Jalutu invaliid on 45aastane Andrei, kes elab Kesk-Venemaal.\nSüüdistuse kohaselt käisid moldovlased Andreiga kerjamas üle Euroopa, muuhulgas Hispaanias, Kreekas ja Soomes.\nMullu külastasid moldovlased ka Eestit, kus Andrei kerjas raha vähemalt Tallinnas ja Pärnus.\nMoldovlased panid Andrei hommikul käidavale tänavanurgale maha ja vaatasid, kui palju talle raha antakse. Kui inimeste voog hakkas vähenema, siis viidi ta kerjama järgmisse kohta.\n“Eesti inimesed olid erakordselt helded ja andsid Andreile umbes 200 eurot päevas,” rääkis Ekspressile juhtumiga kursis olev allikas. Õhtul võtsid moldovlased Andreilt raha ära.\nAndrei töötas nooruses tööstuses ja kaotas oma jalad ilmselt tööõnnetuse tagajärjel. Tema jalad on amputeeritud pealtpoolt põlve.\nKriminaalasja raames Andreiga kokku puutunud inimestele jäi temast väga sümpaatne mulje.\n“Tal oli väga kurb elusaatus, tema suguvõsas oli järjest palju surmasid, nagu mõnes selgeltnägijate saates. Seetõttu ei olnud Andreil ka võrgustikku, kes oleks teda aidanud.”\nAndrei jutustuse kohaselt tarvitas ta Venemaal oma kodukandis parajasti poe taga alkoholi, kui ta kutsuti ühel päeval autosse.\nUurimise versiooni kohaselt valisid moldovlased Andrei hoolikalt välja. Ilmselt panid nad tähele, et talle antakse poe juures nii napsi kui suitsu.\n“Andrei on selline inimene, keda inimesed hea meelega aitavad,” räägib temaga suhelnud eestlane.\n“Mõni teine invaliid ei pruugi nii palju raha saada. Seetõttu ta lihtsalt varastati – tüüpiline inimkaubanduse juhtum.”\nMoldovlased vormistasid Andreile dokumendid ja temaga sõideti Venemaalt Lääne-Euroopasse. Selle käigus tehti vahepeatusi kerjamiseks.\nAndrei oskab ainult vene keelt. Väljaspool Venemaad oli tal raske aru saada, millises riigis ja linnas ta parajasti viibib. Enne piiriületust anti talle ka alkoholi.\nAndrei üritas korduvalt põgeneda, kuid see ei õnnestunud, sest tal hoiti kogu aeg silm peal. Samuti tuli tal taluda enda sõnul vägivalda, sest moldovlased peksid jalutut meest.\nAndrei sõnul polnud ta ainus invaliid, kellega niimoodi mööda Euroopat ringi sõideti. Ta oli sattunud teenima raha suurema moldovlaste pundi poolt organiseeritud kerjamisvõrgustikku.\n“Nad on ääretult mobiilsed ja liiguvad ühest riigist teise, et neid ei tabataks,” kirjeldas moldovlaste tegevust uurimisega kursis olev inimene.\nMoldovlased lubasid Andreile, et korralikult kerjates saab ta omale mitu tuhat eurot maksvad jalaproteesid. Uutest jalgadest sai mehe jaoks suur unistus. Lubatud proteese talle ei ostetud.\nMoldovlased lubasid Andreile, et korralikult kerjates saab ta omale mitu tuhat eurot maksvad jalaproteesid. Uutest jalgadest sai mehe jaoks suur unistus. Lubatud proteese talle ei ostetud. Mehele ei antud kasutamiseks isegi ratastooli.\nKui Pärnu politsei Andrei leidis, siis olid ta jalaköndid veremes ja hõõrdunud. “Ta oli väga halvas seisundis,” meenutab tollal Andreid näinud inimene.\nPärnu maakohus võttis Andreiga ringi liikunud Moldova naise ja mehe vahi alla, et nad ei saaks uurimisest kõrvale hoida ega uusi kuritegusid toime panna.\nMoldovlanna kaitsja, advokaat Paul Järve taotles kuni riigikohtuni välja oma kliendi vabastamist. Järve teatas kohtule, et kuriteokahtlus ei ole põhjendatud. Riigikohus jättis naise siiski vahi alla. Tänaseks on moldovlased vahi all juba üheksandat kuud.\n“Ta ei ole kuidagimoodi rõõmus selle süüdistuse üle,” iseloomustab advokaat Järve Ekspressile oma kliendi olukorda.\nJärve ei soovi enne kohtuistungit süüdistust lähemalt kommenteerida. Ta ütleb siiski: “Tegelikkuses on need asjad palju keerulisemad.”\nJõhkratele kuritegudele spetsialiseerunud ringkonnaprokurör Gardi Andreson süüdistab moldovlasi inimkaubanduses raskendavatel asjaoludel. Selle eest võib süüdimõistmisel karistada 3-15 aastase vangistusega.\nKui kohus peaks hakkama moldovlaste süüasja arutama üldmenetluses, siis peaks andma protsessil tõenäoliselt tunnistusi ka jalutu Andrei. Advokaat Järve ütleb, et on valmis esitama vastava taotluse. Kui moldovlased aga peaksid otsustama kokkuleppemenetluse kasuks, siis pole Andreid kohtus vaja.\nPärast politsei poolt leidmist sai Andrei abi MTÜ Eluliinilt, mis nõustab kriisiseisundis inimesi. Tema sõidu kodumaale Venemaale maksis kinni rahvusvaheline migratsiooniorganisatsioon.\nMTÜ Eluliin juhatuse liige Eda Mölder kiidab Pärnu politseinikke Andrei märkamise eest: “See oli neist väga tubli ja ilmselt mõnda aega ei tooda meile kerjajaid sisse. Kerjamine on inimkaubanduse vorm, mis on maailmas väga tulus. Eestis on asi õnneks parem, kui sellistele asjadele kohe tähelepanu pööratakse.”


Leiti 252 tulemust. Näidatakse 91-105\nGewürztraminer Medaille d`OR 13% 75cl\nHind: 10.88 €\nLecciaia Sangiovese Toscana 2014 75cl, 13,5%\nTäidlane, rikkalik, puuviljane vein. Aroomi- ja maitsebuketis küpsed mustad marjad ja tume kirss. Pikk ja kergelt vürtsikas järelmaitse.\nChateau De Kintzheim Pinot Gris 13% 75cl\nCellier des Princes Cotes du Rhone La Couronne 2016 14,5% 75cl\nViinamarjad: Grenache 80%, Syrah 10%, Mourvedre 10% Grenache viinamari annab veinile tugevuse, täidluse ja pehmuse.Syrah annab kannikese aroomi ja ilusa rubiinpunase värvuse.Mourvedre annab struktuuri. Tänu tammevaadis laagerdumisele (12 kuud) on veinis ilus vanilli nüanss ja lik...\nLunae Bosoni Colli di Luni Carpe Diem 75cl, 12%\nPehme, hästi tasakaalus, kuiv, puuviljane ja elegantne vein. Maitse on värske ja harmooniline, milles on tunda metsalilli ja värskeid puuvilju.\nGitton Pouilly Fume 2015 37,5cl 14%\nDelikaatne ja noobel Pouilly Fumé väga väikeselt veinitootjalt Gitton pere e Fils. Aroomi- ja maitsebuketis on tunda tulekivi nüanssi, rohelisi ürte ja mustsõstralehte. Maitses mõnus suitsune nüanss.Ilus pikk järelmaitse. Sobivus: Suitsulõhe ...\nBaglio Gibellina Passimento Syrah Organic IGT Siciliane\nCellier des Princes Cotes Du Rhone Village 2014 14% 75cl\nIlus sügavpunane värvus.Maitse- ja aroomibuketis on tunda punaseid marju: vaarikat ja jõhvikat, mustsõstart ning vürtse.Vein on hästi tasakaalustatud, pehme,ümara tanniiniga. Sobivus: Vürtsikad lihatoidud, hautised, metslinnuliha.\nLecciaia Merlot Toscana 2013 75cl, 14%\nLecciaia Cabernet Sauvignon Toscana 2013 75cl, 13,5%\nCasetta Langhe Doc Nebbiolo 2007 13% 75cl\nCasetta Langhe Nebbiolo DOC Viinamari:100% Nebbiolo Värvus: särav rubiinpunane.Bukett: meeldiv, intensiivne.Maitse: puuviljane, sametine,parkainerikas Sobivus:liharoad,küpsed juustud.Serv.temp.:20°C\nChateau Haut-Bernones Haut-Médoc Bordeaux 2016 75cl 13,5%\nKäsitsi korjatud viinamarjad, hoolikas veinivalmistamise protsess, hea pinnas (lubjakivi ja kruus) ning küpsemine 18 kuud tammevaadis annavad elegantse, pehme ja puuviljase veini. Aroomi- ja maitsebuketis on tunda musti marju. Serv.17/18`C. Enne serveerimist kindlasti 1-2 tundi lasta veini...


Suund on uues meedias tegutsemisele - Eesti Kirik\n22.03.2017 | Tiiu Pikkur | Rubriik: Esileht\nJanek Mäggi rääkis kommunikatsiooni põhitõdedest.\nMis on kriisikommunikatsioon ja kuidas sellega toime tulla, seda arutati 17. ja 18. märtsil Euroopa luterlike vähemuskirikute (KALME) kohtumisel Helsingis ja Tallinnas.\nReedel tutvuti Soome kiriku meediatööga ja laupäeval olid konsistooriumis koolitajateks suhtekorralduse spetsialist Janek Mäggi ning ajakirjanik Marko Paloveer.\nSoome kiriku kommunikatsioonikeskuses rääkisid Tuomo Pesonen, Kimmo Saares, Juha Rajamäki ja Eeva-Kaisa Heikura kriisikommunikatsioonist ja selle kahest aspektist. Esiteks, kuidas kirik tegutseb väljaspool kirikut tekkinud kriisi (õnnetus või katastroof) puhul. Soome kirikul on sellisteks juhtudeks omad tegutsemisskeemid. Teine aspekt on see, kui kriis tabab kirikut, on näiteks maineprobleem.\n„Mis jäi kõlama, oli see, et tuleb olla avatud,“ selgitab KALME Eesti esindaja Meelis Süld. „Oluline on läbipaistvus. Tänapäeva ühiskonnas ei saa enam mitte midagi varjata, kõik tuleb üsna kiiresti avalikuks. Kõige mõistlikum on kirikul oma kriisijuhtumist ise esimesena teavitada.\nNäiteks tõid soomlased ühe seksuaalse ahistamise juhtumi, mis kirikus aastaid tagasi aset leidis. Ka sellises olukorras peab kirik ise selgitama juhtunut. See on umbes kümne aasta töö olnud, kui ka kiriku juhtkond hakkas mõistma, et probleemide korral tuleb neist avatult rääkida ja olla esimeseks infoandjaks.“\nSoome kirikus pööratakse suurt tähelepanu sotsiaalmeediale. On olemas terve meeskond, kes toodab sisu Facebooki ja Twitterisse, samal ajal ei unustata raadio- ja teletööd ning muidugi ka trükiajakirjandust.\n„Ma arvan, et kõige rohkem on KALME kohtumisel osalejatel kaasa võtta neid häid näiteid, mis Soomes on toiminud, aga ka põhimõttelisi suundi,“ rõhutab Süld. „Tegutseda tuleb rohkem uue meedia valdkonnas.“\nLaupäeval jätkati EELK konsistooriumis, kus tervitas ja EELKd tutvustas piiskop Einar Soone. Janek Mäggi ja Marko Paloveeri loengutele järgnenud aruteludel said mitmedki teemad selgemaks.\nTuleb välja, et kirikute vahel levib palju eelarvamusi ja teadmatust. Infovahetus on aga puudulik. KALME roll infovahetuse tõhustamiseks on tähtis. Plaanis on luua kirikuid ühendav võrgustik, kuhu kuuluksid peale KALME liikmete ka teised kirikud.\nSügisel koguneb Bratislavasse KALME assamblee, kus valitakse ka uus eestseisus. Praeguse eestseisuse juhataja Praxedis Bouwmani sõnul on väga oluline, et KALME liikmeskirikud otsustaksid, kas sellist ühendust on vaja. Praegu on KALME tegevus taaskäivitatud projekti korras, kuid huvi süvenenuma töö vastu on olemas.\nSeminaril osalesid Läti, Venemaa, Poola, Ungari, Slovakkia, Hollandi ja Eesti esindajad.\nJärgmine: Piiskoplik nõukogu keskendus preestriametile


Akvamariiniga hõbekõrvarõngad - Crystal Therapy\nPood / Ehted / Hõbe ja-kuldehted / Kõrvarõngad\nMõõdud: 4,6g,14mm, koos kinnitusega 30mm\nSoovid lasta vanal minna, et uus saaks tulla? Kui jah, oled jõudnud õigele lehele. Lihtsa joonega ovaalsed akvamariiniga hõbekõrvarõngad on sellel teekonnal on ühed parimatest kaaslastest.\nAkvamariin on kõrge võnkesagedusega puhastavate omadustega, julguse ja kaitsekivi.\nAkvamariine on aegade algusest seostatud õnne ja jõukusega, pikaajalise, harmooniline ja viljaka abieluga. Võib öelda, et ta on rahu, südamest kiirgava rõõmu ning õnnelike suhete sümboliks.\nTa on suurepärane meditatsioonikivi moodustades aura ümber otsekui kaitsekilbi, kutsub esile kõrgeid teadvusseisundeid ning innustab pühenduma inimkonna teenimisele. Ta vabastab meeled hirmudest, suurendab keskendumisvõimet ning muudab oma kandja mõtted selgemaks.\nTeda seostatakse sageli ka selgeltnägemise võimetega. Ta tugevdab aurat ja suurendab intuitsiooni.\nTootekood: HK1019 Kategooriad: Hõbe ja-kuldehted, Ehted, Hõbeehted, Kõrvarõngad Sildid: Hõbeehted, hõbe 925, Kaitse, Akvamariin, meremeestekivi, kõrge võnkesagedus, puhastavate omadustega\nAkvamariiniga hõbesõrmus 59.00€\nAkvamariiniga hõbesõrmus 85.00€\nAkvamariiniga hõbesõrmus 135.00€\nAkvamariiniga hõbesõrmus 68.00€\nAkvamariini lähedal hoidmine või igapäevaselt kaasas kandmine (ka ehtena) vähendab teadliku meele ülemvõimu, andes võimaluse ammutada infot alateadvusest. Kuna tegemist on kõrge võnkesagedusega puhastava kristalliga, siis õpetab ta oma kandjat kuulama ning elama kooskõlas oma kõrgema minaga.\nKasutatud on teda ka raseduse ajal, kaitstes nii ema kui ka last. Ta rahustavad energiad vähendavad stressi, vaigistavad meelt ja eemaldavad kõrvalised mõtted.\nSobib tundlikele inimestele, suurendab sallivust ja toetab kõiki, kes kannavad kohustuste koormat. Katkestades enesehävituslikud programmeeringuid, juhib akvamariin dünaamilise muutuse poole. See igal tasandil ummikseisude likvideerimist soodustav kivi aitab mõista erinevate olukordade kujunemise põhjuseks olevaid emotsionaalseid seisundeid ning tõlgendada enese tundeid. Kõrvaldades segavad mõtted, filtreerib akvamariin ajju jõudva informatsiooni ning muudab teie tajud selgeks.\nAkvamariin, mida peeti meremeeste kaitsjaks, oli algselt merejumalanna kivi, mis kaitses pimeduse jõudude eest ning tagas valguse-vaimude soosingu. Merenõiad on tuhandeid aastaid puhastanud ja laadinud seda kristalli oma rituaalide tarbeks täiskuuvalguse paistel merevees. Ka ladina keeles tähendab Aqua mare merevett.\nFüüsilisel tasandil rahustab närve ja leevendab pingeid, mõjub hästi kurgu-ja kõhuvalu, hamba- ja närvivalu korral, toetab kurgu-, lõua-, kaela- ja kuklapiirkonda, tugevdab maksa ja immuunsüsteemi, leevendab kurguvalu ja paistetust, toetab raseduse ajal. Kui oled nõrga immuunsüsteemiga, hoia akvamariini enda läheduses, sest kõrgema südamekeskuse kivina on ta seotud harknäärmega.\nEnergiakeskused: kurgutšakra, südametšakra\nVärv: läbikumav meresinine ja heleroheline. Värv tuleneb akvamariinil imeväiksest rauasisaldusest.\nTähtkuju: Kaksikud, Skorpion, Veevalaja, Jäär, Sõnn, Kaalud ja\nteised tähtkujud, kes tunnetavad tõmmet akvamariini vastu.\nAkvamariini on sobilik puhastada tulega, näiteks küünlaleegi kohal. Puhasta aeg-ajalt voolava vee all ning pühi pehme lapiga. Hea on laadida kuuvalguses. Loe veel miks hõbedast ehted tuhmuvad ning kuidas puhastada poolvääriskividega hõbeehteid\nMillal võiks tuua enda ellu siniseid kristalle?\nKui laiemalt vaadata, siis kasutatakse sinist tooni kive kõige sagedamini kommunikatsiooni soodustamiseks, aga ka energia blokeeringute vabastamisel, harmoonia loomisel, meele rahustamisel. Sinised ja violetsed kristallid on abiks uinumisel ja magamise ajal ning paljud neist pakuvad leevendust neile, kes hädas õudusunenägudega. Lisaks annavad inspiratsiooni ja on seetõttu kõrgelt hinnatud loominguliste inimeste seas.\nSinise ja helesinise perioodidel võiksid pöörata tähelepanu oma kurgutšakrale. Tunneta, kas julged ja saad vabalt väljendada oma tõde (oma isiklikke mõtteid, tundeid ja seisukohti) ning kas saad kõndida elus oma rada või pigem surud emotsioone alla, mugandad oma väljaütlemisi selliselt, et need teisi ei kahjustaks ning püüad elus valmistata heameelt eestkätt teistele.\nKristallidest on sellistel perioodidel väga head toetajad akvamariin, küaniit, sinine kvarts, amasoniit jt sinised kristallid.\nToo enda ellu siniseid kive, kui:\n* soovid suhelda avatult ja pingevavaalt kõigi lähikondsetega;\n* oled valmis midagi uut õppima, olla loov;\n* soovid luua harmooniat endas ja enda ümber;\n* leevendada ja rahustada oma elus valitsevat kaost;\n* tahad mõista ennast, väljenduda ja elada oma tõe järgi;\n* soovid avardada oma perspektiivi;\n* tahad nautida üksindust ja rahu.\nKristalle saab puhastada ja laadida päikesevalguse käes. Tee seda siiski otsese päikesevalguse käes, mitte läbi klaasi.\nAmetüst, apatiit, akvamariin, aventüriin, berüll, tselestiit, tsitriin, fluoriit, kuntsiit, roosakvarts, safiir ja suitskvarts ei talu hästi otsest päikesevalgust ning võivad kiiresti ära pleekida. Samuti ole ettevaatlik erinevate mäekristallist kuulide ja varrastega, kuna need võivad koondada päikesekiiri ja tekitada tulekahju.\nAkvamariin kuulub berüllide perekonda. Berüll on silikaatne heksagonaalse süngoonia mineraal. Puhas berüll on värvitu, kuid lisandite tõttu on enamasti värvunud rohekaks, sinakasroheliseks, kollaseks, roosaks, harva ka valgeks.\nBerüll on vääriskivi. Erivärvilistele erimitele on antud eraldi nimed. Sinakasroheline ning läbipaistev berüll on akvamariin, erkroheline berüll on smaragd, kollakas heliodoor jne.\nAKVAMARIIN (Katkend “Kalliskiviraamatust”)\nValem: Be₃Al₂Si6O₁₈ + Fe, alumiinium-berülliumsilikaat raualisandiga.\nMineraali nimetus: berüll.\nTugevus: 7½–8, kõva kivi.\nVärv. Läbikumav sinine või mereroheline berüll. Oma värvi saab ta raualisandist.\nLeiukohad. Kõige olulisemad allikad on Brasiilias ja Madagaskaril, aga teda leidub ka paljudes Aafrika riikides, Venemaal, Pakistanis, Indias, Austraalias, Birmas ja USAs.\nÜsna kallis kivi. Vanasti hinnati kõrgemalt rohekat tooni, aga tänapäeval on sinine toon rohkem hinnas, ja mida läbipaistvam, seda parem. Kõige hinnalisemad on sügavsinised läbipaistvad kristallid nimega Santa Maria, neid kaevandatakse vaid ühes kohas planeedil, Brasiilias.\nEriti kallid ja haruldased on akvamariinid, millel on sees „kassisilm“ (seest vastu läikiv silm) või „tähe“ efekt (seest paistev täht).\nLadina keeles tähendab aqua mare merevett, just seda see kristall meenutab.\nBerülli ehtekivide perekonda kuulub ka roheline smaragd, roosa morganiit ning veel mitu oranžikat, kollakat, pruunikat ja läbipaistvat õde-venda. Nende põhivalem on sama, vaid värvi lisav keemiline ühend on erinev.\nVahel kutsutakse ühte berüllipere liiget ka „kollaseks akvamariiniks“, aga see on vale nimi – õige nimi on tal heliodoor.\nKuidas teha vahet? Välimuselt on akvamariin sarnane sinise topaasiga, aga viimane läigib rohkem, mõjub võltsimalt ja ongi suurema tõenäosusega kuumas kunstlikult töödeldud. Akvamariinile on omane see, et tema sinine toon on ühe nurga alt väga hästi näha ja teise nurga alt peaaegu kaob.\n– Akvamariini ei võltsita tavaliselt, sest ta on üsna levinud kivi.\n– Samas, suur osa kallistesse ehetesse minevast akvamariinist on kuumaga töödeldud, sest umbes 400kraadisesse kuumusesse sattudes väheneb kristalli kollakas toon ja tugevneb säravsinine toon. Eksperdid oskavad vahet teha, milline on loomulik sinine ja millist on kuumaga sinisemaks aidatud.\n– Kõige suurem ühes tükis akvamariinikristall on leitud Brasiiliast aastal 1910: see sinakasroheline kaunitar oli kaks meetrit pikk, kaalus üle 110 kg ja oli nii läbipaistev, et sellest läbi vaadates sai lugeda ajalehte. Kahjuks lõigati see kristall tükkideks, sest mitte ükski kollektsionäär ei olnud valmis maksma hiigelsummat, et teda endale saada. See leid ujutas maailmaturu akvamariinitükkidega üle ja tänu sellele läks kivi hind mõneks ajaks palju odavamaks.\nKuninglikud suguvõsad armastavad akvamariini. Näiteks Suurbritannia kuninganna Elizabeth sai oma vanematelt 18. sünnipäevaks kingituseks kaks akvamariinprossi, mida ta on kandnud läbi aegade üritustel ja peab oma lemmikuteks. Paljud tiaarad ehk printsessikroonid on akvamariinidega ehitud, näiteks Rootsi printsessi Madeleine’i lemmiktiaarat kaunistab üks imeilus sinakasroheline akvamariin.\n– Akvamariinihelmeid on leitud ka Egiptuse ülikute hauakambritest. Egiptuse ülempreestrid kandsid akvamariinist plaate oma õlgadel, sinna peale olid lõigatud hõimude nimed.\n– Akvamariin oli ka üks tosinast pühast kivist, mis oli Piiblis mainitud kuningas Saalomoni rinnakivina.\n– On ammu tuntud kui merejumalate sümbol ja kui meremeeste talisman, mis kandis hoolt, et mees põhja ei läheks… Igal meremehel oli tormi kaitseks akvamariinitükk taskus. See usk kestab meremeestes siiani.\nAura puhastaja, Emadus, Kommunikatsioon, Loovus, Meditatsioon, Naiselikkus, Rasedus, Suhte harmoniseerija\nJäär, Kaalud, Kaksikud, Skorpion, Sõnn, Veevalaja\nRoosa kvartsiga kõrvarõngad, hõbe 925


Lätis tabatud arvatav Kopli tulistaja toodi viimaks Eestisse - DELFI\nLätis tabatud arvatav Kopli tulistaja toodi viimaks Eestisse\nKahe turvamehe tulistamises kahtlustatav 75-aastane Alexander viibis Riias ravil ning toodi eile Eestisse, kus ta jääb vahi alla.\nAlexander peeti Läti pealinnas kinni möödunud reede hommikul. Ta viibis sealses haiglas, kuna lisaks turvameestele tulistas ta sündmuste käigus ühe kuuli ka iseendale kätte.\nPõhja prefektuuri kriminaalbüroo talituse juht Roger Kumm kinnitas samal päeval meediale, et vormistatakse dokumente, et Läti saaks Alexanderi Eestile loovutada. Prokuratuur taotles ka Alexandri vahistamist ning kohus koostas mehe suhtes vahistamise määruse.\nTäna kinnitati Põhja prefektuurist Delfile, et Alexander toodi Eestisse eile ning nüüd jätkuvad üldised menetlustoimingud.\n2. juuli hommikul kella 11. paiku sai häirekeskus teate, et Kopli liinidel on tulistatud kahte turvameest. Turvamehed läksid kontrollima nende valvatavat mahajäetud maja Liinivahe tänaval, kuna objekti liikumisandurid andsid häire.\nKohapealt leidsid nad objektile tunginud mehe, kes neid tulirelvaga ründas – üks turvameestest sai eluohtlikke vigastusi, kuid arstidel õnnestus ta elu päästa. Teise turvamehe elu polnud küll ohus, kuid ka tema vigastused olid sedavõrd rasked, et ta vajas samuti opereerimist. Asjaolude väljaselgitamiseks alustati kriminaalmenetlust mõrvakatse paragrahvi järgi.\nKurjategijal õnnestus sündmuskohast põgeneda. Kohapeal pidasid politseinikud kinni küll ühe tulistaja profiilile vastava mehe, kuid õige pea selgus, et tema siiski kuriteoga seotud ei olnud ning ta vabastati. Nagu eespool mainitud, 7. juulil võeti kinni Alexander. Varasemalt pole teda kriminaalkorras karistatud.\nKopli tulistaja – vanem mees, konkreetseid tundemärke pole\nKopli liinide tulistamise sündmuspaiga omanikud pole majas toimuvaga kursis\nKopli tulistaja on endiselt vabaduses


Sirje Rank • 4. detsember 2015 kell 10:12\nTaani patrioot Foto: Scanpix/Reuters\nEsimese arenenud riigina on Taanis maksutulude osakaal SKPst ületanud 50% piiri, selgub Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni OECD värskest ülevaatest liikmesriikide maksutrendidest.\nMöödunud aastal kasvas maksukoormus Taanis 50,9%-le, mis on rekord 1965. aastast, mil OECD oma võrdlusi koostama hakkas. Järgnevad Prantsusmaa ja Belgia, kus maksukoormuse tase oli vastavalt 45,2% ja 44,7%.\nEesti maksukoormus oli selles võrdluses 32,9% ning Eestit nimetatakse ära riikide hulgas, kus maksukoormuse tõus oli eelnenud aastaga võrreldes üks suuremaid.\nRahandusministeerium põhjendas, et maksukoormus on tõusnud, kuna maksu- ja tolliamet kogub maksud paremini kokku. Kui samade määrade juures makse paremini koguda ja tulude kasv on kiirem kui SKP kasv, kasvab ka maksutulu suhtena SKPsse. Selgitavat kannet saab lugeda rahandusministeeriumi blogis.\nTaanis on maksukoormuse rekordi taga muu hulgas muudatused pensionide maksustamises.\n„Ettevõtjatest maksumaksjad leiavad jätkuvalt viise, kuidas vähem makse maksta, arved jäävad üksikisikute maksta,“ ütles OECD maksupoliitika ja administratsiooni keskuse direktor Pascal Saint-Amans. „Enamik maksutõuse kriisist alates on langenud üksikisikute õlule kas kõrgema sotsiaalmaksu, käibemaksu või tulumaksu näol. See rõhutab veel kord, kui olulised on jõupingutused selle nimel, et ka ettevõtted maksudest õiglase osa tasuksid.“\nKeskmised laekumised ettevõtete tulude maksustamisest osakaaluna SKPs kahanesid ajavahemikul 2007–2014 3,6 protsendilt 2,8%-le. Eestis oli see näitaja aastal 2013 1,7%, võrreldes näiteks 2,4%ga Soomes. Osakaaluna kogu maksutuludes olid Eesti ja Soome näitajad vastavalt 5,5% ja 5,4%. Suhteliselt sarnane oli näit ka üldist maksukoormuse rekordit hoidvas Taanis.\nMaksutulud üksikisikute tuludelt kasvasid samal perioodil 8,8 protsendilt 8,9%-le ja laekumised käibemaksust 6,5 protsendilt 6,8%-le.\nEestis moodustas üksiksiku tulumaks 2013. aasta maksutuludest 17,3%, Taanis ja Soomes võrdluseks vastavalt 54,8% ja 29,3%. Sotsiaalmaks moodustas Taani maksutuludest 0,2%, Eestis 34,8% ja Soomes 28,9%. Kaupade ja teenuste maksustamiselt saadud tulu osakaal kogu maksutulus oli Eestis 41%. Varamaksude osakaal riigi maksutuludes oli OECD riikidest üle 10% vaid Suurbritannias, Kanadas, Koreas ja USAs. Eestis oli nende tulude osakaal kogu maksutulus 1%.


Radioaktiivsus ja kiirgus (Mikro- ja megamaailma füüsika)\nJoonis 2.9.1. Radioaktiivne kiirgus jaotub magnetväljas kolmeks. α- ja β-osakesed kalduvad Lorenzi jõu mõjul eri suundadesse, sest neil on erinevad laengud. γ-kiirgus on laenguta ja seda magnetväli ei mõjuta. β-osakesed kalduvad kõrvale erineval määral ja nende energiaspekter on pidev, mis tekitas 20. sajandi algul probleemi energia jäävusega ja kergitas esile neutriinohüpoteesi.\nPrantsuse teadlane Henri Becquerel uuris 1896. aastal fosforestsentsi – mõnede ainete võimet pärast tugevat valgustamist ühevärviliselt helendada. Esialgu paistis, et uraanisoolad kiirgavad päikesekiirte mõjul lisaks valgusele ka röntgenikiiri, mis läbivad katses kasutatud tihedat musta paberit, aga metalli mitte. Peagi selgus, et valgustamine polegi vajalik, uraanisoolad kiirgavad täiesti iseenesest. Radioaktiivsuse uurimisele aitas tublisti kaasa uute, palju võimsamalt kiirgavate elementide avastamine. Marie ja Pierre Curie, eraldasid maakidest polooniumi ja raadiumi. Raadiumi kaudu kinnistus kogu nähtuse nimena radioaktiivsus.\nRadioaktiivsus oli alguses teadlastele suur mõistatus, selle lahendamine on seotud Ernest Rutherfordi töödega. Juba aastatel 1898 kuni 1901 selgitas ta välja, et Becquereli kiired koosnevad mitmest erineva läbimisvõimega komponendist, mis said nimeks alfa- ja beetakiired. Elektri- ja magnetväljaga oli võimalik need kiirgused üksteisest eraldada ja siis sai kolmas komponent, millel laengut pole, nimeks gammakiirgus (joonis 2.9.1.). Samal ajal sai selgeks ka see, et gammakiired on sarnased röntgenikiirtega, st tegu on lühilainelise elektromagnetkiirgusega, suure energiaga kvantidega.\nRadioaktiivsuse uurimise algusaastatel eraldati kiirgusliigid (α ja β) eelkõige läbimisvõime järgi. Aastatel 1899 kuni 1903 tehti radioaktiivsuse uurimisel suuri edusamme ja selgus, et on olemas veel üks põhimõtteliselt erinev, väga suure läbimisvõimega kiirgusliik. Rutherford, kes oli nimetanud eelmised ja näidanud, et sel uuel kiirgusel pole laengut, nimetas selle γ-kiirguseks. Kui kümne aasta pärast selgus, et γ-kiired peegelduvad kristallidelt, määrati lainepikkus ja sai selgeks, et tegu on röntgenikiirgusega sarnase, aga suurema sageduse ja suurema kvandi energiaga elektromagnetlainega.\nPiir röntgenikiirguse ja γ-kiirguse vahel on kokkuleppeline ja lähtub enamasti kvandi energiast, mis peaks olema vähemalt 100 keV (sagedus 1019 Hz, lainepikkus 10 pikomeetrit, suurusjärgulise täpsusega). See kokkulepe ei ole väga kindel. Tihti nimetatakse γ-kvantideks või γ-footoniteks ka väiksema sagedusega kiirgust, kui see pärineb radioaktiivsusest. Kui kiirgus pärineb aatomi elektronkattest, mitte tuumast, nimetatakse seda röntgenikiirguseks, kuigi kvandi energia võib olla kokkuleppelisest piirist suurem. Maapealseks γ-kiirguse allikaks on põhiliselt radioaktiivsus. Mõnel juhul tekivad gammasähvatused ägedates äikesetormides, selle protsessi mehhanism ei ole täpsemalt teada. Kosmiline ruum saadab meile samuti mitmesuguse päritolu ja energiaga γ-kiirgust.\nSuur kvandi energia ja hea ainest läbitungimise võime annavad mitmeid võimalusi γ-kiirguse praktiliseks rakendamiseks. On välja töötatud palju meetodeid materjalide ja esemete „läbivalgustamiseks” γ-kiirtega. Ameerika Ühendriikides on alates 2002. aastast üha enam rakendatud kaubakonteinerite automaatset kontrolli γ-kiirgusseadmete abil. γ-kiirgus on laialt levinud meditsiiniseadmete ja -materjalide steriliseerimiseks autoklaavimise asemel.\nVaatamata sellele, et kiirgus on inimeste tervisele mitmes mõttes ohtlik, kasutatakse γ-kiiri kasvajarakkude hävitamiseks. Tuntuim meditsiiniseadmete gammaallikas on Co-60. Beetalagunemisel annab selle tuum ühe γ-kvandi. Tekkinud Ni-60 tuum on ergastatud ja kiirgab põhiolekusse üleminekul ühe veelgi suurema energiaga γ-kvandi:\nRadioaktiivse lagunemise seadus. Nihkereegel ja radioaktiivse lagunemise seeriad\nRadioaktiivne lagunemine on tõenäosuslik protsess (ptk Elektronide difraktsioon ja ptk Määramtusseos). Ei saa kuidagi määrata, millal laguneb konkreetne tuum või millise aatomi tuum järgmisena laguneb. Küll aga on kõigile radioaktiivsetele isotoopidele määratud poolestusaeg (T1/2). Selle aja jooksul lagunevad pooled olemasolevatest tuumadest. Algsest radioaktiivsete aatomite hulgast N0 jääb aja t möödudes alles N aatomit:\nJoonis 2.9.6. Kui radioaktiivse isotoobi poolestusaeg on 24 päeva, siis näiteks ühest grammist on 24 päeva pärast pool lagunenud. Nelja poolestusaja pärast on alles vaid 62,5 milligrammi.\nN0 on algne radioaktiivsete aatomite arv, T1/2 on poolestusaeg, t on kulunud aeg ja N aja t pärast allesjäänud osakeste arv.\nNäiteks uraani looduslike isotoopide poolestusajad on:\nuraan-234, 2,45·105 aastat;\nuraan-235, 7,04·108 aastat;\nuraan-238, 4,46·109 aastat.\nUraani poolestusaeg on väga pikk. Mitmetel radioaktiivse lagunemise produktidel on see üsna lühike. Näiteks jood-131, mis tekib tuumaplahvatustel ja –reaktorites ja mille poolestusaeg on 8 päeva. Tšernobõli katastroofi järel oli radioaktiivne jood saastunud aladel viibijaile eriti ohtlik esimestel nädalatel, hiljem selle kontsentratsioon langes kiiresti. Eriti kiiresti lagunevad perioodtabeli viimases reas asuvate uute elementide tuumad. Livermooriumi, mis on tabelis 116 kohal, kõigi isotoopide poolestusaegu mõõdetakse millisekundites. Kõige stabiilsemal neist, Lv-294 on poolestusaeg 53 ms.\nα- ja β-lagunemisel tekkivad uued tuumad, mille asetust perioodtabelis võrreldes lähtetuumaga kirjeldab nihkereegel:\nα-lagunemisel muutub laenguarv kahe võrra väiksemaks ja massiarv nelja võrra väiksemaks. Tuum nihkub perioodtabelis kahe koha võrra ettepoole.\nβ-lagunemisel suureneb tuuma laenguarv ühe võrra, massiarv ei muutu ja tuum nihkub perioodtabelis ühe koha võrra tahapoole.\nJoonis 2.9.7. Radioaktiivse lagunemise seeriad viivad järgnevate α- ja β-lagunemiste tulemusena stabiilsete plii ja talliumi isotoopide tekkimiseni.\nTihti on tekkinud uued isotoobid samuti radioaktiivsed ja lagunevad edasi. Nii moodustub lagunemiste seeria, mis viib lõpuks välja mõne stabiilse isotoobi tekkimiseni (joonis 2.9.7.). Paljud lagunemisseeriad annavad võimalusi kivimite vanuse määramiseks. Üks vanemaid ja paremini läbitöötatud meetodeid põhineb kahes lagunemisseerias tekkinud plii-isotoopide koguse määramisel. Uraani-raadiumi seerias muutub uraan-238 stabiilseks isotoobiks plii-206. Uraani-aktiiniumi seerias muutub uraan-235 stabiilseks isotoobiks plii-207. Mõnedes mineraalides, näiteks tsirkoonis (ZrSiO4), esineb teatud määral uraani isotoope, aga tekkimise ajal ei saanud seal kindlasti olla pliid. Tähendab, et kogu analüüsil leitud plii on tekkinud kahe nimetatud lagunemisseeria kaudu. Teades radioaktiivse lagunemise seadust ja tundes kõik vaheetappe (poolestusaegu), on võimalik kivimi tekkimise aeg välja arvutada. Dateerimine uraani ja plii kaudu kõlbab kivimitele, mille vanus on üks miljon kuni 4,5 miljardit aastat. Selle tänapäevaseks täpsuseks loetakse 0,1-1%. Meetodit on arendatud alates Rutherfordi esimestest töödest sel alal 1905. aastal ja praegu on see põhiline viis kivimite vanuse määramiseks. Muu hulgas on nii määratud ka Maa vanus.\nRadiosüsiniku meetod arheoloogiliste leidude vanuse määramiseks\nLooduslik süsinik koosneb kahest stabiilsest isotoobist (ptk Isotoobid), 126C (98,9%) ja 136C (1,1%). Õhu süsihappegaasis on lisaks stabiilsetele süsiniku isotoopidele väga väike kogus (umbes triljondik) radioaktiivset süsiniku isotoopi 146C, mida nimetatakse ka C-14, süsinik-14 ja radiosüsinik. Põhiline radiosüsiniku allikas on kosmiline kiirgus. Ülisuure energiaga prootonid ja muud aatomituumad tungivad kosmosest atmosfääri ja kohtudes õhu molekulidega, tekitavad laviinina uusi osakesi. Muu hulgas tekib neutroneid, mis võivad lämmastiku 147N muuta radioaktiivseks süsiniku isotoobiks (C-14). Tekkinud süsinik reageerib kiiresti õhuhapnikuga. Moodustunud süsihappegaas levib ühtlaselt atmosfääris ja lahustub veekogudes:\nRadioaktiivne süsinik laguneb pidevalt, muutudes taas stabiilseks lämmastiku isotoobiks 147N ja eraldades β-osakesi:\nSamas selle kontsentratsioon atmosfääri ülakihtides püsib muutumatuna, sest kosmilised osakesed tekitavad radiosüsinikku juurde. Kõigi süsinikuringes osalevate organismide rakkude süsinik koosneb neist samadest isotoopidest, millest õhu süsihappegaas, sest sellest algab kogu toiduahel. Nii saab ka C-14 rakkude koostisse. Surnud orgaaniline aine keskkonnaga enam süsinikku ei vaheta. Radioaktiivne süsinikuisotoop laguneb tasapisi ja selle sisaldus väheneb järjest. Teades radioaktiivse lagunemise seadust, on võimalik allesjäänud C-14 hulga järgi arvutada, kui ammu on uuritav orgaaniline aine lõpetanud süsiniku omastamise. Mida vähem on proovi jäänud radioaktiivset süsinikku, seda vähem kiirgub sellest β-osakesi ja seda vanema orgaanilise ainega on tegu.\nJoonis 2.9.8. 1949. aastal saatis Willard Libby arheoloogidele, kes temaga varem koostööd olid teinud, esimese teoreetilise lagunemiskõvera võrdluse teadaoleva vanusega proovide analüüsiandmetega. Kahe aasta pärast ilmus tema raamat „Dateerimine radiosüsiniku järgi”, sellest alates on radiosüsiniku aastate skaalat üha täpsemalt kalibreeritud ja ka meetod on palju täienenud. C-14 poolestusajaks loetakse tänapäeval 5730±40 aastat. 1960. aastal sai Libby Nobeli keemiapreemia.\nRadiosüsiniku meetodi töötas 1949. aastaks välja Willard Libby juhitud töörühm Chicago ülikoolis. Uus meetod põhjustas murrangu arheoloogias. Muudest allikatest määratud leidude vanused klappisid päris hästi radiosüsiniku abil määratutega (joonis 2.9.8.) ja meetod levis kiiresti. Orgaanilist päritolu leidude vanus määratakse radiosüsiniku aastates enne tänapäeva. Tänapäevaks loetakse kokkuleppeliselt aastat 1950, sest just siis rikkusid õhus tehtud tuumakatsetused C-14 tasakaalu. Nii määratud aastaid ei saa päriselt kalendriaastatena võtta. Põhjuseid on mitu. Süsihappegaas ei jaotu atmosfääris ega lahustu ookeanides päris ühtlaselt. Vulkaanipursked ja inimtegevus segavad aeg-ajalt õhku kivimitest või väga vanast orgaanikast pärinevat süsihappegaasi, mis radiosüsinikku ei sisalda. Atmosfääri koostise ja Maa magnetvälja muutused nihutavad paigast C-14/C-12 tasakaalu, st kunagi võis organismidesse ladestuda hoopis teistsugune kogus radiosüsinikku. Arvutatud radiosüsiniku aastaid korrigeeritakse nii palju kui võimalik kalibreerimisega ja arvutatakse seekaudu kalendriaastatesse. Selleks kasutatakse muudest allikatest teadaoleva vanusega proove. Lähemas ajaloos sobivad kirjalikud allikad, vanematel aegadel tulevad appi puidu aastarõngad ja koobastes esinevad lubjakivimoodustised. Radiosüsiniku meetod ei vii meid kaugemale ajalukku kui umbes 50 000 aastat. Selle ajaga on C-14 juba nii palju vähenenud, et määramine osutub praktiliselt võimatuks.\nKunstlik radioaktiivsus ja elementide sünteesimine.\nRadioaktiivsus avastati ja seda uuriti aastaid looduslikel radioaktiivsetel isotoopidel. Kunstliku radioaktiivsuse avastamise ja uute radioaktiivsete isotoopide sünteesimise eest pälvisid 1935. aastal Nobeli keemiapreemia Frederic ja Irene Joliot-Curie. Nad pommitasid polooniumist pärinevate α-osakestega mitmeid kergemaid elemente ja said uusi radioaktiivseid aineid. Näiteks alumiinium muutus fosfori isotoobiks massiarvuga 30, mida looduses ei esine. Seda kiiresti lagunevat uut ainet kutsuti radiofosforiks. Paljusid tänapäeval tuntud ja kasutatavaid isotoope looduses ei esine ja neid toodetakse. Meditsiinis tarvitatav Co-60 on samuti kunstlik isotoop, mis tekib Co-59 neutronaktivatsiooni teel.\nUute isotoopidega asi ei piirdu, praeguseks on sünteesitud pikk rida uusi elemente. Perioodtabeli viimane looduslik element on uraan, laenguarv 92. Kõik järgmised ruudud, mida nimetatakse transuraanideks, on täidetud kunstlike elementidega. 1936. aastal täideti lõpuks perioodtabeli 43. ruut sünteetilise tehneetsiumiga. Puuduvat elementi oli sinna otsitud alates tabeli loomisest. Tehneetsium on kergeim element, millel ei ole ühtegi stabiilset isotoopi. Tc-90 hulk maakides on nii väike, et seda ei ole peaaegu võimalik ja muidugi mitte kasulik loodusest toota. Transuraanide sünteesimine oli 20. sajandi keskel mõnda aega teaduslaborite ja suurriikide teadusliku võidujooksu teema. Viimased sünteesitud elemendid on äärmiselt ebastabiilsed, poolestusaegu arvestatakse millisekundites. Teoreetilised mudelid viitavad sellele, et mõned veelgi suuremad tuumad (järjenumbritega üle 120) võiksid olla veidi püsivamad ja moodustada tabelis nn stabiilse saare. Nende poolestusajad arvatakse tulevat üle minuti, mõne teooria järgi isegi aastaid.\nRadioaktiivse kiirguse ja röntgenikiirguse otsene ohtlikkus elusorganismidele oli teada peaaegu avastamisest saadik. Geneetiline oht ja kantserogeensus said üldiselt teatavaks 1930-ndate aastate jooksul. Kaasaegse teaduse sajand on lisanud radiatsiooniohtude kohta rohkelt andmeid. Tuumakatsetused, kaks sõjalist tuumaplahvatust, õnnetusjuhtumid tuumajaamades ja ohtlike jäätmete hoidlates, kiirgusseadmetega töötamine - radioaktiivsus on saanud igapäevaseks ja samas muutnud meid ettevaatlikuks. Kiirgust on õpitud mõõtma ja kiirgusallikaid tundma.\nInimesed elavad tegelikult pidevas kiirgusvoos. Elektromagnetlainetest ohustavad meid eelkõige röntgenikiired ja /gamma-kiired. Siiski tuntakse tänapäeval ka UV-kiirgusega seotud ohte ja uuritakse hoolega, kas mobiilsides kasutatav raadiolaine ei või olla ohtlik pikaajalise toime korral ja näiteks lastele. Teame ka ohtlikke osakestevooge: α- ja β-osakesed ning neutronid.\nOhtlikke kiirgusliike, mis võivad otseselt surmata rakke, tekitada neis kahjustusi või muuta DNA-d, nimetatakse ioniseerivateks kiirgusteks. Ioniseeriva kiirguse dooside mõõtmiseks kasutatakse spetsiaalseid SI kiirgusühikuid:\nMaterjalides või kudedes neeldunud kiirgusdoosi ühik on grei (Gy). Doos on üks grei, kui ühes kilogrammis neeldub üks džaul kiirgusenergiat:\nJoonis 2.9.9. Maailma Terviseorganisatsioon on uurinud, kust pärinevad keskmiselt inimeste ioniseeriva kiirguse doosid. Väga suur osa tuleb radoonist. Radoon on radioaktiivne väärisgaas, mis pärineb uraani radioaktiivsest lagunemisest. Kui radoon koguneb eluruumi, siis hingavad inimesed seda pidevalt sisse. Nii pääseb kiirgus mõjuma seestpoolt, mis on eriti ohtlik. Eestiski on radooniohtlikke piirkondi.\nGrei on ühik, mis ei võta arvesse kiirgusliikide erinevat mõju ja seda, milliseid organeid kiirgus mõjutab. Ameerika ühendriikides kasutatakse neeldunud doosi ühikut rad. 1 rad= 0,01 Gy.\nKiirguse mõju organismile kirjeldab paremini ekvivalentdoos, mille ühik on siivert (Sv). Ka siivert väljendab ühes kilogrammis neeldunud energiat džaulides, aga seda korrigeeritakse faktoriga Wr, mis arvestab kiirguse liikide eripära ja muid üksikasju. Ameerikas kasutatakse selle analoogi rem. 1 rem=0,01 Sv.\nMitmetest allikatest pärineb looduslik ja tänapäeval ka osaliselt kunstlik kiirgusfoon (joonis 2.9.9.). Elusolendid on tavalise kiirgusfooniga kohanenud, ohtlikuks saab see siis, kui mingi allikas annab ebatavaliselt suuri kiirgusdoose. Inimeste keskmine ekvivalentdoos looduslikest allikatest on 2,2 mSv aastas. Sellele lisandub umbes 20% kunstlikest allikatest, peamiselt meditsiiniuuringutest. Rahvusvahelised normid määravad, kui suur doos tohib kutsetööst või kohalikest tingimustest lisanduda keskmisele kiirgusfoonile. Näiteks täiskasvanud inimese kogu keha maksimaalne lubatud ekvivalentdoos töökohal ei toi ületada 100 mSv viie järjestikuse aasta jooksul või 50 mSv aastas. Surmavaks ühekordseks kiirgusdoosiks loetakse 3-5 Sv, kiiritushaiguse tekib 1-3 Sv.\nMadame Curie, nagu teda tundis teaduskogukond, Marie Skłodowska-Curie, nagu ta ise oma nime kirjutas, oli Poola teadlane, kes töötas põhiliselt Prantsusmaal.\nMaria Salomea Skłodowska oli pärit Varssavist, mis kuulus sellel ajal Vene impeeriumi alade hulka. Õpetajate pere, kus Maria oli noorim laps, elas poliitilistel ja majanduslikel põhjustel üsna keerulistes tingimustes. Maria lõpetas siiski gümnaasiumi kuldmedaliga, töötas koduõpetajana, õppis ise raamatute ja kirjavahetuse abil, osales põrandaaluse rahvusliku ülikooli õppetöös ja katsetas keemialaboratooriumis. Poolas oli sel ajal naistele kõrgharidus peaaegu kättesaamatu ja teaduskraadini jõudmine täiesti välistatud. 1891. aastal sõitis Maria (Prantsusmaal Marie) vanema õe eeskujul ja toetusel Pariisi, kus ta kitsaste olude kiuste õppides ja õpetades jõudis kiiresti kahe teadusliku kraadini. Samal ajal kohtus ta Pierre Curie’ga. Neid lähendas ühine teadushuvi ja maailmavaateline kooskõla. Marie oli siiski kindel, et ta pöördub kodumaale tagasi. 1894. aastal sõitis ta Varssavisse, et kohtuda perega ja leida seal tööd. Pierre oli samuti valmis Poolasse sõitma, oli valmis isegi loobuma oma õppetööst Pariisis. Kahjuks ei olnud Poolas midagi muutunud, Krakowi ülikool keeldus naisteadlast tööle võtmast ja Marie pöördus Pierre’i kutsel Pariisi tagasi. 1895. aastal registreeriti nende ilmalik abielu ja neist sai üks maailmakuulsamaid teadusperekondi. Tuntud teadlaseks kasvas ka nende 1897. aastal sündinud tütar Irène.\nPierre ja Marie Curie ühised teadushuvid keskendusid kiirgusele. Sajandivahetuse eel avastatud röntgenikiired ja radioaktiivsus pakkusid huvi paljudele teadlastele ja avastusi tuli ridamisi. Tugeva rahvusvahelise konkurentsi tingimustes avaldasid Curie’d mitukümmend teaduslikku artiklit nii koos kui ka eraldi. Paljud avastused tehti erinevates ülikoolides ja instituutides praktiliselt samal ajal ja kiire avaldamine hakkas muutuma üha tähtsamaks. Curie’d õppisid omavalmistatud seadmetega radiatsiooni mõõtma ja saanud aru, et uraanimaakides sisaldub teisigi radioaktiivseid elemente, eraldasid kahe uue elemendi ühendid. Elemendid nimetati polooniumiks ja raadiumiks. Hiljem õnnestus saada ka puhast metallilist raadiumi. 1903. aasta Nobeli preemia jagati erakordse panuse eest radiatsiooninähtuse uurimisse Pierre Curie, Marie Curie ja Henri Becquereli vahel. Marie on esimene naine, kes Nobeli preemia sai. Tegelikult lisati Marie nimi nominatsioonile Pierre’i otsese nõudmise peale hiljem.\nKuigi rahvusvaheline tunnustus oli suur, ei olnud töö Pariisis kuigi lihtne. Curie’del puudus korralik laboratoorium ja kuigi Pariisi ülikool oli lubanud sisustada sobivad ruumid, ei toimunud mitme aasta jooksul midagi. Stockholmi Nobeli preemiat vastu võtma jõudsid nad alles 1905. aastal. Põhjuseks toodi töökohustused, aga tegelikult sai üha selgemaks, et mõlema teadlase, eriti Pierre’i tervis on väga halb. Preemiaraha võimaldas neil esimest korda laborisse abilist palgata. Vahepeal sündis teine tütar, Ève. Marie jagas end teadustöö ja kodumurede vahel. Muu hulgas õpetas ta lastele poola keelt, saatis ja viis neid oma kodumaale igal võimalusel. Pidevaks probleemiks kujunesid Prantsuse ühiskonnas valitsevad meeleolud, see et Marie Curie oli välismaalane ja naine. Kui Curie’d Londonis Kuninglikku ühingut külastasid, esines ainult Pierre, naise ettekanne oleks olnud liiga järsk traditsioonide murdmine.\n1906. aastal hukkus Pierre liiklusõnnetuses. Marie võttis vastu Pierre’i jaoks loodud füüsika õppetooli ja sai Pariisi ülikooli esimeseks naisprofessoriks. Lõpuks õnnestus tal luua korralik laboratoorium. Enamgi, Pariisi ülikooli ja Pasteuri instituudi koostöös sündis kuulus Raadiumi instituut, nüüdseks Curie instituut. Ometi ei valitud Marie Curie’d Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks. Esimese naisena sai Prantsusmaal akadeemikuks üks tema doktorantidest alles 1962. aastal.\n1911. aastal sai Marie Curie teise Nobeli preemia, seekord keemias, radioaktiivsete elementide avastamise ja nende ühendite ning omaduste uurimise eest. Isiklikus elus kujunes see aasta kohutavaks. Ajalehtede tormiliste süüdistuste hulka kuulusid juudi päritolule viitav neiupõlvenimi, Pierre’i teadussaavutuste enda nimele kirjutamine, romantilised suhted abielus kolleegiga, Prantsuse teadusmaine rikkumine jm. Paisuva ühiskondliku hüsteeria toel jõuti lausa isiklike rünnakuteni. Pärast Nobeli preemia vastuvõtmisel peetud kõnet ütles Marie tervis täiesti üles. Ta langes depressiooni ja viibis mõnda aega salastatud asukohaga haiglas. Veidi kosunud, veetis ta terve aasta Inglismaal hoolitseva sõbra juures, kes hoolega ajakirjanikke tõrjus. Laborisse ei pääsenud ta terve 1912. aasta jooksul. Samal ajal pakuti töökohta Varssavis, aga ta otsustas siiski pühenduda oma instituudile Pariisis. Kahjuks ei kestnud see pühendumine kaua, puhkes Esimene maailmasõda ja instituudi töö katkes pea täielikult 1919. aastani.\nSõja algul saatis Curie tütred Inglismaale ja asus ise õppima anatoomiat, radioloogiat ja automehaanikat. Eesmärk oli luua mobiilsed sõjaoludesse sobivad radioloogiaseadmed. Ta aitas sõjaväearstidel ehitada umbes 20 mobiilset röntgenaparaati ja paigaldada välihaiglatesse 200 radioloogiaseadet. Sõja ajal ei tegelenud ta teadustööga, aga kirjutas oma kogemustest sõjaolukorra radioloogiat käsitleva raamatu.\nPärast sõja lõppu töötas ta oma instituudis. Kuigi kuulsus ja kutsed paljudest ülikoolidest üldiselt häirisid ja pahandasid teda, reisis ta päris palju. Ameerikas sai koos tütardega reisiv Madame Curie väga populaarseks. Teisel Ameerika sõidul õnnestus tal hankida raadiumi Poolas asutatava instituudi jaoks. Varssavi Raadiumi instituut avati 1932. aastal. Seda asus juhtima Marie õde Bronisława, seesama, kelle juurde Pariisi ta sõitis 1891. aastal.\nMarie Curie suri 66. eluaastal kiirgusest põhjustatud haigustesse. Selleks ajaks teati ioniseerivate kiirguste mõjust organismidele juba päris palju, kahju tervisele oli sündinud pikkade aastate jooksul, kui põnev uurimisteema kaalus üles alles aimatavad ohud. Tänapäeva arusaamade järgi töötati röntgenseadmete ja radioaktiivsete ainetega väga hooletult. Tema laboripäevikud ja isiklikud esemed on praegugi sel määral radioaktiivsed, et neid hoitakse arhiivis pliikattega karpides ja võetakse välja kaitseriietust kandes.\nMis sai raadiumitüdrukute kohtuasjast?\nRaadiumühendeist helenduv värv oli 20. sajandi algul populaarne, nagu ka paljud muud raadiumi nimega kaubad. Esialgu ei aimanud ohtu keegi. Üks Rutherfordi kaastöötajatest avastas, et kui ta on pikemat aega radioaktiivsete ainetega töötanud, suudab ta pealehingamisega elektroskoobi maha laadida. See lõbustas ja rõõmustas laboris kõiki, sest tõestas radioaktiivsete gaaside olemasolu. Pierre ja Marie Curie kandsid uuritavaid preparaate taskus, hoidsid lauasahtlis ja öökapil. Raadiumi- ja röntgenikaupade populaarsuse haripunktis oli kiirguse toimest juba üht-teist teada. Oli juhuslikke avastusi, aga ka katsetulemusi ja päris selget statistikat.\nRaadiumivärvidega töötanud naistest pöördus tervisekahjude hüvitamise nõudega kohtusse ainult viis. Paljud olid selleks ajaks surnud või lootusetult haiged. Siiski oli ka neid, kes töötasid ohtliku värviga lühemat aega ja nende tervis pidas kuidagi vastu, aga suure ettevõtte vastu kohut käia kardeti või peeti lootusetuks. Ajakirjanduse tähelepanu saatel kulgenud protsess näitas, et US Radium Corporation ei kavatsenud tõesti kergelt alla anda.\n1928. aastal kaevati lahti 25. eluaastal surnud Amelia Maggia haud. Neli aastat oli ta raadiumvärviga kelladele helendavaid numbreid maalinud. Viimasel aastal jäi ta väga kõhnaks, väsis kiiresti ja liigesed valutasid. Ta kurtis arstidele, et liikudes tunneb end nagu väsinud vanainimene. Hambaarst avastas, et mitte ainul hambad ei lange välja, vaid ka lõualuu on muutunud pudedaks ja suu limaskest veritseb, väga palju surnud luukudet tuli eemaldada. 1923. aastal naine suri.\nHauast võetud luud puhastati ja töödeldi. Luudest lõigatud tükke ja pehmete kudede tuhka uuriti fotograafilisel meetodil, väga sarnaselt sellele, kuidas Henri Becquerel üle kolmekümne aasta varem radioaktiivsuse avastas. Röntgenipiltide tegemiseks kasutatav film pakiti musta paberisse. Proovid (ja võrdlusproovid laipadest, mis kuidagi ei saanud raadiumiga kokku puutuda) asetati paberile ja hoiti pimedas kümme päeva. Ilmutatud filmidelt oli näha, et mitu aastat tagasi lahkunud neiu luud on ikka veel tugevalt radioaktiivsed. See tõestas, et US Radium Corporationi juristide argumendid, nagu oleks raadiumimürgituse juhtum aegunud, mürgitamist enam ei toimu ja naised ei töötagi juba mitu aastat sel mürgisel tööl, ei pea vett. Raadium jääb organismi püsima ja kahjustab ohvrit seestpoolt pikki aastaid, isegi sadu aastaid. Raadiumi-226 poolestusaeg on 1600 aastat. Kohtuvaidluse ajal suri veel kolmteist raadiumvärviga töötanud naist ja ka kõigi elusolevate tervis halvenes järjest.\nRaadiumitüdrukute kohtuasi lõppes kokkuleppega. Ettevõte soostus maksma kõigile tervisekahjude eest kompensatsiooni, määras iga-aastase toetuse ja lubas maksta kõik tervise- ja õiguskulud. Seda oli vähem kui raadiumivärvi ohvrid lootsid. Kuigi sellega ei olnud vaidlused ja kohtuasjad veel läbi, tuleb tunnistada, et teadusuuringud kiirguse biotoime alal said hoogu ja töötervishoid ning tööõigus muutusid tasapisi terves maailmas.\nRadioaktiivsus on mõnede aatomituumade iseenesliku lagunemise protsess. Lagunemisel eralduvad α-oskesed (heeliumi aatomituumas) ja β-osakesed (kiired elektronid) ja algne tuum muutub teise elemendi tuumaks. Radioaktiivne lagunemine on tõenäosusliku iseloomuga, ühe tuuma lagunemist ei ole võimalk ennustada.\nRadioaktiivse lagunemise kiirust iseloomustab poolestusaeg. Ühe poolestusajaga laguneb pool algsetest tuumadest. Järgmise poolestusajaga laguneb pool allesjäänutest, mitte allesjäänud pool.\nRadiosüsiniku meetod materjalide vanuse määramiseks\nUurides looduslikes materjalides radioaktiivse lagunemise produktide sisaldust, saab teha järeldusi nende vanuse kohta. Näiteks uraani lagunemisel tekkivate plii isotoopide järgi võib arvutada kivimite moodustumise aega. Orgaaniliste materjalide (puidu, luude jm) vanust saab määrata radiosüsiniku (C-14) järgi.\nKiirguse mõju inimesele\nInimesed elavad pidevas kiirgusvoos, mis tuleb maakoorest, kosmosest ja tehismaterjalidest. Üks osa kiirgusest kannab ioniseeriva kiirguse nime. Ioniseeriva kiirguse toime tuleneb sellest, et kiirguskvandi või osakese energia on piisav aatomite ioniseerimiseks ja keemiliste sidemete lõhkumiseks. See võib tähendada rakkude hävimist või muutusi geneetilises koodis. Ülemäärase kiirgusohu vältimiseks tuleb järgida ohutusreegleid, mõõta kiirgusdoose ja järgida kiirgusnorme.\nKuidas töötab dosimeeter?\nKuidas mõõdetakse radioaktiivse kiirguse fooni?\nKuidas on võimalik jälgida üksiku osakese liikumist?\nKes võitis uute elementide sünteesi võidujooksu?


eugenie bouchard - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKihlveo kaotanud tennisekaunitar viis koolipoisi kohtingule 1\nFederer seljatas noore ameeriklase, Isner kaotas järjekordse maratonmängu\nAustraalia lahtistel tennisemeistrivõistlustel jõudis kolmandasse ringi kunagine maailma esireket Roger Federer, alistades 7:5, 6:3, 7:6 (3) ameeriklase Noah Rubini. 20-aastane Rubin pääses küll kolmandas setis 3:0 juhtima, kuid Federer pööras mängu lõpuks enda kasuks.\nPildid: Kanada tennisekaunitar rõõmustas fänne bikiinipiltidega\nKanada tennisemängija Eugenie Bouchard, kes on spordimaailmas tuntud ka oma kauni välimuse poolest, avaldas oma Instagrami kontol suvise ilmega pilte, kus ta naudib sooja ilma vaid bikiinide väel. Vaata pilte siit.\nKanada tennisekaunitar alustab USA lahtistel toimunud kukkumise pärast kohtuteed\nTennisemängija Eugenie Bouchard on otsustanud kohtusse kaevata USA tenniseliidu, sest tänavustel USA lahtistel sai kanadalanna kukkumise järel peapõrutuse.\nMaailma seitsmes mees saadeti US Openil reketeid pakkima Djokovic kindlalt edasi\nUS Openi tenniseturniir sai läbi maailma seitsmenda reketi David Ferreri jaoks, sest hispaanlane kaotas kolmandas ringis 6:7 (6), 6:4, 3:6, 1:6 prantslasele Jeremy Chardyle (ATP 27.).\nPrantsusmaa lahtiste avaringis langes konkurentsist kaks tippmängijat\nPrantsusmaa lahtiste tennisemeistrivõistluste kolmandal päeval langes nii meeste kui ka naiste seas konkurentsist üks kõrgelt asetatud mängija.\nPildid: tennisekaunitarid nautisid Austraalias jäävanni\nAustraalia lahtistel tennisemeistrivõistlustel on sotsiaalmeedias osutunud populaarseks jäävann, mida oma Instagrami piltidel naudivad teiste hulgas näiteks Eugenie Bouchard ja Dominika Cibulkova. Mõlemad naised on jõudnud üksikmängus neljandasse ringi - Cibulkova kohtub järgmisena Victoria Azarenkaga ning Bouchard Irina-Camelia Beguga.\nTennisemaailma kaunitar alustab modellikarjääriga\nNaiste tennisemaailma praegune seitsmes reket Eugenie Bouchard hakkab peagi tegusid tegema ka mujal kui vaid tenniseväljakutel - nimelt sõlmis noor kanadalanna lepingu rahvusvahelise reklaamifirmaga IMG.\nPiltuudis: Kanada tennisekaunitar lustis halloweenil mitmes kostüümis\n20-aastane Kanada päritolu tenniseäss Eugenie Bouchard nautis nädalavahetusel peetud halloweeni pidustusi täiel rinnal ja kehastus nii armeesõduriks kui polaarkaruks. Lisaks kohtus hetkel maailma seitsmenda reketi kohta hoidev Bouchard ühe teise pidulisega, kes oli end riietanud just Bouchardiks.\nWozniacki võitis alagrupi, Šarapova langes konkurentsist\nSingapuris toimuval naiste tennise aastalõputurniiril alistas Taani esindaja Caroline Wozniacki valge alagrupi viimases kohtumises 6:2, 6:3 tšehhitari Petra Kvitova ja võitis alagrupi.\nEnnustus: Kanada tennisekaunitar tõuseb peagi Šarapova asemel maailma rikkaimaks naissportlaseks\nVenelannast tennisekaunitar Maria Šarapova on aastaid olnud maailmas suurima teenistusega naissportlane. Nüüd on tema trooni väidetavalt ohustamas 20-aastane Kanada tennisist Eugenie Bouchard.\nPiltuudis: vaata, kuidas rõõmustas Šarapova oma tulevast vastast aastaid tagasi\nHalep ja Petkovic jõudsid elus esmakordselt Suure slämmi turniiri poolfinaali\nPiltuudis: tennisetähed mängisid keset Acapulco lahte\n19-aastane Kanada neiu teeb Austraalias elu parimat turniiri


Avastusretk Kihnu - Toomase #kalastusseiklused | Trevally\nLaupäeval juhtus nii, et sattusime Markkoga elus esimest korda Kihnu. Loomulikult ei läinud me sinna suvitama, vaid meil oli ikka tõsine plaan Liivi lahest mõned kalad ka välja meelitada. Seda, kas meil see ka õnnestus, ning mis tarkusi me saarelt kaasa tõime, saadki postitusest lugeda.\nSeekord oli Markko see, kes polnud ammu kalale jõudnud. Neljapäeval tuli ta meile poodi plaaniga, et läheks õige nädalavahetusel vee äärde? Teised olid ennast juba ära lubanud, kuid mulle plaan sobis. Nii jäigi jutt, et lähme laupäeval Vormsile haugi püüdma.\nKäiku läheb plaan B.\nJärgmine päev praampileteid ostma hakates selgus aga, et piletimüüjatel on meiega teised plaanid. Nimelt tuli välja, et nädalavahetustel on Vormsil kõva liiklus. Me oleks sinna küll saanud, aga samal päeval tagasi enam mitte. Ööseks me jääda ei tahtnud, seega pidime asjad kiirelt ümber mõtlema. Kuhu me siis lähme?\nKuna me kumbki ei olnud vanadest kohtades huvitatud, siis otsustasime valida mõne meie jaoks seni avastamata saare. Luubi alla jäi Kihnu.\nLandipüügist ei teata Kihnus midagi.\nSaar sai välja valitud, nüüd jäi üle ainult püügikohtade luuret teha. Otsima hakates selgus aga, et infot väga ei olegi ning need mõned postitused, mis me foorumitest leidsime, ei olnud ka just kõige optimistlikumad. Isegi mõned kohalikud tuttavad, kes meil välja õnnestus ajada, ei teadnud sealse spinningupüügi kohta midagi öelda.\nNii me vaatasime satelliidi pildi pealt mõned huvitavamad püügikohad välja ja esimene laupäeva hommikune “Kihnu Virve” (Munalaiu-Kihnu praam) viis meid kenasti kohale.\nSaar võttis meid avasüli vastu ja sadamas käis hoogne toimetamine. Külgkorvidega mootorrattad ja vanad veokad, kastid istumispinkidega varustatud, kogusid hoogsalt turiste peale. Sadamaturus käis kibe kauplemine külma õlle ja sooja leivaga.\nVõtsime isegi mõned lihapirukad ja liikusime sigina-sagina käest eemale. Esimene plaan oli saare lõunatipus haugi jahtida. Tuletornist itta jääv sopp tundus satelliidi järgi selleks täitsa sobiv olevat.\nOtsustasime kasutada vanakooli navigeerimis vahendeid ja ostsime praamilt Kihnu kaardi.\nPitkänä ots ehk püügikoht number 1.\nJätsime auto tuletorni juurde ja kahlasime sealtsamast vette. Kogu sopp, tuletornist kuni laidudeni välja, oli tingimuste poolest ideaalne haugi asumaa.\nRannajoon oli tiheda taimestikuga kaetud. Iga sammu peale ujusid jalge alt suured kogred kahte lehte. Paksust taimestikust läbi saades jäi järgi madala rohuga põhi, kus siin-seal olid liivased laigud.\nProovisime kõiki lante ja igatsorti tehnikaid, aga kala meil pooleteist tunni jooksul saada ei õnnestunud. Järgmiseks läksime tagasi sadamasse, lootusega ahvenat saada.\nKihnu sadam ehk püügikoht number 2.\nSeal käis püük nii nagu sadamatest ikka. Väiksemate jahtide vahelt, suurte laevade taskutest, muuli otsast ja roo äärest. Proovisime kummiluttidega, pöörlevatega, vobleritega ja ussi lohistamisega. Täielik vaikus.\nKohalikud külgkorvimehed ütlesid, et nad pole mitte kunagi seal kedagi lanti loopimas näinud. Pakkisime asjad kokku ja liikusime edasi väiksemasse sadamasse.\nSigatsuaru auk ehk püügikoht number 3.\nKaartide järgi tundus koht vingem, kui ta päriselt oli. Sada meetrit süvendatud kraavi, mis oli paksult kokre täis. Nii paksult, et lant käis kerides stabiilselt põnks ja põnks vastu kalu. Ahvenast, mida me püüda üritasime, polnud loomulikult kõppugi.\nKüll aga meil õnnestus seal kohalike härradega jutule saada. Küsimuse peale, et kust kala saab, vastasid mehed, et kala saab võrgust! Sealgi pidi teda viimasel ajal vähe olema.\nÜks meestest teadis siiski rääkida, et tal sõber käib Ranna kämpingute alt kahlakatega meres ja pidi täitsa haugi ka saama. Andsime härradele info eest pudeli mandri õlut ja võtsime suuna juhatatud kohta.\nSuarõ ninä ehk püügikoht number 4.\nSeal oli tegemist chillimiseks mõeldud rannaalaga. Võrkpalliplatsid, toolide ja laudadega grillkohad, vetsud jms. Kasutasime võimalust ära ja lõime kaasa võetud grilli naerma.\nPärnu mehed toodavad keskkonnasõbralikke ühekordseid grille! Tasub proovida!\nToorvorstikesed, grillitud mais ja paprika ning värske salat taastasid vajalikud energiavarud ja peale sööki ajasime kahlakad taas jalga.\nSealne vesi oli hoopis midagi muud, kui me sinnamaani näinud olime – sogane ja hõljuvat maltsa täis. See tegi püügi peaaegu võimatuks. Iga vise oli landil tuust taga.\nPõhi oli jälle seevastu täitsa vinge. Pigem küll merikale sobilikul kivisel põhjal oli stabiilselt poolemeetriseid järske auke.\nIgatahes tuli meil seal jälle leppida kalade võiduga ning me võtsime suuna viimasele püügipaigale. Järjekordne kohalik juhatas meid Lemspi küla külje alla.\nLaoba ninä ehk püügikoht number 5.\nTolle paiga kohta mainis meid sinna juhatanud kohalik, et seal käivad mehed sügiseti lõhet püüdmas. Miks seal siis ka haugi olla ei või?\nHüppasime pükstesse ning marssisme hoogsalt vette. Piitsutasime taas ilma tulemusteta mõnikümmend minutit vett ja siis ka meie hoog rauges. Kui ikka kala ei ole, siis sa teda välja ka ei meelita.\nLeppisime sellega, et meil tuleb Kihnust ilma kalata koju minna ning sõitsime sadamasse praami ootama. Ilmselt räägitakse veel mitu põlve müüte sellest, kuidas kaks pealinnlast käisid saarel lanti loopimas.\nPraami oodates jõudsime Markkoga mõlemad arusaamani, et Kihnu on tore idülliline saareke, kus akusid laadida, kuid kalale pole sinna küll mõtet minna.\nKuupäev: 31. august 2019\nKoht: Kihnu saar\nIlm: Laus päike. 4-5 m/s lõuna tuul. Õhk +20 kraadi, vesi +18 kraadi.\nPüügiviis: Spinningupüük kahlates ja kaldalt\nSaak: Kuskil 8 püügitunniga 0 kala ja 1 võtt. Võis olla ka kogre tragimine.\nPäeva lant: Seda õiget meil kaasas ei olnud.\n[…] Kui Sa tahad lähemalt lugeda, siis mu Kihnu postituse leiad SIIT. […]


para.ee • Vaata teemat - Päike\nPostitas huviline » 04 Sept 2012, 01:08\nPäike kannab numbrit XIX ning planeetidest on ta seotud samuti Päikesega. Kaart sümboliseerib kuldset tõe ja tarkuse kiirgust üle maa ja inimkonna. Kaardil on kujutatud maailm täis päikeseküllast valgust ning suurt ja siirast rõõmu, mille saavutamine on olnud kogu meie maise teekonna ja eksistentsi tõeline eesmärk. Kaardi energia on mehelik ja sirgjooneline, keskendudes eesmärkide saavutamisel pigem mõistusele kui tunnetele.\nPäikest peetakse Suure Arkaani parimaks kaardiks. Tema ilmumine tähistab suurt õnne, tarkust ja rikkust. Kaart ennustab materiaalset heaolu, saavutusi kõigis soovitud valdkondades ja suurepäraseid tulevikuväljavaateid. Samuti tähistab Päike tarkust, elurõõmu, energiat ja head tervist. Ennustamisel välja tulles näitab kaart, et teie plaanid täituvad ning unistused saavad tõeks, olete elu päikeselisel poolel ning naudite õnnelikke aegu ja kordaminekuid. Suhete teemal ennustades näitab kaart abiellumist või lapse sündi.\nAutor: Katrin Oidra


Avalehele > EtnoArt Käsitööpood>Ehitus>Käepidemed ja uksekoputid>Käepide kapile\n50 Toode toodet laos\nSepistatud Käepide uksele\nKäsitööna sepistatud käepidemed uksele. Valmistaja Thormani Sepikoda Thormani sepised on viimistletud mesilasvahaga, mis annab neile piisava kaitse sisetingimustes ja neid on lihtne hooldada. Võimalik tellida ka värvitult või lakitult.\nKäsitööna sepistatud käepide uksele. Valmistaja Thormani Sepikoda. Thormani sepised on viimistletud mesilasvahaga, mis annab neile piisava kaitse sisetingimustes. Võimalik tellida ka lakitult või värvitult.\nKäsitööna sepistatud käepide uksele. Valmistaja Thormani Sepikoda Thormanisepised on viimistletud traditsioonilisel viisil mesilasvahaga, mis annab neile piisava kaitse sisetingimustes ja mida on lihtne hooldada. Võimalik tellida ka värvitult või lakitult.\nKäsitööna sepistatud käepide uksele. Valmistaja Thormani Sepikoda. Thormani sepised on viimistletud vahaga, mis annab neile piisava kaitse sisetingimustes ja neid on lihtne hooldada. Võimalik tellida ka lakitult või värvitult.\nKäsitööna sepistatud hobuseraua kujuline uksekoputi. Hobuseraud on õnne sümbol, seega selline dekoratiivne kaunistus uksel võib ka veidi heale käekäogule kaasa aidata. Valmistaja Thormani Sepikoda. Thormani sepised on viimistletud traditsioonilisel viisil mesilasvahaga, mis annab neile piisava kaitse sisetingimustes. Võimalik tellida ka värvitult või...\nKäsitööna valmistatud taluukse lingi valmistamisel on eeskuju võetud vanadelt analoogsetelt käepidemetelt, mis on kasutusel olnud juba sajandeid. Käepide on viimistletud mesilasvahaga, mis annab talle piisava kaitse siseruumides. Võimalik tellida ka värvitult või lakitult. Valmistaja Thormani sepikoda.\nKäsitööna sepistatud käepide sahtlile, kapile, või luugile. Valmistaja Thormani Sepikoda Thormani sepised on viimistletud traditsioonilisel viisil mesilasvahaga, mis annab neile piisava kaitse sisetingimustes ja mida on lihtne hooldada. Võimalik tellida ka lakitult.\nKäepide uksele Vint\nUksekoputi Vasar Suur\nUksekoputi on vasara kujuga ja mõjub uksel väga atraktiivselt. Viimistletud lakiga.\nUksekoputi Vasar Väike\nUksekopuri on vasara kujuga. Kinnitub plaadiga uksele. Vasar koputab vastu metallplaati ega riku ust. Viimistletud lakiga.\nVäike rõngaskäepide on sobilik kasutamiseks sahtlil, luugil või kapiuksel. Sepisena valmistatud rõngaskäepide on viimistletud lakiga.\nRõngaskäepide kapile, luugile või sahtlile. Valmistatud käsitööna. Sepis. Viimistletud lakiga.\nSepa Käepide Suur\nToode on viimistletud lakiga


VKK algklasside ajaveeb: 2010\nVKK algklasside ajaveeb\n17. dets 2010\n4.a klassi õpilased teevad vulkaani\nPostitaja: Koidu ja Hele kell reede, detsember 17, 2010\n13. dets 2010\nTäna esitles Grethe Rõõm lasteraamatukogus oma uut raamatut "Raamatuvardjad- tähtraamatu tagasitulek". Kirjanikuga kohtumas käisid 2.a, 2.b ja 3.b klassi lapsed. Lisaks saime imetleda Kristi Tuhkru-Tamme originaalillustratsioone "Raamatuvardjatele".\nPostitaja: Koidu ja Hele kell esmaspäev, detsember 13, 2010\nSotsiaalministri MÄÄRUS 29.01.2007.\nÕppetunnid võib ära jätta, kui sõit kooli ja tagasi ei ole korraldatud ja tegelikult toimiv välisõhu temperatuur on:\nLapsevanem lähtub otsustamisel eelkõige kooli sõidu korraldamise võimalikkusest. Tegelikult toimivat välisõhu temperatuuri hinnatakse Eesti meteoroloogia ja hüdroloogiainstituudi veebilehel http://www.emhi.ee avaldatud igapäevaste ilmavaatluste andmete ja Tervisekaitseinspektsiooni veebilehel avaldatud tuule-külma indeksi tabeli alusel.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell teisipäev, november 30, 2010\nKIRJANDUSTEGELASTE KARNEVAL 25. NOVEMBRIL.\nCustomize your own free slideshow\nPostitaja: Koidu ja Hele kell pühapäev, november 28, 2010\nMake a free invite\nVõru Linnateatri jõululavastus\nVAIBAALUSED JA JÕULUMEMM\nVaibaalused on tegelikult härjapõlvlased Hipp ja Hopp, kes otsustavad jõuluööl ette võtta muinasjutulise tee Jõulumemme kingikotti. Salaja avavad nad laste kingitusi ja kommipakke, et ise nendega pusserdada, vembutada, mängida ja komme nätsutada. Teadagi - iga mäng lõpeb kellegi võiduga. Jõuluunest ärkab Jõulumemm, kes kostitab vaibaaluseid hernerahega ning õpetab nad endale südamlikeks abimeesteks - Kingikandjateks.\nLavastaja: Alex-Sander Kasak\nMängivad: Agu Trolla, Maive Käos ja Helgur Rosental (külalisena, vabakutseline näitleja)\nK.01.detsembril kell 11\nN.02.detsembril kell 11 ja 13\nR.03.detsembril kell 11\nL.11.detsembril kell 17\nVõru kultuurimaja Kannel väikses saalis.\nOSTA PILET SIIT! Piletid hinnaga 40 EEK/2, 56 EUR saadaval kultuurimaja Kannel kassas ja Piletilevi müügipunktides.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell teisipäev, november 09, 2010\nKodu-uurimuslik algatus 3.–6. klassi õpilastele\nPaide Ühisgümnaasium ja Johannes Käisi Selts kutsuvad 3.–6. klassi õpilasi üles kodu-uurimuslikule tegevusele, et ergutada laste huvi kodu ja kodukoha vastu ning õpetada lapsi hoidma ja talletama perekonna mälestusi.\nVanaema, vanaisa, rääkige mulle kuidas vanasti elati! Ema, isa, milline oli teie lapsepõlv? Need on küsimused, mida lapsed juba õige noores eas esitama hakkavad. Lastel on loomupärane huvi teada saada, mida tehti ja kuidas elati, kui vanemad või vanavanemad olid väikesed: milliseid mänge mängiti toas ja õues, kuidas sünnipäevi peeti ja mida kingiti, mida koolivaheaegadel tehti. Samuti on lastel põnev kuulata lugusid sellest ajast, kui nad ise veel beebieas olid, esimesi sõnu ütlema hakkasid või lasteaias käisid. Mälestused kipuvad aga ununema ja seetõttu oleks tore, kui õpetaja suunab neid „kinni püüdma“ – üles kirjutama. Kõik saab alguse algusest – ka huvi ja oskus jäädvustada seda, mis praegusel ajahetkel tundub tavaline ja ehk ka ebaoluline, aga mõne aasta pärast on üks armas osa lõppema hakkavast lapsepõlvest. Mälestuste kogumine on üheks oluliseks osaks ka põlvkondade vahelise kokkukuuluvustunde hoidmisel.\n2010\_11. õppeaastal valmivate kodu-uurimuslike tööde üldteema on „Kodu. Perekond”. Töid ootame 1. aprillini 2011 aadressil:\nUurimistöö vormistamise soovitused on kättesaadavad Paide Ühisgümnaasiumi kodulehel www.paideyg.ee. Kodu-uurimistöödest tehakse kokkuvõtteid 2011. aasta septembris väikeste kodu-uurijate päeval Paide Ühisgümnaasiumis.\nKutsume üles klassiõpetajaid algatusega liituma!\nPostitaja: Koidu ja Hele kell esmaspäev, november 08, 2010\nSügishooaja avaüritus Võru spordikeskuses homme, 6. novembril algusega kell 15.00. Mitmekülgsed sportimisvõimalused kõigile huvilistele tasuta. Aeroobika alates kella 16.00! Tule ise ja võta kaasa ka ema, isa, õde ja vend!\nPostitaja: Koidu ja Hele kell reede, november 05, 2010\nPÄKAPIKU LASTEAIA ÕPPERADA.\nEga vaheajal õpetajad ainult ei puhka, vaid käivad piilumas ka naabrite tegemisi. Päkapiku õpetajad tutvustasid meile oma lasteaia õuel olevat õpperada.\nSellel oli kümme erinevat objekti, kus lapsed saavad loodust nautida, omandada uusi teadmisi erinevate taimede kohta, on võimalust ja avarust ka mänguliseks tegevuseks. Kindlasti pakub õpperada uusi ja huvitavaid kogemusi õuesõppeks. Lisaks lasteaialaste toredale võimalusele erineval moel loodust uurida, ootavad nad ka meie kooli kõige nooremaid õpperada avastama. SUUR TÄNU LASTEAED PÄKAPIKK ETTEVÕTLIKULE PERELE.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell teisipäev, oktoober 26, 2010\nPostitaja: Koidu ja Hele kell reede, oktoober 22, 2010\nJohannes Käisi nädal\nSel nädalal toimuvad 1.- 3. klassides Johannese päevad. Õpime üldõpetuse alusel. Klassis on loodud õpikeskused, nii et korraga toimuvad nii eesti keele, matemaatika, loodusõpetuse kui ka kunsti- ja tööõpetuse ning laulmise tunnid. Kutsume neile päevadele abiks ka lapsevanemaid. Loodame, et Johannese päevad saavad olema huvitavad ja töised.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell esmaspäev, oktoober 18, 2010\nÕuesõppeprogrammid 1.- 3. klassile\n6. ja 7. oktoobril lähevad 1.-3. klassi õpilased õue õppima. Pähni looduskeskuse töötajad õpetavad 2. ja 3. klassi lastele matemaatikat ja 1. klassi lastele mürgiseid marju ja seeni.\nKas on võimalik läbi matemaatika õppida tundma loodust ja kasutades loodust meie ümber õppida matemaatikat? Proovime järele! Programmi käigus saavad lapsed lahendada hästi palju iseseisvaid ülesandeid, et saaks rakendada koolis õpitut.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell esmaspäev, september 27, 2010\n20. sept 2010\nReedel, 24. septembril tähistame sügise algust sügislaadaga ja üritusega pargis. Laadal saab müüa sügisande ja - küpsetisi. Saadud tulu annetame loomade varjupaigale. Jääme ootama aktiivset osavõttu!\nPostitaja: Koidu ja Hele kell esmaspäev, september 20, 2010\n6. sept 2010\nHEAD ALGAVAT KOOLIAASTAT!\nPostitaja: Koidu ja Hele kell esmaspäev, september 06, 2010\nKOOL ON ALGAMAS!\nVõru Kesklinna Gümnaasiumi kooliaasta avaaktus toimub 1. septembril kell 10.00.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell neljapäev, august 26, 2010\nPäikesepaistelist, rõõmsat ja huvitavat suve!\nPostitaja: Koidu ja Hele kell pühapäev, juuni 06, 2010\n1.a ja 1.b klass haldjarajal pargis\n1.a ja 1.b klassi õppeekskursioon maanteemuuseumisse ja Taevaskotta\nPostitaja: Koidu ja Hele kell kolmapäev, mai 26, 2010\n27.mai kell 10.55 algab 1.- 3. klassi MAASTIKUMÄNG.\nKoguneme kell 10.45 peatrepi juures. 1 klass = 1 võistkond.\nKaasa võtta: hea tuju, spordiriided, mugavad jalanõud ja ÜKS pastakas võistkonna peale.\nMängu juhised: stardis saate ümbriku, kus on kõik kirjas.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell teisipäev, mai 25, 2010\nPostitaja: Koidu ja Hele kell esmaspäev, mai 24, 2010\nLiikluseksam 3. klassidele algab 25. mail kl 13.00 1.b klassiruumis ja 4. klassidele 26. mail kl 13.00 samas klassis. NB!Eksamile saab ainult täidetud taotluse ja dokumendifotoga.Peale testi sooritamist toimub kooli õues praktiline jalgrattaeksam. Kaasa võtta jalgratas ja kiiver. Head põrumist!\nVõru maakonna koolinoorte MV rahvastepallis 4.-5. klassidele, 22.05.2010 http://lkylli.zenfolio.com/p536282522\nPostitaja: Koidu ja Hele kell pühapäev, mai 23, 2010\nEsmaspäeval on SPORDIPÄEV\n1.-3. klassid kogunevad spordihalli stadioonile kell 9.00\n2.klassid Rivistus,kaugushüpe,60m jooks,täpsusvisked,ringijooks\n3.klassid Rivistus,60m jooks,kaugushüpe,täpsusvisked,ringijooks\nPostitaja: Koidu ja Hele kell reede, mai 21, 2010\nNukitsa konkursi tulemused\nJutukogumik KAKA JA KEVAD\nKirjanik: Andrus Kivirähk\n1. koht (630 häält)\nPildid A.Kivirähki raamatule\n1. koht (556 häält)\nPINTS JA TUTSIK\nKirjanik: Aidi Vallik\n2. koht (339 häält)\nPildid A.Valliku raamatule\nKunstnik: Ott Vallik\n2. koht (251 häält)\nKÕIK POISID EI SAA SUUREKS;\nHEAD PAHAD POISID (järg)\nKirjanik: Ivar Soopan\n3. koht (kokku 205 häält)\nPildid A. Beekmani raamatule\nKunstnik Valdek Alber\n3. koht (170 häält)\nPostitaja: Koidu ja Hele kell pühapäev, mai 16, 2010\nLimpa ja mereröövlid\nLaste sõber Limpa koos oma sõprade Limma ja Limmoga tulevad Võru lastele külla! Kaasa hiilivad ka mereröövlid Padi, Lina ja Tekk - seda kirevat ja lõbusat seiklust lihtsalt peab vaatama tulema! Autor: Andrus KivirähkDramatiseerija ja lavastaja: Oleg TitovKunstnik: Jaanus Laagriküll Muusika autor: Myrakas Laulutekstide autor: Silvia SoroMängivad: Martin Mill, Kadri Lepp, Andres Oja, Tarvo Vridolin, Aarne Soro, Carita Vaikjärv, Arvi Mägi, Triinu Meriste, Andres Tabun, Meelis Rämmeld, Luule Komissarov, Anne Valge, Arvo RaimoEtendus "Limpa ja mereröövlid" Võru kultuurimajas Kannel 20.mail neljapäeval, kell 13.\nVõru Kesklinna Gümnaasium kutsub kõiki õpilasi ja vanemaid 06.05 kell 18.00 kooli aulasse kevadkontserdile.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell neljapäev, mai 06, 2010\nNB! Suuremalt vaatamiseks kliki pildil!\nPostitaja: Koidu ja Hele kell kolmapäev, mai 05, 2010\n3. mai- 1. klasside viktoriin liiklusest\n4. mai kell 12.00- klounide etendus aulas\n4.mai kell 15.00- 2b kl.klassiõhtu\n6. mai kell 18.00- kooli kevadkontsert aulas\n18. mai- 3. klasside ekskursioon Pärnusse\n19. mai- 1. b klassi väljasõit Ilumetsa Looduskeskusesse\n20. mai- parimate õpilaste vastuvõtt\n"Limpa ja mereröövlid" etendus "Kandles"\n24. mai- spordipäev\n26. mai- 1. klasside ekskursioon maanteemuuseumisse ja Taevaskotta\n3. klasside matk Vällamäe matkarajal\n27. mai- talentide sadu\n1. juuni- matkapäev\n2. klasside ekskursioon Setumaale\n4. juuni- viimane koolipäev\nPostitaja: Koidu ja Hele kell kolmapäev, aprill 28, 2010\n28. APRILLIL KELL 11.30 kinokülastus 1.-3. klasside õpilastele. Üks lastest on VKG kooli poiss.\nFilmi rezhissöör on Marje Jurtshenko, operaator Mihkel Soe, helilooja Tiit Kikas.\nVahel võib hetk kesta igavesti, vahel kaovad päevad märkamatult. Joonas, Karit, Doris ja Fred on 7-aastased ja alustamas oma esimest kooliaastat. Nad elavad erinevais Eestimaa paigus, tulevad erinevatest keskkondadest, neil on erinevad eluviisid ja nad on oma loomult väga erinevad. Kuid aeg nende ümber käib ikka sama ringi pidi. Esimese kooliaasta jooksul peavad nad omaks võtma palju uut – liig varased hommikused ärkamised, lõputud õppimised, uued kohustused, positsioonivõitlused klassis. Samas kui kõik, mida nad sooviksid, on vaid olla koos oma sõpradega, süüa sokolaadi, õues mängida ja joosta võidu tuulega.\nDokumentaalfilm jälgib nelja last läbi nende esimese kooliaasta.\nAndres Laasik, Eesti Päevaleht, 11.3.2010:\nFilmi „Aeg on siin” lugu on väga lihtne – laps läheb esimest korda kooli ja kevadel jälle suvevaheajale. …nii võib filmile anda ka teise pealkirja – „Kevade 2009”. Neli kaadris toimetavat kooliõpilast on tõsised tegijad – nad panevad kaasa elama. Aga nii palju lapsi kaadris on üldse eriline asi. On ju meie vananev ühiskond oma tegudega tuleviku suhtes hoolimatu ja määranud lapsed ühiskonna servale. Filmitegijad on nad fookusesse püüdnud ja näidanud, et jõud on siin. Loomulikult on sellises filmis kohal loodus – lilled, mets, heinamaa. Või siis Tallinna kesklinn, kus Doris oma sõbrannaga hängib. Aga kokku on see maailm Eesti ja selles mõttes on film rahvuslik manifest. „Aeg on siin” räägib maast ja selle inimestest.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell laupäev, aprill 24, 2010\n27.MAIL KELL 15.00 KOOLI AULAS TALENTIDE SADU 1.-3. KLASSIDE ÕPILASTELE.\npane klassijuhataja juures oma nimi kirja\nesineda võib üksi või koos sõpradega\nNÄITA OMA TALENTI KA TEISTELE!\nPostitaja: Koidu ja Hele kell laupäev, aprill 17, 2010\nOmaloomingukonkurss "Jutupliiats" 1. - 4. klasside õpilastele\nKlassiõpetajate kogukond ja Koolielu portaal kutsuvad 1.-4. klasside õpilasi kevadisele omaloomingukonkursile "Jutupliiats". Võistlusele ootame emadepäevale pühendatud "rääkivaid" pilte või pildiseeriaid.\nLoe siit edasi!\nPostitaja: Koidu ja Hele kell esmaspäev, aprill 12, 2010\n29. märts 2010\n30. MÄRTSIL ON MEIE KOOLIS PILDISTAMINE. PEALE KLASSIPILDI TEHAKSE KA GRUPIPILTE.\nPostitaja: Koidu ja Hele kell esmaspäev, märts 29, 2010\n13. märts 2010\nAutode joonistamise võistlus poistele. Vajuta siia!\nPostitaja: Koidu ja Hele kell laupäev, märts 13, 2010\n4.a ja 4.b klassi õpilaste koomiksid teemal "Hapukurgi teekond"\nPostitaja: Koidu ja Hele kell neljapäev, märts 11, 2010\nEsimeste klasside talimängud\nPostitaja: Koidu ja Hele kell kolmapäev, märts 10, 2010\n2.c klassi ajaveeb\nÕp Koidu klass\nÕp Hele eelmine klass\n20 piires arvutamine\nLeia õige kellaaeg.\nJõgi ja järv\nInimene 4. klass\nPane kokku luustik!\nVulkaanid ja maavärinad\nLoodusõpetuse harjutused 4. klassile\nMaa ja Kuu liikumine\nParim ainetundja 4. klassi loodusõpetuses\nMida me 4. klassis õppisime?\nMaa kujutamine kaardil\nInimene 4. klassile\nLoodusõpetuse harjutused 3. klassile\nKas tunned Eesti maakondi?\nEuroopa Liidu liikmesriigid\nLiiklusõpik 1.- 3. klassile\nKuidas suunata last lugema\nVõru Linnateatri jõululavastus VAIBAALUSED JA JÕUL...\n1.a ja 1.b klassi õppeekskursioon maanteemuuseumis...\n27.mai kell 10.55 algab 1.- 3. klassi MAASTIKUMÄNG...\n30. MÄRTSIL ON MEIE KOOLIS PILDISTAMINE. PEALE KLA...\n4.a ja 4.b klassi õpilaste koomiksid teemal "Hapuk...\nTeema Reisimine. Teemapiltide allikas: Deejpilot. Toetab Blogger.


Torinos elav eestlane: tänavad on peaaegu tühjad, postimajja lastakse vaid viis klienti korraga | Õhtuleht\nTorinos elav eestlane: tänavad on peaaegu tühjad, postimajja lastakse vaid viis klienti korraga\nJohanna-Kadri Kuusk, 10. märts 2020 14:44\nTorino Piazza Castello väljak.Foto: Reuters/Scanpix\nItaalia peaminister teatas esmaspäeval, et Itaalia paneb koroonaviiruse pärast piirid kinni. Põhja-Itaalia linnas Torinos elav eestlane Alex kinnitab, et karantiinist hoolimata on inimesed rahulikud.\n„Siin on väga rahulik. Inimesed on mõistlikud. Tanavapildis on näha, et inimesed on asja tõsidusest aru saanud. Maske on ka ikka siin ja seal näha,“ kirjeldas ta toimuvat viidates sellele, et tänavatel on äärmiselt vähe liikumist. „Päris tühjad ei ole, aga praegune meenutab augustikuud, kus kõik puhkavad. Enamus inimesi lihtsalt istuvad kodus.“\nItaallaste rahulikkuse taga võib Alexi sõnul olla ka teadlikkus. „Mina isiklikult arvan, et itaallane on lihtsalt selline inimene, kes läheb end kahtluse puhul kontrollima. Peseme tublisti käsi ja väldime suuremaid kogunemisi,“ kirjeldas ta.\nAlexi sõnul on praegu kohalike kõige suurem mure koolide sulgemise pärast. „Lapsevanemad peaksid tööl käima, aga lapsi ei ole kuskile panna,“ sõnas ta.\nEestlase sõnul on teatud valdkondaes tegevus täiesti peatunud. „Spordi tegemine on peatunud. Kauplused on praegu avatud, aga restoranidega on nii ja naa,“ rääkis ta Õhtulehele. Kinod, muuseumid ja muud taolised asutused on Torinos suletud.\nPaljudes kohtades on kehtestatud klientide arvu piirang. „Näiteks tubakapoodidesse lastakse kahekaupa. Postimajja lubatakse viiekaupa. Mägedes paluti õlut juua õues, sest sees oli juba kuus inimest,“ seletas ta. Üleüldiselt on turismiga leiba teenivatel inimestel Alexi sõnul nukker aeg. „Nendel elu seisab praegu. Ma ütlen, et nedel on ilmselt väga halb seis,“ ütles ta.\nAlexi arvates on riigi karantiini panek pigem mõistlik. „Suhtun nii, et olen sellega okei. Kui vaja siis ootame tulemusi,“ ütles ta.


Posted by qsti at 5:42 PM\nNiiiiiii armas. Oled ikka joonistaja - ma muuga saaks hakkama aga kunstiannet ei ole.\nKuidas sa võikreemi niimoodi kendesse kujunditesse said? Lasid läbi tordipritsi? Kas on mingisugune spetsiaalne prits?\nEsmalt küpsetasid suured biskviidid ja siis lõikasid karu kujuliseks?\nMis silmadeks on?\nTuli palju küsimusi, kuid nii hakkas meeldima, et sooviks ka proovida. Otsin just alternatiivi toiduvärvidega tehtud tortidele. See tundub olema üks väga mõnus alternatiiv!\nVõikreem on läbi tordipritsi tähekese-otsaku pritsitud, sellega saab minu arust vahva karvase karu (eriti kui küljed ka tähekesi täis teha).\nSilmad on tehtud ka võikreemist, tupsutasin sõrmega natuke kakaod peale, et "pehmemad" paistaksid. Sinine osa on toiduvildikaga aga olen teinud ka nii, et võikreem kakaoga võimalikult tumedaks ja siis sinna keskele midagi eraldi ei teegi. ja olen teinud ka sulatatud shokolaadist silmad. Siin on selline variant näha:\nÜks küsimus veel: kas lõikad biskviidid enne karukujuliseks valmis või teed enne kogu tordi (st koos sisuga) ära ja siis lõikad ning kaunistad?\nKui teen erikujulist torti siis lõikan kohe alguses biskviidist kujundid valmis ja siis hakkan tegema.\nSeoses selle teemaga olen üht tellitud torti tehes õudusunenägu näinud, et hakkasin valmis torti väiksemaks lõikama ja suure silumise peale jäi lõpuks ainult pisike tükk järgi. :O


Tähtis õiguslik teadeSee veebileht on Europa osaEUR-Lexi kohta|Sisukord|KKK|Abi|Kontakt|Kasulikud lingid|Õigusalane teaveJuurdepääs Euroopa Liidu õigusaktidele\n> Tähtis õiguslik teadeMenu principal du site EUROOPA LIIDU TEATAJA LIHTOTSING sõna järgi dokumendi numbri järgi kuupäeva järgi ELT viite järgi CELEXi numbri järgi veel valikuid TÄPPISOTSINGKOGUDEsmased õigusaktidRahvusvahelised lepingud ja kokkuleppedKehtivad õigusaktidKonsolideeritud õigusaktidEttevalmistavad aktid KohtupraktikaParlamendi poolt esitatud küsimusedSPETSIALISTILEEuroopa Liidu üldeelarveECICSInstitutsioonide registridTARICEU Pesticides DatabaseELi statistikat käsitlevad õigusaktidELi õiguse kohtaELi õigusaktide kokkuvõttedEuroopa Liidu õiguse ABCNormitehnikaELi õigusakte käsitlev statistikaEUR-Lexis leiduvad dokumendiliigid\nSellel leheküljel leiduva teabe kohta kehtivad vastutamatusesäte (disclaimer),\na autoriõiguse märge ning isikuandmete kaitse reeglid.\nVäljaannete talitus on loonud selle veebilehekülje, et parandada inimeste juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. Meie siht on teabe ajakohasuse ja täpsuse tagamine. Märgatud vigu püüame parandada.\nSamas ei võta väljaannete talitus endale vastutust ega mingeid kohustusi sellel leheküljel sisalduva teabe suhtes.\non vahel seotud viitadega veebilehekülgedele, mille üle väljaannete talitusel puudub kontroll ning mille eest väljaannete talitus ei võta mingit vastutust;\nEi ole võimalik tagada, et on-line dokument vastab täielikult ametlikult vastvõetud tekstile. Autentseks loetakse ainult Euroopa Liidu Teataja paberväljaandes avaldatud Euroopa Liidu õigusakte.\nMeie eesmärk on vähendada tehniliste vigade tõttu tekkinud katkestusi. Samas võivad mõned andmed meie veebileheküljel olla loodud või struktureeritud failides või formaatides, mis ei ole veatud ning seetõttu ei ole võimalik tagada katkestuste või muude samalaadsete probleemide puudumist. Väljaannete talitus ei võta endale mingit vastutust probleemide eest, mis on tekkinud selle veebisaidi või viitadega seotud lehekülgede kasutamisel.\nSelle vastutamatusesätte mõte ei ole piirata väljaannete talituse vastutust siseriiklike õigusaktide kohaldamisega vastuollu sattumisel ega välistada vastutust nendel juhtudel, kui õigusakti alusel vastutust välistada ei saa.\nAutoriõiguse märge\t© Euroopa Liit, 1998–2013\tEUR-Lexi veebisaidil avalikult kättesaadavate õigusaktide ja muude dokumentide allalaadimine ja paljundamine kas isiklikuks kasutamiseks või mittetulunduslikuks või tulunduslikuks levitamiseks on lubatud tingimusel, et esitatakse järgmine nõuetekohane viide:\n„© Euroopa Liit, http://eur-lex.europa.eu/”\nKui asjaomaseid õigusakte kasutatakse eespool nimetatud moel, tuleb lisada järgmine vastutamatusesäte:\n„Autentseks peetakse ainult paberkandjal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Euroopa Liidu õigusakte.”\nTekstide või dokumentide tõlked mõnesse muusse keelde kui EUR-Lexi veebisaidil ametlikes keeltes avaldatud väljaanded on lubatud tingimusel, et kõnealune asjaolu esitatakse piisavalt silmapaistvalt ning lisatakse asjakohane vastutamatusesäte (mõlemad elemendid peavad olema vastavas keeles):\n„Tõlgitud […]keelsest väljaandest, mis on avaldatud Euroopa Liidu Väljaannete Talitus poolt EUR-Lexi veebisaidil:\n© Euroopa Liit, http://eur-lex.europa.eu/ [täielik nimetus lähtekeeles] Tõlke eest […] keelde vastutab [tõlkeõiguse valdaja nimi]."\nKui teil on seoses EUR-Lexi tekstide ja dokumentide kasutamisega autoriõiguste-teemalisi küsimusi, saatke need palun kirjalikult järgmisele aadressile:\nFaks: +352 292942672\tE-post: copyright-info@publications.europa.eu\tFailide edastamine (XML-vormingus failide edastamine FTP-serveri vahendusel) kasutamiseks ja kaubanduslikuks levitamiseks on lubatud tingimusel, et sõlmitakse litsentsileping. Litsentsilepingu sõlmib Euroopa Liidu nimel väljaannete talitus, kellele tuleb esitada kirjalik taotlus järgmisel aadressil:\nPublications Office of the European Union EU Bookshop Unit, Group Commercial Activities\t2, rue Mercier\tL-2985 Luxembourg Faks: (352) 29 29-44630\tE-post: licences@publications.europa.eu\nEUR-Lexi logo ei tohi ilma väljaannete talituse eelneva nõusolekuta kasutada.\nMuu teabe saamiseks seoses EUR-Lexi veebisaidi sisu, toimimise ja tulevikuga pöörduge palun järgmisel aadressil:\nkasutajatugi: eurlex-helpdesk@publications.europa.eu\tIsikuandmete kaitse Euroopa Liit järgib kasutaja õigust eraelu puutumatusele.\tÜksikisikute kaitseks isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides kehtiv poliitika põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusel (EÜ) nr 45/2001.\tAndmete töötlemise eesmärk Teie andmete kogumine ja töötlemine võimaldab: isikustada teie sisenemist süsteemi; meil vastata teie päringutele ja teavitada teid uutest võimalustest ning veebisaidi kasutamisest (kui olete end sellise teabe saajaks registreerinud);\nanalüüsida teenuse täiustamise eesmärgil võimalikke vigu. Kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt eespool osutatud määrusega kehtestatud eeskirjadele.\tAndmeid kasutatakse üksnes vastamiseks ja selleks, et Väljaannete Talituse personal ning tema töövõtjad saaksid teenuse täiustamise eesmärgil vigu ja päringuid analüüsida.\tAndmete kogumine põhineb andmesubjektide vabatahtlikul nõusolekul.\tAndmete töötlemise kontrollija Andmete töötlemise eest vastutav kontrollija on Väljaannete Talituse EUR-Lex üksuse juhataja. Kui teil esineb küsimusi oma e-kirja ning seonduvate isikuandmete töötlemise kohta, siis lisage need palun oma teatele, eriti kui soovite näha meie valduses olevaid isikuandmeid teie kohta, või kui soovite neid muuta või kustutada. Võite saata e-kirja ka järgmisele aadressile: eurlex-helpdesk@publications.europa.eu Kogutud andmed Kogutud andmed sisaldavad eesnime, perekonnanime ja e-posti aadressi (kohustuslikult täidetavad väljad).\tNing organisatsiooni nime ja riiki (vabatahtlikult täidetavad väljad).\tKes teie isikuandmeid näevad?\tKogutud andmeid töödeldakse konfidentsiaalselt ning kasutatakse üksnes Väljaannete Talituse alluvuses oleva EUR-Lexi kasutajatoe ja EUR-Lexi töörühma ning ja tema töövõtja poolt. Väljaspool nimetatud saajate nimistut ning õiguslikku raamistikku asuvatele osapooltele ei saadeta edasi mingisuguseid isikuandmeid. Küll aga võidakse need edastada ühenduse õigusaktide kohastele järelevalve- ja kontrollimisülesannetega tegelevatele organitele, nagu näiteks OLAF või eeluurimiskohtunik.\tVäljaannete Talitus ei edasta isikuandmeid kolmandatele osapooltele otseturunduse eesmärgil.\tKui kaua teie andmeid säilitatakse?\tAndmeid säilitatakse maksimaalselt neli aastat. Seejärel need kustutatakse, kui parajasti ei toimu asjakohast päringu uurimist. Sel juhul säilitatakse andmeid päringuga seotud uurimise lõpuleviimiseks vajaliku aja jooksul.\tKuidas pääsete oma andmetele ligi, et veenduda nende õigsuses ning vajaduse korral neid parandada? Teil on alati õigus taotleda koopiat oma isikuandmetest, et veenduda säilitatavate andmete õigsuses ja/või neid parandada või ajakohastada. Samuti võite taotleda oma isikuandmete täielikku kustutamist, kui parajasti ei toimu uurimist mõne teie saadetud päringu kohta.\tMis tahes ajahetkel võite andmete saatmise tühistada, kasutades sama e-posti aadressi.\nSelleks et kaitsta teie privaatsust ja turvalisust, võtame me asjakohaseid meetmeid, et kontrollida teie isikut enne juurdepääsu lubamist või paranduste tegemist.\tMillised on väärkasutuse või ebaseadusliku juurdepääsu vältimiseks kasutatavad tehnilised vahendid ning võetavad turvameetmed? Väljaannete Talitus on paika pannud asjakohased füüsilised, elektroonilised ja halduslikud menetlused (mida ta vaatab läbi ning ajakohastab korrapäraselt), et kaitsta kogutud andmeid ning aidata vältida ebaseaduslikku juurdepääsu neile, säilitada andmete turvalisus ning kasutada neid õigesti.\tTeie päring salvestatakse meie töövõtja serverisse, seda töödeldakse ning on võimalik, et see saadetakse e-postiga edasi eksperdile, kelle ülesanne on päringule vastata.\tKolmandatest isikutest töövõtjad on sõlminud Väljaannete Talitusega lepingu, millest tulenevalt on neil õiguslik kohustus täita isikuandmete kaitset ja töötlemist käsitlevate kohaldatavate õigusaktide, eelkõige määruse (EÜ) nr 45/2001, sätteid.\tELi Väljaannete Talituse personalilt, kellel on juurdepääs personaalsetele isikuandmetele, nõutakse sellekohase teabe kaitsmist viisil, mis on kooskõlas käesoleva isikuandmete puutumatust käsitleva teatega, näiteks mitte kasutades kõnealust teavet mis tahes muul eesmärgil kui nende poolt läbiviidavate teenuste osutamiseks vajalik.\tKellega küsimuste või kaebuste korral ühendust võtta?\tKui soovite ligi pääseda oma isikuandmetele, need kustutada või neid parandada, võtke palun ühendust järgmisel e-posti aadressil:\teurlex-helpdesk@publications.europa.eu Lahkarvamuste korral võib kaebused saata komisjoni andmekaitseametnikule\tvõi Euroopa andmekaitseinspektorile.\tKäesolevasse isikuandmete puutumatust käsitlevasse teatesse tehtavad muudatused\tKui käesolevat isikuandmete puutumatust käsitlevat teadet mingil viisil muudetakse, avaldame sellest ajakohastatud versiooni http://eur-lex.europa.eu/et/editorial/legal_notice.htm. Seda veebilehte korrapäraselt külastades tagate oma pideva kursisoleku sellega, millist teavet me kogume, kuidas me seda kasutame ning millistel võimalikel asjaoludel me seda teiste osapooltega jagame.\tHaldaja: väljaannete talitusViimati uuendatud:


Brüssel võtab luubi alla Microsofti Windows XP - Äripäev\nBrüssel võtab luubi alla Microsofti Windows XP\nEuroopa konkurentsivolinik Mario Monti võtab luubi alla Microsofti 25. oktoobril müüki jõudva uue operatsioonisüsteemi Windows XP, et jõuda järeldusele, kas sellele lisatud uued tarkvararakendused võivad kahjustada vaba konkurentsi, kirjutab Financial Times.\nWindows XPs on palju rohkem rakendusi kui Microsofti varasemates operatsioonisüsteemides ? näiteks on seal tarkvara digifotode jaoks ning videoklippide mängimiseks.\nKonkurentsivoliniku pressiesindaja sõnul ei ole algatatud nn ametlikku uurimist, mis võiks Microsofti uue toote löögi alla seada.\nMonti võib algatada Windows XP suhtes uue uurimise või laiendada juba Microsofti osas käimas olevat uurimist ka uuele operatsioonisüsteemile. Rikkumise tuvastamise korral võib komisjon määrata Microsoftile trahvi kuni 10% aasta käibest.\nWindows XPst loodetakse Microsoftile suurt tuluallikat. Sellega on oma lootused sidunud ka arvutitootjad, kes loodavad, et parema töökindluse ja uute multimeediarakendustega operatsioonisüsteem suurendab ka arvutite müüki, mis viimastel kuudel on ennenägematult vähenenud.


Pilkupüüdev alumiinium Pop up Display - Uudised - ERALED optoelektroonika Co., Ltd\nPilkupüüdev alumiinium Pop up Kuva\nMudel nr.: TY-LWA-A01\nKasutamine: Näitus Näita\nToote nimetus: Pilkupüüdev alumiinium Pop up Kuva\nKuju: Kumera kujuga, sirge kuju valik\nMängu punktid: Spotlight, lõuend kott, transpordi puhul\nPikkus: Umbes 3 päeva pärast saada Artwork\nSuurus: Saab kohandada vastavalt nõuetele\nPäritolu: Hiina Rahvavabariik, Guangdong\nKuva tooted: Kõik tooted\nKuvada koht: siseruumides\nAntitheft: Ei Antitheft\nVärv: vastavalt kuni oma Demends\nPilt: PVC / kangas\nKasutamine: Reklaam, näitus, edendamine\nSpetsifikatsioon: Igas suuruses saadaval\nKlõpsake Pop up, miks?\nTähelepanu oma toodete ja teenuste täieliku värvi trükitud pilte\nTekitada huvi oma ettevõtte või brändi teadlikkust selle poliitika\nIdeaalne kaasaskantav toodete väljapanek, kaubanduskeskused, fuajeed\nAinult nii lihtne abil vähe klikke ja saada kohe\nHind sisaldab täieliku pop-up seista surve ja polsterdatud lõuend kott. Osta täna aidata kaasa teie ettevõtte alumine rida\nLihtsaim pop up Kuva on õmblusteta ühe PVC vaekogu. See jääb ühendatud raami külge. Hi-Res printimine värvisublimatsiooni premium kvaliteediga PVC, mis on resistentne kirtsutama. Värve, mis ei tuhmu. See on väga kerge ja väga kantav. Saadaval 8' kogu või 10' laia suurused. Valik kõva või pehme viia juhtudel. Saate teha suuri mulje see lihtne PVC pop up Kuva. Lihtsalt eemaldage kotis ja pull üles koheselt avada see hämmastav ekraan.\nFunktsioon pop up booth:\n1. lihtne ja kaasaegne figuration\n2. paindlikult Reguleeritav suurus\n3. erinevate vormide ja disaini valik.\n4. Kiire sobivad magnet liitmikud\n5. lihtne seadistada ja teha kiire ja lihtne kokku panna ja lahti võtta. Tööriistu ei ole vaja.\n6. väga mugavuse ja ilus kuvamiseks, mess või promost.\n7. kohandada suurused ja kohandada disain saadaval nii.\nMe Dia 17mm extusion, mis on suurem kui tavaline pop-up stendid Dia 12mm ja siis on täiesti stabiilne, kui teised. Samuti kasutada plastist pesumasin sobitada ka kaks AL väljapressimist ja veenduge, et raami stabiilsem.\nPakume ka trükikoda pop-up stend vastavalt oma nõuet.\nVõtame kunsti järgmistes vormides:\n-PDF (Prindi eraldusvõime)\n-Photoshop (EPS, TIF, PSD)\nMeie eesmärk on hoida meie töökoda selge ja korrapärane pidevalt veendumaks, et meie kvaliteedisüsteem võib olla ka, et rahuldada kliendi täiuslik toode nõuet ühisuuringute.\nPakendid täpsusta: lõuend kott + karp musta lõuend juhul transpordi puhul valige\nToimetaja detail: tarne 2 ~ 3 päeva pärast tellimuse kinnituse\nSaate valida exsample DHL, UPS, FedEx, otsese või õhu ja meretransport on saadaval.\nKott: Oxford nailon bag(600D) polsterdatud sees lukuga ja vöö kandmiseks.\nKarp kasti ja transpordi puhul valida.\n(1) oleme tehase spetsialiseerunud Näita seadmed üle 10 aastat, meie äri filosoofia on "keskendume kvaliteeti et rahuldada meie klientide"\n(2) Rohkem kui 80% tooteid eksporditakse üle maailma, specily Euroopa, Ameerika, Singapur, Lõuna-Aafrika jne.\n(3) Meie tehas on Jiangmen City, Gaosha Port. Ja oleme lähedal ka Guangzhou, Shenzhen linna ja Guangdongi provintsi jne.\n(4) Meie peamised tooted kuuluvad: LED valguskasti, raami tekstiili näitus booth, pop up stend, banner seista, seista bänner, bänner, bänner L X rulli, ekraani, brošüür omanik, poster stand, edendamine tabeli ja muude kampaaniate. Ja enamik neist on valmistatud alumiiniumist.\n(5) Meie toodetel on palju eeliseid: kaasaskantav, praktiline, lihtne paigaldus, vastupidav, jne. Lisaks on neil väga konkurentsivõimelise hinnaga. Ja nad naudivad väga kena maine oma piirkonnas.\nKui teil on loominguline idee, pop, pls saatke meile oma disaini, saame pakkuda teile.\nParima kvaliteediga konkurentsivõimelise hinnaga beacause oleme spetsialiseerunud tegemise POP UP stendid ja printimine.\n1. küsimus: Mis on selle toote MOQ?\nA1: 1 komplekt.\n2. küsimus: Kuidas saada artwork toote tarnija?\nA2: Saadame Wetransfer, dropbox, FTP kaudu.\n3. küsimus: kas trükitud paneelid ja pop-up raami eraldi müüa?\nQ4: Mis on selle toote aega?\nA4: 1 komplekt umbes 3 tööpäeva.\nTäiendava Palun võtke minuga ühendust:\nMobiiltelefon: 86 13232861819\nNimi Pilkupüüdev alumiinium Pop up display(TY-LWA-A01)\nMaterjali alumiinium, kangas jne.\nVärv Must, muud värvi on ka OK.\nKvaliteet 6060 alumiinium\nMudeli Number TY-LWA-A01\nBrändi nimi TIANYU\nLähtekoht Jiangmen China(Mainland)\nPaari:Chipshow P1.6 Indoor Small Pixel Pitch HD LED-ekraan\nJärgmise:P1.56mm SMD väike piksel pigi etapi rent siseruumides tablood


Aasias on halvim kuu alates 2008.aasta oktoobrist\n30. september 2011 kell 6:22\nAasia aktsiad langevad täna, suurendades veelgi kuist kukkumist. Kuu oli halvim alates 2008. aasta oktoobrist.\nMuretseti hoogu võtva Euroopa võlakriisi kartuses ning üleilmselt aeglustuva majanduskasvu pärast.\nMSCI Aasia indeks langes täna 1,3 protsenti.\nEilse taifuuni tõttu suletud olnud Hongkongi börs langes täna 1,6 protsenti. Austraalia aktsiaturg langes 0,1 protsenti, India 0,2 protsenti, Singapur 0,9 protsenti, Vietnam 0,1 protsenti ja Mongoolia 1,7 protsenti.\nHiina aktsiaturg tõusis 0,2 protsenti, Taiwan 0,6 protsenti, Korea 0,2 protsenti, Uus-Meremaa 1,3 protsenti, Pakistan 0,5 protsenti, Sri Lanka 0,2 protsenti, Tai 0,1 protsenti ja Indoneesia 0,3 protsenti.