kallis, meil on täna lühendatud\ntööpäev, seepärast tulen ma hiljem...“\n„Kui palju teil röntgenipildi tegemine maksab?“\n„Kas te soovite tavalist röntgenipilti?“\n„Aga milliseid siis veel on?“\n„Noh, võib teha ka ahviga õlal.\nJa nii, et tagaplaanil on näha meri\n„Tere, härra Peterson! Ikkagi tulite\nmeile külla?! Aga kus on teie naine?“\n„Me kodus tõmbasime liisku, kes\npeab teie juurde tulema.“\n„Õnnitleme teid võidu puhul!“\n„Ei, mina kaotasin!“\n„Kõige suurem kuritegu on ärandada autobuss!“\n„Jama! Suurim kuritegu on ärandada rong!“\n„Veel hullem – lennuk või metroo…“\n„Jutt või asi! Üks mu tuttav virutas lifti ära, vaat see on kuritegu!“sudoku\n18.–23.04 kell 16.30, 19.15,\n21; 24.04 kell 16.20, 18.20\n18.–23.04 kell 15, 19.25, 22;\n24.04 kell 15, 19.25, 22.20\n18.–24.04 kell 18.15 Kiirrong\n18.–24.04 kell 22.30 Oculus\n18.–20., 23.04 kell 11, 11.45,\n12, 14, 14.15, 16, 18, 20;\n21.–22., 24.04 kell 12.10, 14,\n14.15, 16, 18, 20 Rio 2 (eesti\n18.04 kell 18.15 Cinamonis18.–24.04 kell 15.35, 20.15\n18.–24.04 kell 12.30 Vereside\n18.–23.04 kell 13, 18.25;\n24.04 kell 15.45 Kapten\n18.–24.04 kell 17.20, 21.45\n18.–23.04 kell 15.45; 24.04\nkell 13 Lahkulööja\n18.–20., 23.04 kell 11.30;\n21.–22., 24.04 kell 12, 13.45\nRisttuulesristsõna18.–20., 23.04 kell 13.45;\n21.–22., 24.04 kell 11.45 Härra Peabody ja Sherman (eesti\nkeeles)kuni 22.04 Tartu kõrgema\nkunstikooli nahadisaini osakonna näitus Hakka(b) loomaFeel Good Music CaféLinnaraamatukogu\n17.04 kell 17 Laulustuudio\n17.04 kell 21.30 Tartu bluusiklubiTartu Jaani kirikkuni 17.04 Tartu kunstigümnaasiumi õpilaste fotonäitus\nPäikesevalguskuni 22.04 Merle Sildi maalinäitus LoojangumoonidKontsert17.04 kell 21 Kosmikud ja\nDNDLinnaraamatukogukuni 22.04 raamatunäitus\n201324.04 kell 21 Esilinastus:\nÄmblikmees 2Genialistide klubikuni 18.05 Rukkilille lasteaia\nlaste loovtööde näituskuni 21.04 Eva Kõivu nukunäitus Üks sõrmus juhib neid24.04 kell 20 Esilinastus:\nKättemaks kõrgetel kontsadel17.04 kell 19 James Dalton\n(USA)Internetiavarus pakub tuntuks saamiseks piirituid võimalusi. Selles\nei kahtle ka kuulsusejanuline blogija Sergei (Sergei Svetlakov), kelle\nunistuseks on teha video, mis koguks miljon like‘i. Just sellise video\nloodab Sergei teha kiirrongis, mis sõidab liinil Moskva-Vladivostok reisi\nkogupikkusega üle 9000 kilomeetri. Et asja veel huvitavamaks teha,\nveab ta kogu oma varanduse peale kihla, et Aasiasse jõudes paitab ta\namuuri tiigrit ja teeb koos temaga selfie.\nIsegi Sergei, kes pole just kõige ettenägelikum inimene, mõistab, et\nrong on midagi enamat kui lihtsalt transpordivahend. Rongis pulbitseb\ntõeline elu ning seal ei tea kunagi, kes võib su reisikaaslaseks osutuda.\nKohe reisi algul kohtab Sergei vene päritolu Hollywoodi staari Milat\n(Margarita Levieva), kes sõidab Vladivostokki Teise maailmasõja lenduritest jutustava filmi võtetele. Nende kahe teekond on täis uskumatuid\nseiklusi, mille jooksul nad kohtavad mitte just kõige intelligentsemaid,\nkaasaegsemaid ja kainemaid reisikaaslasi.näitus Taevavärv18.–24.04 kell 22.15 MonumendimehedRistsõna9kuni 3.05 raamatunäitus\nTartu raamatukogud ilukirjandusesTammelinna\nkuni 30.04 laste joonistuste\nnäitus Läbi laste silmade\nkuni 7.05 Kai Kensi maalinäitus Metsatalu õied\nkuni 14.05 näitus siidisallidest\n23.04 kell 10.30 Muinasjutuhommik. Kavas on lugu\n24.04 kell 15 Linnaraamatukogu kirjanduskohvik.\nVaatluse all on Olev Remsu\nJaga leinaLEINA19.04 kell 19 ülestõusmispüha kontsert Surrexit Christus\nHodieTartu Jazz Club\n17.04 kell 21 Improkunst:\n18.04 kell 21 Estraadiraadio\n19.04 kell 21 In Spiritus:\nAuroraleinakuulutus (93x45 mm) - 6 €\nmm) - 3 €\nleinakuulutus (44x45 sigaret\nkuulutus@tartuekpress.ee • 730 4455 • Ülikooli 1, Tartu.OSTAME• musta metalli\n• vanu gaasiballoonePARIM HIND EESTIS!\nTel 553 3663\ne-post: raul.koll.bbq@gmail.comTartu Pauluse kirik\n19.04 kell 16 PassioonNäitus\nkuni 10.05 Eve Valperi maali-www.esuitsud.eeNüüd ka kauplus SEPA KESKUSES\nAvamise puhul kõik kaubad -10%!LT!tartuekspress10 reklaamEhitusNeljapäev, 17. aprill 2014Tänavakivide paigaldus, haljastus. Tel 5662 0058.Tänavakivide paigaldus, piirdeaiad, haljastustööd. Tel 5623 3867,\nwww.clinkerservice.ee.1,6 ja 3,2 t ekskavaatorite rent ja\njuhita. Tel 511 5786.Uute eramute projekteerimine,\nTel 524 3142, imperialproject.ee.MaterjalSUVEREHVIDELE SOODUSHINNAD!\nTel 5456 0939.www.sadloy.ee\nwww.pkp.ee185/65 R 15 al 35 €\n195/65 R 15 al 36 €\n205/55 R 15 al 48 €\n215/55 R 16 al 56 €\n225/55 R 16 al 57 €\n215/55 R 17 al 59 €\n225/45 R 17 al 60 €RAV\nILAS225/50 R 17 al 64 €\n235/45 R 17 al 61 €\n245/45 R 18 al 76 €\n245/70 R 16 al 82 €\n235/65 R 17 al 85 €\n235/60 R 18 al 77 €\n195/70 R 15C al 54 €BETOONISaadaval palju teisi mõõte.E-R 8-18, L 9-14, tel 534 534 99, 53 787 052.\nRavila 51, Tartu. Tel 744 7719.1-toal korter. Tel 503 2345.Ehitus, remont, siseviimistlus.\nTel 5622 9840.\nEhituspuusepa-, katuse- ja\n• hind otseehitusabi\ntootjalt jne. Ehiremonditööd,\ntus Kiirabi OÜ, telmüüdud\n5919 8885.• uusimad seadmedEramute\n• 15 küttesüsteemide\naastat kogemust ehitus\nja hooldus. Tel 514 5951, 505 3323.Kaseküttepinnud (pikad ja tükeldatud). Tel 5662 5014.Ehitusliku saematerjali müük.\nTransport. Küsi parimat hinda. Tel\n5656 4624, Oliver@puiduplats.ee.Maja Tartus või Tartumaal.\nTel 5615 9460.Kuiv kütteklots, puitbrikett,\nkaminapuu. Tel 5197 8500.Pere ostab soodsalt kõrgustikul\noma metsas eestiaegse talu.\nTel 5348 5209,\nmiikaeljamariann@gmail.com.Kütteklotsid (haab, lepp) lahtiselt\ntasuta. Tel 5193 8862.www.olly.eeKillustiku müük Tõrvandis\nKillustiku, kruusa, liiva ja mulla\nmüük koos transpordiga LõunaEestis. Tel 5666 7528.\nKruusa, liiva, killustiku müük Tartus. Tel 505 7316.www.mexlem.ee, info@mexlem.ee,\ntel 730 1087.www.olly.eeKatuse- ja üldehitustööd. Töökogemus Eestis ja Norras. Armecon\nEhitus OÜ, tel 5590 9273\nTel 5557 9399.\nMaalritööd, plaatimine, krohvimine, vaheseinad jne. Tel 5568 3394,\nPlaatimis- ja san-tehnilised tööd.\nWC-de ja vannitubade ehitus.\nTel 5633 3258, riivok@gmail.com.\nTel 5645 9625,\nhttp://plaatimine.blogspot.com.OLLY TERASPROFIILID AS\nolly@olly.eeLiiv, killustik, muld, purustatud\nbetoon koos transpordiga Tartus,\nTartumaal ja Lõuna-Eestis. Tel\n512 8315, Andrioun@hotmail.com.1-3toal renoveerimata korter Tartus otse omanikult. Tel 520 1874.\n2-3toal korter. Tel 5561 4114.Kinnisvara vahetus\n3toal keskküttega korter Elvas\nArbimäel vahetada soovitavalt\n2toal korteri vastu Tartus. Otse\nomanikult. Tel 5397 1777.Üürile võtta\n1-2toal korter omanikult.\n1-2toal korter. Tel 550 0225.Autokool Viva Liiklus ootab uusi\nõpilasi igal esmaspäeval kell 17\naadressil Jaama 76-B6.Terrassi- ja välisvoodrilauad,\nsaematerjal, höövelmaterjal, kütteklotsid soodsalt. Tel 509 2168,\nlaur.pojad@gmail.com.Emajõe Keeltekool: uued kursused aprillis. Tel 740 4050, info@\nemajoe.ee, www.emajoe.ee.Välisvooder 3,9-7,3 €/m², sisevooder 3,5-6,1 €/m², tööstuslik\nTel 5455 1700, www.voikapuit.ee.1-toal korter Tartus. Tel 512 9975.Soojustamine puistevillaga.\npuistevill@gmail.com.Elamukrundid Tartust 10 km\n(jõe kaldal, olemas planeering,\nel 3 × 10 A, vesi). Tel 511 9085.Kinnisvara müükLaias valikus lõhutud küttepuud\nLõhutud kvaliteetsed küttepuud:\nmustlepp 50 cm 30 €/rm, kask\n50 cm 34 €/rm. Kohaletoomisega\nTel 5300 5959.\nMüüa puitbriketti (kandiline, 10 kg\nKiire tarne! Tel 514 4555.LoomadKadunud kass majast Turu 11,\nAura veekeskuse vastast. Väikest\nkasvu, halli-mustatriibuline beežiga, suu+lõug valge (mujal valgeid\nmärgiseid pole), silmad rohelised.\nTel 5845 4134.\nKoerte pügamine ja hoidmine.\nTel 5559 6964.Sõiduõppe ABC pakub AM-, A-,\nB-, BE-, C-, CE-kat koolitusi.\nADR- ja ametikoolitused veoauto- ja taksojuhtidele. Motokool\n-10%. Lõppastmekoolitus 85 €.\nKalda tee 30, tel 507 8230,\nwww.sõiduõppe.ee.• Katuse- ja seinaplekk\nwww.plekiladu.eeKüttepuud (kask, lepp). Tel 5683\n3404, 5684 8808.KoolitusTasuta! Naeltega kuivad lauad,\nprussid kütteks. Kätte saab 24/7.\nAsuvad Tiigi 80. Enda vedu.Sanitaar-, kapitaalremont (ka\nsan-tehnilised ja elektritööd),\nTel 5837 2544.Haava- ja lepaküttepinnud (3 m\npikad ja tükeldatud). Kojuvedu hinna sees. Tel 5193 8862.2-3toal korter. Tel 5561 4114.OÜ PLEKK-KATUSTARTU\nwww.plekk-katus.comwww.sadloy.eeEramute küttesüsteemide ehitus\nja hooldus. Tel 514 5951, 505 3323.3-4toal korter. Tel 5615 9460.Killustik, freesasfalt, kooremultš.\nTõrvandi, Tamme 15, tel 512 8315.Firma teeb katuse- ja plekksepatöid. Teeme vana katuse ilusaks ja\nvastupidavaks. Tel 5695 6885.Ahju-, pliidi- ja kaminapuu.\nTel 525 7628.1-2toal korter. Tel 507 4635.Tähe 110, TartuFassaadide\nvimine. Plekitööd. Ramest Ehitus\nOÜ, tel 516 6152, info@ramest.ee.www.sadloy.ee3 m ja tükeldatud sanglepapinnud (al 17 €/rm). Tel 529 0183,\nwww.elevus.ee.Aiavõrgud, -paneelid, -postid,\nmexlem.ee, www.mexlem.ee.Freesasfaldi müük (12 €/t). Asume\nAndrioun@hotmail.com.Kallurveod: liiva, mulla, killustiku\nmüük. Kaevetööd, lammutustööd\nekskavaatoriga. Tel 5356 7062.• hind otse tootjalt\ntel 5344 3900, tartu@olly.eeMaja Tartust 5 km (hea asukoht,\nuus ehitus, kasulik pind 159,7 m²,\nkrunt 2669 m²). Tel 511 9085.Kinnisvara ostAedade, väravate, väravaautomaatika müük, paigaldus, hooldus. Tel 501 6453, www.nr1aiad.ee.KüteKorterid, majad, majaosad Tartus\nmüümisel ja üürimisel. Kalev Persidski, tel 742 0656, 5664 0706.Tasuta kinnisvaraalane konsultatsioon! Tel 550 0225.Hinnad kehtivad 1. maini.• Mootori ja veermiku remont\n• AutopesuTaksojuhi täienduskoolitus toimub 25.04, hind 28 €. Lisainfo tel\n7361 834, www.khk.ee/koolitus.Tegemist on finantsteenuse reklaamiga.\nmäära näide: 5000€/60 kuud-47%.Lääne-siberi laika (peresõbraks,\nemane, 1 a). Tel 504 1924, info:\nfotoalbum.ee/photos/jahisarv.Neljapäev, 17. aprill 2014\nTaksid (emased, pikakarvalised,\n2kuune ja 2aastane). Info jahisarv.\nonepagefree.com, tel 504 1924.Mööbel\nSisustuspood müüb kasutatud\nmööblit ja võtab komisjonimüüki. Tel 5342 7690, Teguri 30.tartuekspress\nreklaamMüüa Audi A6 (1,9 TDI, 96 kw,\n2004, väga heas seisukorras,\nls 191 450 km). Tel 511 9085.Korstnapitside ehitus ja remont.\nKorstnapühkimine, pottsepatööd. Tel 5557 9399.Pakume sõiduautodele ja mikrobussidele rehvivahetust ja tasakaalustamist. Hinnad soodsad.\nPowerservice OÜ, Ringtee 27, Tartu. Tel 5342 6788, 512 8303.Korstnapitsitööd, ladumine,\nTel 5350 9100.Korstnapühkimise tööd, küttekollete remont. Tel 5557 9399.\nHauaplatside hooldus ja kujundus. Tel 523 7238.Otsin töödKorstnatööd. Pakume kestvaid\nlahendusi. Töö kiire ja korralik. Tel\n5625 1750, tomeli.ee.Vanem naine otsib tööd, võib olla\najutine/asendus. Tel 5835 3117.Litsentsiga korstnapühkija Tartus,\nTasuta akt. Tel 5191 6605.Pakun tööd\nAnnelinna puhastusteenindajaid. Erinevad tööajad, sobib ka\nInfo tööpäeviti tel\n5326 8607, Mare.\nTartu Lasteaed Lotte otsib kvalifitseeritud kokka. CV palume saata\ntuua Ida tn 8, Tartu 50605. Info tel\nTartu linna lähedal asuvasse tallu\nvajatakse osalise tööajaga abitöölist. Tel 5860 1514.PõllundusMüüa Ford Transit Custom (2013.\na, 9 kohta, 18 900 € + km). Tel\n512 8315, Andrioun@hotmail.com.Jalgrataste müük, hooldus ja\nwww.mastersport.ee.Kraanaga veok • kast 2,5x7 m, 12,5 tRehvivahetus ja autoremont.\nSoodsaim rehvivahetus Tartus\nLembitu 1b. Varuosade, rehvide ja\nakude müük. Tel 5620 3199.\nVeo- ja sõiduautode remont,\nTartu, Kalevi 10-17, tel 734 0083.Kaardid ennustavad! Tel 900 1727\n(1,09 €/min).Ohtlike puude langetamine ja\nsertifitseeritud saemeestelt. Tagame korraliku töötulemuse! Tel\n5559 3732, www.vikatimees.eu.Boilerite puhastus, veemõõtjate\n5646 9025.Ohtlike puude langetamine, puude hooldus, hekkide pügamine.\nTel 5664 1413, info@treeservice.ee.Elektritööd eraisikutele ja firmadele. Tel 5684 7007.Ohtlike puude raie ja puude\ninfo@nordicarb.ee.Kaevan ja puhastan tiike. Erinevad pinnasetööd. Tel 5645 1927,\ninfo@meiletop.ee, www.meiletop.ee.Kasvuhoonete (plastikkattega)\nmüük üle Eesti - www.kasvumaja.ee.\nTel 5915 1801 (eesti k), 5688 1406\n(vene k).Veo- ja kolimisteenused, utiliseerimine suure kaubikuga. Tel\n501 5312, www.kutotootmine.ee.\nVeoteenus. Tel 502 0426.Viin ära kasutatud kodutehnika.\nTel 520 2155.\nhästi pügatud puu kannab ilusaid\nvilju ja on kena vaadata. Üle 15 aasta kogemusi, 7-32 €/puu.\nTel 5699 9884, haljas@arche.ee.Väga soodne fekaalivedu 7 päeva\nnädalas. Tel 5340 2060.TervisOhtlike puude raie. Tel 5810 8597.Tutvus\nTartu härra vanuses 65-70! Teiega soovib tutvuda samas linnas\nelav aus ja sõbralik lesknaine, keda\npiinab üksindus. Tel 734 3376.Müük\nNõukogudeaegsed kõlarid (suurte valjuhäälditega, odavalt). Uuno,\ntel 5889 9383.Printerikassettide kiire täitmine!\nRahvalikud kandlelood ja laulud\nSinu peole! Kandlemees Sander ja\nSimmaniduo. Tel 504 3202.RiidedSeptikute müük ja paigaldus.\nTel 5757 0202.Fekaalivedu, ummistuste\nlikvideerimine, trasside pesu.\nTel 558 8811, www.fekto.ee.17.–23. aprill kogu kaup -20%.\nE-R 10-18, L 10-15.Kalluriveod (3 külge kallutav, 6x4,\n15 t). Tartu, tel 502 0421.FIE Raivo Kägo. Likvideerin\nummistusi 24/7. Tel 521 4808.Anne 51 kasutatud riided Norrast. Kauplus asub Anne sauna\nvastas elumaja küljel. E-R 10-18,\nL 10-15. stiilriided.eeSoodne fekaalivedu iga ilmaga ja\niga päev. Tel 521 3305.\nSoodne fekaalivedu ja ummistuste eemaldamine. Tel 538 28791,\nTasuta õigusabi. Tel 5681 0354.Hallituse ja majavammi tõrjetööd, analüüsid. Tel 5662 9559,\nwww.niiskusabi.ee.Odavad riided Rootsist, kaupluses\nselga sobiv, iga päev midagi uut\nTartus Kalda tee 28.1994.–2006. a sõiduautode kokkuost. Väga kiired tehingud! Raha\nkohe kätte! Tel 553 3060.Veo- ja kolimisteenus.\nTel 5348 4653.Ly Chini OÜ: Hiina meditsiin.\nTartu, Sõpruse pst 2, kab 216. Abi\nalkoholisõltuvuse korral. Vajalik\neelregistreerimine. Tel 5837 9246,\n505 8381.SOODSAIM 5648 8967\nVEOTEENUS Vedamine OÜTeenusedSõidukidKujundus- ja trükitööd. Visiitkaardid, blanketid reklaamtrükised. www.bookmill.ee11Arvutite hooldus ja remont.\nJoorami pood, Struve 8, E-R\n10-18, L 10-16, tel 565 7785,\nremont. Tel 518 7207.Hauakivide ja hauaplaatide\nkujundamine, valmistamine ja\nmüük. Tel 5691 7488,\nTel 504 0624,\nwww.klaveridkõlama.ee.„Seiklusjutte maalt ja merelt“\nraamatud, hind 1-5 €/raamat. Tel\n5663 9310.Koristame krunte (ka puude ja\npõõsaste lõikus) ja teeme santehnilisi töid. Tel 509 0750.\nKorstnad ja korstnapitsid,\nTel 5625 1750, tomeli.ee.Uus vann vanasse vanni,\ngarantii 3 a. Lisainfo tel 503 1943,\n• roostevabaHauakivid ka tellija\nVedu ja paigaldus.Rõduklaasid ja -piirded\nKlaasvaheseinadParim põhjamaises kliimasVanaaegsed raamatud, postkaardid, fotod, maalid, graafika,\nmedalid, mööbel, kellad jne.\nTel 5829 9810.Vanad raamatud, nõud ja muu\nkolimisel ülejääv majakraam.\nPaku julgelt! Tel 5893 8528.\nVanametalli (autod, traktorid jne).\nVedu meilt, vajadusel lõikamine.\nTel 520 3169.TELLI\n1 kuulutus =1€\nTartu, Tähe 114. Tel 7360 041. E-post tartu@malmerk.eeVäljaandja: Ajaleht OÜ\nTrükk: AS KroonpressKasutatud raamatud. Ka nõukogude perioodist. Raha kohe kätte.\nTel 734 1901.Vanad raamatud, märgid, mündid, medalid, postkaardid, nõud\nja muu vanavara. Tel 5649 5292.HAUAKIVID\nMATUSEPLAADIDAprillis ootame Teid meie toodetega tutvuma\nMaamessil 24.–26. aprillil 2014 Tartu MessikeskusesRopkamõisa lõngapoes kuni\n30.04 värviline heegelniit 6 €/kg,\nvillane vaibalõng 5 €/kg, peenvillased tikkimislõngad 0.60 €, puuvillane lõim 10 €/kg. Uus kogus\nlinast niit 17 €/kg. Ropkamõisa 10\nhoovis (väravast sisse), Tartu, E-R\n10-16, L 10-14, tel 520 7727,\nwww.aardlakaubandus.ee.TOIMETUS • tel 730 4535\nKeeletoimetaja: Terje Jepiselg terje@tartuekspress.eetartuekspress.ee/kuulutused\nkuulutus@tartuekspress.ee Ülikooli 1, TartuREKLAAM • tel 730 4455\nVastutav väljaandja: Kaupo Torim kaupo@tartuekspress.eetartuekspress.ee/730 4455tartuekspress12 reklaamNeljapäev, 17. aprill 2014TULE TARTU PARIMASSE FOTOPOODI!\nFOTOLUKS kauplusest Ülikooli 6a leiad:• Kvaliteetsed fotolabori- ja pilditeenused\n• Dokumendi- ja stuudiofoto pildistamise\n• Parima valiku foto- ja stuudiotehnikat\n• Tartu suurima valiku fotoalbumeid ja pildiraame\n• Vanade slaidide ja must-valgete fotode taastamise\n• Suureformaadiliste trükkide tellimise\n• Professionaalse oskusteabe ja meeldiva teeninduse\nkaupluses töötavate fotograafide poolt!\nNB! Kõikidele kuulutuse ettenäitajatele\nkehtib 10x15 5-päeva foto hinnaks 0,11 senti!\nSoodushinnaga pakkumine kehtib kuni 15.05.2014.Telli pildid Tartu digilaborisse: www.fotoluks.eeSoodusregistreerimine 2. maini!Autopartner:Fotoluksi Tartu kauplus, Ülikooli 6a, Tartu 51003, tel. 730 9540\ntartu@fotoluks.ee, Avatud: E-R 9-18, L 10-16 www.fotoluks.eeSEB 33. Tartu\nRattaralli1. JUUNI 2014133/70 kmwww.tartumaraton.ee\nMeediapartner:Rattapartner:Suurtoetajad:Peasponsor:Esitleja:All pages:123456789101112InfoSaveLikeShareDownloadMoreTartu Ekspress, 17.04.2014 Published on Apr 17, 2014 Tartu Ekspress, 17.04.2014tartu_ekspressFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Itaalia laskesuusataja on endise treeneriga raksu läinud? «Ta polnud minuga aus.» - Laskesuusatamine - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nItaalia laskesuusataja on endise treeneriga raksu läinud? «Ta polnud minuga aus.»\n18. jaanuar 2020, 9:49\nEelmisel hooajal laskesuusatamise MK-sarja üldvõitjaks kroonitud itaallanna Dorothea Wiereri läbisaamine endise treeneri Patrick Obereggeriga pole kuigi sõbralik, kirjutab Norra väljaanne NRK.\nOberegger oli alles üle-eelmisel hooajal Itaalia koondise treener, kuid sama hooaja keskel läksid ringlema kuulujutud, et itaallane siirdub hoopis Norra laskesuusatajatele appi. Kuulujuttudele lisas vürtsi asjaolu, et Oberegger räägib norra keelt, sest tema elukaaslane on endine Norra laskesuusataja Jori Mørkve. Eelmisest hooajast juhendabki Oberegger Norra koondist.\nNorra meedia kirjutab, et Obereggeri käitumine ajas Wiereri marru. Wiereri ja Obereggeri vahelt on justkui must kass läbi jooksnud. Endised kolleegid ei saa enam omavahel läbi. Kolmapäeval Saksamaal Ruhpoldingus toimunud naiste sprindidistantsil kaotas Wierer MK-sarja kollase liidrisärgi norralannale Tiril Eckhoffile, pressialas Wierer ja Oberegger teineteist ei tervitanud.\n«Ta polnud minuga aus. Minu jaoks on parem kõik kontaktid temaga katkestada. Mul on uued treenerid ja uued asjad, millele keskenduda,» kommenteeris Wierer. Eelmisel hooajal sõnas Wierer niimoodi: «Ta on nüüd teine mees ja eks see ütleb tema iseloomu kohta nii mõndagi. Ta valetas meile [Itaalia naislaskesuusatajatele] ega öelnud, miks lahkus.»\nOberegger suhtub NRK sõnul tekkinud olukorda märksa rahulikumalt. «Me ei suhtle temaga enam, kuid see pole minu algatatud. Ma austan teda ja tema tehtud tööd täielikult, aga keskendun ainult Norrale ja tüdrukutele, keda treenin.»\nEckhoffi edu MK-sarja üldarvestuses Wiereri ees on kolm punkti. Kokku on tänavusel hooajal peetud kümme individaalvõistlust ning Eckhoff on triumfeerinud viiel ja Wierer kahel võistlusel. Ülejäänud võidud on saavutanud prantslanna Justine Braisaz, norralanna Marte Olsbu Røiseland ja soomlanna Kaisa Mäkäräinen.\nEelmisel hooajal oli MK-sarjas itaallannade ülevõim. Üldvõidu nimel heitlesid Wierer ja Lisa Vittozzi, kes käimasoleval hooajal pole loodetud edu suutnud saavutada. Heal tasemel on hoopis Eckhoffi koondisekaaslased Røiseland ja Ingrid Landmark Tandrevold.\nTandrevoldi sõnul on Norra koondis märksa paremas seisus kui Itaalia. «Eelmisel hooajal olid nad [Wierer ja Vittozzi] kahekesi, kuid sellel hooajal on meil rohkem kaarte, millega mängida. Norra on praegu tugevam kui Itaalia.»


Loodusele - leiti 979 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "loodusele" leiti 979 faili\nloodusele – radioaktiivne pinnasekiht tuleb eemaldada ja kaevata maasse, taimed surevad või muutuvud(mutatsioonid). 14. Eestile lähimad tuumaelektrijaamad: Soomes, Venemaal, Rootsis, Leedus.\nKilekotid on loodusele ohtlikud\nKilekotid on loodusele ohtlikud Viimaste aastate jooksul on palju vaidlusi kilekotide ohtlikuse üle. Tootjate pool väidab, et kilekott pole ohtlik, kuid loodusekaitsjad väidavad vastupidist. Ma arvan, et paljud inimesed ei teagi milline oht peitub kilekotis. Ka mina ise polnud varem sellest huvitatud, kuid viimasel ajal, kui probleem on juba nii laiahaardelisek...\nLõuna-Euroopas veelgi suuremad probleemid mageveevarudele.  Väheneb mageveehulk ja see tekitab Lõuna- Euroopa elanikele suuri probleeme. 2. Üleujutuste risk suureneb.  Ilma soojenedes suureneb üleujutuste risk. 3. Mulla kvaliteedi muutus. - Mulla kvaliteet halveneb (eriti erosiooni tagajärjel). 4. Ökosüsteemid...\nAegadetaguses maailmas austasid inimesed loodust ja tegid selle nimel ohverdusi. Tänapäeval tehakse sageli valesamme, mis pöörduvad hoopis meie endi vastu tervist kahjustades. Leidub ka neid, kes on hakanud rohkem mõtlema loodusele kui tervikule, mis on meie elu aluseks. Eestis...\nEesti keskkonna seisund ja probleemid\nEesti suurimad keskkonnaprobleemid on järgmised: - õhu saastumine suurtes linnades ja tööstuspiirkondades, mis mõjub negatiivselt inimese tervisele, loodusele ja ehitistele; - tööstus-, põllumajandus- ja militaarobjektide jääkreostus, mis ohustab põhja- ja pinnavett ning rikub maastikke; - põhjaveevarude hoolimatu ja raiskav kasutamine ning sellest tulenev põhjavee kvaliteedi langus; - veekogude ebaotstarbekas kasutamine, reostamine ning sellest tulenevad probleemid; - keskkonna saastamine jäätmetega, prügilaterritooriumide kasv ning jäätmekäitluse halb korraldus; - elustiku ja...\nEesti ökoloogiline seisund - Kutsekool\nInimeste ökoloogilised jalajäljed Inimeste ökoloogilised jalajälgede all mõeldakse, kõike, kus inimene on looduses midagi muutnud, kahjustanud või hävitanud. Näiteks toodetakse erinevaid energia vorme, mis võivad loodusesse saata kahjulikke aineid. Teisalt on hoopis sõjas kasutatud tuumapommid olnud ka loodusele väga kahjulikud. 3.1.Energiad mida toodetakse On energiaid, mis ei kahjusta Maad, kuid on ka neid, mis seda teevad. Need kõik on omal viisil Maale kahjulikud. 3.1.1.Keemiline energia Keemiline energia on energia, mis on talletatud aine(te) keemilisse struktuuri, ja mis võib vabaneda ainete ühinemise- või lagunemisprotsessis sõltuvalt keemilise protsessi tasakaalutingimustest. Lihtsaim näide on süsinikku sisaldavate ainete...


Kuidas eemaldada rasva bobokist Kuidas eemaldada rasva kohuga loomulikult\nToidupäeviku pidamine või veebipõhise toidujälgija või rakenduse kasutamine aitab teil jälgida kalorite tarbimist. Kuid see pole sugugi imeravim, mis aitab rasvadest vabaneda.. Terved harjumused ja tervisliku ja tasakaalustatud söömine muudavad selle protsessi palju kiiremaks ja mis kõige tähtsam ja raskem aitab teil sellisel viisil püsida. Lisaks seeditakse taimsed tooted kiiresti ja nad ei varitse kehas pikka aega, mis tähendab, et teil on kergustunne ja teie kõht näeb lamedam välja.. Kõige mugavam on koormat koormata toolile ja seda saate teha isegi õppimise ja töö vaheaegadel.\nSeega on oma elustiili muutmine pikas perspektiivis kõhurasva kaotamise ja tervisliku kehakaalu säilitamise võti.\nKui teil on tervislikud harjumused ja sööte tõelist toitu, on rasvade kadu loomulik "kõrvaltoime". Kuidas eemaldada kõht ja küljed kodus Rannahooaeg on juba lõppenud, kuid küsimus, kuidas nädalaga kõht ja küljed eemaldada, on endiselt aktuaalne. Eriti neile, kellel on ees olulised sündmused. Tegelikult ei pea herilase vöökoha saamiseks tundide viisi jõusaalis trenni kuidas eemaldada rasva kohuga loomulikult.\nTeel täiusliku kõhu poole piisab, kui jälgida paari olulist punkti. Toitumine Mähised Tervise parandamine Toitumine on olelusringi lahutamatu osa. Toit, mida sööme, võib olla meie peamine liitlane või suurim vaenlane. Seetõttu peavad need, kes soovivad rasva kõhust ja külgedelt eemaldada, oma toitumise üle vaadata, tehes valiku tervisliku toidu kasuks.\nParem on loobuda kõrge kalorsusega ja kuidas lagundada rasva maksas toidust, asendades need rohkem punaste ja roheliste köögiviljade ja puuviljadega.\nLisada võib ka kala, kodulinde, nisu, kaerahelbeid, riisi, banaane, kliisid, lina, aprikoose, viigimarju, kakaod ja muid kiudaineid ning kasulikke elemente sisaldavaid toite. Selline toit rahuldab täiuslikult nälga, täites mao, mõjub soolestikule hästi ja ei muutu rasvkoeks. Magusaisu ja jahuhuviliste jaoks on see väga raske. Kõhust ja külgedest vabanemiseks peate unustama oma lemmikmaiused. Fakt on see, et sahharoos suurendab näljatunnet, sundides sööma palju rohkem kui vaja.\nKui soovite kaalust alla võtta kõige kiirema tulemuse, peaksite proovima "Cell-u-Loss". See on spetsiaalne lisaaine, mis eemaldab organismist delikaatselt vett. Tursed on sageli liigsete koguste põhjuseks ja see toidulisand aitab toime tulla ebameeldiva mõjuga. Ja neile, kes naudivad suupisteid liikvel olles, pakub Herbalife tervisliku vaste igale kiirtoidule - valgubatoonidele. Maitsev ja tervislik suupiste sisaldab ainult kalorit, nii et te ei pea oma figuuri pärast muretsema!\nVesi kiirendab ainevahetust ja puhastab keha toksiinidest. See tähendab, et nendest ekstra sentimeetritest taljes on ilma veeta peaaegu võimatu vabaneda.\nNeil, kes tahavad rasvkoega hüvasti jätta, on parem juua päevas umbes 2 liitrit vett. Kuid ärge üle pingutage. Vastasel juhul ilmub rasva asemel või isegi koos sellega turse.\nJoodava vedeliku koguse lugemiseks ja kontrollimiseks võite kasutada spetsiaalseid nutitelefoni rakendusi. Samal ajal on kaalulanguse ajal soovitatav jätta toidust välja magusad mahlad, sooda ja alkohol, mis on ideaalselt külgedele ladestunud. Nende toodete kalorite sisaldus on lihtsalt skaalast väljas. Tavalistel inimestel nimetatakse neid tavaliselt "kaloriteks pangas". Kas neist keeldute või mitte, on teie otsustada. Kuid ilmselgelt ei saa neist unistaja kuju poole abistajaid.\nÕige toitumine soodustab imelist heaolu, seedesüsteemi piisavat toimimist ja normaalset ainevahetust. Ja seetõttu moodustub ilus figuur.\nProovige süüa väikeste portsjonite kaupa, kuid sageli. Parim on süüa täis sööki iga 4—4,5 tunni järel, samal ajal kui teil on väikesed ja tervislikud suupisted. Põhitoidukordade vahel paastudes hakkab keha rasvkoe ladustama, kartes võimalikku puudust. Ja tõenäosus pärast näljastreiki liiga palju süüa on palju suurem. Ärge unustage, et õhtusöök on väärt maksimaalselt 3 tundi enne magamaminekut. Meie seedesüsteem töötab öösel äärmiselt aeglaselt.\nJa kõik, mida te hilisõhtul sõite, ladestub hommikul külgedele ja kõhtu. Püüdke kodus kõhtu ja külgi eemaldada ilma kehalise aktiivsusega, on asjatu. On soovitav, et tunnid oleksid regulaarsed. Harjutus võib aidata lihaseid toniseerida ja aidata rasva kiiremini põletada. Võite valida mis tahes tüüpi tegevuse, mis sobib teie maitsele. Peamine on enne treeningut korralikult soojeneda, et vältida ebameeldivaid tagajärgi.\nNaise lihtsaim viis vöökohast vihatud rasvast lahti saada on tavaline rõngas. Seda tüüpi treeningu eeliseks on see, et see ei nõua palju aega ja vaeva.\nPiisab, kui keerata rõngast iga päev 10 minutit ja varsti märkate muutust. Tulemus saavutatakse tänu rõnga otsesele kokkupuutele probleemsete aladega: hula-rõngas masseerib vajalikke alasid, lõhustades rasva ja kiirendades kehakaalu langetamise protsessi. See on tõhus ja lõbus harjutus, mis aitab mitte ainult sentimeetreid vööst eemaldada, vaid ka lapsepõlve meenutada. Sa pead lihtsalt sellest aru saama.\nMitte mingil juhul ei tohiks rõngas töötada kõhu täis. Verevalumite ja verevalumite ilmnemise vältimiseks on parem keerata hula rõngas spetsiaalses vöös või kitsas riietuses. Kardiotreening Kui eemaldame kodus kõhu ja küljed, ei saa me ilma kaalulanguseta hakkama. Rasvast on võimatu vabaneda ainult teatud kehaosas, mis tähendab, et üldist kaalukaotust ei saa vältida.\nSiinkohal võib kardiotehnika kasuks tulla. Jooks, samm, hüppenöör. Peaksite keha tõstma, püüdes küünarnukkidega põlvedeni jõuda. Külgmiste kõhulihaste tugevdamiseks peate kordamööda jõudma vasaku küünarnukiga parema põlveni, seejärel parema küünarnukiga vasakule põlvele. Algajatele piisab 30 kordusest ülemise pressi ja iga külgmise lihase jaoks. Harjutus toimub kiires tempos.\nTeine harjutus. Peate istuma põrandal, jalad veidi painutama, tõstes jalad, käed pea taga. Peaksite oma keha pöörama paremale ja põlvi vasakule ja vastupidi.\nPiisavalt 20 kordust mõlemal küljel. Treeni mõõduka tempoga. Kolmas harjutus. Peate põlvitama, seejärel istuma aeglaselt külgedele, lastes samal ajal puusad alla. Positsiooni kükitamise ajal peaksite hoidma sekundit. Piisavalt 20 kordust külje kohta mõõdukas tempos. Neljas harjutus. Peate lamama põrandal, seejärel painutage parem jalg ja tõmmake see rinnale, surudes seda tihedalt kätega.\nJärgmisena korrake vasaku jala jaoks vajalikke samme. Algajatele piisab 20 kordusest jala kohta mõõdukas tempos. Viies harjutus. On vaja lamada põrandal ja sulgeda käed pea taga "lukku". Järgmisena peaksite tõstma keha ja jalgu nurga all 45 °püsides selles asendis sekundit.\nPressoteraapia Pressoteraapia ei põhjusta valu ja võimaldab saavutada väljendunud tulemuse võitluses liigse rasva vastu. Patsiendid taluvad seda mugavalt ja sellel on kasu tervisele. Pressoteraapiat peetakse lümfidrenaažiga massaaži variandiks. Pärast protseduuri aktiveeritakse vere- ja lümfivoog, kehast eemaldatakse liigne vedelik ja lagunemisproduktid.\nPatsient tunneb pingeliste lihaste lõdvestamist ja üldist toonilist toimet. Õhus rütmilise liikumise korral ülikonnas avaldub nahale, veresoonte ja lihaste struktuurile ning nahaalusele rasvale suruv efekt. Pressimassaaži mehaaniline surve kehale parandab vere mikrotsirkulatsiooni ja kiirendab ainevahetusprotsesse.\nSeansi ajal mõjutab rasvakihti vahelduv elektrivool, mille tagajärjel suureneb verevool ja lümfi väljavool, rakustruktuurid on hapnikuga küllastunud. Rasvarakud kaotavad mahu, siis algab nende lõhustumine lipolüüs ja lagunemissaadused erituvad kehast. Elektrolipolüüsil on järjestikune toime ja see viiakse läbi järk-järgult.\nSee algab nahaaluse rasva ja lihaste välja treenimisega ning lõpuks soojenevad ja vähenevad tselluliidi ladestused. Elektriliste impulsside mõjul hakkavad lihased aktiivselt töötama, suurendades seeläbi naha elastsust, see on silutud ja pingutatud. Peamised ülesanded, mida tehnika abil lahendada saab, on ülekaal, figuurivigade parandamine ning rasvkoe ja apelsinikoore tselluliidi hävitamine.\nKõik tööd tehakse spetsiaalse seadmega - müostimulaatoriga. See pakub poletada ur rasva uurimist impulss-elektrivooluga ja põhjustab selle kokkutõmbumist, nagu ka füüsilise koormuse ajal. Selle tagajärjel toimub aktiivne nahaaluse rasva põletamine, lihaste toonimine ja tugevdamine, suurendades elastsust ja siludes kihti.\nTihe rasv voolu mõjul pehmendab, rasvarakud õhenevad, eemaldatakse rakkudevahelisse ruumi ja eemaldatakse lümfivoo kaudu koos liigse vedeliku ja lagunemisproduktidega. Müostimulatsioon on suunatud kudedes toimuvate ainevahetusprotsesside kiirendamisele, kuidas eemaldada rasva kohuga loomulikult ja kehakaalu vähendamisele, lihaslihaste tugevdamisele, keha kontuuride parandamisele, naha noorendamisele, venitusarmide ja tselluliidi kaotamisele, lümfi ja verevoolu normaliseerimisele.\nMüostimulatsiooni on soovitatav kombineerida selliste protseduuridega nagu lümfidrenaažimassaaž ja elektrolipolüüs. Keskmiselt algab seansi maksumus rublast.\nKrüolipolüüs Naistel on kõik teistmoodi. Neil on selles kohas loomulik eelsoodumus rasva järele, mis loob vajalikud tingimused laste edaspidiseks sünniks. Sünnitanud naised mõtlevad, kuidas eemaldada alakõhus olev voldik, sest pärast sünnitust on see tavaline probleem. Kuidas vabaneda kortsudest kõhuga Paljud inimesed unistavad pumbata kõhtudele märgatavaid kuubikuid.\nVeel rohkem inimesi soovib keharasvast lahti saada, teha kõht kui mitte ideaalselt tasaseks, siis vähemalt toonuses ja ilma märgatavate voldideta. Ainult üldine lähenemisviis koos tõsise tööga iseenda vastu aitab edu saavutada. Aktiivse kehalise tegevuseta pole võimalik ilma tõhusate harjutustega mitte ainult vööst. Vaja on kardiotreeninguid, mis toniseerivad kogu keha, ajavad rasva igalt poolt. Dieeti on vaja muuta, mis viis naha alla rasva moodustumiseni. Sport Füüsiline aktiivsus on esimene asi, mis hakkab rasva ajama kõhu alt.\nEnda jaoks on vaja koostada tunniplaan, mis sisaldab erineva orientatsiooniga vahelduvaid treeninguid. Kolm korda nädalas saate valida võimlemise, fitnessi, kardiokoormused sörkjooksu, jalgrattasõidu, hüppenööriga. Võtke veel 3—4 korda otsese kõhutöö tegemiseks. Need aitavad voldidega hakkama saada, muudavad kõhulihased pärast tunde tugevamaks ja reljeefsemaks.\nEkspertide ja klientide sõnul peetakse kõige traumeerivamaks traditsioonilist süstalt, rasva tumensiivset pumpamist kõhust. Nende valimine nõuab individuaalset lähenemist, spetsialiseeritud kliinikute ilukirurgide heakskiitu, võttes arvesse võimalikke vastunäidustusi. Operatsiooni maksumus rasva pumpamise igas tsoonis võib keskmine kaalulangus nadalas sõltuvalt piirkonnast, kliinikust keskmiselt - 50 kuni 95 rubla.


Nr 67 sisukord:\nKuidas mootorsaani treiler plastikust suusateed sai. Koit Maarand\n» Trofee avas Magistrali keskuses teise poe Tallinnas\nTuulekala festival tuleb taas\n» Kestab III Suure Paadiralli registreerimine\nVõldas, va järvekurat. Leili Järv\nÜmarmudil kui harrastuspüügiobjekt. Harri Nurk\n» Haugitrolling hilistalvisel Suur-Emajõel. Heiki Rips\nNoorte kalastus- ja paadilaager toimub Vaibla külas\nTanel Padari kitarrid ja õnged. Raimo Kummer\nKarbipüük rohtunud veealadelt. Rene Martin\nKadiska on Soomes suvitaja parim püügivahend. Anneli Einman\nSeni lahendamata mõistatus – kalade kuderänded sünnijõkke. Randel Kreitsberg\nKevadine kalapüük topsiõngega. Aleksandr Agejev\nMeie toidupoodide siig – kas Soomes kasvatatud? Hanno Kask\nKalade külmsuitsutamine kodustes tingimustes. Hanno Kask\nForelli sigimistingimuste jätkuv parandamine Porijões. Raul Pihu\nÜhest ilukirjanduslikust kalandusteosest. Kalle Kroon\nMis juhtus ABUga? Kalle Kroon\nKuldkala 2013. Ralf Mae\nLood Ruhnu saarelt. Eva Aadamsoo\nSammuke lähemale Wöhrmanni kärestikule. Tauno Jürgenstein\nKalapüük Nuweibas, Aqaba lahe põhjaosas. Toomas Mikkor\nVõldas (Cottus gobio L.) on üle Eesti tuntud veel merihärja või merihärja poja, härjapea, härjapää, varekse merihärja, härjapätsi, rontipea, tölluspea, koerakala, kivitrulli, lutsu või lutsupoja, lodi, lodjakala, lodjapätsi, purlaki, kondi, kondakala, emakkala, järvekuradi ja nii mõnegi teise nime all. Mis kalaga on tegemist, kus ta elab ning miks võldas on o...\nTänu üleilmastumisele ja globaalsele kaubandusele on laevade ballastveega jõudnud Eestisse uus kalaliik, mis siinse mere elamiseks väga sobiliku on leidnud olevat ja kes on siin jõudsalt paljunema hakanud. Tegemist on ümarmudilaga, kelle populatsioon põhjarannikul on paiguti nii suureks paisunud, et seda juba harrastuslike vahenditega püüda on võimalik. Harri...\nHaugitrolling hilistalvisel Suur-Emajõel. Heiki Rips\nTalv tähendab kalameestele traditsiooniliselt jääpüüki siku või kirbuõngega. Talvine trolling tundub esmapilgul veidi kummalise sõnapaarina – kust seda vaba vett talvel nii väga ikka võtta? Ent Suur-Emajõe ülemjooksul, lõigul Võrtsjärvest Kärevere sillani, on talvine haugitrolling laialdaselt praktiseeritav ja ka tulemuslik püügiviis. Siit leiab talvel nii la...\nJätkub Kalastajas 66 alanud lugu lihtkäsiõngega kalastamisest. Seekord on vaatluse all püügipaiga valik, peibutussöötmine, püügitehnika ja -taktika.\nLoe edasi Kalastaja 67, lk 32\nEesti rocki tuntumaid tegijaid Tanel Padar (32) on kirglik kalamees, kelle jaoks õnged ja spinningud on lapsepõlvest saadik olnud sama hingelähedased kui kitarrid. Sellest, et tegemist on kõva kalamehega, annab tunnistust tõsiasi, et Kalastajale antud intervjuu ajal läheb Tanel rohkem põlema mitte viimastest esinemistest, vaid konksu otsast pääsenud suurtest ...\nEnamus kalameestest eelistab püüda nii karpe kui ka teisi kalu kohtadest, kus on puhas ja kõva põhi. Rohu seest karbipüügi põhilisteks probleemideks on, et tina veab meie sööda sügavale rohu sisse või hakkavad rohukõrred jm veetaimestik võtu märkamist segama. Tegelikult ei tasuks rohu seest püüki karta ja seda iga hinna eest vältida. Natuke vaeva nähes võib k...\n23. oktoobril 2000. aastal jõustus Euroopa Nõukogu ja Parlamendi poolt vastu võetud ühtne Veepoliitika raamdirektiiv (2000/60/EC). Üks põhilisemaid direktiivist läbi kumavaid suundasid on saavutada kõikide pinnavete hea ökoloogiline ja keemiline seisund aastaks 2015. Kui raamdirektiivi jõustudes tundus 2015. aasta olevat ilmselt mägede taga, siis vahepeal on ...\nEnam pole jäänud palju aega, kui kevadine, aina kõrgemalt käib päike muutub meeldivalt soojaks ning hakkavad vulisema kevadised lumesulamisveed. See aga tähendab, et pikalati-hooaeg pole enam mägede taga. Artiklis tuleb juttu kalapüügist feeder- ehk topsiõngega, sealjuures keskendume peaasjalikult varakevadisele püügile ja vaatleme, missugust varustust sel aj...\nNii toores kui suitsusiig meie toidupoodide lettidel on kaup, mille päritolu kohta võib kuulda erinevaid spekulatsioone. Kui küsida kala päritolu kohta selle maaletoojate käest, taovad kõik rusikaga vastu rinda nii mis kõmiseb ning väidavad, et ilma igasuguse kahtluseta on tegemist Soome kasvatusest pärit kalaga. Aeg-ajalt aga jookseb ajalehtedest ja elektroo...\nKui seni oleme kirjeldanud, kuidas erinevaid kalu kuumsuitsutada, siis seekord vaatame vahelduseks, kuidas kodustes oludes külmsuitsutamisega hakkama saada ja mida meil selleks tarvis läheb.\nLoe edasi Kalastaja 67, lk 76\n2011. aasta 19. juunil rajasid loodusesõbrad Porijõe ülemjooksule Talvikese külas teetruubist allavoolu forellidele tehiskoelmu, kasutades selleks 10 tonni Tartu lähedal asuvast Aardlapalu karjäärist pärit sobiva fraktsiooniga sõelutud ja pestud kruusa. Möödunud hooajal sai Porijõgi veel teisegi tehiskolemu.\nKalle Kroon lehitseb 1935. aastal välja antud Karl Ehrmanni kalaraamatut „Õngelatiga mööda Võrumaad“.\nLoe edasi Kalastaja 67, lk 80\nGlobaliseeruv maailm on meie kõigi igapäevane reaalsus. Hiinas kokku pandud spinningurull, Saksamaal toodetud monofiil, Serbias valmistatud voblerid, Venemaa sääsetõuk või Poola sõnnikuuss – need on vaid loetud näited üleilmastumisest, mis puudutavad otseselt enamikke meie kalamehi. Kõige selle taustal on aga huvitav ja hariv heita pilk protsessidele, mis toi...\nUues Ruhnu-rubriigis antakse teateid meretagusest elust Eesti kõige kaugemal saarel. Kuna tegemist on kalastusajakirjaga, on need teated üht- või teist nurkapidi seotud kalapüügiga.\nLoe edasi Kalastaja 67, lk 108\nJaanuari lõpus mängiti Sindi paisu saagas maha järjekordne osa, kui toimus detsembris valminud keskkonnamõjude hindamise (KMH) aruande avalik arutelu. Meenutuseks, et seekordne, arvult juba neljas KMH Sindi paisu juures, oli algatatud eesmärgiga selgitada välja, kuidas ja millistel tingimustel saaks rajada paisule hüdroelektrijaama (HEJ). Nagu seadus ette näe...\n„Olen Nuweibas Aqaba lahe ääres elanud juba 10 sügist, talve ja kevadet, aga pean häbiga tunnistama, et selle mere kalapüügist ei tea ma kuigi palju. Arvestades asjaolu, et Aqaba laht on mõnes kohas 1800 meetrit sügav ja selles elutseb ilmatu hulk põnevaid kalu, paneb mu laiskus mind ennastki imestama. Kui poisipõlves võis paari käelaba suuruse särjepoja pära...