Tervist kahjustavad ained vees | Eesti vesi\nTervist kahjustavad ained vees\nPeamiste tervistkahjustavate ainete hulka kuuluvad kloor, raud, fluor, radionukliidid, dioksiinid, alumiinium, plii, kaadmium, mangaan, väävelvesinik, kaltsiumi-ja magneesiumisoolad, sulfiidid (reeglina kanalisatsioonitorustike hermeetilisuse vajakajäämisest), orgaanilised ühendid jt. Naftasaadused, kemikaalid põldudelt, kloriidid maanteedelt, olmest ja tööstusest pärit pesu-ja puhastusained heitvetes kuuluvad samuti saaste alla. Neid veepuhastuse käigus veest ei eraldata. Kogu maailmas pööratakse suurt tähelepanu joogivee puhastamisele kahjulikest, eriti patogeensetest mikroobidest. Tänaseks on leitud seos mitme joogivees esineva keemilise ühendi (nitraadid, fluor, jood, sulfaadid, boor, alumiinium, baarium, kaadmium, nikkel jt) ning mõningate mittenakkuslike krooniliste haiguste vahel.\nKloor on kõige levinum aine, mida hakati veepuhastuses kasutama alates 1930. aastast kaitseks infektsioonide eest. Ent siis ei teatud veel, et see ei olnud kaugeltki ideaalne lahendus. Ühelt poolt saadi küll võitu epideemiatest, kui teisalt ilmnesid haigused (kõrge vererõhk, allergia, onkoloogilised ja endokriinsed haigused, ka impotentsus), mille üks põhjus oli orgaanilise kloori mõju tervisele. Meetodi täiuslikumkas muutmiseks kasutatakse söeplokke, kuid tsentraliseeritud veevarustuse puhul seda moodust ei praktiseerita, pealegi ei ole see odavate killast.\nKloor on kõrge aktiivsusega hallogeen, mis astub reaktsioonidesse mitmesuguste vees olevate orgaaniliste ainetega. Kloorimisel muutub suurem osa neist kloororgaanilisteks ühenditeks, mis läbivad liivafiltri ja lähevad veevõrku. Kloor on samuti üks efektiivsemaid desinfitseerimisvahendeid, ta hävitab suurema osa baktereid ja viiruseid, kuid esineb ka selliseid baktereid, mida ei hävita ükski antibiootikum, kõnelemata kloorist. Olles küll üks odavamaid joogivee patoloogiliselt ohutuks tegemise võtteid, ei ole ühisveevärgi vee kloorimine kaugeltki nii süütu vahend, nagu teadmatuses arvatakse. Kloori kogus valitakse olenevalt vee reostuse astmest katseliselt, pärast koaguleerimist ja setitamist tarbijani jõudnud vee jääkkloori sisaldus ei tohi ületada 0,5 mg/l.\nJoogivee kloorimisel tehnoloogial on mitu olulist puudust.\nEsmasel kloorimisel muutub neljandik kloori kloororgaanilisteks ühendeiks ning läbides liivafiltri jõuab puhta vee reservuaari.\nRaskete metallide ioonid (raud, tsink, mangaan,koobalt,seatina,vask,kaadmium) lähevad kloorimisel üle püsivateks ühenditeks, mida on raske setidada isegi koagulantide abil. Need võivad takistuseta sattuda veevõrku.\nPotensiaalne reostaja võib olla ka veekäitleja ise kemikaalide (kloor,alumiiniumsulfaat ,jm) kaudu, mida ta kasutab vee töötlemise protsessis.\nVee kloorimine kutsub esile veetorude ning veejaotusvõrgu armatuuride roostetamise. Selle tulemusena satuvad tarnitavasse vette raskete metallide (Fe, Zn) ühendid.\nKlooril on omadus esineda vaba radikaalina kui ka seotud kujul. Vaba kloor on vajalik veevõrgu desinfitseerimiseks.\nOn teda, et vastava puhastustsükli läbinud pinnavesi sisaldab ikkagi mõningal hulgal keemilisi aineid ja fenoole, mis kõrvuti orgaaniliste ainete ja humiinhapetega annavad tõuke mitmesuguste ebameeldivate protsesside tekkeks. Näide: kui jääkkloori on võrgus vaid 0,005 mg/l, algab juba 10-12 tunni pärast bakterite paljunemine, saavuatades maksimumi 15 tunni möödudes. Kloorile ei allu veevõrgu biokile ja ainuraksed, samal ajal on vesi analüüside põhjal hügeeniliselt ( kolibakteri suhtes) puhas.\nMida tähendab seotud kloor? Selle teisendid-kloroform, kloorfenool. Kloriidid, jääkloor jt (kokku on neid identitseeritud 11) koosmõjus looduslike orgaaniliste ainetega tekitavad uusi terviseohtlikke aineid, mutageene. Pideval vee tarbimisel on kõigil neil omadus kumuleeruda organismi kudedesse, nõrgestada inimese immuunsüsteemi, põhjustada südame-ja veresoonkonnahaiguste, seedetraktihaiguste, nefriidi, hepatiidi, allergia ja vähi teket. Trihalometaanid (THM) kutsuvad esile tugeva kantserogeense efekti ning on onkoloogilise ja mutageense toime tõttu võimelised mõjutama koguni inimese geneetilist aparaati.\nMaailama Terviseorganisatsiooni registris on THN-ide piirnormiks 30 mg/l. Eesti veestandardiga kehtestati 1993. Aastal THM-ide piirnormiks 100 mg/l. Viimati suurendadati THM-i piirnormi kuni 150 mg/l, mis võib tõsta vähihaiguste ohtu.\nVeetootjad ise eriti ei pinguta veepuhastusprotsessi täiustama, et viia joogivesi vastavusse kehtivate normidega. Näiteks Narvas tarbisid inimesed pikemat aega ülenormatiivse trihalometaanide (THM) sisaldusega joogivett. Praktikas leiavad paraku aset ka sellised näited, kus veetootja kasutab kloorimist isegi maaveeallika puhul ja seda mitte selle halbade omaduste tõttu, vaid pigem amortiseerunud veetorustikust põhjustatud ebameeldivuste vältimiseks (Nõmme, Pirita). Teadagi, kui on tegemist korralikult, tehniliste nõuete kohaselt rajatud puurkaevu ja korrastatud veevõrguga, ei ole põhjust vee kvaliteedi üle muret tunda, seda enam kloorida maavett.\nVee kloorimine mikrobioloogilise ohutuse tagamiseks on tekitanud ühese suhtumise – joogivee desinfitseerimist klooriga peetakse üheks suuremaks inimese tervise vaenlaseks. Eriti toonitavad seda jaapanlased. Otsitakse alternatiive. Nii näiteks on Peterburi teadlased pakkunud kloorimise asemel palju odavama alternatiivi. Nad tõestasid, et liitiumi või naatriumi hüpokloriit on kümneid kordi tugevama nakkusvastase toimega, kui seda on kloor ja selle ühendid (25)\nUsa Keskonnakaitse agentuur tunnistas, et vee kloorimine desinfitseerimise otstarbel on kahjulik nii inimestele kui loomadele. Amerika südamehaiguste asotsiatsiooni andmeil soodustab kloor kõrgvererõhu teket, mida omakorda peetakse üheks kardioloogiliste haiguste põhjustajaks. Väidetakse, et vähi- ja südamehaiguste massiline esinemine ning enneaegne vananemine algas siis, kui inimesed hakkasid jooma klooritud vett, mis häviatab nii väikelaste kui täiskasvanud inimeste ajurakke ja tekitab pahaloomulisi kasvajaid. Ameerika Rahvusliku Onkloogiainstituudi andmeil peetakse kloori kraanivees märkamatult tegutsevaks kurjategijaks. Keskonna kvaliteedinõukogu on aga tänaseks ametlikult kinnitanud, et inimestel, kes joovad klooritud pinnavett ning suplevad sellises vees, suureneb vähiahaiguse tõenäosus 50 % võrra.\nPaljud riigid on juba üle poole sajandi tagasi leidnud lahenduse sellele probleemile, asendades kloori uute progressiivsemate menetlusvõtetega. Nendega liitunud rohelised kutsuvad üldsust üles loobuma kloorist, enne kui inimkond ei ole ümber sündinud mutantideks. Sellega seonduvalt soovitakse toota ja osta võimalikult väiksema kloorisisaldusega kaupu või võimaluse korral jätta hoopis ostmata.\nKa meil Eestis levivad erinevad n-ö sajandi haigused, ent mitmesugustes aruannetes seostatakse neid paraku kõige muu kui joogiveega.\nSeda on lihtne väita, kuna üle 300 Eestis tegutseva veetootja andmed kloori kasutamise kohta puuduvad. Meie suurema veetootja AS Tallinna Vesi õiendist loeme: kloori kasutamine veepuhastustehnoloogias on pidevalt taandumas. Kui 1966 aastal kasutati aastas 251 tonni, siis alates 2002. Aastast on need kogused pidevalt vähenenud ning 2005. aastal moodustas see 51 tonni. Samal aastal võeti reagendina kasutusele metanool, et tõsta bioloogilise puhastuse tõhusust.\nVäljavõte AS Tallinna Vesi aruandest:“2001. Aastast alates kasutatakse vee puhastamisel 2,2 g kloori 1 m3 töödeldava toorvee kohta (enne osooni kasutusele võttu oli 4,4 g/m3). Vastavalt sellele on kantserogeensete ühendidte, trihalometaani, eelkõige kloroformi sisaldus joogivees vähenenud piirsisaldusest 4-5 korda madalamale ja vastab Euroopa Ühenduse suundnormidele. Toksilisi klooriprodukte ( eelkõige kloorfenoole) joogivees ei teki“ (www.tallinnavesi.ee)\nNii et probleeme joogivee kvaliteediga nagu ei olekski. Vägisi kimbutab küsimus, et kas kõik eeltoodud seisukohad kloori kahjulikkuse kohta Eesti pinnaveekäitlejaid ei huvitagi? Kui mingeid ohte inimese tervisele kahtlase kvaliteediga joogivesi ei valmista, siis mis põhjustab südame-ja veresoonkonna-, vähi- ja allergiliste haiguste pidevat kasvu? Kas eksivad maailma rohelised? Kas jaapanlaste aastatepikkune kogemus ei anna võtit selle fenomeni lahtimõtestamiseks? Jne,jne.\nEuronõuete kohaselt on rauasisalduse normiks joogivees 0,2 mg/l\nKõrgenenud rauasisaldusega pinnasevett esineb põhiliselt liivikutes ja sooveetoitega levikualadel (Männiku, Vasevere) ning kohati Põhja-Eesti süvavetes.\nKraanivees on raud valdavalt tehnogeense päritoluga. Veerooste esinemine on sageli tingitud torustike, veejaotusvõrgu kehvast seisundist või nende mõõtmete mittevastavusest veevoolu hulgale.\nRaua funktsiooni inimorganismis on raske alahinnata: raud soodustab vereloomet ning on vajalik organismi fermentsüsteemi normaalseks talituseks, on asendamatu aine hemoglobiinis ja müoglobiinis, seda on rakkude ja fermentide koostises.\nTervislikust aspektist esineb rauasisalduse kohta vees vastandlike arvamusi. Ühed väidavad, et rauasisaldus ei kujuta tervisele ohtu, kuigi tunnistavad temaga kaasnevat organoleptiliste omaduste halvenemist, eelkõige ebameeldivat tindi kõrvalmaitset. Kui rauasisaldus on üle 0,1 mg/l, tekivad vees hõljumid. Kuivus ja kihelus suus on samuti tingitud rauast. Rauasisalduse 1-1,5 mg/l puhul tekib hägusus, vee kollakas värvus ning pruunikas sete. Vase koobalti ja mangaani, molübdeeni jt raskete metallide olemasolu vees suurendab raua imendumist.\nLiigne raud võib põhustad allergilisi reaktsioone ja verehaigust, mõningatel andmetel südame-ja veresoonkonnahaigusi ja diabeeti; pikaajaline üle 0,2 mg/l rauasisaldusega vee tarbimine suurendab infarktiohtu ning võib kahjustada reproduktiivset funktsiooni. Mõni autor väidab, et ainult üle 3 mg/l rauasisaldusega vee tarbimine kutsuvat infarktiohtu kõrval esile ka allergilisi reaktsioone ning mõjuvat pärssivalt maksa funktsioonile. Juba vanarahvas teadis, et ravimi ja mürgi vahe on ainult kogustes.\nFluoril on mikromponentide pingereas eriline koht. Fluor on ühelt poolt tervisele vajalik, sest soodustab rauaühendite omastamist, teisalt imendub fluor ajurakkudesse, halvab inimese tahet, kõrgendadtud kontsentratsioonides kutsub esile luustiku hõrenemist. Optimaalseks peetakse joogivee fluori sisaldust 0,7-1,2 mg/l. Tal on profülaktiline toime hambakaariesele kuni kontsentratsioonini 1,5 mg/l, kõrgema sisalduse korral hakkab avalduma fluoriühendite toksiline toime. Fluorisisaldus alla 0,5 mg/l soodustab hambakaariese teket lastel, üle 1,5 mg/l hambaemaili kahjustusi. Inimorganismi satub fluor enamasti maaveega. Pinnaveed on kõikjal fluoorivaesed.\nFluoriid mõjutab meie kahe ajupoolkera vahel paiknevat käbinääret, mille mittetäielik talitus võib kaasa tuua rohkelt probleeme vaimule ja kehale. Eriti oluline ongi käbinääre, mis asub kahe ajupoolkera vahel. Fluoriidi tarbimise ja käbinäärme toimimise vahel on seos. Briti teadlane Jennifer Luke, väidab et käbinäärmest on leitud uskumatult kõrge tase ladestunud fluoriidi.\nKuigi väidetavalt ei ole veel tõestatud, et fluoriidi ladestumine käbinäärmesse häirib selle funktsiooni, näitasid esmased loomkatsed, et fluoriid vähendab melatoniini kogust ning toob sellega kaasa varasema puberteedi (tänapäeval algab tõepoolest aina suuremal arvul lastel puberteediiga väga vara). Melatoniini taset kehas reguleeribki aga just käbinääre ning seda mõjutab ka magamisele kulutatud aeg. Seega, kui uneaega napib, jääb kehas samuti melatoniini vajaka. See omakorda võib kaasa tuua erinevaid tervisehäireid.\nLeitud on ka, et käbinäärme lubjastumine on suure tõenäosusega seotud suurenenud naatriumfluoriidi tarbimisega – seda leidub kraanivees, ning ka suures hulgas erinevates toitudes ja tees. Samuti on fluoriidiga rikastatud enamus hambapastasid.\nJuba loodusteadlane René Descartes on 16. sajandil öelnud, et käbinääre on “hinge koht”. On öeldud, et see on kese, mis kannab elu koodi ning seda on ka nimetatud kolmandaks silmaks, kuna käbinääre on valgustundlik.\nKäbinääret seostatakse palju teadlikkuse ja vaimsusega, ja põhimõtteliselt võimega näha üle ja läbi sellest jamast, mida sunnib meile peale võltsreaalsus ja selle loonud riigiaparaat.\nNii et kui see nääre, mis võimaldab meil teed rajada vaimsusele ja teadlikkusele, on hoopis lubjastunud kraaniveest pärineva naatriumfluoriidiga, siis ei ole sellel mitte ainult mõju sinu füüsilisele tervisele, vaid ka vaimsele teadvelolekule. See võib olla ka põhjuseks, miks natsid Teise maailmasõja ajal olid esimesed, kes lisasid fluoriidi joogiveele vangilaagrites, et poliitvangid püsiksid kuulekad ja järeleandlikud. See ei ole konspiratsiooniteooria, vaid hästi dokumenteeritud fakt, mida on kirjutatud paljudes tunnustatud raamatutes holokausti kohta.\nFluoriidirikas vesi on levinud esmajoones Lääne- ja Kesk-Eestis. Oma joogivee fluoriidisisalduse saad teada kohalikult veekäitlejalt.\nRadoon on raske gaas (õhust 7,5 korda raskem), mis tekib maapõues uraani, tooriumi ja raadiumi lagunemisel ja eraldab aktiivselt murrangutsoonide sügavate lõhede kaudu maakoore ülemises osas gaasina. Radooni esineb kivimites (graniit, telliskivi, pimss, punakas savi), aga ka kaasaegsetes ehitus- ja viimistlusmaterjalides. Radooni leidub välisõhu ja loodusliku gaasi (mida kasutatakse olmes) koostises, samuti võib teda olla veevärgi vees. Radooni poolestusaeg on 3,82 ööpäeva\nRadioktiivne kiirgus ei ole nähtav, ei oma värvi ega lõhna, niisiis ei saa seda meelte abil avastada. Me ei taju ega tea, kas saame kiirgust või mitte\nSpetsialistide arvates kõige suurema panuse kiirgusallikate ühisesse „panka“ annab just nimelt radoon. Tavaelu kiirgusallikatest kõige suurema ehk poole elaniku aastasest kiirgusdoosist annab radoon, järgnevad söök ja jook, kosmiline kiirgus, ehitusmaterjalid ja meditsiiniline kiirgus. Ent kohtades, kus juuakse kõrgendatud radioktiivsusega maavett võib esiplaanile tõusta joogivesi.\nRadioktiivsed ained põhjustavad teatavasti onkoloogilisi haigusi, geneetilisi muutusi ja inimeste immuunsüsteemi nõrgenemist, järelikult on nad inimesele terviseohtlikud. Kiirguse olemasolu saab kindlaks teha üksnes dosimeetri abil. Efektiivdoosi ühikuks on Sv (siivert), st kõikides inimese organites ja kudedes teatud aja jooksul neeldunud kiirgusenergia summa. Lähtudes joogivee direktiivist on Eestis sätestatud joogiveest saadava efektiivdoosi maksimaalselt lubatav väärtus 0,1 mSv/aastas. AS-i Tallinna Vesi tarnitavas põhjavees kõigub radionukliidide efektiivdoos aga 0,2–0,46 mSv/a piires. Tervisekaitseinspektsioon on soovitanud ettevõttel teavitada olukorrast vastavate piirkondade tarbijaid, kes peaksid rasedate ja väikelaste joogiveena kasutama pudelivett.\nEestis esineb piirkondi, kus aluspõhja kivimite koostises olevate mõningate mineraalainete kiirgus võib kahjustada inimese tervist. Kõrget radooni taset nii pinnases kui ka hoonetes võib leiduda peaaegu igal pool Eestis, suurem on see oht siiski Põhja-Eestis,väidab Keskkonnaministeeriumi peaspetsialist Evelyn Pesur. Eesti Geoloogiakeskuse andmetel on kõige radooniohtlikumad piirkonnad eelkõige Tallinna ümbruses ja Ida-Virumaal. Tallinna ümbruse probleemsemateks aladeks on Tiskre, kohati Tallinn , Hundikuristik (Hundikuristik on Tallinna üks kõige kõrgema kiirgustasemega piirkondi ja asub otse Lauluväljaku kõrval. Mõõdik näitab seal keskmiselt 0,6 µSv/h (mikrosiivertit tunnis), kohati isegi 0,9 µSv/h.), Maardu, Kallavere, Jõelähtme, Kuusalu, Vihula, Harku, Rae Jüri, Lagedi ja Peetri küla. Vaata radooni kaarti.\nPaljud teadlased peavad osatähtsuse poolest radooni teiseks(suitsetamise järel) kopsuvähi tekitajaks. Eriti ohtlik on radooni mõju lastele ja noortele. Värvitu ja lõhnatu gasina ei ole teda ilma radiomeetrita võimalik avastada.\n„Radionukliide sisaldava joogivee mõju inimese tervisele on stohhastiline ja seega võib see põhjustada pahaloomulisi kasvajaid,” ütles tervisekaitseinspektsiooni veeohutuse peaspetsialist Küllike Birk. „Vastavalt 2000. aasta ÜRO peaassambleel tehtud ettekandele hinnatakse ioniseerivat kiirgust mõõdukalt kantserogeenseks, mis on nõnda ligikaudu nelja protsendi pahaloomuliste kasvajate põhjustajaks.”\nDioksiin on värvitu ja lõhnatu aine tekib kulu, põhu, olme ja aiandusprahi põletamisel, eriti aga prügimägede pinna-ja süvatulekahjude ajal, tselluloositööstuse heitvetest, naftasaadustest ja pesemisvahenditest, isegi kilekottide ja plastpudelite põlemisel. Ka paljudes taimekaitsevahendites võib kõrvalproduktina esineda dioksiine. Dioksiini poolestusaeg on 20 aastat.\nDioksiin on inimese tervisele üldist laostavat mõju avaldavate ainete seas esikohal. Ka väikestes annustes on dioksiin ohtlik mürk, mis kuulub isegi mikroskoopilistes doosides eriti ohtlike mürkide kategooriasse (on 68 000 korda mürgisem kaaliumtsüaniidist).\nDioksiin lahustub paljude organite rasvkoes. Rasvarikkad toitained (liha,kala) sisaldavad dioksiine. Dioksiinide deponeerimine rasvas pidurdab nende momentaalsest toimet, kuid vabanedes on nad võimelised surmavalt tabama mis tahes organit. Dioksiin kahjustab maksa, kesknärvisüsteemi, immuunsüsteemi ning põhjustab vähki. Dioksiini piirmääranguid Eestis kehtivad tervisekaitsenormid ette ei näe, ent pinnavee baasil toodetud võrguvees on dioksiinide sisaldumine vägagai tõenäoline. Tavatarbijal on sellest sõjast raske välja tulla.\nSaksamaal tehtud uuringute kohaselt on arenenud tööstusmaades 12% kõigist inimestel esinevatest vähkkasvajatest põhjustanud dioksiin. Mitte surmavas koguses dioksiinisisaldus joogivees põhjustab arenguhäiretega laste sündi, viljatust ja muud anomaaliat. Kogemused kinnitavad et sellest mürgist ei ole võimalik vabaneda ühegi biopuhasti ega liivafiltri abil. Dioksiinist vabanemine on üsna kulukas ettevõtmine.\nDioksiinid võivad meie teadmata sattuda veevõrku pinnavee baasil toodetud veest. Eeldusi nenede tekkeks on olemas Ülemiste järves ning teatud määral Narva veehoidlas.\nErinevalt tsüaniidist või mädamunalõhnalisest väävelvesinikust ei põhjusta dioksiin äkksurma mõne minuti jooksul. Kord organismi sattunud dioksiin võib kaasa tuua immuunsüsteemi lagunemise (seda eriti lastel); maksa, neeru, seedetrakti ja närvisüsteemi kahjustused; nürisünnitused, isassugurakkude arvu vähenemise, suhkruhaiguse, igat liiki pahaloomulisi kasvajaid, nahahaigusi jms.\nMangaani annuse soovitavaks ülemiseks piiriks lastel vanuses 1-3 aastat loetakse 2,0 mg päevas, 4-8 aastastel 3,0 mg, 9-13 aastastel 6,0 mg ja 14-18 aastastel 9,0 mg päevas. Täiskasvanutelö loetakse ülemiseks piiriks 11,0 mg. Mangaani suurenenud sisalduse korral vees tekib mustjas sete, mis määrib pesu, valamuid. Mangaanisisaldus üle 0,1 mg/l mõjub ebasoodsalt närvisüsteemile. Organism omastab mangaani joogiveest paremini kui toidust. Täiskasvanud inimese toidus ja joogivees on leitud mangaani keskmiselt 4,0 mg. Mangaani liigsuse sümptomiteks on nõrkus, ärrituvus, impotentsus.\nAlumiiniumi sisaldus pinnavees tekib tehnoloogilistel põhjustel (veetöötlus, keskonnasaaste) ning võib osutuda palju suuremaks kui põhjavees. Kui joogivees on üle 0,5 mg/l alumiiniumit, siis tõuseb piirkonnas oluliselt Alzheimeri haigusjuhtude arv. Kõrge alumiiniumi kontsentratsiooniga vesi tekitab samuti kesknärvisüsteemi vaevusi ja nõrgestab laste immuunsüsteemi.\nPlii võib kahjustad inimese reproduktiivust ja tekitada haiguslikke muutusi kesknärvisüsteemis; see võib tõsta vererõhku ja kahjustada kuulmist; suure konsentratsiooni puhul võib põhjustada aneemiat ja neeruhaigusi. Pliil võib olla teatud mõju käitumisele: võib põhjustada õpiraskusi, pärsida laste kasvu, muuta laps ülitundlikuks. Pudelist toidetavad imikud saavad kuni 85 % vees lahustunud pliid. Plii võib olla nahalööve, sisemist verejooksu, hambakahjustusi, häireid maksa ja neerude tegevuses.\nTavaliselt kõrvaldadatkse elavhõbe veest riigi veepuhastusseadmete abil, kuid inimesed, kes võtavad vett näiteks erakaevust, on ohustatud palju rohkem, eriti arenenud põllumajandusega piirkondades.\nKaadmiumisisaldus on näiteks linnaelanikel veres kümmekond korda kõrgem kui maaelanikel. Mõjutab kõrgvererohutõbe (hüpertoonia), isheemiatõbe, neerupuudulikust.\nSageli esineb joogiveel, eriti maakohatades, väävelvesiniku lõhna. Väävelvesinik eeldadatvasti on loodusliku päritoluga, kuid ta tekib ka sulfaate taastavate bakterite tegevuse (sulfaatredutseeriva mikrofloora) toimel. Väävelvesinik avaldab organismile toksilist mõju.\nPidev suure karedusega vee kasutamine soodustab soolade kogunesmist organismi, mis omakorda põhjustab liigesehaigusi (artriit, polüartriit) ning kivide teket neerudes, sapi-ja kusepõies.\n(Kasutatud kirjandus „Imeline vesi-elu häll“ autor: hüdrogeoloog Erna Sepp,geoloogia-mineraloogiakanditaat.)


3M ÜHEKORDSED KõRVATROPID N2\nBILSOM KõRVATROPID L N2 SININE\nBILSOM kõrvatropid müra vastu. Suurus L.\nBILSOM KõRVATROPID MÜRA VASTU L N2 KOLLANE\nBILSOM KõRVATROPID MÜRA VASTU S N2 KOLLANE\nPHYTENEO OTIC SOLUTION KÕRVASPREI 10ML\nToodet saab kasutada pipeti või kaasas oleva mehaanilise pihusti abil.\n•\tkompleksne hooldus (regulaarne kõrvahügieen, vee eemaldamine kõrvast, välise kuulmiskanali probleemide leevendamine)\n•\tleevendab valulikke sümptomeid põletiku ajal\n•\tpõletikuvastane ja antibakteriaalne toime\n•\tsobib inimestele, kes naudivad veesporti\n•\ttakistab kõrvavaigust korkide moodustumist\n•\tmanustamise valik: pipeti või mehaanilise pihustiga\n•\tõrn ja lihtne pipeti kasutamine muudab lastele manustamise lihtsaks, see on tõestatud meetod, mida on lihtne rakendada igas asendis, sobides ka lamavate imikute jaoks.\n•\tsisaldab taimseid koostisosi (tümool, saialill, üheksavägine, naistepuna)\nKoostis: Glycerin, Butylene Glycol, Cholin Salicylate, Alcohol, Lavandula Angustifolia Oil, Herbarum extractum ex Calendulae flos cum calyce, Verbasci flos et Hyperici herba, Thymolum.\n1 g meditsiiniseadme raviainete sisaldus: Cholin salicylate 80%: 174 mg, Herbarum extraktum: 82 mg (valmistamiseks kasutatud Calendulae flos: 5,25 mg, Hyperici herba: 3,53 mg ja Verbasci flos: 3,53 mg), Thymol: 1 mg. Meditsiiniseade ei sisalda inimverest valmistatud preparaate.\nIseloomustus: Preparaat Otic Solution on otoloogiline meditsiiniseade – lahuse kujul kõrvatilgad. Tegu on kergelt kollaka õlise vedelikuga, mis on pakitud pipetiga pudelisse ja kaasas on sprei otsik.\nPreparaat sisaldab glütseriini ja butüleenglükooli, mis pehmendavad nahka ning pehmendavad ja lahustavad kõvenenud kõrvavaiku. Need kujutavad endast ka abiainete segu, milles on lahustatud teised koostisosad. Koos loovad need bakteriaalsete infektsioonide arenemiseks ebasoodsa keskkonna.\nAinet Cholin salicylate 80% on preparaadis 17,4 massi%. See on põletikuvastase toimega, mis täiendab vahendi mõju, kui kõvenenud kõrvavaik, mustus või selle mehaaniline eemaldamine põhjustavad kuulmekäigu naha ärritust.\nAinet Thymol on vahendis 0,1 massi%. Tegu on puhta 2-isopropüül-5-metüülfenooliga. Thymol mõjub antibakteriaalselt. See täiendab vahendi toimet sobivalt eriti juhul, kui kuulmekäiku jääb vett, mis võib luua sobiva keskkonna bakteriaalse infektsiooni arenemiseks.\nVastunäidustused: Ülitundlikkus ükskõik millise preparaadi koostises esitatud aine suhtes, trummikile nakkuslik või traumaatiline purunemine (trummikile perforatsioon).\nKõrvaltoimed: Üksikutel juhtudel esineb kohaliku reaktsiooni oht, mis ilmneb allergia, ärrituse või kuulmekäigu liigveresusena.\nAnnustamine ja manustamisviis: Toodet saab kasutada pipeti või mehaanilise pihustiga, sõltuvalt kasutaja isiklikust eelistusest. Pipeti abil kandke välisesse kuulmekanali avasse 2-3 tilka. Kui eelistate mehaanilist pihustit, eemaldage aplikaator kaitsepakendist ja kruvige see pipetikorgi asemel kindlalt klaaspudeli peale. Vedeliku pihustisse kogumiseks vajutage seda mitu korda. Sisestage aplikaatori ots välise kuulmekanali avasse ja vajutage 2-3 korda.\nKõrvatilgad kõrvavaigu pehmendamiseks ja kuulmekäigu puhastamiseks.\nallantoiin, etoksüleeritud lanoliin, naaritsaõli


Toiduained | Amway\nPealehekülg Toitumine Toiduained & Joogid Toiduained\nSpetsiaalne äädikas, mis on saadud Itaalia Modena piirkonna Trebbiano ja Lambrusco päritolu viinamarjadest.\nKõrge kvaliteediga oliiviõli, mis on saadud oliividest esimesel pressimisel mehhaanilisel teel.\nSuure gluteenisisaldusega durumjahust pasta.\nLõime vaid parimaid koostisaineid ja autentseid retsepte ja segusid kasutades esmaklassiliste, kvaliteetsete, autentsete itaalia toiduainete, oliiviõlide ja äädikate sarja.\nSpaghetti, Penne Rigate ja Fusilli – meie itaalia pasta on valmistatud kõrgemakvaliteedilisest nisust ‘trafilatura al bronzo’ protsessi abil – tainas tõmmatakse aeglaselt läbi pronksist valatud vormide. See annab pastale kareda tekstuuri, mistõttu pastakastmed kleepuvad sellele ühtlaselt.\n‘Itaalia toiduoru’ südames Parmas vaid parimatest koostisainetest nagu Itaalias kasvatatud tomatid ja külmpressitud oliiviõli valmistatud pastakastmed on kahte maitsvat sorti – tomati & basiilika ning tomati, musta oliivi & seene.\nAutentsete pastakastmete soojendamiseks kulub vaid paar minutit, siis võib need õrnalt keedetud pasta sisse segada ning saate täiusliku itaalia roa.\nAMWAY™ da Carapelli Firenze on esmaklassiline ekstra külmpressitud oliiviõli, mida Itaalia juhtiv kõrgekvaliteediliste ja eksklusiivsete toidukaupade valmistaja Carapelli Firenze spetsiaalselt meie jaoks toodab. Õlil on pehme magus puuviljamaitse ning see on valmistatud valitud ja käsitsi nopitud parimatest vahemereäärsetest oliividest.\nMeie erilise modena palsamiäädika valmistamisel kasutatakse ainult Modena maapiirkondadest saadud Trebbiano ja Lambrusco viinamarju. Äädikas saab tammepuust tünnides laagerdudes tugeva puuviljade maitse ning on ‘Itaalia Modena Palsamiäädika Liidu’ poolt sertifitseeritud.


Tegin kogemata netiseksi sõbranna isaga | Buduaar\nTegin kogemata netiseksi sõbranna isaga\nMeelelahutusportaali Blablabla.ee kasutaja Merca jagas oma kogemusi äpardunud küberseksist.\nRäägin teile ühe loo sellest, kuidas ma esimest ja viimast korda jutukat külastasin ja seal netiseksi tegin. Olin äsja oma poiss-sõbrast lahku läinud ja armuelu ei tahtnud kuidagi uuesti vedu võtta.\nKuna tööl olid seoses firma laienemisega kiired ajad, siis mul lihtsalt polnud aega ega jaksu pärast tööpäeva veel kuhugi mehi lantima minna. Nädalavahetused möödusid aga tööst kurnatuna kodus vedeledes. Sõbrad-tuttavad küll sokutasid mulle oma tutvuskonnast vallalisi mehi ette, kuid pärast järjekordset mõttetut pimekohtingut sai mul nendest peigmehekandidaatidest viimaks villand.\nTundus mõttetu raisata oma niigi napist vabast ajast paar tundi mingi tüübiga restos istumisele, et õhtu lõpuks taas veenduda – normaalseid vallalisi mehi pole olemas! Viimane piisk oligi kohting ühe erijäledikuga.\nKutil on hea töö ja raha rohkem kui kulutada jaksab, sellest hoolimata on ta täielik kooner ja ei vaevu seda ka varjama. Loomulikult viis ta mind sööma kuhugi eluodavasse kohta, kus ta veetis kogu aja praalides kui vähe ta ikka raha kulutama peab, et naisi saada. Viimaks sai ta veel eriti laheda elutõega maha ja ütles, et naine on pandav kuniks tal on vanust vähem kui 25aastat, pärast seda maagilist lävendit olevat neil paras kuskile vanadekoju taanduda.\nIlmselt unustas mu tuttav talle mainida, et mina olen lausa 27aastat vana. Muigasin talle irooniliselt näkku ja ütlesin, et kui sa oled söömise lõpetanud, siis ehk viskad mind vanadekoju ära, meil ättidel pole kombeks nii hilja üleval olla. Loomulikult ei jäänud ma sinna ootama kuni näost punane ahvinimene mind koju sõidutab. Marssisin minema ja helistasin oma tuttavale, et teda „imetoreda“ valiku eest tänada. See sama tuttav soovitaski mul proovida reaalsete kohtingute asemel mõnda interneti tutvumislehte või jutukat. Tema leidis enda abikaasa nimelt Rate.ee portaalist, seega võtsin ta nõu kuulda ja istusin ühel õhtul klaasi veiniga arvuti taha.\nLeidsin ühe suhteliselt normaalsena tunduva jututoa ja asusin seal siis hoolega vestlema. Mõned klaasid veini hiljem olingi ühe päris huvitava tüübiga tutvunud. Olin uudsest kogemusest niivõrd haaratud, ja mis seal salata ka päris veinine, et nõustusin temaga privaattuppa minema. Rääkisime tunde absoluutselt kõigest, meil oli palju ühist ja mida rohkem ma temast kuulsin, seda rohkem ta mulle meeldima hakkas. Nii et kui ta hakkas viimaks juttu seksi peale keerama, siis läksin sellega kaasa.\nMa polnud varem kellegagi netiseksi proovinud, seega olin üsna põnevil. Ma poleks iial uskunud ,et keegi mind lihtsalt sõnadega nii hulluks suudab ajada, nautisin seda kogemust täielikult. Pärast küsis ta, kas ma oleks nõus kui me vahetaks fotosid ja võib-olla saaks ka päriselus kokku. Olin kergelt kahevahel, kuna liiguvad jutud igasugustest hulludest, kes netist endale ohvreid otsivad. Kuna ta tundus aga väga normaalne, siis riskisin. Palusin siiski, et tema saadaks enda pildi esimesena.\nKäe värisedes võtsin saabunud meili lahti, kartsin kohutavalt, et tegu on mingi peletisega. Ta oli juba maininud, et on minust mõnevõrra vanem, kuid ma ei näinud selles probleemi. Pilti vaadates nägin, et tegu on väga kena vanema mehega. Midagi tema juures oli aga kohutavalt tuttavat. Vaatasin oma veinist hägusate silmadega pilti lähemalt ja sain šoki – tegu oli ju mu lapsepõlve parima sõbranna isaga!\nMa polnud Marget ja ta isa juba aastaid näinud, viimati kui kohtusime olin vist 9aastane põngerjas. Igal juhul tundsin ennast nagu tõeline pervert. Nii palju ma teadsin, et Marge isa ja ema elavad siiani koos, seega mees petab teda internetist landitud tibidega. Mul läks süda pahaks, kirjutasin talle, kes ma tegelikult olen. Ta ehmatas ikka päris korralikult ära ja palus mul sellest mitte kellelegi rääkida. Ütlesin, et see mida ta teeb on tema asi ja mina oma nina sinna toppima ei hakka.\nVeel järgmine päevgi oli mul juhtunu pärast paha olla. Iseasi on kui mõni vanem mees sulle külge lööb, teine lugu aga siis, kui ta on sinu sõbranna isa, kes sind kunagi kukil tassinud on. Igal juhul sain omad vitsad kätte, loobusin ideest endale netist mõni mees leida, kes teab ehk oleks järgmisena avastanud, et seksin jutukas oma sugulasega! Õnneks kohtasin firmapeol ühte teisest osakonnast pärit kutti, kellega meil esimesest silmapilgust sädemed lendama hakkasid, nii et mõneks ajaks on kohtingumured murtud!\nMõtlesin, et võiks seda kogemust siin teistega jagada, usun, et ebameeldivaid üllatusi küberseksiga on teistelgi olnud.


TARTU ÜLIKOOLI NARVA KOLLEDŽ ÜHISKONNATEADUSTE LEKTORAAT - PDF\nDownload "TARTU ÜLIKOOLI NARVA KOLLEDŽ ÜHISKONNATEADUSTE LEKTORAAT"\n1 TARTU ÜLIKOOLI NARVA KOLLEDŽ ÜHISKONNATEADUSTE LEKTORAAT Veronika Berzin INTERNETITURUNDUSE VAJALIKKUS MÖÖBLIPOE TEGEVUSE EDENDAMISEL Lõputöö Juhendaja lektor Elen Elbra NARVA 2014\n2 Olen koostanud töö iseseisvalt. Kõik töö koostamisel kasutatud teiste autorite tööd, põhimõttelised seisukohad, kirjandusallikatest ja mujalt pärinevad andmed on viidatud....\n3 SISUKORD SISEJUHATUS INTERNETITURUNDUSE TEOREETILINE ÜLEVAADE Interneti kasutamise eesmärgid Eesti kasutajate seas Tarbijate eelistused mööbli ostmisel internetis Interneti turundus ja selle vajalikkus Internetiturunduse kanalid müügitegevuse edendamiseks Koduleht Otsingumootori turundus Bännerreklaam E-posti turundus Viirusturundus TARBIJATE POOLT KASUTATAVAD VÕIMALUSED MÖÖBLI OTSIMISEKS INTERNETIS Uuringu eesmärgid ja nende täitmiseks kasutatud meetodid. Vajalike andmete kogumine Uurimustulemuste analüüs Järeldused ja ettepanekud KOKKUVÕTE SUMMARY KIRJANDUS LISAD Lisa 1. Ankeet... 49\n4 SISEJUHATUS Internetist ostmine on väga lihtne ja mugav paari hiireklikiga saab kauba tellitud ning mõne aja pärast tuuakse see ukse taha. E-kaubandus kuulub nende teenuste alla, kus on võimalik siseneda suhteliselt lihtsate vahendite ja madala investeeringuga nii ettevõtja, kui tarbija seisukohalt. Vaatamata sellele, et e-kaubandus iga aastaga võtab hoogu juurde ja tekib üha rohkem nii era- kui juriidilisiisikuid, kes kasutavad e- kaubanduse eeliseid, on Eestis vaid mõned üksikud katsed üksikasjalikult ja hoolikalt e- kaubandust uurida ja seetõttu on selle põhjalik analüüs aktuaalne. Antud teema uurimine pakub autorile huvi kuna ta töötab mööblimüügi valdkonnas ja uurimusest saadavad teadmised tulevad töös kasuks. Autor esitab oma kogemuste põhjal hüpoteesi, et paljud inimesed ei julge internetist mööblit osta kuna internetist ostes ei saa mööblit katsuda, see on kallis, raske, mahukas, raskesti transporditav ning ümbervahetamine ja tagastamine on vaevarikkad. Selleks, et teada saada kas hüpoteesid peavad paika, otsustas töö autor läbi viia vastava uuringu. E-kaubandus on avanud ettevõtjatele piiramatud võimalused lihtsalt ja väheste kulutustega müüa oma tooteid ja teenuseid, võib aidata ettevõtete turundusülesannete täitmist otstarbekamaks muuta. Liikudes e-keskkonda muutus tavakaubandus e- kaubanduseks, samuti koos kaubandusega muutus ka selle üks lahutamatu osa turundus, mis sai nimeks e-turundus. Internetikeskkond muutub iga tunniga, siinjuures ettevõtja peab aru saama sellest, et samal ajal muutub ka kliendi käitumine, tema vajadused ja soovid. Seda enam, sest inimene internetis saab ligi praktiliselt igale asjale, mis talle huvi pakub. Ja ettevõtja roll on selles väga selge olla see, kes vastavalt muutlikule situatsioonile annab kõike oma kliendile: kiiret ja kvaliteetset teenindust, ressursside kasutamismugavust, kauba laia valikut, soodsaid hindu jne. Kõik need tegevused aitavad ettevõtjal saavutada oma ärieesmärke. Käesoleva töö eesmärgiks on teha kindlaks internetiturunduse vajalikkus mööblipoe tegevuse edendamisel. Välja selgitada ja analüüsida poe tegevus, mis rahuldab tarbijate vajadusi interneti vahendusel. Saadud tulemuste põhjal veenduda, milliseid internetiturunduse kanaleid saab kasutada ettevõtte tegevuse edendamisel ja kuidas nende rakendamisel saab klientide vajadusi hinnata ja rahuldada. Eesmärgi täitmiseks on püstitatud järgmised uurimisülesanded: internetiturunduse olemuse ja vahendite kirjeldamine; 3\n5 uuringu läbiviimine potentsiaalsete klientide seas, eesmärgiga selgitada välja klientide vajadused, mida saab mööblipood rahuldada erinevate internetiturunduse vahenditega ja informatsiooniga; järelduste ja ettepanekute tegemine mööblipoe internetiturunduse vahendite vajalikkus ning internetiturunduse efektiivsuse tõstmiseks. Püstitatud uurimisülesandeid lahendatakse erinevaid erialaseid allikaid kasutades. Kasutatakse eesti-, inglise- ja venekeelseid raamatuid, teadusartikleid ja statistilisi andmeid. Uuringu valdkonnaks antud töös on lastemööbli müük koolieelsete laste jaoks, sihtgrupiks nende laste vanemad. Uuring viiakse läbi kasutades turunduse valdkonna teoreetilisi teadmisi, samuti ka läbi sihtgrupi praktilise küsitluse läbiviimise. Antud töös internetiturunduse mõiste kasutatakse nagu uute klientide saamine internet valdkonnas. Lõputöö uurimistulemused ning nende analüüs on kasulik eelkõige ettevõttele, kes saab töö tulemusi kasutada efektiivse ja läbimõeldud internetiturunduse strateegia loomiseks. Lõputöö jaguneb kaheks põhipeatükiks, millest esimene kirjeldab internetiturunduse teoreetilisi lähtekohti ja annab ülevaate internetiturunduse vahenditest. Teises peatükis kajastatakse potentsiaalsete klientide seas läbiviidud uuringu tulemusi, esitatakse järeldused ja ettepanekud internetiturunduse vahendite vajalikkuse osas mööblipoe tegevuse edendamisel. 4\n6 1. INTERNETITURUNDUSE TEOREETILINE ÜLEVAADE 1.1 Interneti kasutamise eesmärgid Eesti kasutajate seas Interneti kasutamine on tänapäeval nii levinud, et seda peetakse juba osaks inimõigustest. Järjest enesestmõistetavamaks peetakse interneti kasutamist ka liikvel olles väljaspool kodu ja töökohta seda eriti nooremate inimeste hulgas. Lisaks asukohaga seotud juhtmevabale internetiühendusele, nagu WiFi, on järjest suuremat populaarsust kogunud ka mobiilsidevõrgu kaudu pakutav internetiühendus, mida inimesed kasutavad oma nutitelefonide abil. Eestis kasutatakse liikvel olles internetti veidi rohkem kui Euroopas keskmiselt (vastavalt 37% ja 32% aastastest) (Eesti : 48). Iga inimkooslusega käib kaasas ka äritegevus. Internet ei ole erand ja sellel on omad eelised. Näiteks kiirus, kiire infovahetus, rahvusvaheline ulatus, info leidmise lihtsus jne., mis tänapäeva elutempos on väga tähtsad ärimeestele, kes on viinud oma äri veebikeskkonda (Edwards jt 2000: 21). Selleks, et uurida millised tegurid mõjutavad inimesi ostu sooritamisel internetis, on oluline eelnevalt vaadata, millega inimesed üldiselt internetis tegelevad, milleks seda oma elus kasutavad, kokkuvõttes millised on nende prioriteedid veebikeskkonna kasutamisel. Interneti kasutajate osakaal on Eestis kasvanud kiiresti, kõige väiksema osakaalu kasutajatest moodustavad pensioniealised inimesed. Isikuid, kes arvutit ja internetti ei kasuta, jääb järjest vähemaks. Alates 2008 aastast kuni 2012 aastani interneti kasutavate leibkondade arv on tõusnud 58-lt 75 protsendini aasta I kvartalis oli arvutit ja internetti kasutanud 78% Eesti aastasest elanikest, Euroopa Liidu (edaspidi EL) elanikest kasutas aasta I kvartalis internetti vaid 73% inimestest aastal kasutas internetti juba 80% aastastest elanikest (Statistikaamet. Kaheksal leibkonnal ). Mis puudutab inimeste eelistusi internetti kasutades, siis 2013 aastal suurim hulk (91%) Eesti internetikasutajaid luges ajalehtede veebiväljaandeid, sellele järgnes e-posti kasutamine (85%), toodete ja teenuste kohta info otsimine (75%) ning internetipanganduse kasutamine (87%). Olid ka väga populaarsed avaliku sektori veebilehekülgede kasutamine (65%), sotsiaalmeedias osalemine (62,1%), interneti kaudu helistamine (58%), vikidest info otsimine (57%) ning ligi pooled otsisid tervisega 5\n7 seotud infot (48%). Ülevaatliku info interneti kasutajate eelistustest annab joonis 1. INTERNETI KASUTAJATE EELISTUSED VANUSES a. Osakaal kõigi interneti kasutajate seas, % Ajalehtede/ajakirjade lugemine internetis (739 tuhat) 91,2 Internetipanga teenuste kasutamine (736,9 tuhat) 90,9 E-posti kasutamine (685,1 tuhat kasutajat) 84,5 Info otsimine toodete/teenuste kohta (608,6 tuhat) 75,1 Sotsiaalvõrgustikes osalemine (503,6 tuhat) Telefoniga rääkimine interneti kaudu / videokonverentsid (482,5 tuhat) Vikidest info otsimine (463 tuhat) 59,5 57,1 62,1 Info saamine avaliku sektori veebilehekülgedelt (453,1 tuhat) Tervisega seotud info otsimine (nt trauma, haigus, toitumine jne) (396,3 tuhat) 48,9 55,9 Täidetud blankettide tagastamine (300,1 tuhat) 37 Blankettide allalaadimine (300,2 tuhat) 37 Tarkvara allalaadimine (274,5 tuhat) 33,9 Reisiteenuse kasutamine (243,2 tuhat) 30 Töö otsimine ja kuulutuse saatmine internetis (207,8 tuhat) Kodaniku- või poliitilistel teemadel arvamuste lugemine/postitamine veebilehtedel (149,9 tuhat) Ametialastes sotsiaalvõrgustikes osalemine (140,7 tuhat) Toodete/teenuste müümine (k.a oksjonite pidamine) (133,3 tuhat) 25,6 18,5 17,4 16,4 Kodaniku- või poliitilistel teemadel online-aruteludes või hääletamistes osalemine (64,4 tuhat) Osalemine e-kursustel (58,4 tuhat) 7,9 7, Joonis 1. Interneti kasutajate eelistused vanuses aastat 2013 aastal (Statistikaamet: 2013) 6\n8 Ülalolevate näitajate põhjal saab öelda, et toodete ja teenuste ostmine on populaarne, kuid tegelikult on lood veidi teistsugused. Reaalselt kasutavad Eesti elanikud e-kaubandust oluliselt vähem kui seda tehakse EL-is keskmiselt. Nimelt tooteid ja teenuseid oli viimase aasta jooksul interneti kaudu ostnud kolm kümnest Eesti aastasest internetikasutajast, ehk kõigest 30%, EL-is on see näitaja 60% (Eesti Statistika Kvartalikiri 1/2013: 35). Kõige levinum on kaupade ja teenuste ostmine oma riigi siseselt. Kohalikelt müüjatelt oli kaupu või teenuseid ostnud kaheksa kümnest Eesti e-kaubanduse kasutajast, EL-is üheksa kümnest. Muudest EL-i liikmesriikidest (väljastpoolt oma elukohariiki) olid interneti kaudu ostnud pooled Eesti e-kaubanduse kasutajatest ja EL-is veerand. Väljastpoolt Euroopa Liitu oli ostnud veerand Eesti ja kaheksandik EL-i e-kaubanduse kasutajatest. Eesti mehed ja naised kasutasid e-kaubandust enam-vähem võrdselt (vastavalt 22% ja 24%), linnaelanikud rohkem kui maaelanikud (vastavalt 25% ja 19%). Veelgi suuremat mõju avaldas e- kaubanduse kasutamisele haridustase: kõrg-, kesk-, põhi- või madalama haridusega elanike hulgas oli interneti kaudu kaupu või teenuseid ostmise osatähtsus vastavalt 34%, 20% ja 12%. Kõige levinum oli internetis piletite ostmine üritustele (nt. kontserdi-, kino-, teatripiletid), seda oli teinud ligi pooled e-kaubanduse kasutajad. Palju osteti ka rõivaid, sporditarbeid ning reisi- ja majutusteenuseid (Eesti Statistika Kvartalikiri 1/2013: 35). Alles viimastel aastatel on e-poe kasutajate osakaal hakanud oluliselt kasvama. Eelmise aasta aprillis/mais teostatud Eurobaromeetri järgi ostis internetist midagi viimase 12 kuu jooksul 46% eestlastest vanuses 15+. Eesti eristub teistest riikidest selle poolest, et siinsed elanikud ostavad oluliselt enam e-poodidest, mis asuvad väljaspool oma elukoha riiki. Selle näitajaga ületatakse oluliselt Euroopa keskmist: Eestis on teistest riikidest internetist ostjaid 33% ning Euroopa Liidus 22%. Mis viitab sellele, et kodumaistel e- poodidel on olnud raskusi konkureerides rahvusvaheliste e-poodidega kaubavaliku laiuse ja hinnataseme soodsuse osas (Internetipoodidest ). Üheks põhjuseks on ka see, et Eesti poodide kahjuks räägib eelkõige usaldusväärsus, mis on turul tegutsevate petturite tõttu madal. Täna ei ole tarbijal ka piisavalt informatsiooni usaldusväärsete e-poodide osas (Lõpparuanne : 69). Eestlaste hoiakutes e-poodide vastu on tasapisi aidanud barjääre vähendada paljude teenuste ja toimingute järjepidev kandumine internetti, näiteks internetipangandus, e- maksuamet, e-kool, e-valimised, digiallkiri ja digiretsept. Ehk siis internetis oluliste 7\n9 asjade toimetamine on muutunud üha loomulikumaks ja igapäevasemaks ning aina väiksemaks muutuvad psühholoogilised takistused internetis ostude sooritamiseks. Tänavu jaanuaris TNS Emori poolt läbi viidud e-kaubanduse seireuuringu alusel (üleeestiline küsitlus, millele vastas 991 inimest, vanuses 15 74a) on peamiseks argumendiks e-poodidest ostude tegemisel mugavus ostja ei pea ostu sooritamiseks kodunt või kontorist väljuma. Suurimaks puuduseks ja kiiremat kasvu pidurdavaks faktoriks on jätkuvalt võimaluse puudumine ostetavaid asju katsuda ja proovida (Internetipoodidest ). Kokkuvõtvalt võib öelda, et interneti või elektrooniliste kanalite kasutamine jaotuskanalis võib avada palju võimalusi, kuid sisaldab ka mitmesuguseid ohte, mida kõiki tuleb analüüsida. Ka tarbijate ostukäitumine on valdkonniti erinev kui raamatuid ja mitmesuguseid (lennu-, rongi-, bussi-, teatri-, kinno- jne) pileteid ostetakse interneti vahendusel meelsasti, siis näiteks toidu-, hügieeni-, kosmeetika- jmt kaupu väga vähe. Samas võib see tuleneda asjaolust, et osades valdkondades pole veel õiget elektroonilist ärimudelit leitud, seega tuleb igal juhul arengut jälgida ja mitte jääda konkurentidest maha, hoides kinni traditsioonilisest jaotuskanalite mudelitest (Kuusik jt 2010: 281). 1.2 Tarbijate eelistused mööbli ostmisel internetis Mööbli ostmine internetist on väga mugav ja viimasel ajal paljudele inimestele ka eelistatav ostuviis (Mööbli ). See omab palju eeliseid võrreldes tavalise ostuprotsessiga, kui inimene päevast päeva külastab mitmeid kauplusi ja otsib vajalikku mööblieset, mis talle meeldib. Samuti võib olla, et ostjal ei ole võimalik poodides käia või ei ole kodukohas mööblipoode. Seega on internet sobivaks väljapääsuks, kuid sellel on ka muid eeliseid. Internet annab ostjale järgmised võimalused (Balabanov 2001: 93): leida vajalikku kaupa realiseerivad firmad; hinnata turukonjunktuuri ja valida vajaliku kauba firma või müüja; esitada täiendavaid küsimusi firmale või müüjale e-posti teel ja saada vastuseid; tellida kaupu; valida transporditeenuse pakkujat; tellida kauba kohale toimetamist; 8\n10 teostada makseid. E-kaubanduse väärtus ostjatele seisneb selles, et tunduvalt säästetakse vajaliku kauba otsimisele ja ostmisele kuluvat aega, samuti pakutakse suurt kaubavalikut (Balabanov 2001: 190). Seda väidet toetavad Living.ee kaudu mööblit ostnud inimesed, kes peavad interneti-poe eeliseks kümneid kordi suuremat valikut, muuhulgas ka mööbliriide ja puidu värvitooni osas. Valik võib olla nii suur, et otsuse langetamine võib seetõttu raskeks osutuda. Living.ee portaalis pakutavate toodete arv jääb selle omaniku ja arendusjuhi Ove Siiro andmetel 8500 ja 9200 vahele (Tarbija ). Mis puudutab mööblit, kui otsitavat kaupa internetis, siis eelkõige tuleb uurida, mida mööbel inimeste elus tähendab ja milliseid tingimusi inimene sellele esitab. Mööbel mängib olulist rolli pere sotsiaalsete vajaduste rahuldamisel. Mööbel esindab kodu tähtsamaid osi, kus inimene viibib olulise osa oma elust, samuti aitab see inimestel väljendada oma isiksust ja tundeid. Nagu selgub Franklin Furniture Instituudi uuringust, peavad tarbijad seda väidet väga tähtsaks, kuna mööbliga võib väljendada enda identiteeti ja isikupära. Suur osa, nimelt 72,7% vastanutest nõustus, et minu mööbli disain peegeldab minu isiksust ja 60,7% nõustus, et nad väljendavad end mööbliga, mida nad ostavad. Mis puudutab mööblit, siis selle väite kohta ei olnud erisusi erinevates vanusegruppides küsitletute seas, küll aga olid naised rohkem nõus sellega kui mehed (Ponder 2013: 14). Mööbli abil saab väljendada ka oma sotsiaalset staatust või vähemalt, millises staatuses inimene ennast näeb. Samuti on mööbel tihedalt seotud mälestuste ja lapsepõlvekogemustega. Mööbel mängib stabiilset ja olulist rolli meie elus (Hassan 2010: ). Mööbli ostmine ise on seotud inimese üldise ostukäitumisega. Kui inimesele ei meeldi ostuprotsess ja valida erinevate variantide vahel, siis sooritab ta mööbli ostu kiiremini ja valib esimese sobiva eseme. Kui aga inimesele meeldib poodides käia, siis suure tõenäosusega ostab ta mööblit samamoodi (Hassan 2010: ). Seda toetab ka Ponderi uuring, mille tulemuste põhjal pooled vastanutest (50,1%) on nõus sellega, et nad käivad mööblipoodides isegi siis, kui neil ei ole selleks konkreetset vajadust (Ponder 2013: 18). Kindlasti on väga tähtsal kohal ka ostetava mööbli stiil ja välimus. Mööbli stiil sümboliseerib perekonna elustiili ja elamisstandardit. Väga oluliseks loetakse just elutoa mööblit, sest seal toimub peamine suhtlemine külalistega (Karki 2000: 85-90). 9\n11 Üks mõjutavatest faktoritest ostuprotsessis on see, et inimene võib olla juba eelnevalt välja valinud mööblistiili, mida ta otsib. See oluliselt vähendab juba otsingute alguses vajadust otsida mitmetest infoallikatest ja müügikohtadest. Oluline on ka tarbija eelmise mööbli stiil. Inimesed, kes on rahul oma eelmise mööbli stiiliga, vajavad vähem aega otsustamiseks ja nad kaaluvad väiksema hulga alternatiivide vahel, kui need, kes ei ole rahul oma eelmise mööbliga (Karki 2000: 85-90). Üks olulistest teguritest mööbli ostmisel on kindlasti hind. Hinnatundlikkus oleneb sellest, kui kiiresti on tarbijal toodet vaja. Kui tarbijal on kiiresti toodet vaja, siis ei mängi hind nii suurt rolli. Ei saa eirata ka seda, et allahindlused silmnähtavalt mõjutavad ostjaid positiivselt. (Karki 2000: 85-90). Tegelikult ei seisa hind ostuprotsessi mõjufaktorites esikohal. Näiteks USA-s läbiviidud uuringu tulemuste põhjal selgus, et ainult 8% veebikeskkonnas ostjatest on tegelikud hinnakütid ja ainult 30% ostjatest toovad välja madalaid hindu kui võtme-eeliseid internetist ostmisel (Constantinides 2004: ). Analoogselt teooriale mööblihinna vähese olulisuse kohta toetab ka 2009 aastal PriceGrabber.com poolt läbiviidud uuring, kui interneti kasutajad, otsustades osta mööblit e-poest panid mõjufaktoritest esikohale teiste interneti kasutajate arvamuse toodete kohta (52% vastanutest), millele järgnes otsitava mööbli omaduste võrdlus (49%), tuttava brändi või tootja otsimine (45%), mööblipoe reitingud (31%), otsitava mööbli stiil ja väljanägemine (29%) ja alles viimasel kohal oli madalam hind (24%) (Consumer : 6). OSTU MÕJUTAVAD TEGURID TÄHTSUSE JÄRJEKORRAS Osakaal internetist ostjate seas, % Interneti kasutajate arvamus toodete kohta 52 mööbli omaduste võrdlus 49 tuttava brändi või tootja otsimine 45 mööblipoodide reitingud 31 otsitava mööbli stiil ja väljanägemine 29 madalam hind Joonis 2. Ostu mõjutavad tegurid tähtsuse järjekorras (Consumer ) 10\n12 Ülaltoodud uuringute tulemuste alusel võib kindlalt öelda, et mööbli otsimine ja samuti ostmine omab impulsiivset, emotsionaalset iseloomu. Ostjaid huvitavad rohkem mööbli esteetilised omadused, stiil, värvigamma, mööbli vastavus pere ettekujutustele elustiili ja elustandartide kohta. Selline tavakasutajale tähtis faktor nagu hind ei oma mööbli ostmise puhul juhtrolli, ostjad pööravad rohkem tähelepanu teiste kasutajate arvamustele, mööbli omadustele, samuti stiilile ja välimusele, mööbli maksumuse aga panevad nad tähtsuse poolest viimasele kohale. Ostjad püüavad väljendada ennast läbi meeldivama mööbli ostmise, seepärast nende tunded ja soovid mängivad mööbli ostmisel võtmerolli. Tuginedes ülaltoodud uuringute tulemustele, võime kindlalt öelda, et turunduse peaeesmärgiks oli ja jääb klientide soovide ja vajaduste väljaselgitamine ja nende rahuldamine. 1.3 Interneti turundus ja selle vajalikkus Peter Drucker, turunduse üks juhtivatest teoreetikutest, annab palju laiema mõiste ja räägib, et turunduse ülesanne seisneb selles, et turustuse jõupingutusi miinimumi viia. Turunduse ülesanne on selliste teadmiste ja klientide nõuete ja vajaduste mõistmise taseme saavutamine, kus teie poolt pakutavad tooted ja teenused nende vajadustele täielikult vastavad ja müüvad iseennast. Turunduse ideaalne tulemus on ostu jaoks valmis tarbija (Kotler 2003: 17). Turundusega luuakse teatud tarbijakasud: Vormikasu toote kuju ja omadused; Ajakasu toote pakkumine, kui tarbija seda soovib; Kohakasu toote müümisene seal, kus tarbija seda vajab; Omandikasu toote isiklikust või kollektiivsest omamisest; Teabekasu teadmistest firma ja toote kohta. Tootja loob vormi-, vedaja koha-, vahendaja aja-, reklaamija teabe- ning müüja omandamiskasu. Turunduse eesmärgiks on valmistada õigele tarbijale õige toode, toimetada see õigel ajal ja õige sõnumiga õigesse kohta (Vihalem 2008: 13). Turundus on tähtis, kuna turundus stimuleerib nõudlust; turunduskuludel on märkimisväärne kaal müügihinnas; turunduses on hõivatud suur osa töötajaskonnast; turundus on kasutatav kõikvõimalikes organisatsioonides; turundus toetab nii tootmist, vahendamist kui tarbimist; turundus täidab väga paljusid funktsioone; turundus mõjutab 11\n13 kõiki inimesi tarbijatena, kujundab nende arvamusi, hoiakuid, elustiili ja -kvaliteeti (Vihalem 2008: 13). Digirevolutsioon kinkis ettevõtjatele ja kindlasti tarbijatele terve rea uusi võimalusi. Vaatame läbi tänapäeva ostjate potentsiaali. Oluline ostujõu kasv. Nüüd arvutihiire ühe kliki abil, tarbijad ja ärikliendid saavad võrrelda konkurentide hindu ja toodete omadusi, saada vastuseid oma päringutele, sooritada oste ja isegi pakkuda müüjale oma hinda, kui on soovi kaubelda. Toodete ja teenuste mitmekesisuse laiendamine. Inimesed võivad tellida internetist mida soovivad: mööblit, pesumasinaid, turunduskonsultatsioone ja isegi arsti nõuandeid. Lisaks sellele võib vajalikku kaupa tellida praktiliselt igast maailmapunktist. Informatsiooni suur maht: igalt poolt igast asjast. Online režiimis inimesed saavad lugeda ükskõik millised ajalehti, ükskõik mis keeles, ükskõik mis riigist; omavad ligipääsu entsüklopeediate, sõnastike, arstliku informatsiooni, kinoreitingute, tarbekaupade testimise tulemuste ja muude informatsiooniallikate juurde. Koostöö, tellimuste esitamise ja vastuvõtmise lihtsustamine. Ostjad saavad esitada tellimuse endale sobivast kohast telefoni või interneti teel 24 tundi ööpäevas 7 päeva nädalas ja saada tellitud kaup kätte endale sobivas kohas, näiteks kodus või kontoris. Võimalus võrrelda kaupade ja teenuste kohta hinnanguid. Erinevates spetsialiseeritud foorumites saavad kliendid jagada omavahel informatsiooni ja arvamusi küsimustes, mis pakuvad vastastikust huvi (Kotler 2003: 14). Nagu näha eespool, kaubandus läks sujuvalt üle internetti, võttes ka kaasa oma tarbijaid, kes kasutavad veebikeskkonda oma ostude tegemiseks iga aastaga aina rohkem. Tänapäeval interneti ja turunduse seost nimetakse e-turunduseks. E-turundus on ettevõte jõupingutused informeerimise, kommunikatsiooni, oma toodete ja teenuste promotsiooni ja müümise näol interneti kaudu (Kotler 2003: 49). Seega, e-kaubandus oma tegevuse arendamiseks peab kasutama samu turunduse vahendeid: toote arendamine, hinnakujundamine, jaotuskanalite ja reklaamitegevuse planeerimine, nagu tavakaubanduses. E-turunduse meetmestiku kasutamine on vajalik eelkõige ettevõtte müügi kasvatamisel ning turu laiendamisel. E-turunduse ülesandeks on, et sõnum oleks seal, kus tarbijad üha enam aega veedavad internetis. Internet võib aidata turundusülesande täitmist otstarbekamas muuta, kuid e-turundus, millest me loeme ja 12\n14 räägime, on lõpuks ikkagi lihtsalt turundus: kliendivajaduste aimamine, mooduste otsimine nende rahuldamiseks ja samal ajal sellega raha teenimine. Täht e tähistab ainult uut lisandunud keskkonda (Luik 2008: 6). Tihti viidatakse e-turundusele ka kui e-kaubandusele. Vaadeldes ettevõtete äritegevust suures plaanis, siis aastakümneid traditsioonilises keskkonnas tegutsenud ettevõtte laienemist veebimaailma on tõesti võimalik käsitleda kui ühte lisandunud turunduskanalit ning kogu e-kaubandust vaadelda turundustegevusena. Eriti kui kasutataksegi ainult veebilehte, bännereid ja otseposti. Siiski on oluline mõista, et e- turundus on vaid osake kogu e-kaubanduse tegevusest. Praktikas hõlmab internetiturundus endas ettevõtte veebisaidi kasutamist koos onlinepromotsioonivahendite ja tehnikatega nagu otsinguturundus, suhetevõrgustikud, bännerreklaamid, mikrosaitide ja otseposti rakendamine (Luik 2008: 7). Seda kõike ei tohi ükski ettevõtja unustada ja kasutada internetiturundust ettevõte senisest äripraktikast ning toodetest, teenustest ja klientide harjumustest (Chaffey 2006: 4). Tänapäeval aga paljud ettevõtted loovad oma kodulehed ja piirduvad vaid toodete ja teenuste pakkumisega, unustadesinterneti ülejäänud võimalused. Internet annab võimaluse müüa oma tooteid ja teenuseid seal, kuhu ettevõte füüsiliselt ei jõua praktiliselt üle kogu maailma. Oma kodulehel saab pakkuda suuremat kaubavalikut, kui mahutab firma ladu, kaupa saab müüa ööpäevaringselt, klientidega saab suhelda kas foorumites, e-posti kaudu või online-režiimis, tänu sellele saab kiiremat tagasisidet oma tegevusele, muuhulgas hoiab ettevõte kokku tavakaubanduses vajaliku infrastruktuuri välja ehitamise ja haldamise pealt. Kogu tegevuse tulemusena saab näha kliendibaasi laiendamist, teenuste ja toodete kvaliteedi tõstmist ja muidugi ka müügitulu kasvu. Ettevõtjal tuleks oma tegevuse planeerimisel lähtuda ülaltoodud tarbijate potentsiaalist ja omalt poolt pakkuma kõike selleks, et seda veelgi suuremaks kasvatada, mille kaudu ettevõte saavutab oma strateegilised eesmärgid ning pakub seeläbi kasu tarbijale. Internetiturunduse vajalikkus peitubki tarbijate poolses valmisolekus kasutada virtuaalseid teenuseid. Kokkuvõttes arvab autor, et internetiturunduse vajalikkus sõltub sellest, kui hästi ettevõtja interneti võimalusi näeb ja rakendab neid mõlema osapoole kasumi saamiseks. 13\n15 1.4 Internetiturunduse kanalid müügitegevuse edendamiseks Koduleht Koduleht on firma visiitkaardiks internetis. Sealt saab infot nii firma enda, selle toodete ja hindade kohta. Üks võimalikke väljundeid on internetipoe võimalus (Jaansoo 2012: 72). Organisatsioonid loovad oma kodulehed informatsiooni levitamise ja oma toodete ja teenuste edendamise eesmärgiga. Samuti võimaldab firma koduleht teostada rahvusvahelisi ülekandeid ja kauba ning teenuste online-müüki (Kotler 2003: 32). Kindel on see, et iga firma peab silmas oma eesmärke ja iga veebileht on loodud teatud eesmärkide saavutamiseks. Chaffey on jaganud kõik internetis olemasolevad kodulehed võtmefunktsioonide järgi nelja liiki (Chaffey jt 2006: 14): E-kommerts kodulehed. Kodulehe eesmärgiks ja sisuks on veebi teel toodete ja teenuste müük. Teenustele suunatud, suhteid loov ja haldav veebileht. Jagab informatsiooni, et stimuleerida ostu ning luua positiivseid suhteid. Brändi tuntuse kasvatamise leht. Elamuse pakkumine brändi toetuse tõstmiseks. Portaal või meedialeht. Informatsiooni ja uudiste pakkumine mingi teema või teemade kohta. Oma veebileht annab ettevõttele lisaks varem olemasolevate kommunikatsiooniteenustele laia valiku lisavõimalusi. Nende peaeripära on see, et nüüd saab ettevõte osutada oma kasutajatele lisateenuseid: anda informatsiooni, pakkuda eelja garantiihooldust, müüa oma tooteid ja teenuseid. Oma veebilehe kasutamisel tõuseb internetis läbiviidavate reklaamkampaaniate efektiivsus, kuna iga reklaam võib sisaldada viidet firma koduleheküljele, kus on kasutajate jaoks palju rohkem informatsiooni ja kus klient saab koostada endale täiusliku ettekujutuse firma ja selle pakkumiste kohta. Lisaks sellele võib informatsioon külastajate käitumise kohta minna koheselt firma infosüsteemi ja annab sedasi võimaluse klientide paremaks teenindamiseks. Seega, koduleht on üks peamisi elemente internetiturunduses ja nõuab kõige rohkem tähelepanu ettevõte turundusosakonna poolt (Uspenski 2003). Kui ettevõte plaanib ennast laiendada globaalselt, siis koduleht peab olema loodud mitmes keeles ja katma erinevatest riikidest kasutajate harjumusi. Üheks tähtsamaks ülesandeks võib lugeda ka külastajate liikumiseloogika planeerimist graafika koordinatsiooni, sõnade ja ühenduste abil. Kodulehe hea disain aitab külastajatel tuvastada, mis leheküljel nad asuvad, mida veel võib veebilehel vaadata ja kuidas 14\n16 vajaliku informatsioonini jõuda. Veebidisaineritel tuleb korduvalt loodavaid veebilehti testida selleks, et veenduda, et potentsiaalsed külastajad ei eksiks veebilehele sattudes ja ei pettuks selle mugavuses (Kotler 2003: 35). Esimesena näeb külastaja veebilehe avalehte. Tehniliselt hea avalehe omadused on järgmised (Aavik 2010): funktsionaalne kujundus, lihtsasti navigeeritavad menüüd ja lingid; võimalik aimata lehe struktuuri ja info paiknemise loogikat, tänu millele leiab vajaliku info vaid mõne klikiga; hästitöötav otsing; kiire avanemine, laadimine alla 3 sekundi. Firma koduleht on internetiturunduse aluseks. Oluline, et see oleks intuitiivselt arusaadav lihtsa navigeerimisega, varustatud värske infoga, hea info leitavus, kaasaegse disainiga. Aasta vanune info ei ärata kindlasti usaldust. Selleks, et teada saada kas veebileht on hästi kasutatav, on vaja sellele teha veebilehe kasutatavuse (usability) testid. Neid on võimalik korraldada väga lihtsalt ja mitmel viisil: alates lehe testimisest paberil kuni selleni, et salvestatakse info, kuhu inimene vaatab, kui kaua tal selleks aega kulub ja kus ta kursoriga liigub. Et külastajad kodulehe üles leiaksid, peab selle loomisel arvestama otsingumootoritega, kust tuleb tavaliselt enamik külastajatest seda nimetatakse SEO (Search Engine Optimization) ehk otsingumootorite jaoks optimeerimine (Eelrand 2012) Otsingumootori turundus Veebilehtede optimeerimine otsingumootorite jaoks on igasugune veebilehe juures ja selle heaks tehtav tegevus, mis aitab otsingumootori tulemuste lehel saavutada sellele lehele võimalikult kõrge positsioon (Moran 2009). Enamus inimesi satuvad internetis midagi otsides veebilehtedele otsingumootorite abil. Teisisõnu on see sarnane inimese minekuga tänavale, kust ta kavatseb leida teda huvitavat asutust. Teda ei huvita konkreetne veebileht vaid veebileht, mis toob talle konkreetset kasu informatsioon, kaup või teenus. Kuna otsing toimub sõnade alusel, siis parima tulemuse annab see veebileht, milles sisalduv tekst on sobivaim otsingusse sisestatud sõnadele. Loogika on lihtne, mida 15\n17 rohkem on otsitud sõnu veebilehel, seda kasulikum on leht kasutajale, seda suurema arvu vastustega veebileht tuleb otsingutulemuste esireale (Jevdokimov 2007: 38). Veebilehe optimeerimine otsingumootoritele terve töödekompleks on suunatud sellele, et veebileht saaks esikoha internetikasutaja otsingutulemustes nende sõnade alusel, mida kasutaja trükib otsingumootori aknasse. SEO on otsingumootorites oluline mitmel põhjusel. Ligi 50% kõikidest veebilehtede külastustest saavad alguse otsingumootoritest. Ülejäänud 50% on enamasti taaskülastused, st inimesed teavad juba täpselt, mis lehte nad külastada tahavad. Enamus uutest külastustest aga tulevad otsingumootorite kaudu, muutes otsingumootorid uutele külastajatele kõige tähtsamaks veebilehtede külastamise allikaks. Mitmed uuringud on näidanud, et suur osa veebis asuvate äride tarbijatest tulevad samuti otsingumootorite kaudu. Ligi 80% nendest, kes plaanivad veebi vahendusel midagi osta või otsivad toodete kohta infot, alustavad otsingumootoritest. Otsingumootorite kaudu pääseb kergesti ja odavalt inimesteni. See on oluliselt odavam ja lihtsam viis kui mistahes muu turundusvõtte või reklaami kasutamine (Kent 2004: 13). Sellest tulenevalt, otsingumootorid on üks peamisi allikaid firma veebileheni jõudmiseni. See ei tee veebilehe külastajatest koheselt kliente, aga potentsiaalsed kliendid on nende külastajate hulgas olemas. Nagu eespool näha kasutab suur hulk inimesi teenuste või toodete otsimiseks otsingumootoreid. Seega on see hea ja tulus viis oma ettevõtte kodulehe nähtavuse suurendamiseks. Otsingumootorid on usaldusväärsed ja tulutoovad ning need võimaldavad inimestel otsida vajalikku informatsiooni läbi tuhandete veebilehtede. Otsingumootorid pakuvad soodsat võimalust meelitamaks külastajaid ettevõtte kodulehele Bännerreklaam Reklaam on tänapäeval kõige levinum ettevõtte kommunikatsioonipoliitika töövahend. Reklaamimine on turunduses silmatorkavaim tegevus (Vihalem 1996: 130). Sama väide kehtiv ka reklaami kasutamisel internetis. Internetireklaami eelised (Jaansoo 2012: 72): 16\n18 inimene on protsessis aktiivne; suur auditoorium; piiramatu infomaht; reklaam on pidevalt saadaval; madal hind; hea tagasiside; reklaami muutmine lihtne ja odav. Internetireklaami puudused (Jaansoo 2012: 72): paljudele inimestele tundub pealetükkiv ja tüütu; konkureerivaid sõnumeid on palju; esineda võivad tehnilised probleemid: turvalisus, anonüümsus jne. Reklaami internetis teostatakse tihti nn bänneriga ehk interaktiivse lingiga. Kui inimesel tekib huvi reklaamitava vastu, siis klikkab ta bänneril ja liigub edasi saamaks rohkem informatsiooni reklaamitava kohta (Jaansoo 2012: 72). Bännerreklaam on tuntuim internetiturunduse lahendus, millega internetikasutajad puutuvad kokku kõige tihedamini. See on enim kasutatud reklaamiliik, kuna on suhteliselt odav ja kergesti teostatav. Bänner (ingl. banner suurte tähtedega peatükk) on graafiline korrapärase vormiga reklaamplokk mis on reklaamiandja veebilehega seotud hüperviite abil. (Balabanov 2001: 191). Bänner, imiteerides virtuaalkeskkonnas samu omadusi ja võimalusi, mida pakuvad tavaelus reklaamsildid, võttis internetis oma kindla kohta (Balabanov 2001: 191). Bänneri põhieesmärk on äratada interneti kasutaja tähelepanu ning suunata teda läbi kliki edasi reklaamitava ettevõtte kodulehele. Ettevõtted maksavad veebisaitidele võimaluse eest neile paigutada enda reklaambännereid (Kotler 2003: 36). Interneti külastuse kasv, reklaampindade ja bännervõrkude arvu suurenemine viisid bännerreklaami otsese efekti miinimumi: selleks, et kasvõi üks inimene teeks bänneril kliki, on vajalik, et bänner ilmuks sadu või isegi tuhandeid kordi. Seetõttu ei vaadata enam bännerreklaami kui külastajate ligi meelitamise vahendit. Sellegipoolest, reklaami imago funktsioon online- massiteabevahendites aina kasvab: mida rohkem külastaja näeb pilkupüüdvat reklaambännerit, seda enam on võimalusi, et sel momendil, kui jõuab kätte aeg võtta vastu ostuotsus, teeb külastaja otsuse antud ettevõtte kasuks. 17\n19 Bännerreklaam on jõudnud sisuliselt tänavaposteril oleva reklaami tasemeni oluline on vaid see, et ta oleks nähtav (Jevdokimov 2007: 18). Kõige levinumad on bännerid GIF ja JPG formaadis, kuid nüüd kasutatakse tihedamini ka teisi formaate ja tehnoloogiaid, sellised nagu ShockWave ja Java. Bännerid võivad olla realiseeritud kas liikuvate või staatiliste piltidena. Nende mõõtmed sõltuvad üldjuhul konkreetsest keskkonnast. Enamlevinumad on 468 x 60, 180 x 150, 120 x 60 ja 88 x 31 pikselised (laius x kõrgus) bännerid, suurusest sõltub bänneri allalaadimise kiirus. Kasutada võib kuni 256 värvi (kehtestatud selleks, et reklaamid ei koormaks interneti keskkonda üle) (Uspenski 2003). On olemas kaks põhilist bännerreklaami paigutamise valikut: individuaalsed läbirääkimised konkreetsete veebilehega (kas tasulised või bännerite vastastikuse vahetuse alusel); pöördumine reklaamteenuseid pakkuva ettevõtte poole, kes annab võimaluse paigutada oma bänner korraga mitmele veebilehele (Jurasov 2003: 317). Bännerreklaami efektiivsuse mõõtmiseks kasutatakse kahte näitajat: Bänneri näitamise arv. See näitaja kajastab mitu korda üht või teist bännerit oli näidatud potentsiaalsetele ostjatele. Reageerimiste arv. See näitaja kajastab, kui palju kordi klient vajutas kursoriga bännerile selleks, et minna edasi reklaamitavale veebilehele või huvitava info üksikasjalikuks vaatamiseks. Selle näitaja kirjeldamiseks kasutatakse terminit СTR (click-through rate). See peegeldab suhet reageerimiste arvu ja bänneri näitamise arvu osas või läbimise kasutegurit. Kõige sagedamini jääb see näitaja 2% ja 10% piiridesse (Dik jt 2005: 227). Sellest selgub, et reaalsete külastajate pöördumiste arv on suhteliselt madal. Interaktiivsed bännerid äratavad auditooriumi tähelepanu ja kaasavad tarbijaid omapärasesse koostööprotsessi reklaamijaga. Näiteks, esimene Java-bänner, mis reklaamis firmat Hewlett-Packard, võimaldas mängida elektroonilist ping-pong mängu. Selline lähenemine meelitas paljusid reklaamijaid ja saavutas suure populaarsuse võrreldes tavapäraste reklaamidega internetis (Dik jt 2005: 234). Väga efektiivne on bännerite spetsialiseeritud teemalehtedele paigutamine. Just sellised bännerid toovad firma veebilehele mitte juhuslikke, vaid sellest kõige huvitatumaid külastajaid (Jurasov 2003: ). 18\n20 Just selliselt, 1996 aastal internetiportaali Yahoo ilmumisega, külastas firma veebilehe rohkem kui 9 miljonit inimest ööpäevas. Järgmise 4 aasta jooksul tõusis veebilehe külastatavuste arv ööpäevas kuni 625 miljonini. See on ilmekas näide sellest, kui atraktiivne oli antud veebileht reklaambännerite paigutamiseks (Vlamis jt 2003: 43). Olenemata reklaami headusest muutub see teatud aja möödudes tarbijate jaoks häirivaks. See tuleb sellest, et bänneri näitamisel ühel veeblehel pika aja vältel, kasvab ühele ja samale kasutajale näitamise tõenäosus mitmekordseks, mis viib bännerile reageerimise arvu vähenemiseni. See näitabki, et teatud momendil hakkab reklaami efektiivsus langema ja kukub teatud miinimum tasemeni, sellest alates on juba edaspidine reklaami demonstratsioon ebaefektiivne ja võib viia reklaami tarbijate negatiivse reaktsioonini (Jurasov 2003: 328) E-posti turundus E-posti turundus on kiire, efektiivne ja soodne võimalus olemasolevate ning tulevaste klientidega kontakti luua ja hoida. E-posti turundus on kõige kõrgema investeeringu tasuvusega turunduskanal ( i turundus ). E-posti turundus on oma reklaamsõnumi saatmine e-kirja teel neile, kes on selleks eelnevalt loa andnud. Eelisteks on kiirus ning väikesed kulud, puudusteks aga kogu maailmas ringlev rämpskirjade (spam) hulk, mis on heitnud varju sellele turundusvahendile. Rämpskirjaks peetakse e-kirja, mille saamiseks ei ole internetikasutaja eelnevalt luba andnud (Eelrand 2012). Selle all mõeldakse massilist või isiklikku reklaami sisaldavate e-kirjade laiali saatmist. Juriidiliselt on rämpsposti saatmine internetis range keelu all (Semenov 2007: 76). E-posti turundus on väga tõhus turunduse vahend, kuid selle kasutamise efektiivsus ilma muude turundusvõteteta on paljudel juhtudel madal. Informatsiooniga ülekoormatud sõnum võib tekitada sõnumi saajal ärritust, samal ajal sõnumis oleva veebilehe viide võimaldab kasutajal endal valida, kui suurt mahtu informatsiooni ta soovib ja millal ta sellega tutvuda soovib (Semenov 2007: 76). E-posti turundust on veebilehe populaarsuse ja külastatavuse suurendamise abivahend, mille kasutamisel tuleb järgida reegleid: veebiaknas, kus märgitakse saaja aadress peab olema ainult üks e-posti aadress; sõnumi pealkiri peab olema täiesti neutraalne, ilma reklaam- või kommertspakkumise sõnadeta; 19\n21 esimestes lausetes peab olema otsene pöördumine, millega välistatakse kahtlust, et tegu on massilise reklaamiga; sõnumi tekstis tuleb mainida, kust sõnumi saatja sai teada saaja aadressi. Antud informatsiooni puuduminevõib tekitada tekitab kahtlusi; informatsioon peab olema selge, konkreetne ja ammendav (Semenov 2007: 76-77). Tänapäeval e-posti turundus seisab teatud probleemide ees, mis takistavad sellel tarbijani jõudmist. Esiteks rämpsposti vastased filtrid, mis on olemas iga veebilehitseja (brauser) juures. Tihti juhtub nii, et kiri jõuab otse i rämpsposti (junk mail), ilma et seda näeks potentsiaalne klient. Seega tuleb oma sõnum vormistada nii, et veebilehitseja tunneks selle ära kui kirja, mitte kui rämpsposti. Teiseks, tuleb meeles hoida, et inimesi ei tohi tülitada oma kirjadega. Tuleb valida õige saatmise algorütm, näiteks kord nädalas või kord kuus. Veelgi parem on kui saatmine on rütmist väljas, et kasutaja ei blokeeriks saadetavaid sõnumeid. Pikad vahed sõnumite vahel ei ole samuti head klient võib ettevõtte nime ära unustada. Üldjuhul on ettevõtte eesmärgiks leida õige sõnum oma kasutaja jaoks,, et inimene saaks ettevõtte kliendiks (Semenov 2007: 76-77) Viirusturundus Viirusturundus on efektiivne turunduse liik, kõige enam on see sarnane kuulujuttude lahti laskmisega. Kuulujutud levivad äärmiselt kiiresti ja oma allikate jaoks tasuta. Viirusturunduse eesmärgiks on panna interneti kasutajaid reklaamsõnumeid ise levitama. Nendeks võib olla ükskõik milline informatsioon peaasi, et see oleks piisavalt huvitav endale ja kõige tähtsam teistele inimestele, kellega soovid seda informatsiooni jagada. Tuttavad, sõbrad, naabrid ei ole vahet, viirusturunduse abil saab levitada kõike, mis pakub inimestele huvi. Viirusturunduse edukus sõltubki eelkõige sellest, kui populaarne on levitatav informatsioon (Zisser 2003). Selline turundusmeetod võib olla väga edukas, kuid nõuab suuri pingutusi reklaami või turundussõnumi valmistamisel. Kui tegemist on piisavalt huvitava asjaga, siis võib olla kindel, et internetikasutajad levitavad seda väga kiiresti (Zisser 2003). Kuidas see kõik praktikas välja näeb? Ettevõtete tasemel viirusturunduse mõte seisneb alguses mingisuguse tasuta teenuse pakkumises. Antud teenuse populaarsuse kasvuga, kasvab ka selle osutaja populaarsus ja edasi saab see juba tuntud brändiks. Kui see on 20\n22 edukalt toimima saadud, siis saab selle brändi nime all pakkuda ka tasulisi teenuseid, nende kasumi pealt saab tasa teha oma varasemalt tasuta pakutud teenused (Zisser 2003). Kõige tuntumad viirusturunduse näited on tasuta postiteenused, nagu Hotmail.com, Mail.ru, Google.com. Informatsioon nende ilmumise kohta liikus ainult kasutajalt kasutajani ilma igasuguse reklaamita. Hiljem, omavahelise konkurentsi tõttu hakkasid nad end reklaamima televisioonis ja ajakirjanduses. Paljud postiteenust pakkuvad portaalid võtavad vastu lühikeste reklaamsõnumite juurdekirjutiste tasulise paigutamise tellimusi neid sõnumeid paigutatakse väljuvate sõnumite lõppu. Reklaam firmast väljuvate kirjade juurdekirjutistes, kuhu on märgitud nii firmajuhi nimi, ametikoht, firma tegevusala lühidalt (näiteks toiduainete hulgimüük vms) ja veebilehe nimi on samuti viirusturundus (Zisser 2003). Viirusturunduse efektiivsus seisneb üldinimliku motivatsiooni ära kasutamises, näiteks apelleerides heale iseloomule ja ka psühholoogilisele soovile jagada olulisi uudiseid nendega, kes ei ole veel seda kuulnud. Samuti kasutab see ära inimeste vajadusi olla lahe (cool), populaarne, asjadega kursis, armastatud ja mõistetud. Suhtlemisvajaduse tulemusena tekivad miljonid kontakteerumised, nagu näiteks telefonikõned, e-kirjad või SMSide saatmine (Welker 2002: 3-8). Turunduse seisukohalt toodab see põhimõte majanduse enesekopeerimise sõnumeid, mida teatakse juba võrkturunduse näitel. Ka "lumepalli efekt" või "võrguturundus" on äratanud üldist tähelepanu varem (Welker 2002: 3-8). Viirusturunduse mõttes ei ole midagi uut: suust - suhu turundus on ilmselt sama vana kui inimkond ise (Welker 2002: 3-8). Tänapäeva raske konkurentsiga maailmas on viiruse idee muutunud järjest olulisemaks, seda on lihtsam käivitada ja selle tulemusena on see võimsam kui kunagi varem. Viirus käivitub kiiresti ja levib kiiresti - ja just kiirus ongi see, mis tekitab mõju (Welker 2002: 3-8). Tooted ja teenused koos oma brändi kaubamärkidega ei vaja enam nii palju aega arenemiseks, kui nad vajasid minevikus (Welker 2002: 3-8). Kulus umbes 20 aastat USA-s enne kui raadio saavutas oma esimesed 10 miljonit kuulajat, sama koguse vaatajate jaoks võttis televisioonil aega 10 aastat, interneti tehnoloogial põhinev viirusidee nagu Netscape vajas selleks ligikaudu 28 kuud ja 21\n23 Hotmail il võttis sama arvu kasutajate saamiseks vaid 7 kuud (Welker 2002: 3-8). Niisiis, peamine hämmastav omadus on kiirus, kuid oluline on ka madalad kulud. Viirussõnumit saab määratleda järgmiselt: "viirusturundus määrab strateegiad, mis võimaldavad lihtsama, kiirema ja vähendatud maksumusega sõnumite edastamist, luues võimalusi sõnumi enesepaljundamiseks, hüppeliselt kasvavat levikut, hingestumist ja mõjukust" (Welker 2002: 3-8). 22\n24 2. TARBIJATE POOLT KASUTATAVAD VÕIMALUSED MÖÖBLI OTSIMISEKS INTERNETIS 2.1 Uuringu eesmärgid ja nende täitmiseks kasutatud meetodid. Vajalike andmete kogumine Antud peatükk kirjeldab andmekogumise instrumente, mille abil püstitatud eesmärkidele vastused saadakse. Ettevalmistatud küsitluse peamiseks eesmärgiks oli välja selgitada, kui tihti ja millisteks tegevusteks potentsiaalsed kliendid internetti kasutavad, kui oluliseks peetakse erinevaid tegureid mööbli ostmisel ja milliseid võimalusi kasutavad aktiivsed internetikasutajad mööbli otsimisel. Uuringu tulemuste põhjal saab teada milliseid internetiturunduse kanaleid potentsiaalsed kliendid eelistavad kõige rohkem ja kuidas nende rakendamisel klientide vajadusi hinnata ja täita. Tänapäeval kasutavad internetti ostude jaoks nii koduperenaised, kui ka noorukid ja kontoritöötajad. On arusaadav, et nende erinevate gruppide kasutajatase on erinev. Näiteks noorukitele, kes elavad suurtes linnades, on arvuti sama lihtne kodutehnika element nagu veekeetja või triikraud. Keskealised inimesed ei ole väga tuttavad arvutitega veel vähem on seda pensionärid. Kuigi nad on kõige maksevõimelisemad ja veebilehtede loojad peaksid tegema kõike selleks, et lehe külastajad tunneks ennast seal mugavalt ja e-kaupluses oleks ostu sooritamine kerge ja jätaks positiivse kogemuse (Salber 2009: 33). Uuringu läbiviimiseks seadis töö autor järgmised ülesanded: uuringu eesmärgi püstitamine, valimi moodustamine, küsitlusankeedi koostamine, ankeedi laiali jagamine, uuringu tulemuste analüüsimine, ettepanekute tegemine. Uuringu tulemusi analüüsitakse peatükis 2.2 ning tulemuste põhjal tuuakse peatükis 2.3 välja ettepanekud mööblipoe internetiturunduse tegevuse edendamiseks. Sihtgrupi (kus viidi läbi ankeetküsitlus) valiku põhjuseks oli see, et mööbli müügi valdkonnas on olemas teatud hooajalisus, nimelt läbimüügi kasv on seotud inimeste 23\n25 elusündmustega. Autori endise mööblimüügi kogemuse põhjal võib tõdeda, et kõige tulutoovamateks perioodideks peetakse suuri pühasid (nagu jõulud ja uus aasta), puhkuste perioodi algust, peresiseseid tähtpäevi, samuti ka kooliperioodi algust, kui tekib vajadus osta lapsele uus mööbel. Selle sihtgrupi valikut mõjutasid ka muud põhjused. Esiteks vajab koolilaps tervet komplekti mööbliesemeid (kirjutuslaud, mugav tool, riiulid raamatute jaoks, kasvule vastav voodi), mis tähendab, et sellele valikule pööravad vanemad erilist tähelepanu. Teiseks, pidades silmas perspektiivi, võib oletada, et kvaliteetse teenindamise pärast pöörduvad lapsevanemad sama müüja poole, mis viitab juba pikaajalistele suhetele kliendi ja müüja vahel. Kolmandaks, noored pered on aktiivsed interneti kasutajad, sealhulgas teostavad internetist ka oste, mis on otseselt seotud antud töö eesmärgiga. Samuti töö autor vaatab läbi interneti vajalikkuse mööblipoe tegevuse edendamiseks selleks, et veenduda, et veebikeskkond aitab meelitada ligi uusi kliente ja tuua ettevõtjale kasumit. Saadud teadmised aitavad tulevikus tegutseda ja areneda ettevõtjana. Teostatud uuringu meetodiks valiti kvantitatiivne ja kvalitatiivne uuring ankeetküsitlusena. Ankeedi ülesehituses on kolm osa: sissejuhatus, põhiosa ja demograafiline osa (Andmete kogumine... põhimõtted 2008). Küsitlusmeetod on tõhus, sest säästab uurija aega ja vaeva. Kui ankeet on hoolikalt koostatud, saab andmeid kiiresti talletada ja arvuti abil analüüsida (Hirsjärvi jt 2010: 182). Uuring viidi läbi Narva linna lasteaedades. Kogum lapsevanemad, kelle lapsed lähevad tuleval (2014/15) aastal algkooli, Narva Haridusosakonna andmetel on neid lapsi Narva lasteaedades 526. Representatiivsuse nõude täitmine eeldab üldkogumi liikmete juhuslikku valimisse sattumist. See tähendab, et kõikidel üldkogumi liikmetel peab olema valimisse sattumiseks võrdne võimalus (Tamm 1996: 107). Töö autor arvestas valimi määramisel sellega, et iga lapse kohta vastab küsitlusele üks lapsevanem. Seetõttu määras autor uuringu vajaliku tõenäosuse saavutamiseks valimi suuruseks 222 inimest. Valimi koostamiseks kasutati lihtsa juhuvalimi meetodit. Selle elemendid eraldatakse lihtsa juhusliku valiku teel ja seejuures on igal elemendil võrdne võimalus (tõenäosus) saada valimisse võetud. Kasutati kordumatut valimit, mis tähendab, et iga valimisse võetud element ei naase üldkogumisse tagasi ja edaspidises valikus ei osale; siinjuures üldkogumi elementide arv vähenes valiku teostamisel (Tamm 1996: ). Vanemate täpset arvu, kes sattusid sellisesse valimisse aitas määrata valimi suuruse kalkulaator (Sample size calculator). 24\n26 Määrati usaldusnivoo, mis näitas uurijale kuivõrd kindel ta võib olla tulemuste kehtivuses. Seda väljendatakse protsentides, mis näitab kehtivuse tõenäosust. Sotsiaalteaduslikes uurimustes kasutatakse üldjuhul 95%-list usaldusnivood, antud juhul kasutas autor sama tõenäosuse protsenti. Samuti määratakse usaldusintervall. Usaldusintervall on vahemik, milles populatsiooni näitajad teatava tõenäosusega asuvad. Tüüpiliselt võetakse see +/- 5%. Antud töös kasutati samuti 5%. Vastavalt valimi suuruse kalkulaatorile määrati antud töö valimi suuruseks 222 inimest ehk praktiliselt iga kolmanda lapse vanem. Tegelik küsitletavate arv oli väiksem 190 inimest. Sellise mittevastavuse aitas välja selgitada ühe lasteaia kasvataja, kes soovis jääda anonüümseks kogum, ehk Narva lasteaedades laste arv on väiksem, kui Narva Haridusosakonna andmetel, kuna lastele eraldatud kohtade arv on suurem, kui püsivalt lasteaedades käivate laste arv. Küsitluses osalesid nii naised kui mehed, et uuringu tulemused ei sõltuks mees või naissoost respondentide ostu eelistustest. Autori poolt valitud ja kasutatud ankeetküsitluse peamiseks eeliseks oli võimalus väga kiiresti levitada küsitlusankeete vanemate seas ühes kohas ja samas kohas saada vastused kätte või isegi küsitleda neid kohapeal, väike inimressursi- ja rahakulu ning anonüümsus. Küsitlusankeedid jagas lasteaias vanematele personaalselt antud lasteaia kasvataja. 2.2 Uurimustulemuste analüüs Kvantitatiivne ja kvalitatiivne uuring viidi läbi 17.märtsist 7.aprillini aastal. Antud uuring põhines autori poolt koostatud ankeedil (vt lisa 1). Ankeete väljastati nii vahetult vanemate kätte, kui saadeti ka e-posti teel. Küsitluses (lisa 1) oli kokku 21 küsimust, millest enamik olid suletud küsimused. Nendest 8 küsimust olid mitme erineva valikuvariandiga, millede seast võis valida sobiva hulga vastuseid, kaks küsimust oli hindamisskaalaga, kaks küsimust nõusoleku skaalaga, kus küsitletav sai anda oma nõusolekumäära teatud väidetega nõustumisel, lisaks oli küsimus jah/ei vastusevariandiga, ning mõned faktiküsimused, kus küsitletav andis enda kohta küsitluse tulemuste analüüsimiseks vajalikku informatsiooni. Järgnevalt toob autor ankeedis kasutatud küsimuste põhjenduse ja iga küsimuse järel teeb ka ankeetide tulemuste põhjal kokkuvõtte saadud vastustest. Küsitluses ootas töö autor vanematelt vastuseid järgmistele küsimustele: 25\nKAUBAMÄRK ÄRITEGEVUSES (ÄRINIMI, DOMEENINIMI)\nKAUBAMÄRK ÄRITEGEVUSES (ÄRINIMI, DOMEENINIMI) Viive Kaur Vandeadvokaat Advokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius 28. oktoober 2009 Kaubamärk Kaubamärk on tähis, millega on võimalik eristada ühe isiku kaupa\nTALLINNA TEHNIKAÜLIKOOLI TALLINNA KOLLEDŽ Rahvusvaheline majandus ja ärikorraldus Martin Taska OTSETURUNDUSKAMPAANIATE MÕJU TARBIJATE OSTUOTSUSTELE NELJA TALLINNA JAEKAUBANDUSKETI NÄITEL. Lõputöö Juhendaja:\nTOITLUSTUSE TÄHTSUS TERVISLIKUS SPAAKOGEMUSES ESTONIA MEDICAL SPA HOTELLI NÄITEL\nTARTU ÜLIKOOL Pärnu kolledž Turismiosakond Ilona Pošehonova TOITLUSTUSE TÄHTSUS TERVISLIKUS SPAAKOGEMUSES ESTONIA MEDICAL SPA HOTELLI NÄITEL Lõputöö Juhendaja: Kai Tomasberg Pärnu 2014 Soovitan suunata\nUniversity of Tartu Faculty of Economics and Business Administration AFFECTING CUSTOMER LOYALTY: DO DIFFERENT FACTORS HAVE VARIOUS INFLUENCES IN DIFFERENT LOYALTY LEVELS? Andres Kuusik Tartu 2007 2 Andres\nLOODUSSPAA KONTSEPTSIOONI JA TEENUSTE ARENDAMISE VÕIMALUSED KUBIJA HOTELL-LOODUSSPAA NÄITEL\nTARTU ÜLIKOOL Pärnu kolledž Turismiosakond Helene-Liis Visnapuu LOODUSSPAA KONTSEPTSIOONI JA TEENUSTE ARENDAMISE VÕIMALUSED KUBIJA HOTELL-LOODUSSPAA NÄITEL Lõputöö Juhendaja: Kai Tomasberg Pärnu 2014 SISUKORD\nVIDEO DIGITAALNE SÄILITAMINE CD-L\nTALLINNA PEDAGOOGIKAÜLIKOOL Matemaatika-loodusteaduskond Informaatika osakond VIDEO DIGITAALNE SÄILITAMINE CD-L Proseminaritöö Autor: Carol Viikmaa Juhendaja: Andrus Rinde Tallinn 2003 EESSÕNA Käesoleva\nTEOTERAAPIA ARENDAMINE TALLINN VIIMSI SPA S\nTARTU ÜLIKOOL Pärnu kolledž Turismiosakond Kristi Olesk TEOTERAAPIA ARENDAMINE TALLINN VIIMSI SPA S Lõputöö Juhendaja: Inna Bentsalo, MA Pärnu 2014 Soovitan suunata kaitsmisele. (juhendaja allkiri) Kaitsmisele


jaanuar – 2019 – Rahvusooper Estonia\nErakordne Peterburi lavastaja, Venemaa rahvakunstnik, Venemaa riikliku teatriauhinna Kuldne Mask ja Peterburi kõrgeima teatripreemia „Kuldne sofitt“ laureaat ning Peterburi Riikliku Kammerooperi kunstiline juht Juri Aleksandrov lavastab Estonia teatris üht maailma kuulsamatest ooperitest – Nikolai Rimski-Korsakovi „Tsaari mõrsjat“.\nTekst: Jelena Skulskaja\nViimastel kümnenditel on raske leida tuntud draamalavastajat, kes ei võtaks ette ooperit. Kirill Serebrennikov lavastas isegi koduarestis Mozarti ooperi „Così fan tutte“ ja kriitikud kirjutavad, et lavastus oli väga edukas. Pidevalt lavastab oopereid ka tuntud Läti draamalavastaja Alvis Hermanis …\nEnt meie jaoks on oluline, et Juri Aleksandrov on omandanud akadeemilise muusikahariduse – erinevalt paljudest teistest lavastajatest, kes oopereid lavastavad. See tähendab, et ta lavastab just nimelt muusikat, muusikateost – muusikalist teksti, mitte näidendit. See ei tähenda, et ta loob igavaid traditsioonilisi lavastusi – vastupidi, ta saab endale lubada mis tahes ajaloolisi kõrvalepõikeid ja hingematvalt uuenduslikke, isegi pilkavaid lahendusi stereotüüpsetele ooperikangelastele. Näiteks tema „Padaemandas“ tuleb ballile Jossif Stalin. „Vürst Igoris“ saabub nimikangelane pohmellist tuikudes rahva hulka ja vürsti tervitama tulnud inimesed sarnanevad paadialustele. „La traviata“ kangelanna teenindab maanteel veoautojuhte. Donizetti „Armujoogis“ suitsetatakse Belomori sigarette. Lisagem veel, et „Don Giovannis“ lauldakse aariaid valju ninanuuskamise saatel …\nMõtiskledes „Tsaari mõrsja“ lavastamise üle Eestis kujutas Juri Aleksandrovitš endale kohe ette, et tegevus toimub 1946. aastal pärast Teise maailmasõja lõppu, kui selgub, et uus reaalsus on lämmatav ja lootusetu. Just see reaalsus sünnitas Aleksandrovi sõnul oma aja kangelase – mõrvari, kes armastab ja kannatab, kes on samaaegselt tugev ja abitu, mässuline ja oportunistlik – Grigori Grjaznoi, kelles vaataja võib näha kogu maailma diktatuuri ja vägivalla verist ajalugu, mis väärastab inimese loomust ja teeb temast ohvri … kes külvab surma.\nSee ei tähenda, et Juri Aleksandrov unustaks, et ooperi sündmused on seotud Ivan Julma valitsemisaja ja tema kolmanda naise, õnnetu Marfa Sobakina saatusega, kes suri saladuslikult ja traagiliselt kaks nädalat pärast formaalse abielu sõlmimist. Kuidas saaks siinkohal mitte meenutada teist geeniust Mihhail Bulgakovit, kes valis komöödiasse „Ivan Vassiljevitš“ türanni kõigist naistest just Marfa. Seega võib stseeni, kus ümbervahetatud tsaar ei tunne oma abikaasat ära, põhjendada täiesti realistlikult – see liit oli liiga lühike, nii et pisut liialdades ei pruukinudki tsaar teda ära tunda.\nMe teame hästi, et Stalin tahtis olla nagu Ivan Julm. „Ajalugu mäletab halba enam kui rahvas,“ kirjutas Nikolai Karamzin Ivan Julma kohta „Vene riigi ajaloos“. Kirjanik ennustas, et tsaari ja tema kohutavat aega hakkavad veel ülistama need, kes unistavad „kõvast käest“ – olgu see siis Ivan Julma või Jossif Stalini käsi. Ka täna võib kuulda hääli, millega väga paljud nõustuvad, ütlemas, et Stalin oli edukas kõrgema kategooria juht, kes tuli riigi ja selle ressurssidega edukalt toime. Aga miljonid süütult piinatud inimesed – kas on vaja neid meenutada?!\nNii et ajaline kaar Ivan Julmast eelmise sajandi sõjajärgsesse aega ei tundu kunstlik ja kummaline, vaid vastupidi – see annab võimaluse näha despotismi hävitamata juurte sügavat olemust ja inimese tragöödiat, kellelt on võetud ära tema jumalik loomus.\nRimski-Korsakov: publiku õigustatud ootused\nRimski-Korsakovi tõeliselt venepärane muusika on just „Tsaari mõrsjas“ seotud talumatult traagilise, verdtarretava, südantmurdva süžeega. Muusika on tulvil kirgi, millele helilooja oma teistes teostes sedavõrd ei andunud. Kaasaegsed uskusid, et Marfa lugu kätkeb endas prohvetlikult Vrubeli abikaasa Nadežda Zabela saatust, kes oli selle partii esimene esitaja: ta pidi üle elama oma ainsa poja surma ja abikaasa hullumeelsuse. Piisab sellest, kui vaadata Vrubeli maale, millel on kujutatud tema naist Rimski-Korsakovi ooperipartiides, et mõista – helilooja kajastas ooperis just Zabela kuju.\nOoper „Tsaari mõrsja“ sobitub hästi ka meie aega, mis on tulvil ikka ja jälle kõlavatest plahvatustest, tulistamisest ja mõrvadest. Sellest ooperist leiab tahtliku mürgitamise, kaks mõrva, ühe hullumeelsuse, lõputult intriige, kohutavad ülestunnistused ja Ivan Julma, kes valib endale avalikul ülevaatusel pruuti. Libreto põhineb paljuski Lev Mei värsivormis kirjutatud traagilisel melodraamal, mis on üle elanud oma aja ja sobib mitte ainult 1946. aastasse, vaid paraku ka meie aega. 21. sajandi alul täidavad ju ajalehtede esikülgi ja teleekraane aina lood saladuslikest mürgitamistest. Samad teemad on sisse kirjutatud ka sellesse ooperisse, kus toimivad armujoogid, aeglane mürk ja muud „väljamõeldised“, mida nii Ivan Julm kui ka Stalin nii väga armastasid.\nLavastanuna kõikjal maailmas, tunnetab Juri Aleksandrov ideaalselt publiku ootusi. Olles lavale seadnud enam kui kakssada ooperit kõige kuulsamates teatrites, mõistab ta publikut, kes tahab lahti mõtestada täna toimuvat, mitte lihtsalt kuulata muusikat ja nautida laulu. Juri Aleksandrov usub, et kunstniku talent ei seisne loominguliste ambitsioonide realiseerimises, vaid ka publikuga kontakti leidmises. See tähendab, et on vaja leida kuldne kesktee kunstilise ambitsiooni ja publiku ootuste vahel. Tuleb jõuda selleni, et publik tuleks sinu mõttega kaasa, tunneks selle ära, ning et sa ei jookseks vaatajal eest, jättes ta segadusse ja hämmeldusse. Kogemusega hakkab tõeline meister mõistma, mida just täna, selles teatris ja selles riigis publikule pakkuda, saades aru, kas vaja on „vitamiini“ või „antibiootikumi“, mõistes, kuidas teda päästa, kuidas toetada, millega ravida, ilma sealjuures triviaalsusega alandamata.\nÜheski lavastuses ei korda Juri Aleksandrov ennast: kord tundub ta kõige avangardistlikum kõigist avangardistidest, kõige mõistatuslikum kõigist mõistatuslikest, siis jälle kõige klassikalisem kõigist lavastajatest, kõrvaldades ooperist juhusliku ja žanrit määriva kihi.\nRääkides Juri Aleksandrovi loomingulise otsingu mitmekesisusest, on võimatu mitte meenutada tema koostööd Eri Klasiga Novaja Operas, kus lavastaja särava kujutlusvõime tulemusel sündis Donizetti „Armujoogi“ lavastus. Armukolmnurga kangelased osutusid olevat uskumatus sündmuste keerises – alates võluvast Veneetsia stiilis karnevalist kuni vene stiilis kärarikka pidulauani. Kaks talenti, venelane ja eestlane, kes teineteist täiuslikult mõistsid, jõudsid suure Donizetti pärandi paroodilise tõlgendamiseni. Paljud kriitikud pöörasid siis erilist tähelepanu maestro Eri Klasi taotletud kergele, lendlevale orkestrikõlale lavastuses, kus mitte „jook“, vaid eredad vokaalpildid täitsid üksteist headuse ja armastusega.\nLavastaja, kes on vallutanud kogu maailma\nJuri Aleksandrov on üks väheseid Venemaa ooperilavastajaid, kes on nõutud kogu maailmas. Tema loomingulises biograafias ei ole ühtegi lavastust, mis ei oleks muutunud sündmuseks, sest lavastaja mõttekäik, tema metafoorid, tema meeletu julgus materjaliga töötamisel (ta mõistab seda, seetõttu ei tunne kartust, nagu paljude draamalavastajate puhul, kes muusikalavastuse ette võtavad) ja tema ebatavalised lahendused tekitavad alati hämmastust ja sageli vaimustust.\nTa ei lavasta mitte teksti, vaid muusikat. Mida see tähendab? Ühes intervjuus selgitab ta: „Tihti, kui võõrkeelseid oopereid lavastan, ei võta ma tõlget enne isegi kätte, kuni kujutan lavastust ette muusikaliselt, nii nagu ma seda kuulen. Kuni muusika ei muutu nähtavaks. Ma isegi ei tea, millest nad laulavad, mulle on oluline, kuidas nad laulavad … Minu jaoks on klaver instrument, mille taga ma lahendan kõik oma probleemid – mitte kirjutuslaua taga koos pliiatsi ja paberiga, vaid klaveri taga, ühes muusikaga … Ooper – see on kunstide süntees, mis nõuab teist, kolmandat ja viiendat plaani. Ooperil on oma mõõde, kus ei kehti aeg tavamõistes, mõnikord ütleb üles loogika, algab omaette tegevus, mida elus kunagi olla ei saa …“\nMõelge veelkord selle arvu peale: Juri Aleksandrov on lavastanud üle kahesaja etenduse Venemaa ja teiste riikide ooperiteatrites. Ma jätan siinkohal kõrvale kõik etendused Maria teatris ja tema enda teatris, kuna neid on lihtsalt mõttetu loetleda. Moskvas: Mussorgski „Hovanštšina“ (Suur Teater), Donizetti „Armujook“ (E. Kolobovi nimeline Novaja Opera). Türgis: Massenet’ „Werther“, Borodini „Vürst Igor“, Tšaikovski „Jevgeni Onegin“, Donizetti „Elagu ema!“. Itaalias: Tšaikovski „Tšerevitški“ ja „Jevgeni Onegin“, Mozarti „Don Giovanni“. USAs Tšaikovski „Padaemand“ ja Valgevenes Offenbachi „Hoffmanni lood“. Lätis Donizetti „Armujook“, Leedus Mozarti „Don Giovanni“. Kasahstanis (Alma-Ata): Puccini „Turandot“, Donizetti „Lucia di Lammermoor“, Rahmadievi „Ablai khaan“, Puccini „Turandot“ Arena di Veronas – enneolematu sündmus teatrimaailmas, mil esmakordselt ajaloos usaldas Itaalia ooperiteater Itaalia helilooja ooperi lavastamise Vene lavastajale.\nKuid kas tasubki seda juhuslikku loendit jätkata? On ju nii raske maestro lavastuste tohutust nimekirjast midagi välja valida. On selge, et tema tulek Rahvusooperisse Estonia on meie teatri jaoks ajaloolise tähtsusega sündmus.\n„Tsaari mõrsja“ esietendub Rahvusooperis Estonia 25. jaanuaril.\nLaupäeval, 19. jaanuaril tähistab Rahvusooper Estonia Toomas Eduri 50. sünnipäeva, mille auks toimub pidulik gala „Balletigala – Toomas Edur 50“.\nSelle hooaja suursündmuseks on viie etenduse andmine Moskva Suure Teatri laval 9.–12. jaanuarini, mis on väärikaks lõppakordiks eelmisel aastal alguse saanud Eesti Vabariik 100 juubelipidustustele.\n2019. aasta jaanuaris viiakse moskvalastele külakostiks juba 11 aastat eestlasi rõõmustanud Harangozó/Kocsaki kogupereballett „Lumivalgeke ja 7 pöialpoissi“, Eduri/Aintsi ballett „Modigliani – neetud kunstnik“, Puccini ooper „Tosca“ ja Ooperigala. Ühes Moskva ooperilauljatega lõpetatakse külaskäik galakontserdiga. Kokku sõidab Moskvasse pea 300 estoonlast.


16. veebruar 2016 by britt 12 Comments\nÜheksa kuud. Üheksa linnulennul mööda läinud kuud. Kas sa tead, et varsti polegi sa enam beebi? Sa kasvad iga päevaga. Kas tead? Vist mitte. Iga päevaga õpid sa midagi uut, saad targemaks. Su juuksed on hakanud kasvama. Lokike su kuklal ei tunne end enam niivõrd üksikult. Tal on nüüd seltsilisi nende pisikeste lokikeste näol, mis su kõrvade juurde tekkima on hakanud. Pisikesed ja haprad lokid.\nMulle tundub nagu ma oleksin sind teadnud nii kaua. Sa oled meiega olnud üsna üürikese aja, ent ometigi on raske mõelda ajale, mil sind polnud. Sa andsid meile kõigile nii palju juurde ja ma loodan, et ühel päeval mõistad sa seda isegi. Enne sind oli mul raske mõista kuidas saab mitut inimest armastada samaväärselt. Ma olin kuulnud, et nii läheb ja loogika ütles mulle, et nii saabki olema. Aga ma ei mõistnud seda. Nüüd ma mõistan. Mu süda kasvas lihtsalt kahekordseks. Sa andsid mulle juurde nii palju armastust. Sina ja su suur õde, te olete kõige siiramad ja vahetumad inimesed mu elus ja ma armastan teid absoluutselt piiritult.\nSelle aja jooksul olen korduvalt mõelnud, et mõistan sind ning seejärel minut hiljem tõdenud, et ega ikka ei mõista küll. Sa mu pisike salakaval inimene. Sa mu pisike soe ja hell inimene. Ma tean, et sa solvud kergesti. Ma tean kuidas su suunurgad vajuvad kurvalt allapoole ja kuis su suured sügavad silmad vaatavad mind segaduses näoga. Ma tean, et sa armastad lähedust. Kuidas sa armastad oma käe mulle põue pista ja pea vaikselt rinnale suruda ning tasa oma silmad sulgeda. Sul on niiviisi turvaline ja hea. Ma tean mil viisil sa armastad süüa. Kuidas sa nõudlikult käega lauda patsutad, et antaks vaid kiiremini ja kuidas sa haarad mu käest ning selle enda suu juurde juhid, kui olukord siiski liiga aeglaseks osutub. Ma tean mis häälega sa naerad, kuidas sa läbi une naeratad, mis rõõmugrimassi toob su näole su enese aevastamine, kuidas sa läbi une nohised, mis häält sa teed unisena, kui pehmelt sa oma silmi hõõrud kui uneliiv silmi kiusab.\nOmetigi ei tea ma mis sa mõtled. Ma ei tea kas sa naerad mõnikord seetõttu, et sul ongi nii uskumatult rõõmus olla, et õnn kisub maast lahti, või hoopiski seetõttu, et sa näed kuidas mu nägu heldib kuuldes su naeru. Ehk tahad sa mind lihtsalt rõõmustada?\nMa ei tea mida sa tunned kui sa saad haiget. Kui sa kukud, sest sind lükatakse. Kas sa oled kurb? Ehmunud? Pettunud? Aga ma tean, et sa andestad kiirelt. Sa armastad meid kõiki niisamuti nagu meie sind. Nii ma arvan. Tegelikult ma ju ei tea..\nEnt sa vaatad meid sellise pilguga. Pilguga, mis ütleb, et sul on hea ja sa võtaksid meid maailmaotsa ka kaasa. Meie sinu küll võtaksime. Ükspäev hakkad sa rääkima ja siis sa jutustad meile sellest kõigest. Ühel päeval hakkad sa kõndima ja võidki minna nii kaugele kui soovid. No esialgu vast teise tuppa ja treppide juurde vast ka kohe ei laseks, aga kaugel pole see päev, mil sul pole enam piire. Mil sa otsustad ise. Ja ma loodan südamest, et sa otsustad hästi. No ja siis mõnikord natukene valesti ka, sest inimene peab ju õppima ka, eks. Aga ma loodan, et me suudame sulle kaasa anda oskuse olla endas kindel ja end armastada ja armastada neid, kes su ümber. Ja mitte karta.\nPraegu oled sa veel väike. Sa ei jutusta ega kõnni. Hoiame sellest hetkest veel kinni.\n16. veebruar 2016 at 16:33\nOn sul mõnda pilti kus Ella ei naerata? 😀 ta tundub ikka uskumatult särav laps olevat…ja seda igal pildil! Palju õnne!\n16. veebruar 2016 at 23:26\nMa pole ausalt öeldes kindel, sest ta on tõesti üsna naerusuine Aitäh!\n16. veebruar 2016 at 17:18\nTäitsa emmesse naerulind\n16. veebruar 2016 at 23:27\nNii tore kuulda! Teised ütlevad alati, et puhta Bruno suust kukkunud\n16. veebruar 2016 at 18:44\nVäga armsad pildid ja palju õnne Ellale ja Sulle!\nKas need pildid on Eestis tehtud? Vahva oleks teada saada, kuidas teie koduskäik kulges\n16. veebruar 2016 at 23:28\nAitäh! Eestis jah Eks ma siis kirjutan pikemalt, kui tagasi kodus oleme\nGetri Mitt says\n16. veebruar 2016 at 20:16\nIssand ta ju allés sündis 😀\n16. veebruar 2016 at 23:29\nNo ja kas sa kujutad ette kuidas mina seda aega tajun :D? Täpselt sama, et alles oli niiii pisi-pisi ja nüüd on täiesti asjalik tegelane. Kuidas ja millal see juhtus? Juurde veel see faktor, et on tunne nagu ta oleks alati olnud ja ongi mõistus juhtmes 😀\n18. veebruar 2016 at 15:55\nArmsad olete! Viimane pilt on eriti super emotsiooniga!\n19. veebruar 2016 at 14:48\nAitäh! Ma ju tahtsin ka printsess olla .. 😀\n19. veebruar 2016 at 00:04\nVaatasin just sinu ja Malluka live-chati ja tundsin, et kohe pean siia tulema ja midagi ütlema. Olen su blogi vist tänaseks juba aastaid lugenud ja pole kunagi suutnud enda jaoks lahti mõtestada, kes sa selline oled – ma saan täiesti aru, mis põhjustel, aga sul on minu silmis justkui alati mingi teatud filter peal. Ma ei räägi üldse mingist ”ninnunännu-roosamanna” teemast, mida paljud millegipärast sulle ette heidavad, vaid just sellest poliitkorrektsuse poolest. Kuidagi tundub, et sinus on peidus palju lahedam ja sõnakam ja omapärasem isiksus, kui sa blogis välja näitad. Ja täna ma sain sellele kinnitust! Sa olid eriti eriti siiras (hulga siiram kui Mirjamiga chatis) ja ma veendusin, et sa oled megalahe inimene. Vot selline veider analüüs, aga tundsin, et pean seda kirjutama 😀 Edu sulle!\n19. veebruar 2016 at 14:46\nHeh, aitäh! Ma saan väga hästi aru mida sa mõtled ja ma tunnen samamoodi. Et ma küll olen blogis mina ise, aga mingi killuke jääb nagu puudu. Ei oska seda siia lihtsalt sisse põimida. Sellepärast mulle meeldivadki live chatid ja vlogid üleüldiselt, sest nad on vahetumad ja mulle tundub, et annavad natukene paremini edasi seda, kes ma olen