17 kümnendi parimat Hispaania filmi (2010ndad) - Filmide Loend\nSelle kümnendi 17 parimat Hispaania filmi\nHispaania kino on olnud edukas mõne suurepärase filmitegija juhtimisel. Riik on pikka aega panustanud maailmakinosse ja andnud Hollywoodile liiga suurepärased näitlejad ja näitlejannad . Need filmid on olnud pidev jõud peamistes auhindade jagamise funktsioonides arvestamiseks ning pärast Netflixi suuremat investeeringut Hispaaniakeelsed filmid ja telesaated. See on Hispaania filmide haaret ainult laiendanud ja järgmised filmid tõestavad, miks neil on publikule muljet avaldades nii hästi läinud. Siin on nimekiri selle kümnendi Hispaania parimatest filmidest:\n17. Unetihe (2011)\nOn inimesi, kes tahavad, et teised oleksid sama viletsad kui nemad. Nad ei talu teiste õnne ega hoia end tagasi, muutes oma elu kuradiks. ‘Sleep Tight’ peategelane on üks neist inimestest. Cesar usub, et ta pole võimetu õnne tundma ja ei taha, et ka keegi tema ümber oleks õnnelik. Ta leiab, et on lihtne teisi õnnetuks teha, kuni ta Claraga risti läheb. Ta osutub äärmiselt keeruliseks inimeseks, kuid Cesar on valmis selle väljakutse vastu võtma. Ta peab oma mängu ainult püsti tõstma.\n16. Keha (2012)\nKui valvur tabab autot ja langeb koomasse, saadetakse inspektor Jaime Pena tema juhtumit uurima. Ta avastab, et vahimees oli põgenenud surnukuurist, kust puudub jõuka ärinaise laip. Naise abikaasale, kes on temast palju noorem, räägitakse juhtunust. Abikaasa kummalise käitumisega hakkab Pena mõtlema, et siin võib olla mõni varjuküllane äri. Tundub, et abikaasa on naise surmast väga kergesti liikunud ja on ka muid märke, mis viitavad sellele, et tema võis mõrvata tema. Kui üks kiht teise järel maha kooritakse, tehakse šokeeriv avastus.\n15. Suletud silmadega on lihtne elada (2013)\nKõigil on nimekiri tuntud isikutest, kellega ta soovib vähemalt korra elus kohtuda. Kui mitte loendit, siis on olemas vähemalt üks nimi, mille soovite enne siit ilmast lahkumist maha tõmmata. 1966. aastal soovib inglise keele õpetaja kohtuda John Lennoniga. Tema unistus tuleb tema käeulatuses, kui ta avastab, et Lennon filmib lähedal filmi. Ta asub teele ja võtab teelt üles kaks autosõitjat. Teekonnast saab elu mõtte ja unistuste taasavastava kolmiku jaoks silmiavav kogemus.\n14. Unistus ja vaikus (2012)\nKuidas on kellegi armastus täielikult unustada? Kas soovite kustutada oma mälu neist, et te ei peaks nende kaotusega toime tulema? Või elaksite pigem nii valu kui ka heade hetkedega, mida nendega jagasite? Valenti oli olnud oma tütre Emmaga, kui nad autoõnnetuses kohtusid. Ta langes koomasse ja tema tütar ei jäänud ellu. Kui ta lõpuks terveks saab, näib temaga kõik korras. Välja arvatud üks asi, millel on tema mälu. Ta ei muretse oma tütre pärast. Varsti selgub, et ta on ta täielikult unustanud. Tundus, nagu poleks teda kunagi olnud.\n13. Nähtamatu külaline (2016)\n‘Nähtamatu külaline’ algab a mõrv . Adrian Dora oli endale lubanud afäär . Mitu kuud pärast selle katkestamist saab ta väljapressimiskõne, mis palub tal tulla kindlasse hotelli. Sinna jõudes koputab keegi ta teadvusetult ja ärgates leiab ta kõrvaltoast oma armukeste surnukeha. Enne kui ta midagi mõistma saab, koputab politsei seestpoolt lukustatud ukse maha ja ilma et oleks märki, et keegi teine tuppa oleks sisenenud või sealt lahkunud, arreteerivad nad Adriani. Kuid ta ei saa lubada end kellegi teise tegude eest vanglasse minna, nii et ta palub selle uurimiseks eradetektiivi.\n12. Marshland (2014)\n1980. aastal aset leidnud ‘Marshland’ on lugu kohutavatest mõrvadest. Detektiividel Pedro Suarezel ja Juan Roblesil palutakse uurida kahe õe kadumist. Need olid võetud linna pidustuste ajal ning arvestades koha ajalugu ja atmosfääri, on Pedro mures, et sellel võib olla midagi pistmist selle koha poliitiliste või sotsiaalsete probleemidega. Uurimise alguses mõistavad nad, et tüdrukutel oli kaks täiesti erinevat pilti. Vanemad mäletasid neid kui tublisid tüdrukuid, samal ajal kui sõbrad ja teised inimesed süüdistasid neid paljastamises. See muutub veelgi keerulisemaks, kui soost avastatakse nende vägistatud ja piinatud surnukehad.\n11. Maagiline tüdruk (2014)\n‘Maagiline tüdruk’ algab tegevusega ja on ajendatud reaktsioonist, millele järgneb järgmine reaktsioon, luues ringi, millest tegelased ei saa välja murda. Luisi tütrel on leukeemia ja on ainult üks asi, mida ta nüüd soovib - osta talle tema lemmikust inspireeritud kleit anime tegelane , ‘Maagiline tüdruk Yukiko’. Probleem on selles, et see on väga kallis, nii et ta peab selle saavutamiseks kasutama mõnda ohtlikku viisi. Ta ootab Barbarat, a vaimuhaige naine, kes on hädas oma abieluga. Ta meelitab teda raha hankima, kuid siis otsustab naine kätte maksta, kutsudes pika armu.\n10. Varjatud ära (2014)\n‘Varjatud ära“ järgib Rafa ja Ibrahimi lugu. Nad on pärit täiesti erinevast maailmast ja ometi leiavad nad end üksteise poole tõmbatuna. Kui Rafa on lihtne Hispaania keskklassi teismeline, siis Ibrahim on Maroko pagulane. Kui Rafa saab endale lubada, mida teised temast arvavad ja mida ta peaks tegema, et olla koolis populaarsem, peab Ibrahim muretsema küüditamise ja oma käitumise vaos hoidmise pärast. rassism igapäevaselt. Nende teemade ja nende seksuaalse identiteedi uurimisega uurib film kahe poisi suhet. Enne üksteise armumist peavad nad ületama hulga tõkkeid.\nJulian kannatab a surmaga lõppev haigus ja on seda pikka aega üksi läbi elanud. Tema ainus truu kaaslane on koer Truman. Teades, et tema heaks ei saa midagi teha, on Julian langetanud otsuse eutanaasia kasuks, kui asjad lähevad tema abist kaugemale. Sellisel ajal tuleb ammu kadunud sõber tema juurde tagasi. Tomas kolis Kanadasse nii kaua aega tagasi, et Julian on unustanud, millal nad viimati kohtusid. Pole tähtis, et nende uuesti ühendamine ei võta aega. Kui Julian aga Tomase abistatavast enesetapuasjast räägib, lüüakse ta tagasi. Film uurib nende sõpruse põhjuseid, keskendudes samal ajal moraalselt turbulentsele alale.\n8. 100 meetrit (2016)\nKui usute, et teie edu hoitakse tagasi, kuna elu pole teie suhtes aus ja viskab teie ebaõnnestumise tagamiseks alati probleeme, peate uuesti mõtlema. Võib-olla alustage enda ja oma harjumuste kallal töötamisest. Kui vajate inspiratsiooni, et teid tegutsema ajada, peaksite vaatama filmi „100 meetrit”. See põhineb tõestisündinud lool ja esitab loo alistamatust tahtest. Kui Ramonil diagnoositakse hulgiskleroos, ütlevad arstid talle, et aasta jooksul halveneb tema olukord sedavõrd, et ta ei saa kõndida isegi sada meetrit. Ta otsustab tõestada nende valet, proovides lõpetada võistluse, mis hõlmab ujumist, rattasõitu ja jooksmist.\n7. Chico ja Rita (2010)\n‘Chico ja Rita’ on animafilm, mis jutustab loo unistavast romantikast, mis peab enne järelduse leidmist läbima raske lahusoleku katse. See sündis 1940. aastate lõpus Havannas ja algab noorest klaverimängijast nimega Chico, kes satub kokku Rita-nimelise naisega, kellel on hääl, mille nimel surra. Nende anded võimaldavad neil alustada koostööd, mis muutub peagi romantiliseks suhteks. Kuid nende liit pole nii lihtne. Nende lugu juhatab nad Pariisi keskkonnas New Yorgi kultuuri juurde. Nende kahtluste ja igatsuste ajal hoiab muusika nende armastust elus.\n6. Isegi vihm (2010)\nFilmi filmimine on kopsakas protseduur, nii et filmitegijad peavad oma kulutuste kärpimiseks välja mõtlema loomingulised viisid. Üks neist trikkidest on leida õige filmimiskoht. Mehhiko filmitegija Sebastianil on ambitsioonikas stsenaarium, mis käsitleb Columbuse maandumist Uues maailmas ja tema suhtlemist põliselanikega. Pärast palju mõtlemist lepivad ta koos oma produtsendi Costa-ga kokku Lõuna-Ameerika vaeseima riigi Boliivia osas. Kerge töö ja odav, kuid samas autentne asukoht ei tähenda probleeme. Kuid nad unustavad arvestada riigis toimuva revolutsiooniga, mida juhib nende peaosatäitja.\n5. Must leib (2010)\nHispaania kodusõja tagajärjel tekkinud ‘must leib’ algab mõrvaga. 11-aastase Andreu leiab mehe ja tema poja surnuna. Politseid tulevad mõrvade pärast tema enda isa järele, sest tema ja ohver olid olnud ammu romantilised rivaalid. Siis on nende vahel ka äriühistu. Kuna isa jookseb elu nimel, saadetakse Andreu vanaema tallu elama. Seal tutvustatakse talle oma tädisid, kes kõik on omaette mõistatused. Kuid tema tähelepanu keskmes on proua Manubens, võimas naine, kes võib olla võimeline tema isa aitama. Küsimus on, mida ta vastutasuks tahab?\n4. Kortsud (2011)\nPaco Roca samanimelise koomiksiraamatu põhjal saab ‘Kortsud’ alguse sellega, et poeg viskab Emilio vanadekodusse. Talle öeldakse, et ta oleks siin õnnelikum, kuid Emilio ei näe, kuidas mõni võõras saab teda õnnelikumaks kui tema enda poeg. Kuid nüüd, kui ta on siin, peab ta hakkama saama, eriti sellepärast, et tal on Alzheimeri tõbi . Teine vanur, nimega Miguel, pakub talle abi. Ta on selles kohas olnud pikka aega ja teab täpselt, kuidas siin asjad käivad. Varsti lisatakse nende ringi veel üks sõber ja nad teevad plaani kohast põgenemiseks.\n3. Nahk, milles elan (2011)\nThierry Jonqueti romaani nimega ‘Mygale’ põhjal valminud film „Nahk, milles elan“ Antonio Banderas peaosas. See algab kohutava õnnetusega, milles osales dr Robert Ledgardi naine. Ta põleb õnnetusjuhtumis ja sellest ajast alates pühendub arst ilukirurgiale ning tuleb välja puutetundliku kunstnahaga. Kuigi tema töö on revolutsiooniline, on tal sellega seotud moraalse dilemma tõttu jätkamine keelatud. Mida tema ülemused ei tea, on see, et ta on juba teinud katseid naisega, keda hoitakse vangis oma eraldatud majas.\nFilmi “Biutiful” režissöör on Oscari võitnud režissöör Alejandro Iñárritu ja tähed Javier Bardem peaosas. Loo keskmes on mees nimega Uxbal. Ta elab Barcelonas koos kahe lapsega. Tema naine triivis perest eemale nii vaimse tervise probleemide kui ka alkoholismiga võitlemise tõttu. Uxbal hoolib oma lastest ja talle lubatakse ebaseaduslikke sisserändajaid. Ta on ka meedium elavate ja surnute vahel. Kuid ükski asi pole oluline, kui ta avastab, et on surmavalt haige. Nüüd, enne kõike muud, peab ta juba enne enda ravi leidma viisi oma laste tuleviku kindlustamiseks.\n1. Lumivalgeke (2012)\nKui armastate muinasjutulugusid, kuid olete armunud ka must-valgel ajastul õitsenud kinos ja kasutanud emotsioonide edastamiseks vaikust, siis ‘Blancanieves’ ehk ‘Lumivalgeke’ on teie jaoks absoluutne maiuspala. Selle režissöör on Pablo Berger, kes on tuntud selliste filmide loomisega nagu ‘Abracadabra’ ja ‘Mamá’. Tema ood Euroopa tummkino jaoks on see aset leidnud 1920ndatel Andaluusias ja jutustab ümber Lumivalgekese ja seitsme kääbuse loo. Üks ettevaatlik sõna on see, et kui teile meeldivad Disney lood õnnelike lõpudega ja mis veel, siis peaksite end selleks süngemaks versiooniks ette valmistama.\nKust voogesitada Naatsareti Jeesust?\nJahimehed: mida tähendab “Safta”?\nTeie igavikku 3. osa: mida oodata\nKust voogedastada ‘Emma’?\nKust voogesitada Chicago Med?\nhaley robson epstein\nvampiiripäevikute uued episoodid 2016


Eklektiline kirjeldus teelt ja V��na-J�esuust\nV�idup�hal lehvisid sinimustvalged lipud uhkelt ja v�idukalt �le tolmava pealinna. Lossi platsil l��mas nagu Araabias ja sulav asfalt t�navatel paistis kaugelt natuke nafta moodi, aga see, mis toimus Lossi platsil, Araabias v�i kuidas selle naftaga tegelikult on, pole absoluutselt oluline. Pigem v�ib mainida, et sel p�eval konsumeeritakse Eestis naftatooteid m�rksa enam kui m�nel muul p�eval. Sama kehtib tegelikult ka paljude teiste tootegruppide kohta.\nSel rahvuslikule identiteedile ja riikluse rippumatusele nii olulisel p�eval v�tsin ma suuna R�vala puiesteele, kus v�ib nautida meeli�lendavat vaadet �le Islandi v�ljaku, kuid vaade oli antud juhul �sna teisej�rguline. T�si, see aitas luua pidup�evadel nii vajalikku meeleolu. Minu sihiks oli hoopis, h�bi �eldagi, marsruuttaksode peatuspaik. Sellistes kohtades unustavad inimesed ligimesearmastuse ja l�petavad m�neks ajaks �ksteise respekteerimise. Tugevama �igus osutus �sna meeldivaks, sest see t�hendas, et mul oli �igus p��seda marsruuttakso nr. 213 pardale, mis mind kiiresti ja ilma eriliste vahejuhtumiteta V��na-J�esuusse viis. Palavust v�i muidu v�imalikke ebameeldivaid elamusi aitasid leevendada s�bralikud vanemad naisterahvad, kelle vastu ma kolmest k�ljest surutud olin. Ma m�istan, et liigitamine, lahterdamine, feodalism, kastis�steem ja muu s��rane on igati taunismv��rne, kuid sellega v�ib ilmselt reisi esimese etapi v�i, nimetada v�ib ju ka nii, proloogi l�ppenuks lugeda.\nEelpool j�i kuritahtlikult mainimata, et suhteliselt juhuslikult sattus marsruuttaksole ka �ks mu s�ber. Absoluutselt mitte�llatavalt oli meil sama siht, niisiis asusime jalgsir�nnakule, kusjuures veel enne r�nnakut kasutasin ma �ra edumeelset V��na-J�esuu jaekaubandusettev�tet, et varustada end mingis m�stilises marinaadis leotatud lihakuubikutega, mida nimetatakse vahel ka šašl�kiks. Jalgsir�nnak oli palava ilmaga m�istagi t��tu, aga seda aitas leevandada asjalik vestlus millestki. T�es�na ei m�leta, millest, aga annan oma s�na, et see oli asjalik. Siinkohal on tegelikult kiusatus v�rrelda sellist t��tut retke Kristuse k�rbesviibimisega, aga meid ei kimbutanud - v�hemalt mitte meile arusaadavalt! - saatan. Ilmselt on paras aeg jagada informatsiooni selle kohta, mis meid meie teada ees pidi ootama. Meeled olid m�rgitatud teabega toreda ja mitte eriti tihedalt asustatud koosviibimise kohta, mille k�iki eeldatavaid osalisi ma tundsin. Naiivne, aga enda kaitseks v�in ma �elda, et v�hemalt mulle ei tundunud vastupidine reaalsus, kui me kohale j�udsime, �llatav. V�ib-olla tingis selle mingi palavuseletargia, v�ib-olla mitte.\nNaftaproduktidel on imep�rane komme kergesti s�ttida ja h�sti p�leda. Sel v�ib midagi pistmist olla s�siniku v�imega kuradi palju oks�deeruda, ma t�esti ei tea keemiast palju. Igatahes pidas �ks mu nii�elda uutest tuttavatest vajalikuks grilli ergutada bensiiniga. Ma polnud kunagi varem n�inud p�levat ja - t�en�oliselt siis p�lemise likvideerimiseks - maas p�herdavat inimest. Tagantj�rele tundub, et �sna loll oli seda niisama pealt vaadata, mingi asjalikum mulje oleks tulnud endast j�tta. �nneks noorh�rra s�brad olidki, v�hemalt konkreetses situatsioonis, asjalikumad. Vaatem�ngu kaunistas ja meeleolu aitas �leval hoida keset �ue mingi kaika otsa torgatud rahvuslipp, mis lehvis uljalt jahutavas tuules. Etanool, orgaaniline �hend koos oma neetud s�sinikuga, on samuti tuleohtlik. Siiski ei leidnud see fakt sel korral t�estamist, sest etanooli kasutati nii�elda sihip�raselt. S��rane toimimine v�ib m�nes indiviidis tekitada emotsionaalset ebastabiilsust. T�is pea aga tahab vahel ka t�is k�htu endaga kampa. Kui aga see mingil p�hjusel ei �nnestu, v�ibki mainitud emotsionaalne ebastabiilsus eesriide tagant v�lja piiluma hakata. Ma usun, et sisimas soovivad k�ik inimesed �iglast maailma, kuid tavaliselt on p��e seda kohe ja oma j�ududega kehtestada pisut vildakas. Nii ka seekord: ega inimesele, keda sa kahtlustad salati nahkapistmises, kaikaga f��silise valu tekitamine ei tekita veel �iglast ilma. Hiljem selgus, et salat oli alles. �iglus v�ib-olla ka kuskil, mine tea.\nV�idup�ha oli juba kaks tundi l�bi, kui ma otsustasin V��na-J�esuu enda selja taha �he j�tta. Seltsis on teadup�rast segasem ning seega sai kaaslaseks �ks sarnaste kavatsustega s�ber. Et mitte sattuda kokku endiste peokaaslastega, kes v�isid ka liikvel olla, otsustasime me minna otsejoones V��na-Viti tanklasse. Selleks tuli l�bida mingi heinamaa ja �letada kummalise nimega, nagu neil tavaks on, aianduskoperatiivi traataed. Tankla osutus nutuseks paigaks, v�hemalt selles suhtes, mis puudutab tootegruppi, kus ei ole tegu etanooli ega naftaproduktidega.\nP�idlak��t on kella kolme ajal varahommikul ainuv�imalik vahend pikkade distantside l�bimiseks. Polnud veel m��dunud eriti palju aega, kui �ks punane, olgu need saatanad neetud, auto peatuski. Auto poole liikudes v�ttis see j�lle kohalt. Tasuta pastapliiats huumorimeele eest. Edasi hakkas ilm valgenema ja udu tihenema ja tee ��res seismine �ra t��tama. Andke andeks, kallid autojuhid, aga te olete s�dametud v�rdjad, kui istute �ksi v�i kahekesi autos ja ei v�ta kahte rahumeelset inimest, kellel kellaaja t�ttu pole muud transpordiv�imalust, peale. Mis te arvate, kas me teaksime midagi tema evangeeliumist, kui Matteust poleks �kski kaasinimene aidanud? Hei, Milton oli "Kaotatud Paradiisi" loomise ajal pime, tal AIDATI see kirja panna.\nKell kolmveerand viis peatus �ks tuvastamatut v�rvi VAZ 2103. Selgus, et roolis on �ks vene rahvusest džentelmen. Tormasin oma tee ��res uinunud s�pra �ratama. See �nnestus teisel katsel, misj�rel v�is alata uhke reis pealinna poole. Sohver �ritas mingit vestlust alustada, kuid keelebarj��ri tagaj�rel osutus see paraku v�imatuks. T�hja sellest, sohver osutus s�bralikuks ja pakkus vett juua. Hilisemat arvestades on selle peale h�bi m�elda. Niisiis kulges s�it rahulikult kuni Haabersti ringteeni, kus korravalvurid otsustasid s�iduki peatada. Selgus kurb t�siasi, et s�iduki juhtimisega tegelenud džentelmen on joobes. Džentelmen pidi autost lahkuma ja politseiauto poole sammuma hakkama. Mind haaras teatav segadus, aga selgus ja kindel tegutsemissiht saabub alati sealt, kust seda oodata ei oska. Nii ka seekord: tagaistmelt tulevate helide j�rgi v�is �sna kindel olla, et mu s�ber tegeleb seal oma seedimiselundi sisu oraalse v�ljutamisega. P�rast seda, kui ta sellega �hele poole oli saanud, v�ljusin autost ja andsin talle tungiva soovituse sama teha.\nVarahommikune �ism�e on p�ris kena paik jalutamiseks, kuid esimene trollibuss nr. 7 saabub Nurmenuku peatusesse kell 5:29. Graafik sobis meile ideaalselt ning peagi leidsime end Balti jaamast. Edasine teekond pidi viima Sikupilli piirkonda. Selleks tuli l�bida ka vanalinn. P�eva varasemaid tunde varjutanud paksust udust polnud enam m�rkigi ja taevas oli s�gavsinine. T�otas tulla palav p�ev, kuid veel oli Lossi platsil parasjagu jahe. anarchy 25.06.2005\nMatk ainult meestele!!1\naastakene tagasi m�tlesime, et tahaks yhte karmi j�ge kynda.. ja l�puks lekkis infot, et Purtse on selline j�gi, mida v�iks maitsta.. aga paraku on ta ainult 10 km pikk ja ei saa seal mitmep�evast matka teha nii nagu meil algul plaan oli.. ja sinna see j�i, unistusse.. ideaalne j�gi.. m�tteid t�itis pilt m�llavatest k�restikkudest, s�dames veevoogude m�hisev kutse, tundes adrenaliini maitse h�ngu..\nn�dal tagasi andsid kohalikud informaatorid teada, et Purtse j�el on vesi t�usnud meetri jagu!!! see oli selge m�rk! kas nyyd v�i mitte kunagi! ja meie �hine otsus: KINDLASTI MINNA! ...\nei heidutanud meid k�lma v�itu ilm ja k�ike m�hkiv udu.. ajasime aga varustuse autodest maha ja asusime paate pumpama...vahepeal k�itis meie pilke j�es kulgev k�lmkapp ja peas tekkis m�te: kas me kohtume kuskil k�restikus, vete m�llus? ja vastust teadmata v�isime peagi kohaliku rahva ergutuste saatel alustada s�itu :)\nalgus tundus rahulik ja v�tsime aega palveks, et oleksime hoitud ja seiklusega varustatud ning oleks mida r��kida tulevikus lastelastele :)\n..j�ime p�nevusega ootama.. neid seiklusi ..\npeale 10-15 minutilist rahulikku kulgemist hakkas vool kiirenema, vetesse tekkisid justkui augud, j�rsud laine mulgud.. need �htlased mulgud meid ei heidutanud.. ootasime p�nevusega edasist!\nMarkus otsustas meie paadil taga lohisevat v�ikest paati kasutada ja endale elu huvitamaks teha.. kaua ei lasknud ennast oodata pisike veskitamm, mis ajast puretuna suht lauge, vast 70 cm langus.. mis see mehele teeb!? ja veel nii suures paadis nagu meie olime? muidugi vaatasime ikka �ra kuidas Markus v�ikese paadiga sai ilusti tammest alla laskudes veega �le kastetud tamme all m�llavast veest, mis alla langedes tegi vesi p�ris korralikku laine ja keerise ning �lesse viskuvat p��rissegulist m�llu. saime k�vasti naerda, Markuse kulul muidugi.. ja ta ise oli ka �nnelik, et ikka laine �le k�is :) vaatasime nyyd kuidas ise saame enda suure paadiga.. v�ike adrenaliin t�seb k�rvuni.. ootus�revus!!! aga samas tead, et midagi hullu ei juhtu, kuna suur paat v�tab neid langusi rahulikumalt..\ntammest alla laskudes avastasin, et �ht�kki olid paadi ees istuvad Raul ja Mati �leval minu kohal ning tundsin kuidas selja tagant ja k�lje pealt tammest paiskavat vett mulle selga ronis mitte l�ppeva m�hinaga..\nv�tab langusi rahulikumalt t�esti.. ainult mina sain m�rjaks.. nalja kui palju k�igil :D ja Raul lausus ootusendeliselt: vaatame, mis edasi saab..\nmuljetades esimesi elamusi j�udsime j�reldusele, et asi ikka pole nii karm, kui meie ootused ja unistused olid.. millest oli muidugi kahju aga hea oli ka see, mis juba oli olnud :) korraga aga m�rkasime, et ees oleva silla poole kappab joostes �ks mees, k�es fotoaparaat, millel kahurit meenutav toru otsas.. ja sellega meid siis sihiti ysna mitu lasku ning kuulsime vee kohina saatel s�na MAALEHT..\nselge siis, nyyd me teame, millise lehe k�ive peagi suureneb v�hemalt viie mehe arvelt :)\nvarsti kohtasime eele l�inud k�lmkappi j�e k��naku kurvis �ksikult hulpimas, au andmata s�itsime tast m��da..\n..ja nagu ikka tuleb aeg ajalt kitsas j�es ennast hoida kaldasse lendamast toigaste otsa ja �hte sellist olukorda otsustas Raul lahendada selliselt, et meid k�ega toikast eemale l�kata, mis tagas meile ilusa v�imvleva vaatepildi Raulist.. ..paati j�i :)\njuteldes j�udsime elektrijaamani, t�stsime paadid kaldasse ja viisime �le takistuse..s�ime k�psised l�puni ja nautisime looduse vaatem�ngu veega, kuidas veest saab vool.. arutasime, et kas j��ks ellu kui paneks tammil eesolevatest pulkadest l�bi (mis olid seal meie suguste t�ttu ees) ja oleks meeletu vee s��stu m�llus looduse raputada.. otsustasime, et t�en�oliselt j��ks, kuigi oleks suht muljutud kyll.. m�ne meetrine langus tundus kutsuv, samuti m�llav vesi selles.. tjah, kahtlesin pisut, et kas j��ks ellu.. j�rgi ka ei tahtnud proovida:)\npeale m�rgade koivade sirutamist otsustasime edasi minna.. nii kaua, kui me oma suure paadi juures jukerdasime m�tles Markus, et ujutaks enda soolopaati tamme all oleva veem�llu ��res.. korraga aga oli paat vett t�is, mis t�mbas oma massiga Markuse sulpsti kaelani vette ja tamme alusest veem�llust j�i puudu veel �ige pisut ning tundes looduse j�udu enda �le valitsemas j�udis Markus teadmisele, et ta ei taha sinna minna.. miskit moodi �nnestus Markusel paadin��r k�e k�ljest lahti raputada ja oli kui tinavile tagasi kaldas :)\nmeie t�helepanu haaras lahkuv paat.. l�kkasime katkise pumbaga kiirelt m�ned vurtsud �hku suurele paadile lisaks ja kappasime v�iksele paadile j�rgi! saime suht ruttu j�rgi ja v�isime Markuse taas oma armsa paadiga kahekesi j�tta..\npalju ei m��dunud aega, kui avastasime, et laine mulgud on kasvatanud enda s�gavust kahe paadi k�rguseks. p�ris huvitav ��tsumine, Markus muidugi oli eriti sillas iga tekina tunduva laine �le :) see pakkus parasjagu nalja ja j�ime �hte voolu vaiksesse soppi ootama, et n�ha Markuse r�nnakut laine august laineauku.. meile j�rgi j�udes kulgesime vaikselt edasi ja Mati otsustas meie elu pisut kuivemaks muuta, rebides hammastega mahla pakilt �lemist osa, et meisterdada �ks anum, millega vett v�lja kyhveldada.. korraga aga olime nalja tehes paremas j�e ��res, kus j�medad v�sa t�ved ja oksad poolde j�kke sirutusid ning mille alla meid viis mulgutava laine j�uline vool. r�kkav naer oli korraga katkenud ja esimesed mehed nagu vulksti madalal olnud oksa alt l�bi ja minu ees oli justkui vana "pesumasina kuivati" (kaks rulli mille vahelt pitsitati vett v�lja) - j�me t�vi vastu paati, all vesi.. ja mina tormamas sekundi p�rast vastu seda laiaks litsumise masinat.. tegin seda mida mu keha tegi, tundsin k�est minema viskuvat aeru ja k�es niiske kinda pinda...tagasi vaadates n�gin vilksamisi oma aeru puu k�ljes kinni olevat, mille juures Markus oma paadiga viguraktsioonis.. j�ime muidugi k�igest ilma - paadist, aerust ja paadi sees olnud iste patjadest.. ja Markus maitses talle omaseks muutuvat saatust..\nm�ne t�mbega ujus Markus kaldasse, et minna pisut tagasi paati puu kyljest p��stma.. peale m�ningast susimist pani paat puu k�ljest putku j�ttes Markuse puu otsa karjuma: p����dke paaat kinnniii!!!\nootasime paati j�rgi aga lasime ennast liiga vara Markuse paadi ette, mille t�ttu pidime uuesti kuskile kalda puusse ukerdama.. aga seekord j�ime pisut n�medalt kinni nii, et Markuse soolopaat pani minekit ja meie talle j�rgi ei saanud minna, kuna Markus oli eespool kaldas.. ootasime teda j�rgi.. ja olles kuskil 4-7 minutit ees t�ttavast paadist ajaliselt maas, algas ajujaht Markuse paadile!!\nniiske olemine tundus juba suht loomulik ja Mati vee k�hveldamine tundus m�ttetu :) aga meie heaolu nimel oli Mati visa! mis siiski paraku veehulka paadis ei v�hendanud :)\npaadi tagaajamisel n�ustusime Mati �tlusega, et paadikapten peab olema ilma aeruta ja nii see kujunes siis Markuse n�ol v�lja..\npeale m�nda r�nka kilomeetrit saime paadi k�tte! :)\narutasime, et kaugele veel j��nud on ja Mati samal ajal arendas enda paadist vee v�lja k�hveldamise tehnikat..vaikselt vaagisime ka eesolevat betoonsammast keset j�ge, et otsustada kummalt poolt minna?? kapten �tles, et kahe samba vahelt, st keskelt.. ja otsustasime nii teha..\nl�hemale j�udes kandis meid vool pisut sambaga �hele joonele ja raske oli t�mmata ennast paremale poole sambast, st kahe samba vahele, keset j�ge.. Mati muidugi k�hveldas rahulikult vett edasi aerutasmise asemel ja t�desime, et kolme aeruga oleme j�uetud looduse vastu..apaatselt j�ime ootama kokkup�rget, et mis see siis �ra ole? ja juba oligi kokkusaamise hetk: paat ja sammas! mis aga jama oli, oli see, et unustasime �he komponendi - tagant selga r�ndava suurvee voolu, mis l�kkas meie suure paadi vastu sammast lapikuks ja korraga m�rkas Mati, et mehed kes olid tagumises reas olid �kitselt tema k�rval.. ning siis tuli juba olukorra anal��simise asemel ujuma hakata..\nsaime paadi samba k�ljest �ra, ainult Kalev oli sisse j��nud :) paat oli triiki vett t�is, seega kaelani m�rjaks saamast paati j��mine teda ei aidanud..\nsamal ajal ujus Raul vette lendamisest toibununa kahte aeru p��stma ning p��dis ka pumba kinni.. ronisime tagasi paati ja s�tsime selle ujuva vanniga kaldasse.. keerasime peale suuri pingutusi "vanni" kummuli ja lasime vee v�lja.. otsisime termosed v�lja ja kosutasime end sooja tee ja hyppamise tantsuga...\nveekindlas kotikeses oleva mobiili abil uuris Raul kaugel meie sihtpunkt on ja saime teada, et 500 meetrit ning panime siis kohe ajama ja peale paari k��nakut olimegi maabumiskohas, kus meid ees ootas soe auto :)\np�ris naljakas oli kaldal ringi tammuda tuimade jalgadega, et tunned asju kuidagi �hmaselt oma talla all :)\npanime asjad kokku, s�itsime oma autode juurde ja vahetasime riided ning r��msalt vurasime Rauli tuttava juurde s��ma ja kuuma teed/kohvi jooma :)\npeale kosutavat einet ja muljetamist pakkisime paadid �igesse autosse ning Markusele tuli taas meelde, kui v�ga talle see suur paat peale matka alati ei meeldi :D\ntagasiteel aga m�tlesime muidugi, et kuhu j�rgmisena v�iks minna ;)\nJ�RGMISE KORRANI! :)\nm�ningaid pilte, mis sai enne ja p�rast matka tehtud, saab vaadata siit:\niw itikad Nizzas\nTere kallis s�ber\nKui k�ik algusest peale �ra r��kida siis reisi planeerimine hakkas juba juuni alguses. Et ennast reisi ajal v�imalikult mugavalt tunda siis tuli leida sobilik s�iduk sinna s�itmiseks. Peale kahe n�dalast otsimist internetis sattusin saidile, kus sai odava hinnaga rentida Audi A6 2,5 TDI ATM (diisel, automaat kast) -- piisavalt suur auto neljale inimese reisimiseks ja k�tet v�tab v�he. J�rgmine samm oli ��bimine leida sealses kliimas ei ole m�tet odavas hotellis ��bida -- kui konditsioneer puudub, siis on v�imatu magada -- otsustasime k�mpigu kasuks. Neid on seal piisavalt palju ja erinevate hinnaklasside ja mugavustega. Parc des Maurettes on suhteliselt kallis k�mping aga mereni on 500 meetrit jalutada ja privaatsust on telkimisplatsil samuti piisavalt, kuna platsid asuvad erinevatel tasanditel ja sulle tekib ala, mis meenutab v�ikest suvilat (platsi hind on �ldjuhul m�eldud kahele -- v�iksemad �hele, rohkemate inimeste eest tuleb lisa maksta, samuti tuleb lisaks maksta auto, elektri, interneti �henduse ja televisiooni eest). Interneti kaudu broneerimine ingliskeelse saidi kaudu ei olnud keeruline, aga arve tuli paraku puhtas prantsuse keeles, t�nu millele oli sellest suhteliselt raske aru saada. J�rgmiseks tuli platsile mugavused kindlustada -- korralik 8 inimese telk, t�ispuhutavad madratsid, magamis kotid, toolid ja laud. Reis oli k�ega katsuda kui viimastest t��p�evadest enne puhkust said juhuse tahtel t�ised ��p�evad, mis muidugi pani mind natuke muretsema, kui palju pean teepeal puhkamiseks aega kulutama. Kokkuv�tteks siis, kolme reisile eelnenud p�eva jooksul sai magatud keskmiselt 4 tundi ��p�evas.\nHakkasime tallinast liikuma, mitte p�rnu poole vaid Otep��le, firma suvep�evadele. Sai veedetud korralik �htu.\n"Suvep�evad (e.�lleralltojuhti v1.02).\nPalju toredaid inimesi (tsit. friizu:"ja mina", aga Sellest vast kirjutab Esta l�hemalt. Oli ilutulestik, suhteliselt hea muusika ja karaoke, kus sai usinasti lauldud - isegi Friizu :) (kommentaar friizult:"see on laim, mina ei laula". Pyhak: "nuttis ja laulis" friizu: "t�si").\nJa n��d asjast (lugeja k�simus:"kuhu j�id kommentaarid saunast?".\nVastus: "P��dsime siis kala kuna meile, kui tublitele it-meestele seda lubati. Ei saanud �htegi. Saunu oli kaks. �ks oli segasaun ja elektriline ja teine oli ..mmm...it-meestele? noh..k�va saun oli igastahes- peksime *Friizuga teineteist. Laps oli isaga saunas - laps s�gab oksaga nokut, isa k�sib: "on hea?" Laps s�gab edasi..l�puks isa �tleb "Sa oled ikka pervert k�ll". Omad j�reldused tehke ise, aga saun rokkis! "\n�ritus l�ppes meie jaoks ja hakkasime liikuma viljandi poole (vanaisal oli s�nnip�ev) ja pidime nii ehk naa P�rnus auto omanikuga kokku saama, kes meid �le piiri toimetas, odavam oli tema aega kulutada kui hakata notariaalset volitust tegema (1500.-).\nkommentaarid kaas reisijatelt:\n"Peale pudru s��mist hakkasime s�itma (parandus; Kuuseke hakkas s�itma). K�igepealt k�isime Viljandis Kuusekese vanaisa s�nnip�eval v�i noh..tagantj�rgi. Oli ilus ilm ja j�ime kohvi ja s�ime torti (mesilsed on toredad putukad). Enne seda tegime Viljandis vastavad sisseostud, kus me Friizuga k�ik ostetud saime (loe: "igasugu m�ttetut tr�ni kokku ostsime). Kuuseke kadus �ra..p�rast ikka ilmus v�lja (tema k�es oli auto :) ). Ostime kannu ja kohvi ja ..ah hea k�ll, mis me siin kisuame pikkade kirjeldustega... k�ik vajalik sai otetud (lugeja komment:"ha ha eks seda ole hiljem n�ha"). L�tisse saime ilusti igasuguste probleemiteta."\nKell 18.00 �letasime umbes Eesti-L�ti piiri. piirivalvur tundis natuke omaniku p�rast muret, et selline auto ilma notariaalse volituseta �le piiri s�idab aga kui omanik kinnitas, et k�ik on ok, lasti pikemajututa �le.\nPaari tunniga olime j�udnud Leedu piirine otsustati teha v�ike peatus enne piiri et midagi peab l�tist ka saama\n"�he �lle v�iks ju ikka l�takate k�est saada"\nOlime just Kaunasest m��dunud kui kaasreisijad avastasid, et P�rnust ostetud j��germeister oli otsa saanud (mulle �eldi p�rnus noh sellega peaks saama tsehhini hakkama -- vat siis). No tuli teha peatus,\n"Steiss jaurab: Johnnyga on k�ike hea koos teha, nikitseme-nakitseme. Ok, tegelikult ma siiski Johnny, st Kuusekese kallal m�lisen viimase autos�iduoskuste p�rast, kuna mina, st. Steisi, olen meeletult parem autojuht. See selleks, muidugi, aga �ldiselt on mycka bra, kuna sain suhu pista pool litra �llet ja sutsu jaggerit kah. Niiviisi on palju parem :P Aga vaatame, mis n��d saab. Waiting.(Btw, Pig Shop Boys m�ngib taustaks.)\nNB! V�ga t�htis m�rkus: Osteti L�una-Eestist �ks Jagger ja selleni on n��d peaaegu Poolani vastu peetund. Karsklased, mis muud, �tlekiste teie. Steiss punastab. Hullumiseni. Sest h�bi on."\n"Nii, k�isime �hes Leedu bensukas ja kysisime Jaggerit. Aga oh �nnetust, bensukamyyja ei teadnud, millega t�pselt tegu, nii pakkuski mehike: is that some sort of whisky? Or rum ? Kuid loomulikult mitte. Oli ilmselge, et Jaggerit me sellest bensukast ei saa. Tuligi leppida kohalike leedu �lledega, mis pudeli avades t�itsid auto luksuslike leivaaroomidega, (pahak; a'le lokck'i sogast igatahes paream). Jonny s�idab nagu pyha jumal ja n�itab keskmist s�rme poola rekkajuhtidele). Mekk k�ras kah. Endiselt ootame Poola piiri, 45 km."\nJ�udsime Poola pimeneb ja oleks vaja teada millised linnad teepeale j��vad enne Warsavit. Ja siis vat sulle, juhtus ka siuke v�ike �pardus, et ida-euroopa kaart j�i maha, seega tuli poola ja warsaw peast l�bi s�ita, ette rutates peab mainima, et nii kiiret ja eksimiste vaba warsawi l�bimist pole mul veel olnud\n�nneks j�id kaas reisid pimeduse saabudes ja alkoholi uimas kohe magama -- hea rahulik s�ita keegi ei l�lla.\nSpidomeeter n�itab kuskile 1600 kilomeetrikanti Tallinast lahkumisest. .. aga ikka edasi l�unapoole (uni on unustatud).\nEdasi siis hulgaliselt kommentaare:\n"It's a beautiful day, sun is shining...\nUsu v�i �ra usu aga Kuuseke ikka s�idab. Oleme kuskil Poola teises ��res ja j�uame kohe Tsehhi.\nPildistasin just ilusat lossi kuskil k�nka otsas. Meeleolu on meil r��mus terve mets vaid m�ngumaa. J�germaister sai meil k�ll inetult eila otsa aga pole hullu. Ostsime Leedu �lut ja meil on veel m�ned alles. ��sel kuskil k�isime ka Poola �llet joomas..k�ikse hullem polnud, aga meie omale j�i ikka alla. Kusjuures..on v�imalik selline asi, et kui k�sid two beers ja sulle vaadatakse otsa nagu lollakale.."tve pivo" on �ige m�rks�na. Steisil on ikka paha olla..aga ta ei v�ta napsu ka..ju sellest siis. Tegime just mingist �gedast surnuaiast pilti. P�llud on siin v�imsad. N��d parandab ja t�iendab friizu (peaaegu kaineks saanud ;)."\nEga siin palju lisada pole, Poola on Poola. Teed on k�verad ja inimesed imelikud, aga piir ei ole enam kaugel. Hommik on ilus, pea pilvitu taevas ja (oh pyhak juba mingi Leedu tumeda �lle lahti korkinud) Kuuseke ikka s�idab ja s�idab.\nTsehhini on loetud tund ning otsustasime teha kerge peatuse. Moment tegeleme erinevate �llesortide testimisega: Karm (maitselt meenutas maltoosat, v�i siis kombut v�i karamelli. ) Tatra Mocne, Okosim ja Zubr. Veel ei tea, mida need nimed t�hendavad. Demit, miski r�me ummik on praegu ja me k�pseme autos nagu poolsuitsur�imed.\n�ks oluline m�rkus n��d: oleme Tsehhis ja j�udsime j�reldusele, et poolakad ikka �ltsi teha ei oska.\nTsehhis peatusime linnas Frydek-Mistek. Pisike, h�sti armas linn. Peatusime bensujaamas alustuseks kust ma �(pyhak) ostsin omale ilusa sinise m�tsilotu. Ostsime ka erinevaid sorte Tsehhi �llesid. P�ris head �lled on. Tsehhis on v�ga toredad isimesed. Sellised noh..nagu lapsed..p�ntajalad :) Saime teada, et videokaamerat v�ibolla kesklinnas parandatakse ja l�ksime autoga sinna.Samamoodi nagu kodumaal sattusime siis kohalikku baari, mis baari..selline v�likohviku terassi, kus me siis k�te ja jalgadega tegime selgeks neile, et me �lut tahame. V�tsime natuke raha (�lu 44: tsehhi krooni). Kuna meil oli 200 kroonine siis m�tlesime, et ostame kaks t�kki, et siis 44X2X2 on paras selline summa, et j��b TIP'ks ka �le. �lle maksis hoopis 22 tsehhi krooni ehk siis 11 EEK. Keset linna, vabaduse platsil. Videokaamera parandust me ei leidnud..soovitati kohaliku suurde linna minna (Prahasse),aga sinna me oleks j�udnud ��seks.\nSiirdusime edasi �he j�rve ��rde ennast v�rskendama. Vesi oli m�nus soe (janno jaoks k�lm). K�ik peale minu j�id magama, sest mina olin autos ka �sna tihti tukkunud. K�isin iga natukse ajatagant ujukas ja nautisin ilusat vaadet. Noh, kui p�ris aus olla siis m�ni meeter eemal suplesid noored t�drikud ka peesevahe p�kstega :) Me oleks sinna ka kauemaks j��nud aga ilm kiskus kuidagi tormi poole, p�ike k�ll paistsis aga tuul t�usis ja eemal m�ristas. J�tkasime reisi.\nAustriasse minnes otsustasime l�bi minna Eveli kallima juurest (keda me elus n�inud polnud). L�ksime sinna kohale, pisike v�ga puhas ja inimt�hi linn, ja kuna kedagi uksekella peale kohale ei tulnud siis m�tlesime, et j�tame Eesti �lled talle uksepeale siis aga otsustas Eveli, me pidasime temaga telefonitsi sidet, et kutsub kallima koju,\nElu nagu Gerald *Durelli raamatus.\nM�nede minutite p�rast saabus Eveli kallim (kelle nime me ikka ei teadnud). Tutvusime ja t��p k�sis, et kas me n�ljased oleme. Kuna me n�ljased polnud siis k�skist talle j�rgi s�ita, et l�hme wain cellarisse. Seepeale pani omale lauad ja pingid\npagasnikusse ja p�rutasime linnast v�lja. Veinikelder asus puudesalus, ilusas vaikses kohas. Meile tutvustati keldrit, tegime m�ned pildid ja siis pandi laud �les. Laual oli Hulk veini, tema oma tehtud (lehmadest) vorst, Emmenali juust ja tema s�bra (kes oli naise ja lapsega vahepeal saabunud) tehtud sink. Peremees t�i ka lauale selle veinikeldri embleemiga veniklaasid ja alustasime s��maaega. Suure purssimise ja Eveli abiga saime t�itsa vabalt suhelda. V�ga tore t��p oli. Lahkumisel anti meile kaasa neli pudelit veini (liitrised) aga kuna me vaidlema hakkasime, sest mina tahtsin m�ne veini autosse v�tta anti veel kaks veini lisaks.\n'Wir sind sehr angenehm ueberascht dass ihr gekommen seid. Es ist eine sehr grosse -Freude fuer uns. Der Spruch vom Keller lautet "Es trinkt der Mensch es s�uft das Pferd, doch manchmal ist es umgekehrt". Ein weiterer Spruch lautet"Der gr�sste Feind der Menschheit wohl, dass ist gewiss der Alkohol, doch in der Bibel steht geschrieben, du sollst auch Deine Feinde lieben". Es hat uns sehr gefreut dass ihr gekommen seid. Ihr seid jederzeit wieder herzlich willkommen!!!!\nZlabern am 19.07.2004 Heini\n"Moment oleme Itaalias, s�idame kiirteel, naudime hullu Itaalia liiklust. Maalilised vaated avanevad siit autost, kuid suurt midagi pildistada ei saa ( ei j�ua -- sekund vaadet, 10 minti tunnelit). Kahju. Juu j��b siis m�llu. Palav on ka, vaatan siit tee��rseid p�lde, kus kastakse maisi vihmutiga. Praegu tahaks just sellisel maisip�llul olla. Pyhak ja Friizu magavad, Janno s�idab ja mina (Steisi) kirjutan blogi. V�iks juba kohal olla ja telkida ja niisama chillida, sest siin praegu k�ik kleepub. Higised oleme, noh:)\nMagasime mingis rekkade peatumise kohas, murus, mis oli �snagi m�rg. Kell 6 l�ks mul uni �ra ja �ratasin ka teised �les ja siin on palav. M�ned peatused bensiinijaamades ja odav vein meid siit Itaaliast l�bi aitavad. Eilne �htu Austrias oli tore. Heini veinikelder avaldas muljet. Natuke extreemi kah, st. v�ike peatus enne kiirteelt mahas�itu (mis oli siis tappvas kuumuses poolo tunnikest passimist ja minul oli veel see ("p�lved ristis prbobleem"). Nii j�lle kiirtee l�pp ja mahas�it. Kaardimaksed siin isegi toimivad, kuigi sularaha v�ljav�tted on problemaatilised.\nkuuske (al'a jonny aka kepp).zg"\nMidagi me ikka kirjutasime iga p�ev:\n"Seal, kus vahemere lained laksuvad..\nMeeletult ilus p�ev, kuumus pole veel alanud ja istume k�mpingu platsil ja joome veini. Eile �htul saabusime Prantsusmaale\nseda m�rkimisv��rset s�ndmust l�ksime t�histama shampusega �he m�e otsas..t�pselt p�ikeseloojangul. Kogu see krempel alates Itaalia m�gedest on ikka uskumatult ilus. Nizzasse j�udes k�isime Mc'Donadsis ja s�ime �hed burgerid. Seej�rel l�ksime randa magama. K�isime ka loomulikult ujumas. Vesi oli soe aga meeletult soolane..noh ikka meeletult. �htul v�i siis pigem ��sel uinusime Vahemere lainete loksumise saatel juues head Austria veini (t�nk juu Heini!). Lobisiesime veel Alvariga m�ni aeg ja vaatasime v�ljamaa t�hti (suurt vankrit me ei leidnudki). Hommikul �rkasin j�lle esimesena ja ajasin teised ka �les. P�ikeset�us oli uskumatu...meeletult ilus. Meie kohalt lendas �le suur linnuparv. K�isin ujumas ja veendusin uuesti kohaliku lombi suurest soolasusest. Janno leidis uue k�bi. Ahjaa..magasime otse kivide peal paar meetrit veepiirist..magamiskoti ots oli hommikl m�rg..juu siis tuli suurem laine. K�ik rokib! Alvar j�tkab n��d pyhaku �lest�hendusi:\nP�ike t�useb pilvitusse sini-sinisesse Prantsusmaa taevasse. Istume k�mpingus, joome veini ja kirjutame blogi. Pyhak j�ttis mainimata, kuidas siin inimesed on linnad s�ttinud, majad ehitatakse p�stloodis kaljuseinte k�lge. Janno sai eile p�rast Itaalia-Prantsusmaa piiri s�ita m�nusalt kitsastel ja kurvilistel m�giteedel, meie aga n�udsime peatusi iga natukese aja tagant, et nautida meeletult ilusat vaadet. Pyhakule on palmid muljet avaldanud (siin on t�itsa lahedad palmikesed). Eile �htul olime �sna v�sinud ja peale burgeri otsingut rohkem linna peal ei konnanud (aga k�llap me selle vea veel parandame).\nJanno paneme n��d kirjutama:\nImelik seekord ei olegi keegi nizzasse j�udes �ra minestanud, merje -- vist harjunud eelmisest kordast ja teised kaks on piisavalt degusteerinud erinevate rahvaste m�nujooke.\nKolmap�eval panime k�mpingu p�sti. Terve p�eva vedelesime rannas ja vaatasime (eriti pyhak) paljaid tisse. Neeger viskas Janno poest v�lja ja mina panin ta p�rast piinlikusse olukorda uurides inglise keeles kust priimust saab. Priimust ei saanud..panni n�itas. �htu l�ppedes kolasime k�mpa pleisis ringi ja saime mingitelt taanastelt (?) teada, et priimus pr. keeles on bounteille de gaz. Puuotsas siristavad sisalikud, tuvid teevad ��kulli h��lt. Kell 11 on ��rahu ja sisalikud enam ei sirista (�petatud!). Saime k�mpingu laua, mida mujalt polnud leidnud (15 EUR). "\nKirjutab Steisi sedasi: T�na tegime linnaekskursiooni,k�isime minu jaoks eelmisest korrast tuttavates vaatamisv��rsustes. Nizzas on spetsiaalne Tallinna Toompead meenutav ajalooline vanalinn, aga selleks, et sealseid vaateid nautida, peab ikka meeletult t��d tegema, valemiga A = F korda teepikkus(s). Aga see pani higi voolama ja minu n�rkusehetketel ei n�e ma lihtsalt enam elu m�tet: p�ike paisab keksp�eval otse lagip�he, ei ole �hku, mida hingata ja kohe-kohe_minestan tunne. Aga kui kriisist �le saab, siis on j�lle k�ik kenasti. Enne linnapeale minekut v�tsime naca p�ikest ja k�isime ujumas. Igaljuhul praeguseks on k�ik n�ost r��sad:) Vanalinnast ostsime 5 liitrit veini:P Vaadivein, mingisugune. Seda joome veega lahjendatult. L�unamaaw�rk, ju n�u :) K�ige rohkem meeldib minule siinoleku juures see teistsugune �hk, selle l�hn. Eksootiline kogemus. Koduigatsust, erinevalt eelmisest korrast, ei ole. Ja seltskond on ka m�nus. Pyhak kirutab edasi:\nK�isime postkontoris ja saatsin omakestele m�ned palmidega pildid. PALMID!!! Palmid siin palmid seal..pyhak �nnelik. Veini pood oli �ge. Omanik Inglise keelt ei osanud aga tagaruumist kutsuti rammstain, kes meile kohe 5L veini m��d. Liiter umbes 25 EEKU :) Muidu k�ivad siin inimesed suvaliselt punase foorialt �le tee aga kui ma seda tegin siis sain signaali..samas need prantsalsed kellega ma seda tegin karjusid auto peale. Siuke temperament siis. �htul k�isime veel ujumas ja p�rast seda m�ngisime kella 1-2ni kaarte ja j�ime veini veega. Ei taha pohmakat sellise kumusega. ��sel kukkus Friizu telgis m�ratsema..noh unes muidugi..kuut�bine? ;) Ilus on igal pool!!\nM�ratsemine telgis tulenes t�en�oliselt minu "grillitud" seljast , mille peal ma korralikult magada ei saanud. P�ike on tegelikult meid k�iki juba kahe p�evaga punakas-pruunideks praadinud.\nNizza vanalinn oli ilus, palju pudukaupmehi, turiste ja istumiskohti, nagu �hes turismiparadiisis olema peab. "Toompea" kalju otsas kuhu ronimine oli t�esti �sna vaeva n�udev, pakkus meile supper ilusa vaate nii merele, kui linnale. N��d siis hetkeks k�ik, meid ootab j�rjekordne suplus sinises vahemeres, k�rvetava p�ikese all ...\n�htu l�ppes suurema kaarti p�rguga. Turakas kestis 1-2ni.\nKuuma p�ikese eest\nmerre sukeldun ma\nliuglen lainete sees\npuhkan soolases vees...\nHommik algas traditsiooniliselt rannaga.\nL�unast s�itsime m�gedesse ekskursioonile. M�ed olid loomulikult fantastilised...maalilised. Esimene m�gi-linn oli Gourdon. Ilusa vaatega v�ike linnake m�e otsas. Orienteeritud pudukaubandusele.\nTeine m�gilinn oli Grasse. Pisike, armas, veidi r�pane linnake, aga v�idetavalt l�hna pealinn. L�ksime kohalikku l�hna muuseumisse, kus meile tehti personaalselt inglise keelne ekskursioon! Saime t�pselt teada kuidas parf��mid ja l�hnaseebid ja muu selline valmib. Kuidas seal t��tab l�hna spetsialist ("the nose"), kes eritab mitu tuhat l�hna �ra ja, et selliseid on maailmas ainult k�put�is ja, et selleks ametiks pead s�ndima andega ja �ppima 13 aastat. Ekskursioon l�ppes toas, kus kogu toodangut m��di omahinnaga. Selleks ajaks olime peaaegu purjus k�igist neist l�hnadest. Spetsiaalset pudelit, mida toodetakse kohapeal ja kus l�hn s�ilib aastaid (kuni 7 aastat) me ei ostnud. Maksis ka kirvehinda. Pyhak ostis hoopis kaks karpi 5in l�hna, �he meeste oma ja �he naiste oma..eks ta siis varsti l�hnab nagu pukett. Tahtsime s�ita veel kahte k�lakesse aga kuna otsustasime otsetee v�tta siis sattusime kurat-teab-kuhu m�gedesse ja s�it l�ks v�ga ekstreemseks. Kahe suunaline tee, �he auto laiune enamasti, ilma piireteta ja kurvid olid 180 kraadi. V�ttis k�hedaks k�ll. L�puks j�udsime Entrevaux k�lakesse ja kuna diisel oli juba m�gedes hakanud otsa saama oli asi �sna nutune, aga kuna meil kipub ikka koguaeg vedama (ptu ptu ptu) siis j�udsime nibin-nabin bensukasse. Tangitud, tahtsime minna kohalikku lossi aga kuna see palju erue maksis ja me v�sinud olime siis otsustasime hoopis k�mpasse tagasi s�ita. mm..kiire ja lai tee! Nice's k�is ��elu t�ie rauaga. M�tlesime ka veidi jalutada ja ��d nautida aga kuna parkimiskohta oli v�imatu leida (noh terve linn oli nagu pirita tee �llesummeri aegu) siis p�rutasime k�mpasse ja vajusime s�gavasse unne.\nP�eva veetsime rannas. Oli tuul ja meeletult suured lained. Vees oli m�nus vedeleda laineharjal, mis sind ise edasi-tagasi loksutas. L�unapaiku hakkas taevas pilve minema ja otsustasime minna igaksjuhuks telki kindlustama v�imaliku �ikese eest. Suuremat vihma ei tulnud..natuke aga tibutas k�ll. K�isime Friizuga veel poest l�bi ja ostsime 5L kanku veini... vana oli ju otsa saanud. Mis sa ikka sellise ilmaga teed ... hakkasime kaarte m�ngima. Ja ��ni v�lja k�is bismarck siis aga l�ksime vaidlema ja kobisime magama �ra. Vein hakkas kah koledal kombel p�he, aga kuna Merje oli kuumarabanduse saanud siis ohverdasime vee talle ja kaanisime lahjendamatta punast viinamarjaveini. Pyhak p�les ka l�puks �ra..v��nles terve ��. Friizuga on asi juba niikaugel, et esimene kiht nahka hakkab vaikselt kooruma (v�lja n�eb kah nagu indiaanlane).\nKohe l�hme randa. Eile ostsime lisaks veinile ka palli, mida rannas hea loopida ;). Ilm on p�sivalt ilus :P.\nMis puutub p�hap�eva siis ega keegi t��d ei tee. See t�hendab seda, et poed k�ik olid kinni.\nNo palliloopimine oli karm - see pall l�ks hoobilt vett t�is ja muutus parajaks pommiks..andis ikka loopida. Tore oli vaadata kuidas pall lendab ja siis "SHAHH" teise m�rjaks pritsib. Esimene negatiivne asi - mingit eriliselt r�vedad paksud naised ja kaks v�rdjat t��pi ujusid oma madratsiga meil igalpool ees. J�K.\nHip-hip-himaalaja..ehk p�ikeseloojang 3km k�rgustes.\nOtsustasime, et ega see ikka �ige asi pole, kui meil see k�ige k�rgem m�etipp (kuhu autoga ligi saab) vallutamata j��b. M�eldud - tehtud. K�iksepeale eksisime Nice kuskile ��relinna �ra..no pole hullu..tee ots k�es - m�gedesse! S�itsime l�bi �hest k�last kus oli meeletult sheff kirikutorn, k�isime siis korra seda pildistamas. Need pisikesed linnakesed-k�lakesed on toredad. J�rgmises k�lakeses pandi parajasti pidu p�sti - orkester juba k�ndis t�naval ja klaverim�ngija oli pandud klaveriga auto kasti ja m�ngis seal. Kuna meil aga oli kiire p�ikeseloojanguks m�e otsa j�uda, siis vaatama-kuulama ei j��nud. M�giteedest oleme me juba eelpool jutustanud, niisiis ei hakka ma sellel pikalt peatuma. Kuskil kalju sees oli uuristatud pisike kambrike, kuhu viis trepp ja seal klaasitaga olid mingid kujud..kui ma ei eksi, siis naine lapsega. Kuusk peatuma ei hakanud kuna p�ikeseloojang pidi kohe algama (p�rast ka ei peatunud. miks? Sellest hiljem).\nPeaaegu �leval leidsime lume! Katsusime seda ja kilkasime nagu poleks varem kunagi lund n�inud. M�nusalt jahe oli juba. �les j�udes avastasime, et mingid sakslased olid juba ees. Teine avastus oli, et vesi oli autos keema hakanud. Miks? Te ju peaks teadma..f��sika ;)\nEdasi tuli jala k�mpida, palju maad ei olnudki, aga v�ttis hingetuks k�ll. Teadup�rast pole m�gedes eriti hapnikku. Oli ikka uhke tunne k�ll seista 2862 meetri k�rgusel! P�ikeseloojang! K�rged m�etipud, kuhu loojuv p�ike punakat valgust heidab ja aeglaselt t�usev veeaur, mis m�ssib m�eseljad endasse. Raske on s�nu leida ja veel v�hem j��b pildile - seda peab ise kogema. Kivikese panime ka unnikusse, kuhu k�ik �lesj�udjad panevad. N��d siis midagi veel peent..alla s�itsime vabak�igul ehk siis mootor ei t��tanud ja nii...27km! Milleks dislat raisata?!\nMis puutub dislasse, siis oli sellega �sna nukrad lood. Teel m�gedesse n�gime tanlat 24H..sinna j�udes avastasime aga, et oh "oh r��mu" see meie kaarti ei s��. N��d kukkus Kuusk rallima..kurvides ikka 90 ja 100, et k�tust kokku hoida. Oli karm s�it. (Loe eespoolt veel m�gede teede kohta). Vedas dislaga v�lja k�ll. V�sinult, kuid �nnelikult magama.\nT�na meil algab operatsioon "i" - otsi �les internet!\nT�nu meeldivale infot�dile saime teada, kus on internetipunkt aga tegime hoopis ise interneti ehk siis m�rks�na GPRS. Kui meie Friisuga poodi l�ksime tegi Kuusk juba t��d.\nK�ik t��d tegi valmis. Meie istusime jahedas salakohas poe ligidal ja proovisime prantsuse �lut. K�ras k�ll. Olgu need veinid nii head kui tahes, on �lu ikka parem. vat. �lut ostime hiljem veelgi.\nEt mitte v�ga paksuks ja laisaks minna siis m�ngisime Friizuga ka usinasti sulgpalli. Lisaks k�igele veel v�ike �ine suplus ja �ine kaardip�rgu, mis v�ltas pea kella kaheni.\nHommikut alustasime rannas, kus Pyhak �ritas ka Friizuga kaugmaratoni teha. Ujus �ra k�ll, aga tagasitulles oli �sna v�hmal. T�ime poest uue veini, mida veega pooleks juua. Palavus on endiselt murdev. Tegime j�lle luurek�igu infopunkti, et uurida mida huvitavat veel l�hikonnas k�lastada. Korjasime kaasa m�ned informatiivsed bro���rid ja l�ksime Kuusekest moosima (tema ju ikkagi reisijuht).\nK�isime siis vaatamas Saint-C�zaire koopaid. Sinnas�it viis l�bi Cannes'i. Moet�nav oli muljetavaldav. Natukene ekslesime ka, aga leidsime l�puks ikkagi koopad �les. Pilet maksis 5 euri, aga ekskursioon tehti meile ka spetsiaalselt inglise keeles. Koopad olid lahedad. K�ik need allarippuvad kivimimoodustised ja v�rk. Koobas oli ca 40m s�gav ja seintel, lagedel rippusid massiivsed stalahiidid. Sellised jurakad kasvavad ainult 1mm aastasaja jooksul (v�i nii v�hemalt meie giid r��kis). Peale ekskursiooni istusime m�ni aeg ja j�ime kohalikku �lut 0.33=2.5 EUR). Tagasitulles k�isid pyhak ja Friizu Saint-C�zaire linna keskv�ljakul ja pildistasid kellatorni ja �hiskondlikku peldikut, kuhu oli v�lisseinale ilus pilt maalitud. Mingi kohalik vaatamisv��rsus oli veel, aga see oli �sna �ra reostatud. Pyhak pildistas ennast musket�raide baari (?) ees. Oli tore p�ev.\nKui n��d k�ik ausalt �ra r��kida ehk Pyhaku ja Friizu �ised seiklused.\nPyhak ei viitsinud kaarte m�ngida. Janno keeras sellepeale hoopis magama �ra, kuna aga vein oli hea siis l�ksid Pyhak ja Friizu terrassile veini jooma. �htu oli nii meletult ilus ja soe ning P ja F otsustasid ujuma minna. Vesi oli vahvalt soe, kuigi kohalikud vaatasid meid nagu imelikke. Lained olid ja eemalt paistev linna fassaad oli muljetavaldav. �isel rannal, muide, elu keeb. M�ngiti kitarri ja tunti elust m�nu. P ja F siiski ��elu nautima ei j��nud, sest vein oli kuidagi p�he hakanud. Ahjaa, meie naabrit�drukud ei tahtnud meiega "nightswimmingule" tulla. Noh, ega nad ei n�inud ka meid, me kuskilt pimedast, �le ��re, kutsusime. Istusid siis F ja P niisama terrassil ja j�id veini ja muljetasid, ikkagi eelviimane p�ev. Sulgpallist, pimedas ja veini m�judega ei tule, muide, midagi v�lja. fa fa , aga sulgpalli profid oleme me k�lol juba.\nPoole p�evani rannas vedelemine ja siis p�rutasikme klaasi poodi vaai tehasesse. Pyhak n�gi esimest korda kuidas klaasi puhutakse. Ostsime kaasa m�ned vidinad ka, ei olnud v�ga kallid.\nNing nagu viimne leht,\nmis p�sib kinni puul.\nTal uhkelt p�sti\nehk v�r vi k�n pai sam sigarets.\nIstusime terrassil ja m�ngisime kaarte. Noh hea k�ll, et vein sai otsa (5L), aga suitsud said otsa. Perekond Kuuseke l�ks magama ja meie suitsu otsinguile. Kell oli p�ris palju ja ega siin maal pole kerge suitsu osta. K�igepealt l�ksime k�mpa valvuri juurde. Tema seletas, et ainuke koht, kus ehk on v�imalik saada on eemal asuv hotell ja andis meile �he suitsu, tal rohkem polnud. Ega meil tuld ka polnud.Tule me muidugi leidsime ruttu, Pyhak lihtsalt v�ttis �he auto "rajalt maha". See vaeseke hakkas koduv�ravast sisse s�itma, kui pyhak ligi h�ppas ja k�tega vehkides tuld n�udis.T�mbasime siis �nnelikult seda suitsu ja liikusime hotelli poole. Seal oli elu, terve hotelli esine oli �le k�lvatud erinevate kohvikute ja baaridega. Meie leidsime muidugi kiiresti k�ige vihasema koha. Kohtasime lahedat papit, kes meile t�pselt �ra seletas, kust ja kuidas suitsu saada. Osta �lut siis saad suitsu ka. Seadsime endeid sisse, saime nii suitsu kui �lut. Baarman oli pesueht �he hambaga merer��vel. V�ga lahe t��p, pakkus meile banaaniviina ja tegime temaga (ja hiljem pea kogu baarirahvaga pilti), niisiis oli tore. Terve lett oli t�is igasuguseid peeneid pudeleid, mis n�gid v�lja nagu akvaariumid, sealt ka meie banaaninaps. Algul k�siti, et mis me joonud oleme, et kas me tahame k�ige vihasemat jooki, sellepeale pyhak p�rutas, et "vii aar estonians vii trik evriting". Rohkem k�simusi ei olnud ka :) Teise baarmaniga saime kohe p�ris s�braks. Lubas tulla Eestisse baari tegema..eks n�is :). �ldiselt olime k�igi lemmikud ja banaani v�i, mis iganes napsu, meile sisse joodeti. Isegi k�mpasse j�udsime kuidagi tagasi, ehk kohtasime sakslastest k�mpa naabreid, kes meid turvaliselt tagasi eskortisid.\nM�nus jahe, natuke tuuline, ilm.\nItaallased on Pyhaku arve �ra bronninud. Elame �le. Pyhak joob veini veega ja kirjutab blogi. Varsti l�heme randa ja rahaautomaati piinama.\nPakkisime asjad kokku ja lahkusime k�mpast. K�isime linnas, ostsime igasugu peent kraami. Pyhak ostis vinge piibu. Janno ja Friizau said mingid vidinad kaela. K�isime ka vaatamas kohalikku vaatamisv��rsust - varemeid. Varemed on p�rit kuskilt sealt Augustuse ajast (ca 100 a. ema.). Muidugi kirjas oli varemete peal Caesar..mine sa tea. Kuna raha hakkas otsa saama siis l�ks varemetesse sisse ainult Pyhak. Varemed olid vahvad, kuigi kuskile eriti ligi ei lastud. Ja kui Pyhak otsustas lahkuda varemeid avastas ta, et v�ravad on lukus! Mis teha, ronis �le aia. Peale muuseumi k�isime ka vaatamas Michelangelo kujundatud kirikut. H�sti v�imas. N��d s�idame ja unistame pizzast, mida meile lubati Austrias pakkuda.\n�rkasime Austrias kell 05.30 umbes ja p�rutasime Neudorfi poole. Pikema ekslemise peale me selle ka leidsime. Neid *dorf-nimelisi linnu oli seal kohe hulga (ja juba hakkab jahedamaks minema, Janno v�itis et kell viis temp ainult 8 c olevat). Linna j�udes m�tlesime, et teeme �he suitsu enne, kui selle koha �les otsime. Noh muidugi juhtus see, mida kartsime - �hest linna otsast j�udis teise linna otsa juba teade, et me seal suitsu teeme ja meile tuldi juba j�rgi. Mis on kiirem, kui valguskiirus? Kuulujutt.\nTutvusime Heini �e ja tema perega. Meeletult toredad inimesed. Meid viidi kohe maja taha aeda ja pandi laua taha istuma. Andsime pidulikult Heinile veini �le, mis me talle Pr.m t�ime ja �he veini ta �emehele. Ja siis kukuti meile pizzat ette laduma, muidugi pandi lauale ka vein ja muu sinna juurde kuuluv. Seekord suhtlesime Heiniga juba veidi vabamalt. Olid k�ll m�ned keelet�rked, aga saime hakkama (abiks ka Heini �e poolt v�lja otsitud inglise s�nastik). Peale hulga pizza s��mist toodi lauale pannkoogid ja pirukat. Piinlik oli k�ll aga ei mahtunud enam sisse. K�ht polnud s��maga eriti harjunud ka. Koogi ja v�rgi k�rvale pakuti �limalt head kohvi. T�nu reisiv�simusele hakkasime peagi �ra s�ttima. Kummaline kodumaa v�i siis pigem oma voodi igatsus on tekkinud. Muidugi pandi meile kaasa palju veini, kusjuures meie enda nimelised (neid ei raatsigi �ra juua :) ). Kurss siis Tsehhi piirile ...\nItaaliast ei hakka �ldse kirjutama. Pole midagi kirjutada. Tsehhis avastasime j�rjekordselt, kuidas see maa ikka rokib. Ostsime sealt hulga �lut (4-5 EEK pudel), mingi peenema �rdilik��ri ja limpsi. M��a oli nii nunnu p�ntajalg :)\nPetra oli vist nimi. Tagasi j�udes teeme Tsehhi/Estonia kommuuni.\nHetkel oleme Poolas ja kell on 10.20. Loodame sellest �nnetust riigist k�hku l�bi saada. �rdilik��r on hea, aga mitte nii head kui meie omad. Varssav on ees ...\nKell on 11.30 a.m. ja Poola on �nneks n��dseks m��danik. Ehee, poolakad on ikka poolakad, ei ole midagi lisada....liikluses n�iteks juhtus selline s�ndmus, et kiirteel, �ks kodanik arvas, et tal on vaja tagurdada. Ja tagurdaski, otse meile vastu :) Sitavares. Aga �nneks on meil terane autojuht.\nVarssavist saime kenasti l�bi, eksimata. J�rgnes pikk maa monotoonset s�itu. Kuusk millegip�rast j�llegi rekkajuhtidega klaaris arveid :P Probleem vist meie auto esitulede k�rguses, sest kuna pagass on igast kraami t�is, siis avaldab see autole natuke m�ju. N�nnaks.\nJ�rgmine kirkam moment oli see, kui autojuht v�sis ja oli sunnitud p�kapikkude ja puravikega v�itluses alla andma. Tegime vahepeatuse ca 60 km enne Leetu j�udmist. Friizu ja Kuusk magasid autos unekest, samal ajal kui mina ( Steisi) ja Pyhak valvasime autot ja ajasime juttu. M��dus 2 tundi. Friizu �rkas. Tegin katse ka Kuuske �ratada, kuid kui ta seosetut juttu puhuma hakkas, j�tsin ta rahule. Igav hakkas meil seal tee ��res.. r�pakas Poola, kusagilt metsast kuulduvad �ksikud h�iked hommikuil kell pool 6i ...otsustasime kuuma kohvi Kuusele otsima minna. Et aga kiiresti Poolast �ra minna. Meie peatusplatsis oli ka selline v�ike putkataoline asi...kuid uks oli kinni. M�ne aja p�rast uks avati ja meid "tervitas" unine ja kuri poolakas, kes meiega ladusasti poola keeles seletas. Mitte midagi ei saanud aru. Minule kusagilt ajusopist meenus, mis poola keeles "kohv" on... kawa v�i kawe...ning osutasimegi "kawa" peale. Unine ja pahur poolakas ei tahtnud meie pakutavat eurot ning meie kolmeliikmeline delegatsioon otsustas pea p�sti lahkuda. Kuid n��d l�i slaavi temperament v�lja ... mees h�ikas midagi meile arusaamatus keeles, kuid me t�lgendasime seda tagasikutsumisena. Saimegi lahustuva kohvi ja miskise pirkuka. N��d �ratasime Kuuse �les. Pooleldi magav Kuusk ampsas saia, silmad kinni ja nohises omaette. Pakkusime kuuma kohvi, mille peale Kuusk teatas: andke parem limpsi!\nVahem�rkusena olgu �eldud, et poola politsei t�litas meid seal peatusplatsis. Kahtlus �ratas arvatavasti auto p�lemaj��nud tuled, mis suunasid valgusvihu �le kiirtee. Politseiauto peatus. Ametnik v�ttis miskise taskulambi ja suunas valguse minu peale, siis Kuuse peale ning seej�rel autonumbri peale. Kuusk l�ks muidugi uurima, et "ega abi tarvis ei ole" v�i midagi sellist :) Kuid loomulikult ei suvatsenud pollar selle peale midagi kosta, sest ta vist ei saanud mitte tilkagi aru. Aga seda pean ma siinkohal k�ll mainima, et ametniku pilk oli sama juhm kui meie �hise tuttava kassi pilk. See on selline peaaegu kohtlane w�rk. M�ne aja p�rast me liikusimegi. Ja s�idame siiamaani. Praegu oleme L�tis, Tallinnasse on k�vasti �le kolmesaja kilomeetri, kuid sellegipoolest on kodu k�egakatsutav. L�tis tegime pisikese peatuse v�ikeses baaris, kust me ka reisi alguses istusime. Kui me sisse astusime pandi meile ette eesti keelne men��. Tase.\nLinnunokat�is veel s�ita - nii umbes 300km. Tuju on meil r��mus terve mets vaid m�ngumaa. Kuna Pyhaku kassetivaramus oli Maie ja Valduri lood siis n��dsest k�ivad naljad sinna suunas. Et see pudel peab ka peotsas koguaeg olema!?\nEesti! �le piiri nagu niuhti ja shallalaa, kohe tanklasse Eesti �lut ostma :) ega paremat pole ju kusagil. Ilm on siin tuuline ja kahtlaselt k�lm (eks me ole n��d �ra hellitatud). Homme �htuks siis Tiivas reisi afterparty plaanitud, aga kuna t�nu tublile juhile nii k�hku kodumaile j�udsime j��b aega �ks p�e ennast koguda. Kohe oleme P�rnus. Siia l�ppu aga tuleb proloog.\nIN: Tsehhi, Nica sini-sini-soolane meri, lained, purihambaga piraat, Maie ja Valduri kassett, Audi, mis meid 7000km ilma t�rkumatta v�lja vedanud, Odavad tsehhi �lled ja p�ntajalad, Heini, tema veinikelder ja Heini �e k�lalislaheke pere, Saksa turistid, kes meid k�mpasse juhtisid, kiinak��nulised Prantsusmaa m�gideed ja ilusad m�gik�lad, Sulg?pall, topless ujumisrannad, palmid, meie kreisi traiver, m�ed, ilusad tsehhi ja prantsuse naised, l�pakas ja blog.\nOUT: Poola teed, Poola �lu, r�pased tanklad, liiklusummikud ja teeparandused, kallid sigaretid, ebat�psused kaartidel, autos ��bimine, rannas ��bimine, liigne palavus - eriti kui oled �hta veini joonud, video parandused, karjuvad sitikad ja sittuvad tuvid.\nPriimus peab ikka olema ja palju rohkem suitsu.\n|< < 11 12 13 14 15 16 17 > >| KOGUMIKUD


Laagri lasteaed Tüdrukud - Harju Jalgpallikool\nLaagri lasteaed Tüdrukud\nSügisel alustame UEFA Playmakers projektiga, mis on mõeldud tüdrukutele. Esimene trenn on 6. oktoobril kell 15:30-16:00. Registreerimine kohapeal või helena.kaalastu@harjujk.ee. Treeningud toimuvad kahel perioodil sügis/talv (sept-dets) ja talv/kevad (jaan-mai). Igas perioodis on 10 treeningut.\n✅ Mõeldud 5-7-aastastele tüdrukutele\n+372 53 458 784\nRegistreeru Harju Jalgpallikooli treeningutele


Tiibeti jantrajooga algajate kursus | Sündmus | vikerkaaresild.org\nTiibeti jantrajooga algajate kursus\n2017 Märts 04 L 11:00\n2017 Märts 05 P 13:00\nAlgus 2017 Märts 04 L 11:00\nLõpp 2017 Märts 05 P 13:00\nAlgusest aega 1614 päeva 4:30\nKestvus 1 päev 2:00\nTiibeti jantrajooga nädalalõpu kursus\nJantrajooga ehk jooga läbi liikumise on iidne Tiibeti joogasüsteem, mis baseerub 8. sajandil Tiibetis elanud oma aja suure tõlgi ja õpetuse meistri Vairotsana poolt kirja pandud tekstil "Päikese ja Kuu liit". See on teadaolevalt vanim joogasüsteem, mis on algupärasena säilinud nii kirjaliku ürikuna kui ka elava katkematu õpetuse liinina. Esimesena vahendas seda iidset õpetust läänemaailma 1970. aastate alguses Chögyal Namkhai Norbu. Jantrajoogas kasutatakse erinevaid hingamisega kooskõlas olevaid keha liikumisi ning asendeid, et tugevdada ja tasakaalustada meie eluenergiat ehk praanat, kuna nii meie vaimne kui ka füüsiline tervis sõltub otseselt meie eluenergia olekust.\nJantrajooga harjutamine aitab meil olla heas toonuses ja saavutada rahuliku, lõdvestunud ja samas erksalt selge meeleseisundi, mis on ühtlasi eelduseks, et avastada oma tegelik olemus. Rohkem teavet jantrajooga kohta leiad rahvusvaheliselt leheküljelt www.yantrayoga.net\nKursus on mõeldud algajatele ja ka neile kellel on juba eelnev kokkupuude olemas. Kaasa oma joogamatt ( soovitatavalt paksemat sorti, ka väike tekk ja padi põrandal istumiseks kulub marjaks ära).\nSellel nädalavahetusel on plaanis sissejuhatus jantrajoogasse ja joogasse üldisemalt. Pühendame aega tööle oma selja ja õlgadega, et vabastada pingeid ning leida mugav isteasend. Mugav ja avar tunne keharuumis loob ühtlasi eelduse , et avastada endas peenem hingamise taju mis omakorda iseenesest toob kaasa harmoonia ja tasakaalu meie meeleruumis. Õpime 9 puhastavat hingamist ( Lu ng Ro Salwa) ning alustame 8 eluenergia harjutuse õppimist ( 8 Lungsang )\nLaupäev, 4 märts\nPühapäev, 5 märts\nVajalik eelnev registreerumine: maaja.zelmin@gmail.com\nAsukoht Pärtli-Jaani rehetalu


Statistilised kaubandusstrateegiad. Account Options\nReeglite kogum võiks olla järgmine: reegel: tehke ostutehing, kui 8-perioodi eksponentsiaalne libisev keskmine ületab perioodi eksponentsiaalset libisevat keskmist EMA reegel: tehke müügitehing, kui 8-perioodi EMA ristub allapoole perioodi EMA-st Selle näite puhul on kiire libisev keskmine 8-perioodi libisev keskmine ja kiire libisev keskmine on perioodi libisev keskmine. Brent toornaftaga kauplemise strateegia Trendis olevate turgude, trendi muutvate turgude, ülemüüdud ja -ostetud turgude leidmiseks on kaks populaarset indikaatorit: MACD ja RSI. Hinnatasemete tuvastamine stop-loss taseme leidmiseks võib kasutada ATR indikaatorit. Sellistes olukordades üritab kaupleja saada suuremat tulu võrreldes kaasneva riskiga. Toorainetega kauplemiseks sobivad tavaliselt swing-, hooajalise- ja positsioonikauplemise strateegiad.\nSeal on palju kauplemisrakendusi varud, Forexkrüptokursused ja Blockchain: portfellid rahakottvahetused, kalkulaatorid, vidinad, muundurid, hoiatused, mängud.\nKas soovite müüa, osta või osta Bitcoin või Ripple? Raha teenimine pole lihtne, kuid see on võimalik. Vaadake, kuidas raha teenida. Rohelised kastid näitavad perioode, kui Bollingeri koridor laienes ja hind murdis koridorist läbi allapoole ja pikaajalise libiseva keskmise suunas. Kuigi lisareeglite kasutamine toob kaasa väiksema hulga kauplemisvõimalusi, on tegu siiski tõhusa kauplemisstrateegiaga, mis muudab kaupleja otsustusprotsessi lihtsamaks.\nKuna ettevõtte aktsia hind võib sageli pikka aega trendis liikuda, kasutavad paljud kauplejad trendiperioodidel kasu teenimiseks eksponentsiaalset libisevat keskmist. Statistilised kaubandusstrateegiad populaarsemaid viise eksponentsiaalse libiseva keskmise kasutamiseks aktsiatega kauplemise strateegias on leida kiiresti liikuv libisev keskmine, mis ületab aeglast libisevat keskmist ja vastupidi.\nTähistame libiseva keskmise ristumised punaste ja roheliste märgistustega: 8-päeva eksponentsiaalne libisev keskmine sinine joon ületamas päeva eksponentsiaalset libisevat keskmist kollane joon Netflixi hinnagraafikul. Punased vertikaalsed jooned näitavad olukordi, kui kiiresti liikuv keskmine ristub aeglaselt liikuva keskmisest allapoole. Rohelised vertikaalsed jooned näitavad olukordi, kui kiiresti liikuv keskmine ristus aeglaselt liikuvast keskmisest ülespoole. Mida me saame sellest õppida?\nEhkki stop-loss ja take-profit taseme määramine on kaupleja oma äranägemise järgi, on oluline mõista, et Statistilised kaubandusstrateegiad tüüpi strateegia kasutamine toob kaasa rohkem kahjumis kui võidukaid tehinguid.\nCFD-dega kauplemisel on seotud kaks osapoolt - kaupleja ja maakler. Enamikul juhtudel soovitavad professionaalsed ettevõtjad, et vahe, mis ei ole väiksem kui 20 punkti, on tühimik. Turule tuleb siseneda mitte kohe pärast avamist, vaid umbes pool Statistilised kaubandusstrateegiad, st kui esimene Statistilised kaubandusstrateegiad küünal suletakse. Vastavalt praegusele statistikale ei esine 30 esimese minuti jooksul pidevalt lünki, see tähendab, et pärast sellist hüpata- mist hakkab see enamasti juhtuma, kuid mitte sulgemise suunas.\nKuidas seda määratleda? Kui sa mõistad, milline on Forexi turu lõhe, peate õppima, kuidas seda ära tunda. Teisisõnu peate kindlaks tegema, kas reede turu sulgemishinna vaheline kaugus ületab esmaspäeval avamise hinda rohkem kui 20 punkti võrra. Kui on vähemalt selline erinevus, siis on täiesti võimalik, et GEO toimus. Nüüd peate leidma võimaluse müüa. Pool tundi hiljem hakkame turule sisenema pärast esimese M30 küünla sulgemist ja siin peame mõistma kasumi eesmärki ja punkti.\nSee tähendab, et kui vahe oli üles kasvanud, siis sellisel juhul on lähim punkt kõrgem kui reede lähedane väärtus ja kasumi teenimise punkt määratakse just selle kohal. Stop Loss Nüüd peate otsustama, kus "peatamise kadu". Nagu paljud on märganud, on enne lünka sulgemist soov, et hind käitub üsna juhuslikult, Statistilised kaubandusstrateegiad tähendab, et see hakkab täiesti teistsugusel viisil minema.\nSeega peaks "stop-loss" olema umbes poolteist korda suurem kui "kasumi teenimise" väärtusel. Kui peatus on suurem, siis kaotate sellisel juhul lihtsalt selle süsteemi kasumlikkuse ning väiksema peatuse väärtusega saate Statistilised kaubandusstrateegiad lihtsalt välja tõrjuda, mille tagajärjel kannatab märgatav kahju.\nKui me ei ole väga hästi kursis Forexi turu lõhega, peaksime tegutsema vastavalt sellele standardile. Tavaliselt kasutab tulemuste edastamist kasutajale histogrammi, tulpdiagrammi ja sektordiagrammi. Teadlased Statistilised kaubandusstrateegiad tavaliselt allpool nimetatud strateegiaid: Keskmise tendentsi näitaja: see näitab uuritava populatsiooni tüüpilist mustrit ja tulemust ühe hindega.\nDispersiooni mõõdik: see näitab erinevust skooride rühmas ja ühtlasi kahe skoori vahelist levikut.


Eesti Õpilasesinduste Liidu aseesimees: ühiskond peab loobuma - news\n"Väga palju tuleb kodudest sellist arusaama, et kohe peale keskkooli peab minema ülikooli, sest ainult ülikoolist saab hea hariduse, ja siis kohe ongi kõik teed sinu ees valla," kirjeldas Eesti Õpilasesinduste Liidu aseesimees Marcus Ehasoo, kelle sõnul on selline arusaam iganenud ning kutsehariduse väärtust ühiskonna silmis peab tõstma.\nEhasoo nentis, et väärtushinnangud ja hoiakud saavad alguse eelkõige kodust. "Väga palju tuleb kodudest sellist arusaama, et kohe peale keskkooli peab minema ülikooli, sest ainult ülikoolist saab hea hariduse, ja siis kohe ongi kõik teed sinu ees valla," kirjeldas Ehasoo, kelle sõnul on selline arusaam iganenud. "Peame ühiskonnana oma silmaringi avardama."\n"Meil on vaja tuua ühiskonda arusaam, et ülikool ei ole ainuke valik. Ka kutseharidus on täiesti normaalne valik," ütles ta. "Riik ei tohi rääkida vastuolulist juttu. On vastukäiv väita, et tulge kutseharidusse, see on väga hea haridus, ja samas öelda, et me toome sinna akadeemiliselt nõrgemad õpilased."\nEhasoo hinnangul peaksid ettevõtjad aga riigi süüdistamise asemel ka ise rohkem panustama, et nendele vajalikke erialasid populariseerida. "Ettevõtjad peaksid peeglisse vaatama. Kui nad ootavad, et nende sektori vastu tekiks huvi ja töötajaid, peavad nad ise rohkem vaeva nägema," rõhutas ta.


Järelevalve vähemate juhtidega | Personal ja HP - 2019\nAvaldatud: Personal ja HP • Vaatamisi: 26379\nPaljud edukad juhid saavad inimesteks, kes nad on, sest nad selgitavad, milliseid asju nad peaksid keskenduma ja seejärel võimaldama oma töötajatel ülejäänud eest hoolitseda.\nSee tähendab, kui palju inimesi saate tõhusalt jälgida? Esiteks, mida rohkem te oma töötajatega jagate, seda suurem on võimalus, et nad hakkavad oma kohustusi täitma ja asju tegema. See läheb tagasi nii, nagu me väärtustame (ja näitame seda väärtust) inimestele, kellega me töötame. Kui peidate inimestelt teavet, ei kasuta nad tõenäoliselt nende potentsiaali. Lisaks, kui te ei hoia olulisi fakte, mis võivad teie kolleege mõjutada, võite oma au kaotada. Ja varsti võib ootamatult saada teavet, mida te nendelt oodate.\nPaljud firmad on lõpuks kasutanud tarkust, mis ütleb, et inimesed saavad rohkem juhte vähemate töötajatega jälgida. Mõned ettevõtted muidugi ei taha, et nad annaksid oma juhtidele rohkem inimesi, kes neid jälgiksid. Selle asemel, et anda neile rohkem töötajaid, siis nad muutuvad töökeskkonnas, nii et meeskonnad saavad projektid kergemini välja anda. Töökeskkonna muutmine võib tähendada mõningase paindlikkuse võimaldamist, näiteks lubades inimestel aeg-ajalt kodus töötada. Kui me anname inimestele oma töös veidi rohkem häbitunnet, eriti kui need töökohad on uskumatult nõudlikud, juhtub huvitav asi: inimesed töötavad sageli raskemini.\nMa arvan, et eriti kriitiline on see, et hoiate avatud meelt, olgu siis te ka teiste üle järelevalvet teostav või lihtsalt ise. Paljud edukad juhid saavad inimesteks, kes nad on, sest nad selgitavad, milliseid asju nad peaksid keskenduma ja seejärel võimaldama oma töötajatel ülejäänud eest hoolitseda. Mõned juhid keskenduvad näiteks tekkivate takistuste kõrvaldamisele või juhtimisele. Edukad juhid aitavad ka oma inimestel uusi võimalusi avastada ja välja selgitada, kuidas neid kasutada.\nPaljudele meist on tegemist ajahaldusega, mis hõlmab seda ärritavat osa just nii palju asju nagu me võimalik. Väga sageli tähendab see vajaduse korral aja jooksul hõõrumist, mis lihtsalt on energia raiskamine. Me ei saa kõike teha ja peaaegu iga päev tuleb teie ajakava järgi midagi ette võtta.\nJa rääkides mitmeosalistest töödest, loodan, et annate mulle selle postituse lühikese lõikamise eest andeks; Mul on paasapüha Seder jaoks rohkem toiduvalmistamist. Enamik päevi ma muretsen, et mul ei ole piisavalt aega kõike teha. Praegu olen mures, et mul on piisavalt toitu...\nVideo: Riigikogu istung, 15. veebruar 2016


Kuusk oli kaunis, aga ema külmus üks varvas ära. Või siis armsama poole pealt lugu sellest, Ma olen viimastel kuudel olnud üsna kehv üles märkima.Kommentaarid 1-20 - Murdsin jaanuari keskel ühel õhtul kodus varbaluu, suurest varbast järgmise. Kohe ikka täitsa katki, kõveraks endast väiksemate peale.naerab Kais. "Ta ärkas hommikul jube vara üles kus nõidu mängisime. Jooksuga tuli panna redeli peale, kuhugi jäi varvas naabril lubatakse ehitada.ehitada: rankasti: rängalt, raskelt, kõvasti: varvas: varvas: vasemmalle (vasen) vasakule (vasak) vasen: üles: ymmärt ää: aru saada.Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications and get them in front of Issuu’s millions of monthly readers.\nIlmunud: Saaremaa Muuseum. Kaheaastaraamat 2011–2012. Kuressaare, 2013, lk. 242–270.Ühel korral varvas, Mul on vaja veel pildistada üles ühed tootefotod, D Kokkuvõttes laseme ehitada uue korstna, uue ahju ja uue soojamüüri pliidile.Hallu Motion – Kuidas see toimib, kõrvaltoimed, arvamused, kogemused, kui osta, arvustused, annus, performance, koosseis.Kui ressursside säästlik kasutamine on sulle oluline ning ühtlasi tahad ehitada üles edukat ettevõtet, et lõunanaabritel olevat üks varvas rohkem.Pesagi ei oska varblane enam ehitada. tagakäpal 4 küünist. Esimene varvas on Pojad lastakse rebastel üles kasvatada võimalikult häirimatult.\nAhoi, Audi A8 B3 lang sai kuu-paar tagasi müüdud. Ei olnud 4 rõngast ikka minu teema - olgugi, et suur, mugav ja muidu ilus - kõik 4 istet elektrilised, sügasid selga ja tõmbasid.Eesti esimene apteek internetis, Varvas ja kand / toe and heel. Puhtad taimeõlid toetavad naha loomulikku ainevahetust ning aitavad nahal üles ehitada.Tagasi üles. 2. fotot Kuidas ehitada igapäevast tervisevundamenti? 11. Endine profisportlane Peeter Kümmel annab lapsevanematele hea soovituse.Tuneesia päikeses ja varjus. Kodutohtris, sept 2007 ilmunud lühendatult. Tuneesias käib eestlasi järjest rohkem nii puhkamas kui ka reisimas.Kuidas ehitada oma tuharad kuna "kanna-varvas", "põlve käed selja kaela.Tõstke oma vasaku põlve üles diagonaal õige küünarnukk.Elbow kõrval.\nUus parasiidid on väikesed varvas paistes Valgomed Olles lugenud tegelik nimi ütleb üles jalad Makadaamiapähklite õli aitab ehitada kaitsemüüri.Kunagi ammu elas üks väike tüdruk kellel oli suur unistus. Ta tahtis elada teisel pool vikerkaart. Ta kõndis, ja kõndis et leida üles seda kohta, kuhu kõik ütlesid, et minna.Tegelikult mul taksoraha polnud ja kõmpisin “kand ja varvas on territooriumil palju ruumi ja võimalik juurde ehitada. meil üles seatud.Kunagi ammu elas üks väike tüdruk kellel oli suur unistus. Ta tahtis elada teisel pool vikerkaart. Ta kõndis, ja kõndis et leida üles seda kohta, kuhu kõik ütlesid, et minna.Tagasi üles. Melu Melu | Elu. Natalie Portman: Või siis võtsime sihikule kõhulihased, et neid esile tuua, kuid ka selleks, et tasakaalukeset üles ehitada.".\nPEIDETUD KUNINGRIIK Öötaeva säravate tähtede all: Logi sisse Registreerumine: KKK Otsi: Praegu on 18. aprill 2018, 15:49.Paberleht Olerex tahab ehitada Raeküla mändide alla suure kuidas suur varvas topeltmõrvari eluks ajaks trellide taha viis Loe artiklit. Tagasi üles.Vana maakividest laut plaanis suvekoduks ehitada. seega kõige kõvem investeering oleks kand-varvas, Üles. 151 postitust.Mercedes Merimaa taimetargateadmised toiduvalmistamisest ning palju huvitavaid retsepte on ta üles üks varvas rohkem kui meil tahad ehitada üles.Artiklis ei ole piisavalt viiteid. Palun aita väiteid kontrollida ja viiteid lisada. (Kuidas ja millal see märkus eemaldada.\nRenol tuli sukapükstest varvas välja. Õpetaja et kuhu võiks kunagi oma maja ehitada ja palju seal tube võiks olla et kui ta jalad üles tõstab.Lapsele meeldib legoklotsidega ehitada ja töövihikutest pilte emme aitamine aiamaal- hetkel siis saab kõiki saaduseid üles issi varvas, pliiatsid.Üles Kilo Tango täna saab kogu riigis hooneid ehitada ka elukutseliste ehitajate toel ja mitu korda väiksem Minu äralöödud varvas on palju valusam.City yoga tahab Tallinnast üles leida inimesed, kes tahavad leida iseennast. Eesti ekb koguduste liidu igakuine ajakiri.Wednesday, March 4, 2015. Salatsa Liivi ja KuraMaa sõno. arvatussed õiget kostust näed, ku hiire sõna päälle ajad.-gõnd, kōzgõnd; ōzõ(z), āzõz; āigast; a’b; a’b-.\nMonday, February 23, 2015. Aunusse Liügi ja Karjala sõno. arvatussed õiget kostust näed, ku hiire sõna päälle ajad.-kundu, heimokundu; ńärhi; ansa; abai; abu; adru; oattu.Tagasi üles. Jaga: Kaspar ei võta ega jäta. Tema tahab praegu üksi oma klotsidega ehitada. Mida ikka teha, Võta tita pöial või suur varvas enda kätte.Soomes Kankaanpää linna tervisekeskuses arstina töötav eestlanna Anna Luik kirjeldab oma tihedat tööpäeva, mille jooksul tuli tohterdada 12 patsienti, kellest noorim oli 5- ning vanim 92-aastane. Päevad pole vennad ja tänane tööpäev erines eilsest täielikult. See teebki minu töö väga.Pildistasin üles ka. et saun on ehitatud sinna, kuhu oleks tulnud maja ehitada - see on kõrgem koht küll, et vahel varvas kuhugi kinni jääb ja kukud.isegid mul oli kunagi plaan midagi sellist ehitada.Kle elad seal toas ve Aind varvas sai veits viga. Varsti pildid, pean oma Kõuga üles laadima EDIT:.\nÜks tavaline perekond / üles kirjutanud Sirje Niitra Presidendi varvas valutab : President võib teid ehitada // Õhtuleht (1998).Auto24 - Eesti suurim autode ostu-müügi kuulutuste andmebaas. Uued ja kasutatud sõidukid, autokaubad ja varuosad, uudised, foorumid, proovisõidud.Parem varuga kui varvas ära milline keeruline latisigrimigri on maneezhi nurka hobunooruki täieliseks testiiseks üles rajamist plaanis ehitada teinegi.üles ehitada ja Eesti probleeme lahendada. ära ja väliskülalise varvas satub okseloiku, ei räägita meist kaugemal midagi head,“ tunnistab Risto.Trepist üles teisele korrusele tõustes vaatab vastu suur milletaolist enam ei osata ehitada, Mortoni varvas on sage Kreeka skulptuuridel.


Trigemiinia - Verejooks 2020\nKirjutage puudused [email protected]\nLoe lähemalt: Ventrikulaarne fibrillatsioon\nKardioloog tegeleb südamehaiguste raviga. Spetsialisti valikust\nja patsiendi tervis.\nAngiograafia on efektiivne meetod mitmete vaskulaarsete kahjustuste, sealhulgas ajus paiknevate veresoonte kahjustuste diagnoosimiseks.Tänapäeva meditsiinis kasutatakse selle uuringu läbiviimiseks uudseid vahendeid, mis võimaldavad korraga lahendada mitu probleemi: see võimaldab patsiendil täpset diagnoosi teha ja samal ajal mitte kahjustada tema tervist.\nVererõhu päevik: abistaja hüpertooniline\nIgaühel, kellel diagnoositakse hüpertensioon, isegi alguses, on kohustatud hoidma surmapäevikut. Hommikuse ja õhtuse vererõhu väärtused on registreeritud.Teadlased on tõestanud, et patsiendi kaasatus raviprotsessi suurendab oluliselt tema taastumise huvi ja aitab parandada organismi seisundit.\n06Milline peaks olema surve 30-35-aastastel eluaastustel\n05Stenokardia valu ilmnemised\n09Veen on käes purustatud.


Autoralli maailmameistrid, 9. osa – Carlos Sainz - Mootorisport - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Mootorisport » Autoralli maailmameistrid, 9. osa – Carlos Sainz\nTänaseni aktiivne Carlos Sainz tõusis rallimaailma tippu 1980-ndate teisel poolel ja krooniti kahel korral maailmameistriks.\nCarlos Sainz – El Matador\nKataloonia ralli, 2004. aasta. Kuulus Espinelvesi maanteesild. Punase auto lähenedes vallanduvad tuhandete fännide rõõmuhõisked. Ja siis kerkib juhipoolsest aknast tervituseks käsi – kõigi poolt armastatud Carlos Sainz jätab hüvasti oma kodupublikuga.\nHeal lapsel mitu nime – El Matador ja Kuningas Carlos on tuntuimad, mis rallipublik omistanud Carlos Sainzile, ühele kõigi aegade parimale rallisõitjale. Ja Hispaania ühele kuulsaimale spordikangelasele. Vaevalt, et tolleaegne Hispaania kuningas Juan Carlos pahandas, et üht rallisõitjat samuti kuningaks kutsutakse. Vastupidi, Carlos Sainz oli kuninga üks parimaid sõpru, tema jahiseltsiline ja golfikaaslane. Ja kuningas Juan Carlos oli alati üks esimesi, kes rallikuningat eduka etteaste puhul telefoni teel õnnitles.\nCarlos Sainz huvitus rallispordist juba koolieas ja neelas igat lugu, igat sõna, mida kodumaises ajakirjanduses rallide kohta kirjutati. Kui ralliga hakkas tegelema ta vanem vend, haaras ralli teda veelgi enam oma valdusse, kuigi samal ajal oli Carlos andekas igal spordialal, millega tegeles. “Meie perekond oli väga sportlik,” meenutab Carlos Sainz, kes oli pere neljast lapsest noorim. “Kui olin viiene alustasin suusatamisega. Seitsmesena mängisin tennist, seejärel aga jalgpalli ja squashi. Hispaania juunioride meistriks squashis tulin 17aastaselt ja aasta hiljem võitsin ka täiskasvanute arvestuses.”\nSeejärel aga innustus Carlos lõplikult rallist. Esimese rallistardi tegi ta 18aastaselt, autoks Renault 5 TS, ja juba järgmisel hooajal oli ta võidukas Seat Panda sarjas. Esimestel aastatel osales Sainz nii ringraja kui rallivõistlustel. Kuid siis tuli pakkumine, mis sundis pooleli jätma isegi haridustee. “Isa ei rõõmustanud sugugi, kui jätsin pooleli juuraõpingud. Ma sain ahvatleva ettepaneku Renault’lt sõita nende tiimis Hispaania meistrivõistlustel.” Kahel aastal järjest saavutas Sainz koduses meistrisarjas teise koha ja see avardas tublisti tema võimalusi, mis ei lasknudki end kaua oodata.\nFord pakkus talle võimalust osaleda nii Hispaania sarjas kui mõnel MM-etapil. Ta võitiski koduse meistritiitli nii 1987. kui 1988. aastal, kuid enim tähelepanu pälvis siiski tema esimene start MM-võistlustel. See sai teoks Portugali rallil, kus esimene kiiruskatse sõideti kuulsal Estorili ringrajal. Debütant Sainz võitis tolle katse ja kuigi järgmistel pidi alla vanduma tollastele tippsõitjatele ning hiljem tehniliste probleemide tõttu katkestama, ei jäänud tema etteaste märkamata.\nSellest ajast on pärit ka sündmus, mis andis Sainzile tõuke edasiseks karjääriks. “Ajal, mil üritasin endale leida kohta ralli MM-võistlustel, küsisid ajakirjanikud tollaselt Lancia tehasetiimi juhilt Cesare Fioriolt, et miks ta ei võiks seda noort hispaanlast oma tiimi võtta. Ja Fiorio vastas: “Miks ma peaks teda tahtma? Hispaanias pole etappi ja pealegi mul on juba asfaldispetsialiste. Tal pole midagi mu tiimile pakkuda.” See vastus tegi mulle tookord väga haiget. Ma ei suutnud mõista, miks hea rallisõitja ei võiks olla kiire igal teekattel. Miks asfaldispets ei võiks võita ka Inglismaal või Soomes. Ja siis ma ütlesin endale, et üritan olla esimene selline. Et meistriks tulla, peab olema kiire igal teekattel.”\nKoha leidis Sainz 1988. aastaks Fordi tehasetiimi ja juba järgmiseks hooajaks palkas hispaanlase endale Toyota. “See oli tõeline pere, kus kõik püüdsid teineteist aidata,” meenutab Sainz, kes õppis palju sellel hooajal tiimikaaslase Juha Kankkuneni õpipoisina. “Ta õpetas mind mitte liialt muretsema. Ta õpetas mulle, et elus on palju muudki tähtsat kui järgmine kiiruskatse.”\nTol ajal veel kahekordse maailmameistri Kankkuneni õpetustest oli ilmselt kasu, sest järgmisel aastal saavutas Sainz esimese etapivõidu ja veel samal hooajal ka MM-tiitli. Kolmel järgmisel aastal jagasidki nad Kankkuneniga tiitleid – soomlane võitis 1991. ja 1993. aastal ning Sainz oma teise tiitli 1992. aastal.\nJärgnes pikk ja edukas karjäär, millega kindlasti paljud tänasedki fännid on tuttavad. Pärast MM-tiitlite saavutamist ei lõpetanud Sainz vaid kolmel hooajal (1993, 1999, 2001) esikolmikus ja vaid nendel kolmel aastal jäi ta ka etapivõiduta. Esikohtade arvestuses tõusis hispaanlane pärast 2004. aasta võidukat Argentina rallit kõigi aegade parimaks ja tema rekordi on pärast seda ületanud vaid kolm sõitjat.\nKuid kahjuks pole miski igavene. “Elus on tähtsamaidki asju kui ralli ja nüüd saan näiteks rohkem aega oma perele pühendada,” nentis El Matador. Sellest hoolimata päris kõrvale rallispordist ta ei ole suutnud jääda ja uueks väljakutseks sai talle Dakari kõrberalli, millel on Carlos Sainz tänaseks saavutanud esikoha juba kolm korda, neist viimati tänavu 56-aastasena.


loomad lastele: Aafrika metsik koer\nPõhiline Lapsed Aafrika metsik koer\nKuidas Aafrika metsikud koerad välja näevad?\nAafrika metsikud koerad kasvavad umbes keskmise või suure koera suuruseks. Täiskasvanud nad kaaluvad 40–80 naela ja kasvavad õlgade vahel 30–43 tolli pikkuseks. Erinevalt teistest koertest on neil jalgadel viie asemel neli varvast. Neil on ka üsna suured kõrvad, pikad kõhnad jalad ja pikk saba.\nVõib-olla on nende ainulaadseim omadus mantel. See on laiguline erineva värvusega laikudega, sealhulgas valge, pruun, must, punane ja kollane. Karvkatte tõttu nimetatakse neid sageli maalitud koeraks. Igal metskoeral on ainulaadne muster.\nPraegu on Aafrika metsikuid koeri enamasti ida- ja lõunaosas Aafrika . Kunagi hulkusid nad palju suuremal Aafrika alal. Nad elavad peamiselt savanni rohumaad , kuid võib leida ka Aafrika metsa- ja mägipiirkondadest.\nMida söövad Aafrika metsikud koerad?\nMetsikud koerad jahivad pakkidena ja võivad alla tuua mõned suured imetajad. Nad söövad kõige rohkem kõiki imetajaid, keda püüda ja tappa saavad, sealhulgas antiloope, impalat, gnuuse vasikaid, gaselle ja isegi suuri linde jaanalinnud .\nAafrika metsikud koerad elavad huntidega sarnases organiseeritud karjas. Tüüpilises pakis on 6 kuni 20 koera, kuid mõned suuremad pakendid on olemas. Kari jahib koos ja pakub kaitset kiskjate eest. On teada, et nad aitavad üksteist välja, jagavad toitu ja hoolitsevad nõrgemate liikmete eest. Pakki juhib domineeriv isane ja emane koerapaar.\nJah, Aafrika metsikud koerad on ohustatud liigid . Kunagi elas neid Aafrikas ligi 500 000, kuid praegu elab looduses vaid 3000–5000. Peamine oht on elupaikade kadumine inimpopulatsiooni tõttu. Üksik metsikute koerte pakk vajab ellujäämiseks üsna suurt jahiterritooriumi. Kui nende territoorium kattub põllumajandustootjatega, tapetakse nad sageli kariloomade kaitsmiseks.\nLõbusad faktid Aafrika metsiku koera kohta\nTavaliselt elavad nad looduses umbes 11 aastat.\nNad on ühed edukamad jahimehed, kes toovad umbes 80% oma sihtsaagist. Seda saab võrrelda lõvidega, kes püüavad tavaliselt ainult umbes 30% oma sihtsaagist.\nNende loomade muude nimede hulka kuuluvad Aafrika jahikoer, maalitud jahikoer ja kaunistatud hunt.\nNeil on üks kõige võimsamaid hammustusi keha suuruse järgi, mis on ükskõik millisel loomal maailmas.\nTüüpilises pesakonnas on umbes 10 kutsikat, kuid sellel võib olla vaid 2 ja kuni 20 kutsikat.\nEnne kui kari jahti hakkab, hüppavad nad põnevil ringi. Nad hüppavad üle ja sukelduvad üksteise alla, tekitades põnevil sirisevaid hääli.\nPakk jääb liikuma, viibides harva ühes kohas kauem kui ühe või kahe päeva.\nmis mustrit tiigrid oma karusnahaga tegelevad?\nmis perioodis elas stegosaurus\nPeegel, peegel (lumivalge)


Kaia Kanepi sai ITF-ilt õiguse võistelda olümpiamängudel – TENNISNET.EE\nAutor Toomas 20/10/2020\nKaia Kanepi võib kaasa teha 2021. aasta suvel toimuvatel Tokyo olümpiamängudel, kuigi ei ole viimastel hooaegadel osalenud Eesti Fed Cupi (nüüd Billie Jean King Cup) koondises.\nEesti Tennise Liit saatis kirja ITF-ile koos oma palve ja Kanepi selgitustega, et tal lubataks olümpiast osa võtta ka ilma ühe tingimuse (FedCupil mängimine aastatel 2019 ja 2020) täitmiseta. ITF rahuldas palve eelkõige kahel põhjusel: 1) varasematel aastatel on Kanepi panus FedCupil olnud suur; 2) vigastused on mänginud suurt rolli Kaia eemalejäämises. ETL-i president Enn Pant sai vastava kirja ITF-i Olümpiamängude komisjonilt 14. oktoobril, kus on ametlikult teatatud palve rahuldamisest.\nMõistagi peavad Kaia olümpial võistlemiseks olema täidetud ka teised tingimused, millest peamine on pääs 56 naismängija sekka, kes valitakse Tokyosse edetabeli põhjal. Tõenäoliselt ei ole vaja olla 56 parema seas, võib piisata ka 65.-70. kohast, sest eespool on riike (näiteks Tšehhi, USA, Venemaa), kellel on 56 parema seas rohkem kui neli (ühe riigi limiit olümpial) naist.\nOlümpiale pääsu edetabel lüüakse lukku järgmise aasta juunis pärast Prantsusmaa lahtiseid meistrivõistlusi. ITF jagab veel kaheksale mängijale vabapääsmed, aga nende saajad on tavaliselt riikidest, kel ei ole oma esindajat 56 parema seas. Kuna Eestil on Kaiast eespool Anett Kontaveit, siis suure tõenäosusega Kanepi vabapääset ei teeni.\nPrevious Post Georg Strasch võitis kindlalt, Sandra Tolli üllatas\nNext PostGlinka ja Saar alustasid paarismängu võidukalt


Lemmikloomakool | Minikool\nTutvume kõige elavaga loomariigis. Mõnda looma kohtame elusuuruses, mõnda raamatulehel, osadega teeme tutvust filmi vahendusel või muuseumis, haruldasemad loomad joonistame ise paberile üles. Muuseas meisterdame varjupaiga kassidele mänguasju, tutvume erinevate koeratõugudega, teeme toidupalle aialindudele ning korraldame linnuvaatlust, ehitame putukahotelli ning uurime luubiga puruvanasid tiigivees, kuulame erinevate lindude laulu ning võrdleme karu jälge oma jalajäljega.\nTulem: laps oskab märgata, hinnata ja hoida loodust ja elurikkust meie ümber.\nLoomakooli juhendaja – Liisi Kulasalu\nOlen Liisi ja mulle meeldib väga õppida uusi asju ning ma vaimustun kergesti. Ühel hetkel külvan oma sõbrad ja tuttavad üle oma tehtud seepidega, järgmisel hetkel on kõigil uhked ja lopsakalt kaunistatud salvrätikarbid. Hobide osas avastan ma iga aasta midagi uut, mida mulle siis kõige rohkem teha meeldib. Oma peamiseks andeks pean ma aga oskust ka teistes samasugust vaimustust tekitada, midaiganes meil siis käsil ka pole.\nOma igapäevaelus olen ma loomaarst ning ka seda tööd teen ma rõõmu ja põnevusega. Peamiselt tegelen koerte ja kassidega, aga õues võluvad mind putkedel kükitavad triiplutikad, kevadised laulvad ööbikud ja veidrad sukelduvad pardid. Loodan ka lastele edasi anda selle ande, kuidas märgata meie ümber olevat elusloodust ning selle piiritut põnevust.\nKirjuta julgelt – liisi@minikool.ee