Physalis: sordid fotode ja kirjeldustega, ülevaated - Nõuanded ja nipid\nÖövarjude perekonna paljude populaarsete söödavate taimede seas peetakse Physalise perekonda endiselt haruldaseks ja eksootiliseks. Kuigi tal on rohkem kui 120 liiki, pakuvad suveelanikele ja aednikele huvi vaid umbes 15 selle sorti. Artiklis püütakse kokku võtta kogu teadaolev teave Venemaal selle taimega tehtud aretustöö kohta ning esitada foto ja kirjeldusega parimad füüsalide sordid.\nLiikide ja füüsalide sortide mitmekesisus\nTulenevalt asjaolust, et see kultuur on Venemaa jaoks suhteliselt uus, algas aretustöö alles umbes 100 aastat tagasi - nii palju füsalisi sorte pole. Ja isegi need hakkasid tekkima peamiselt viimastel aastakümnetel ning tootjate seas valitseb endiselt palju segadust ja segadust teatud sortide nimede ja kirjeldustega.\nJa kodumaal Ameerikas on füüsalid kultuuris tuntud juba mitu aastatuhandet, alates inkade ja asteekide ajast. Seetõttu on rahva seas oleval füüsalil nii päritolu kui ka maitseomadustega seotud palju nimesid: maasikatomat, Peruu karusmari, maalähedane kirss, maasikajõhvikas, smaragdimarja.\nTulenevalt asjaolust, et füüsal kuulub öölillede sugukonda ja taime võrdlev eksootiline olemus, on selle ümber kuhjatud palju kuulujutte. Peamiste seas on asjaolu, et leidub söödavaid ja mürgiseid füüsalitaimi. See pole päris tõsi. Mürgiseid füüsaleid pole olemas, kuid paljud liigid pole tegelikult mõeldud söömiseks. Nad on pigem kuulsad dekoratiivsuse poolest ja nende viljad võivad sisaldada kibedust, mis on üks mittesöödavate füüsalite tunnustest.\nPalju poleemikat põhjustab ka füsalise viljade kuulumine ühte või teise botaanilisse klassifikatsiooni. Kuna teadlased pole ise täielikult otsustanud, kuidas füüsalite vilju õigesti nimetada, on söödavate taimede põhirühmi kaks: köögiviljad ja marjad.\nKõige kuulsam köögiviljafüüsalite rühm on Mehhiko liik. Need üheaastased taimed, nagu nimigi ütleb, on pärit Mehhiko mägismaalt. Kasvutingimuste järgi on need väga sarnased tavaliste tomatitega, ainult külmakindlamad. Näiteks idanevad nende seemned temperatuuril + 10-12 ° С ja noored taimed on taluvad kuni - 2 ° С külma. Sel põhjusel võib Siberis kasvatamiseks ohutult soovitada mis tahes sorti köögiviljafüüsalit.\nFüüsalite köögiviljaliikidel on üsna suured viljad: 40–80 g kuni 150 g. Kuna ühele füüsalitaimele võib moodustada 100–200 vilja, on nende sortide saagikus märkimisväärne - ühelt põõsalt saab koristada kuni 5 kg . Need füsalise sordid erinevad võrdleva varajase küpsuse poolest - keskmiselt küpseb saak 90–95 päeva pärast idanemist.\nVärskete puuviljade maitse on üsna spetsiifiline, magushapu ega tekita tavaliselt erilist entusiasmi. Kuigi kui küpsemise ajal oli eriti hea ilm (palju päikest, vähe sademeid), siis esimesed põõsas täiesti küpsed munasarjad võivad isegi rõõmustada oma harmoonilise happe ja suhkru kombinatsiooni ning öövarju järelmaitse peaaegu täieliku puudumisega. Eriti magusad puuviljad on arvustuste kirjelduste põhjal otsustades iseloomulikud Koroleki sordile.\nKuid köögiviljafüüsalist saate valmistada maitsvat moosi, mis ei jää maitselt viigimarjade delikatessile palju alla. Füüsilise köögivilja marineeritakse ka ja valmistatakse muid huvitavaid eksootilisi roogasid.\nPuuviljad kukuvad sageli enneaegselt, kuid ei riku maas lamades. Pealegi on köögiviljafüüsalite üks ahvatlev omadus see, et terveid ja eriti ebaküpseid puuvilju saab jahedas säilitada 3-4 kuud. Samal ajal vitamiinide ja kuivainete hulk ei vähene ning pektiini sisaldus isegi suureneb. Füüsalite želeesid moodustavad omadused on nii märgatavad, et see muutis selle kondiitritoodetes kasutamiseks hädavajalikuks.\nNõuanne! Kuna köögiviljafüüsalide viljad on tavaliselt kaetud kleepuva ainega, tuleb need enne töötlemist blanšeerida või vähemalt väga kuumas vees loputada.\nKöögiviljafüüsal on oma hea säilivuse tõttu suurepäraselt kohandatud pikaajaliseks transportimiseks.\nKöögiviljafüüsalite kõige kuulsamate sortide hulgas on kondiitritooted, jahvatatud Gribovsky, Moskva Early, moos, marmelaad, Korolek, ploomimoos.\nFüüsalimarjaliigid erinevad esiteks viljade väiksuse (1-3 g, mõned kuni 9 g) poolest, mis võimaldas neid kõiki sellele rühmale omistada. Muus osas on see rühm koostiselt palju mitmekesisem kui köögiviljafüüsalite rühm. Tõsi, viimastega võrreldes eristavad kõiki marjasorte tavaliselt hilisemad valmimisperioodid (kasvuperiood võib olla 120–150 päeva) ja soojust armastavam. Nende hulgas on nii mitmeaastaseid (Peruu) kui ka üheaastaseid (rosin, Florida). Kuid paljudele puuviljadele omase maitse ja aroomi poolest on marjaliigid füüsalid oluliselt paremad kui köögiviljad.\nNeid saab süüa nii toorelt kui ka kuivatatult ning loomulikult tehakse neist maitsvaid moose. Need on magusamad füüsalide sordid - suhkrusisaldus nendes võib ulatuda 15% -ni. Erinevalt köögiviljasortidest korjatakse marjafüüsalit kõige paremini täisküpsena, kuigi mõned selle sordid on võimelised valmima juba koristatud.\nTähtis! Berry Physalis ei sisalda sageli vilja katvat kleepuvat ainet.\nMarjaliikide saagikus pole eriti kõrge - kuni 1 kg ruutmeetri kohta. Mis puutub säilitamisse, siis rosinasorte hoitakse väga hästi - sobivates tingimustes võivad need kesta kuni 6 kuud. Kõige kuulsamad ja populaarseimad marja rosina füüsali sordid on Golden Placer, Raisin, Rahat Delight, Dessert, Kolokolchik, Surprise.\nKuid Peruu füüsali sordid (Columbus, Kudesnik) tuleks tarbida võimalikult kiiresti pärast kogumist - need võivad sõna otseses mõttes kuu aja jooksul halveneda.\nFüüsalisi on mitut sorti, mis on mitmeaastased taimed ja mida kasvatatakse ainult puuvilja ilu pärast, riietatud lainepapist, peaaegu kaaluta erkpunase-oranži varjundiga kasti. Just tänu selle kasti erksatele värvidele ja õhulisusele on dekoratiivsed füüsalid saanud inimeste seas hüüdnime Hiina laternad. Igasugusel füüsalil on selline kest, kuid söödavatel liikidel pole see reeglina eriti atraktiivse välimusega - tuhmilt helekollasest beežiks. Lisaks roomab see väike ümbris sageli välja, kui füüsalimari valmib. Dekoratiivliikides on marja ise väga väike ja kate, vastupidi, ulatub 4-5 cm kõrgusele ning on välimuselt väga tugev ja ilus.\nLisaks on dekoratiivsed liigid väga tagasihoidlikud - nad paljunevad risoomide abil kergesti, peavad vastu Venemaa karmidele talvedele ja ei vaja praktiliselt hooldust. Talvel sureb kogu nende maaosa ära ja kevadel uuendatakse seda juurtest.\nTähtis! Dekoratiivsete füüsalisortide marjad ei ole mürgised, kuid süües ei paku nad erilist naudingut, kuna nende maitse on kibe.\nParimad füüsalide sordid\nPaljudel kodumaistel tootjatel ja kaubandusettevõtetel on füsalise sortide kirjeldamisel endiselt segadust ja segadust. Seetõttu on põhiteave, millel põhinevad allpool loetletud sortide kirjeldused, võetud ametlikust allikast - Vene Föderatsiooni taimeregistrist.\nVõib-olla tunnevad paljud seda füüsaliste perekonna kõige tavalisema esindaja kirjelduse järgi. Tema kodumaa on Jaapan ja see seletab osaliselt asjaolu, et ta juurdus suurepäraselt Venemaa avarustes.\nIgal kevadel kasvavad roomavast risoomist kõverad nurgelised varred, mille kõrgus ulatub 80–90 cm. Lehed on ovaalsed, kuni 12-14 cm pikad, laienenud põhjas. Lilled on üksikud, silmapaistmatud, istuvad varte kaenlas, valkja varjundiga, läbimõõduga umbes 2-3 cm. Kuid pärast õitsemise lõppu kasvab vilja ümbritsev tups nii pikkuses kui ka laiuses.\nSee on maalitud erepunase-oranži värviga ja ühele võrsele võib moodustada kuni 12-15 sellist piduliku välimusega "laternat". See värvimäss algab suve teisel poolel ja jätkub kuni pakaseni. Sees on väikesed kirsi suuruse, meeldiva aroomi ja maitsega punaka varjundiga marjad. Seemned erinevad väga palju füsalise köögivilja- ja marjavormide seemnetest. Nad on mustad, nahkjad, üsna suurte mõõtmetega.\nTaimed taluvad talve hästi, kuna sel perioodil surevad kõik lehtedega võrsed ära. Hiina laternad võivad kasvada igal pinnasel, kuid nende areng on eriti rikkalik lubjarikkal.\nPhysalis oranž taskulamp\nSee sort on veel üks füsalise dekoratiivse rühma esindaja. Physalis Orange Lantern ei ole Venemaa riiklikus registris kirjas ja seda leidub ainult Sedeki kaubandusettevõtte seemnete hulgas. Kirjelduse järgi otsustades langevad kõik selle omadused peaaegu täielikult kokku Francheti füüsalistega. Millegipärast näitab pakenditel olev kirjeldus ainult üheaastast taimede arengutsüklit. Lisaks sellele nimetatakse kattekapsli varju pigem oranžiks kui punaseks.\nÜks vanimaid füüsalise sorte aretati eelmise sajandi keskel. Nendel päevadel oli rõhk peamiselt tööstuslikuks kasutamiseks sobivuses, nii et maitse ei olnud üldse esikohal. Taimed hindasid ennekõike külmakindlust, varajast küpsust, produktiivsust ja sobivust masinate koristamiseks. Kõik need omadused on täielikult omased füsalise köögiviljakondiitri sordile. Lisaks viitab nimi ise sellele, et see sort loodi kondiitritööstuse jaoks, seetõttu pannakse erilist rõhku pektiinainete ja erinevate hapete suurenenud sisaldusele.\nSelle sordi viljadest saadakse head talvised ettevalmistused, moosid ja konservid, eriti kui seda kasutatakse želee moodustava lisandina ning muud marjad ja puuviljad määravad maitse ja aroomi. Arvustuste põhjal otsustades ei sobi Physalis Confectioner värskeks tarbimiseks üldse.\nTaimed on keskmise varakusega, valmivad 100–110 päevaga alates idanemisest. Põõsad hargnevad hästi, kasvavad kuni 80 cm. Puuviljad on isegi küpsena roheka varjundiga, nende kaal varieerub vahemikus 30–50 g. Seemned on hästi idanevad.\nÜks huvitav ja suhteliselt uus köögiviljafüüsalide sort. Selle võtsid välja ettevõtte Sedek spetsialistid ja registreeriti 2009. aastal riiklikus registris.\nPhysalis Marmelaad viitab pigem hooaja keskele, kuna kasvuperiood kestab kuni 120–130 päeva. Kuid põõsad on alamõõdulised (marju on mugav korjata ja seda pole vaja moodustada) ja üsna viljakad - kuni 1,4 kg taime kohta. Taimed on varjutalud. Õied on kollased ja küpsete puuviljade värv on kreemjas. Need on keskmise suurusega - mass ulatub ainult 30-40 g-ni.\nTähelepanu! Mõnel pakendil, kirjelduses ja piltidel, ilmub marmelaadifüüsal lillaka tooniga marjadena.\nSee on selge liialdus ja te ei tohiks selliseid seemneid usaldada.\nKasutamise mitmekesisus erineb. Füüsalisõprade jaoks võib puuvilju nimetada maitsvateks isegi värsketena, kuid parimad valmistised saadakse just sellest sordist. Pealegi on see võrdselt hea nii marineeritud kujul kui ka konservide ja moosidena.\nSamal ajal töötasid Sedeki ettevõtte kasvatajad välja veel ühe atraktiivse köögiviljafüüsalise sordi - moosi. Paljudes omadustes langeb see kokku eelmise sordi kirjeldusega. Peamine erinevus seisneb selles, et Jam on kõrge ja üsna jõuline suurte lehtedega taim. Lilledel on oranž varjund, kuid viljade värv ja suurus on täiesti ühesugused. Need sobivad ideaalselt ka maitsvate mooside valmistamiseks, mis, muide, kajastub sordi nimes.\nFüüsali ploom või ploomimoos\nSee on üks väheseid köögiviljafüüsalide sorte, millel on viljad, millel on särav lilla-lilla toon. Tõsi, lõikel on marjad endiselt roheka värvusega. See on selle erinevus teisest purpurse värvusega sordist Tomatillost, mille lõikelihal on sirel.\nÜldiselt ei erine Physalis Plum moosi kasvatamise tehnoloogia oma kolleegidest. Ainult puuvilja sellise ereda värvi saamiseks tuleks taimed istutada päikesepaistelisse kohta.\nSoodsates tingimustes võivad põõsad kasvada peaaegu 2 meetri kõrguseks. Saagikus ja valmimisajad on keskmised, nii et selle füsalise peamine eelis on üsna suurte viljade atraktiivne värv.\nVNIISSOKi kasvatajate poolt eelmise sajandi 90ndate lõpus aretatud ja 1998. aastal riiklikusse registrisse kantud füsalis Korolek on köögiviljafüüsalite kõige produktiivsem sort. Selle viljad on üsna suured, keskmiselt kaaluvad nad 60–90 g ja ühe taime saagikus võib olla kuni 5 kg. Erinevaid füüsalisorte kasvatavad aednikud väidavad, et maitse poolest on Korolek köögiviljasortide seas üks maitsvamaid.\nValmimise poolest kuulub Korolek varajase valmimise hulka, marjad valmivad juba 90 päeva pärast idanemist. Taimed on keskmise suurusega ja põõsastunud. Valmimisjärgus omandavad marjad helekollase või isegi erekollase värvi. Need sisaldavad kuni 14% pektiini ja kuni 9% kuivainet.\nPhysalis Florida filantroop\nFlorida füüsal on Venemaa jaoks täiesti uus liik ja praegu on selle sorte vaid üks ja ainus - filantroop. Selle said Gavrishi ettevõtte aretajad ja kanti 2002. aastal riiklikusse registrisse.\nFilantroop kuulub kogu oma arengubioloogiast marjarühma ja välimus meenutab köögiviljafüüsalit vaid veidi vähendatud suuruses. Selle kõrgus ulatub 30 cm-st (avatud maas) kuni 50 cm-ni (kasvuhoonetes).\nKasvuperiood on keskmiselt umbes 120 päeva. Taime kõigis osades esineb ühel või teisel kujul antotsüaniinvärv (lillaka tooniga), mis annab põõsastele väga dekoratiivse ilme.\nMarjad on väikesed, kaaluvad umbes 2 g, küpsena on kollaseid, lillasid laike. Nad seovad hästi ka ebasoodsate ilmastikutingimuste korral. Üldiselt taluvad selle liigi taimed stressirikkaid kasvutingimusi väga hästi.\nMarjad on magusad ja mahlased, happesuseta ja peaaegu ilma aroomita, üsna söödavad isegi värskelt. Meenutab veidi kollaseid kirsse. Nendest saadud moos osutub magusaks, kuid aroomi jaoks on parem lisada mõned ürdid või marjad.\nVihmase ilmaga on marjad võimelised lõhkema ja kahjustuste puudumisel võib neid jahedas olekus koores hoida vaid 1,5 kuud.\nÜks vanimaid marja rosina Physalis sorte, mis on saadud eelmise sajandi lõpus. Sordikirjeldus on üsna standardne - taimed on väikese suurusega (kuni 35 cm kõrged), varakult valmivad (umbes 95 päeva kasvuperioodi). Põõsad moodustavad omamoodi kausi. Saagikus on väike, kuni 0,5 kg taime kohta. Marjad ise on väikesed (3-5 g), küpses olekus omandavad nad kollase värvi. Maitse on hea ja samal ajal on iseloomulik kõigile maasika- ja ananassimaitselistele rosinasortidele.\nDessertny oli juba märkimisväärne samm aretustöös füüsaliste rosinasortidega.Selle omandasid 2006. aastal VNIISSOKi spetsialistid ja see sobib üsna hästi keskmise tsooni avamaal kasvatamiseks, kuna see talub hästi ekstreemseid tingimusi (kuumust või külma).\nKirjelduse järgi on põõsad püsti, nende kõrgus on 70 cm, viljad on väikesed (umbes 5–7 g), küpsusastmes muutuvad nad kollakasoranžiks. Saagikus on juba kuni 0,7 kg taime kohta. Puuviljade kasutamine on universaalne, neid saab süüa värskelt ja valmistada mitmesuguseid maitsvaid roogasid: kaaviar, marineeritud kurgid, konservid, suhkrustatud puuviljad.\nSamal aastal aretasid Poiski firma spetsialistid veel ühe huvitava sordi rosinafüüsalit - Belli. Millegipärast pole tootja kotikestes olevate sordikirjelduste puhul kuskil selget teavet, millisesse rühma kuulub füüsal Kolokolchik - marjade või köögiviljade hulka.\nMuidugi on see tüüpiline rosinate sort, mis kuulub marjarühma, kuna selle erkoranžid viljad, kuigi need on ühed suuremad, ei ületa siiski kaalu 10 g.\nKõrguses võivad põõsad ulatuda 1 m-ni. Ehkki nende pooleldi hiiliva kasvuvormi tõttu hõivavad nad ruumi pigem horisontaaltasapinnal kui vertikaalsel tasapinnal. Saagikus võib ulatuda 1,5 kg-ni taime kohta.\nKüpsemise osas on kell klassifitseeritud hooaja keskpaigaks.\nPhysalis Türgi rõõm\nNii atraktiivse nimega sort ei suutnud aednike seas huvi äratada. Tõsi, selle kirjeldus riiklikus registris puudub, vaatamata ülevaatele on Physalis Rahat Delight suveelanike ja aednike seas nõudlus ja populaarsus.\nSelle seemneid saab osta kaubandusettevõttest "Aelita" ja kottidel oleva kirjelduse järgi otsustades on taimed külmakindlad ja valmivad üsna varakult - 95 päeva pärast seemikute avastamist. Seemne idanevus, nagu enamus rosinasorte, ei ole liiga kõrge: 50–80%.\nPõõsad on väikesed, üsna kompaktsed, kuid rosinafüüsalide marju iseloomustavad suured suurused - kaaluga kuni 8–12 g. Need on väga maitsvad värsked, kust saate rosinatele sarnaseid kuivatatud puuvilju ja muidugi tee moosi või moosi.\nFüüsalise Rakhat-Lokumi kirjelduses on ka teavet taimede resistentsuse kohta ööhaid eriti häirivatele peamistele haigustele ja kahjuritele: hilispõletik ja Colorado mardikas.\nMüügil on see füüsal ka suhkrurosinate nime all. Korporatsiooni NK "Vene aed" kasvatajate sort, mis on aretatud suhteliselt hiljuti, kuid on juba rahva seas suurt populaarsust kogunud.\nSeda ei ole veel riiklikusse registrisse kantud, seega võib Rosina kirjelduse anda ainult selle tootjate teabe ja arvukate aednike arvustuste põhjal.\nKeskmise kasvu taimed väikeste marjadega (kaal 3-6 g). Küpsemisperiood on ilmselt keskmine. Füüsali rosinate kasvatamine ja hooldamine on üsna tavaline.\nSeemned idanevad ainult temperatuuril vähemalt + 20-22 ° C.\nNad istutatakse kas kasvuhoonesse või peenardesse, kui kõik külmad on möödas.\nTa ei vaja sukapaela.\nSee kasvab peaaegu igas mullas, kuid armastab kastmist.\nTähelepanu! Kui kastmine on ebaühtlane, võivad marjad hakata ühel või teisel määral pragunema.\nKuigi augusti keskel on enne koristamist parem kastmine lõpetada. Puuviljad on väga hästi hoitud, kuni kuus kuud ning kuivavad ka lihtsalt ja kiiresti.\nAednike sõnul on Physalis Rosinas rosinate sortide seas kõige maitsvamad marjad. Neil on kõige rohkem väljendunud ananassi maitse ja nende mahl sarnaneb veidi mandariiniga.\nPeruu füüsalit omistatakse tavaliselt marjarühmale, kuigi see liik on täiesti ainulaadne. Esiteks on need mitmeaastased taimed, mis ei suuda Venemaa tingimustes talvitada ja mida kasvatatakse kas üheaastastena või siirdatakse need vannidesse ja viiakse majja, kasvuhoonesse või talveaeda.\nOn täiesti võimalik neid seemnetest kasvatada, kuid nende kasvuperiood on pikk, 140–150 päeva. See tähendab, et seemikute jaoks on vaja Peruu füsalise sorte külvata hiljemalt veebruariks, vastasel juhul pole neil aega saaki anda.\nTaimi iseloomustab märkimisväärne kasvujõud, kõrgus võib ulatuda 2 meetrini.\nNeed erinevad valguse ja termofiilsuse poolest, seetõttu on põhjapoolsetes piirkondades parem kasvatada neid kasvuhoonetes.\nNad vajavad kujundamist - tavaliselt näpistavad nad kõik kasulapsed esimese õisiku all.\nSuve teisel poolel lõpetatakse esmalt söötmine ja seejärel kastmine, nii et rohelise massi kasv peatub ja marjadel endil on aega küpseda.\nMarjade küpsus määratakse "laternate" kollasusega ja viljad ise omandavad oranži värvi.\nErinevalt rosinasortidest ei murene marjad ise, vaid hoiavad põõsast nii tugevalt kinni, et peate need noaga ära lõikama.\nMarjad on väga maitsvad ja õrnad, oma koostiselt on need aedmaasikatele kõige lähemal. Neil on tugev puuviljaaroom, mis võib kellelegi isegi lausa ennekuulmatu tunduda. Kuivatatud puuviljad sarnanevad ähmaselt kuivatatud aprikoosidega, kuid nende maitse on palju rikkalikum.\nPeruu füüsalit on pistikutega väga lihtne paljundada, seega piisab ainult ühest taimest, et hiljem istikutega ei kannataks. Sellisel juhul saab pistikutest saaki juba 5-6 kuud pärast juurdumist.\nParem on lõigata pistikud külgvõrsetest-poegadest 45 ° nurga all. Nende pikkus peaks olema vähemalt 10 cm, nad juurduvad hõlpsasti ka ilma stimulantravi puudutamata, just siis, kui istutatakse kerges toitvas mullas umbes kuu aega.\nFüüsali peruu mustkunstnik\nSeda sorti eristavad suurimad marjad (kuni 9 g) ja sellise eksootilise põllukultuuri üsna märkimisväärsed saaginäitajad (0,5 kg taime kohta).\nMarjad on kergelt lamestatud, viljaliha ja koor on oranžikaspruuni värvusega. Mahla maitse on magushapu, meenutades tänu kergele mõrkjusele greipi, kuid aroomi ja kaasnevate varjunditega palju rikkam. Marjad on väga head nii värsked kui ka igasuguste magustoitude valmistamiseks.\nTaimed pole kõige pikemad (õues jõuavad vaevalt 60–70 cm). Küpsemisperiood on keskmiselt umbes 150 päeva. Peruu sortide seas peetakse seda kõige küpsemaks - marjad võivad kesta kuni 2 kuud.\nPhysalis Peruu Columbus\nSee Peruu füüsali sort küpseb veel 10 päeva hiljem kui Kudesnik ja sellel on väga väikesed marjad (3-4 g). Kuid teisest küljest on Columbus paljude aednike sõnul kõige maitsvam füüsalisort. Marjadel on naha ja viljaliha oranž varjund ning nende maitsevalik on ebatavaliselt rikkalik. Neis ei leidu kibestumist ega öövarju. Kuid seal on tugev aroom, mis meenutab veidi maasikat.\nColumbuse põõsad kasvavad kõrgeks ja üsna võimsaks. Pärast valmimist on marjad nii õrnad, et neid hoitakse väga lühikest aega, maksimaalselt - kuu. Neid on kõige parem tarbida värskelt või kuivatatult. Physalis Columbus teeb ka väga aromaatset, maitsvat ja ilusat värvi moosi.\nPhysalis sortide ülevaated\nElena Vorotnikova, 42-aastane, Belgorod\nPhysalis on pikka aega kasvanud. Kord poodidest oli võimalik leida ainult Confectioneri sorti, see sobib ainult moosi või kaaviari jaoks, kuid sellest koguti suur saak. Ja see on juba pikka aega isekülvikohal kasvanud. Viimastel aastatel on ilmunud uued, maitsvamad köögiviljafüüsalite sordid Jamovy ja Korolek, lugesin nende kohta arvustusi, ostsin neid ja ei pidanud pettuma. Ja proovisin ka selle marjasorte kasvatada: Rosinate ja Kolokolchiki sordid. Mulle meeldisid need veelgi - lapsed sõid marju otse põõsast. Moosile ei jäänud peaaegu midagi järele.\nMaria Blagina, 37-aastane, Samara\nPhysalis proovis kasvada kaks aastat järjest, kuid ta ei avaldanud mulle üldse muljet enne, kui ostsin kaks marjasorti: Rahat-Lokum ja Columbus. Nad tärkasid, erinevalt teistest vendadest, aga mitte nii head. Hea, kui 10 seemnest koorub umbes 3-4 seemet. Ma lihtsalt ei hinganud nende peale. Kuid idulehtede lehtede tulekuga hakkasid nad kiiremini arenema. Pärast kasvuhoones mahaminekut kasvasid nad võimsalt. Selleks ajaks on mul jäänud 2 Columbust ja 3 Rahat-Lokumit. Mul õnnestus Rahat-Lokumit maitsta veel augustis - marjad on tõesti maitsvad, neid ei saa millegagi võrrelda. Tõsi, neid polnud eriti palju, peaaegu kõik kulus toidule. Ja Columbusel õnnestus küpsetada päris mitu puuvilja - aga ma olen oma seemned juba kokku kogunud, sest nende maitse hämmastas ja rõõmustas mind. Järgmisel aastal loodan, et sellist nami toitu tuleb veel.\nSelles artiklis toodud fotode ja kirjeldustega füsali sordid ei kurna muidugi kogu selle kultuuri mitmekesisust Venemaal. Kuid kõige populaarsemate ja parimate sortide kirjeldused võimaldavad meil rohkem teada saada ebatavalisest, kuid väga kasulikust taimest, mida nimetatakse füüsaliks.\nCopyright © garden-trick.com | Füüsalise sordid...


Füüsiline vaimne või füsioloogiline vara kuritarvitamise häkkinud sugu mängu alaealise ringkonnaprokurör peab olema\nHäkkinud Sugu Mängu\nOn mõeldud tüpiseerima asustada, kes usuvad mainstream ideid selle kasutatakse axerophthol halvustav häkkinud sugu mängu terminus inimestele, kes võtavad tavapäraste seisukohti, et asustada aatomi number 49 need foorumid kaaluda unknowing\nTahad Säilitada Häkkinud Sugu Mängu Parim Täiskasvanutele Mõeldud Sisu Reddit\nMa ei vihjas, et põllumajandus paneb meid rohkem seksima. Ma võiks öelda, mida ma mõtlesin, lihtsalt ma juba kirjutatud see tulevad kapist välja. Sa oled äss, kes on tulistanud, et see süsteem oleks parem kui see, mis varem tuli. Ma ei arva nii. Olen lugenud sinna ei olnud paranemist. See on üks järeldus, miks üleminek põllumajandusele on selline mõistatus. Miks nad seda tegid? Kindlasti mitte tervisele kasulike hüvede pärast, mida te lasete primitivistil, kes räägib "maa vaimudest"., Nad kindlasti ei teinud seda elava mõttetehnoloogia pärast, mida te kõik karjute, peate võtma, sest need leiutised tulid alles tuhandeid aastaid hiljem. Nad ilmselt lihtsalt tegid infotehnoloogiat, sest nad olid alkoholist sõltuvad exorphinist, lihtsalt selle tõestuseks on aatomnumber 102 küünarnukiruum. Pole küünarnukituba, et teada saada, miks nad seda tegid. Kõik, mida me teeme, on see, et elanikkond tõusis ja heaolu ja ruumi häkkinud sugu mängu elu halvenes. Kas elu on profülaktiline? Ma ei mäleta elu on kogu aeg olnud turvalisem, mitte, et see oli turvalisem tagasi üles ja siis., Ma arvan, et tagasi ainult siis, kui kasu oli lõõgastav toidu narkootikume ja vaba aja. L-E-I-S-U-R-E. Vaba aeg on ainus asi, mida sa kannatavad täiustamise, ja mis tuleb kell Associate õendusabi mängu summa tööjõu; nii et ma arvan, " Fuck IT."Elage vabalt, muidu olete elavad surnud.


Pidurivedelik DOT4, DOT3 - Top1 Autovaruosad - leht 1\nKõrge termostabiilsusega 100% sünteetiline polüglükooli baasil valmistatud pidurivedelik kasutamiseks tänapäeva hüdraulilistes siduri- ja pidurisüsteemides. Sobib ka DOT 3 süsteemidesse. Kuiv keemispunkt 245°C märg keemispunkt 160°C viskoossus 1350 m..\nTäissünteetiline pidurivedelik. Spetsifikatsioonid ja litsentsid pidur vedelik: FMVSS 116 DOT 3/DOT 4; SAE J 1703/1704; ISO 4925 klass 4..\nAddinol pidur vedelik Bremsflüssigkeit 20L\n144.78€ Maksudeta: 144.78€\naerol-100 1l piduripiiritus\nÕhkpidurisüsteemi jäätumise vastane aine. Seob õhkpidurisüsteemis oleva niiskuse vältides seeläbi viimase külmumise ka väga madalatel temperatuuridel. Sobib kasutamiseks kõikides õhuga toimivates mehhanismides mis ei sisalda akrüülplastist detaile. V..\nK2 R3 on täissünteetiline, tippkvaliteediga pidurivedelik, mille keemistemperatuur on kõrgem. R3 pidurivedelikku kasutatakse autode pidurisüsteemides. See on ette nähtud vedeliku asendamiseks ja täiendamiseks kõigis sõidukites, kus kasutusjuhendis on..\naine piduri DOT4 1L [dry (kuiv): 265°C, märg (märg): 165°C, viskoossus: 1800mm2/sek.]\nSobib kõikidesse hüdraulilistesse piduri- ja sidurisüsteemidesse, kus nõutakse Dot4 või Dot4+ kvaliteedile vastavat pidurivedelikku. SAE J1704 ISO4925 Class4 keemispunkt 230˚C märg keemispunkt 155˚C vahetusvälp 2 aastat..\nDOT 4 ESL ABS/ESP temperatuur 280C..\nDietüleenglükooli ja diisopropanoolamiini baasil valmistatud pidurivedelik sobib kõikidele hüdraulilistele piduri-ja sidurisüsteemidele milles on soovitatav kasutada DOT4 spetsifikatsioonile vastavat piduri-või sidurivedelikku. Kuiv keemispunkt: > 23..\nStandard requirement of sõidukid until early 1980's. sobib kasutus in trummel, disc, tandem pidur ja hüdrauliline clutch süsteemid. võib olla mixed safely koos DOT 3 vedelik. Recommended by Comma for rakendused requiring: FMVSS 116 DOT 3, ISO 4925 (k..\ncurrent standard pidur vedelik for enamus manufacturers. Sobib suurepäraselt ABS süsteemid. võib olla mixed safely koos DOT 3 ja DOT 4 fluids. Recommended by Comma for rakendused requiring: FMVSS 116 DOT 4, ISO 4925 (klass 3 & 4), SAE J1704..\nPidurivedelik DOT4, DOT3 (leht 1)


Müüa maja, 3 magamistuba - Helmiku tee 18, Eametsa, Sauga vald, Pärnumaa www.kv.ee/2944759Kopeeri\nMÜÜA UUS MAJA PÄRNU LÄHEDAL! UUS HIND!\nKinnistu, kivimaja, kogupind 109 m²Lisainfo: uus torustik, avatud köök, uus elektrijuhtmestik, vesi, elekter, garderoob, toad eraldi, pakettaknad, parkett, parkimine tasuta, kõrged laed Sanruum: wc ja vannituba eraldi, boiler, dušš, saun, kanalisatsioon Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, kombineeritud küte Side ja turvalisus: Internet, telefon, kaabelTV Müüa hubane ja madalate ülalpidamiskuludega uus maja privaatses elurajoonis Pärnu lähedal. Kiirele ostuhuvilisele avaneb võimalus valida viimistlusmaterjalid ja värvitoonid. Küte: põrandaküte ja õhksoojuspump.\nKelpkatus, krohvfassaad tagavad stiilse välimuse. Hoone tagaküljel suur terrass ja lai sissesõidutee, mis võimaldab parkida korraga mitu sõidukit. Köögi ja elutoa vahelisse seina võimalik paigaldada akvaarium või biokamin.\nLisainfo telefoni või e-maili teel. CKE Kinnisvara OÜ on aktiivselt tegutsenud alates 2009 aastast ning on\n103 000 € 945 €/m2 Kuumakse 0 €\nMüüa maja www.kv.ee/2944759 Müüa maja Tube\n109 m² Korruseid\n1054 m² Katastrinumber\nSoovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maja, 3 magamistuba - Helmiku tee 18, Eametsa, Sauga vald, Pärnumaa Vastust ootama jäädes\n105 m² 107 000 € Lemmik\n76.5 m² 110 000 € Lemmik\nSoobli tee 2\n120 m² 97 500 € Lemmik\n75.2 m² Salvestatud kuulutused


Tartu loodusmajas kutsub perepäevale "Emme, vaata, kui armas ämblik!"\n27. august 2021 / Tartu loodusmaja perepäev "Emme, vaata, kui armas ämblik!" toimub 28. augustil kell 10.00-13.00 loodusmaja saalis, klassiruumis ja pargialal. Ämblikuteemalisel perepäeval esitletakse lasteraamatut "Ämb-lik" ning osa saab võtta mitmest töötoast: võimalik on meisterdada ämblikke, uurida laboris läbi luubi ja mikroskoobi põnevat ämblike minimaailma või harjutada õues pargialal ämblikuna võrkudes turnimist!\nRaamatust, selle tõlkimisest ja ämblikest raamatu kaante vahel räägib töötubade tegevuste kõrvale tõlkija Marge Pärnits. See on lõbus ja tarkusi jagav raamat lastele alates 8. eluaastast, nende vanematele ja õpetajatelegi. Tegelikult kõigile – ämblikuhirmu ennetamiseks, leevendamiseks ja võib-olla isegi nende karvajalgadega sõbrunemiseks. Koha peal on võimalik osta raamatuid kirjastuse hinnaga. Lisaks saab terve hommikupooliku tutvuda talveaias elavate kilpkonnade ja troopiliste taimedega.\nÄmblikuteemalisel perepäeva töötoad toimuvad koostöös Tartu Mänguasjamuuseumiga.\nRaamatututvustuse toob Tartusse kirjastus Vesta Raamatud.\nTartu loodusmaja asub aadressil Lille 10.\nLisainfot leiab: https://www.tartuloodusmaja.ee/


Kaika Laine inimesed | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nEinar Ellermaa Inge Pitsner\n«Mõtle ise, et kui sul on luust tubli tükk puudu ja organism ise kasvatab sinna midagi asemele – ega ei arvaks küll, et see võimalik on. Aga Laine tegi seda. Jumala ime.« Nii räägib üks Võrumaa imeravijalt Kaika Lainelt abi saanud mees raamatus «Kaika Laine inimesed». Kui arstid aidata ei saanud, siis Laine oli viimane lootus. Ta ravis ka ise raskelt haigena. «Oma palatis parandas ta kõik teised patsiendid ka ära, ilma et nad tema poole oleksid pöördunud,« ütleb tema põetaja TÜ Kliinikumis. Ta vaatas inimesele otsa ja nägi tema haiguslugu ning tervendas aastaid põetud haigusest mõne päeva või nädalaga.\nRaamatu 30 peatükis on hulk lugusid imelisest tervenemisest ja Laine läbinägemisvõimest. Need kõlaks uskumatutena, kui ei oleks juhtunud reaalsete inimestega meie lähedalt ja paljude silme all. Samas räägivad Laine lähedased, et imeravija materiaalne elu oli äärmiselt kasin ning neil on kahju, et ei suutnud nii erakordsele inimesele väärikamat vanaduspõlve kindlustada. Laine on võimas eeskuju sellega, et ta ei virisenud kunagi ega rääkinud kunagi kellestki halvasti. «Me keegi ei suuda iial olla nii head kui Laine,» ütleb tuntud arst raamatus. Headuse poole püüdlemine teeks aga igale raamatu lugejale au.\nEinar Ellermaa, Inge Pitsner,\nhttps://www.raamatukoi.ee/kaika-laine-inimesed 16530 Kaika Laine inimesed https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/R/0/R0208543_543.png 0 0 EUR OutOfStock /elulood ja mälestused/eesti «Mõtle ise, et kui sul on luust tubli tükk puudu ja organism ise kasvatab sinna midagi asemele – ega ei arvaks küll, et see võimalik on. Aga Laine tegi seda. Jumala ime.« Nii räägib üks Võrumaa imeravijalt Kaika Lainelt abi saanud mees raamatus «Kaika Laine inimesed». Kui arstid aidata ei saanud, siis Laine oli viimane lootus. Ta ravis ka ise raskelt haigena. «Oma palatis parandas ta kõik teised patsiendid ka ära, ilma et nad tema poole oleksid pöördunud,« ütleb tema põetaja TÜ Kliinikumis. Ta vaatas inimesele otsa ja nägi tema haiguslugu ning tervendas aastaid põetud haigusest mõne päeva või nädalaga.

Raamatu 30 peatükis on hulk lugusid imelisest tervenemisest ja Laine läbinägemisvõimest. Need kõlaks uskumatutena, kui ei oleks juhtunud reaalsete inimestega meie lähedalt ja paljude silme all. Samas räägivad Laine lähedased, et imeravija materiaalne elu oli äärmiselt kasin ning neil on kahju, et ei suutnud nii erakordsele inimesele väärikamat vanaduspõlve kindlustada. Laine on võimas eeskuju sellega, et ta ei virisenud kunagi ega rääkinud kunagi kellestki halvasti. «Me keegi ei suuda iial olla nii head kui Laine,» ütleb tuntud arst raamatus. Headuse poole püüdlemine teeks aga igale raamatu lugejale au. «Mõtle ise, et kui sul on luust tubli tükk puudu ja organism ise kasvatab sinna midagi asemele – ega ei arvaks küll, et see võimalik on. Aga Laine tegi seda. Jumala ime.« Nii räägib üks Võrumaa imeravijalt Kaika Lainelt abi saanud mees raamatus «Kaika Laine inimesed». Kui arstid aidata ei saanud, siis Laine oli viimane lootus. Ta ravis ka ise raskelt haigena. «Oma palatis parandas ta kõik teised patsiendid ka ära, ilma et nad tema poole oleksid pöördunud,« ütleb tema põetaja TÜ Kliinikumis. Ta vaatas inimesele otsa ja nägi tema haiguslugu ning tervendas aastaid põetud haigusest mõne päeva või nädalaga.

Raamatu 30 peatükis on hulk lugusid imelisest tervenemisest ja Laine läbinägemisvõimest. Need kõlaks uskumatutena, kui ei oleks juhtunud reaalsete inimestega meie lähedalt ja paljude silme all. Samas räägivad Laine lähedased, et imeravija materiaalne elu oli äärmiselt kasin ning neil on kahju, et ei suutnud nii erakordsele inimesele väärikamat vanaduspõlve kindlustada. Laine on võimas eeskuju sellega, et ta ei virisenud kunagi ega rääkinud kunagi kellestki halvasti. «Me keegi ei suuda iial olla nii head kui Laine,» ütleb tuntud arst raamatus. Headuse poole püüdlemine teeks aga igale raamatu lugejale au.


Uudiskiri #53 | Jaanuar 2018 | www.juveel.ee\nHead õnnelikku jätkuvat aastat!\nLoodame, et teie aastavahetus tuli just nii\nnagu see tulema pidi\nning andis just sellise hoo,\net rõõmsalt edasi saaks mindud!\nKutsume teid lahkesti kaasa mõttelisele rännakule ajas tagasi. Küllap olete märganud, et paljud Eesti ettevõtted on saanud alguse 30ndatel. Nii ka meie!\nTänavu tähistame lausa 95. a juubelit!\nLubagem meile seda rõõmu ning au tunda uhkust ja jagada killukesi oma mitmekülgsest ja kaugeleulatuvast ajaloost.\nSee on meie kõigi lugu, üks järjekordne põnev Eesti lugu.\nVäärtusi kandes, hoides ja edasi andes\npalju õnne meile kõgile!\nKuldketid, sõrmused ja ... röntgeni aparaat\nKas teadsite, et kauplustekett Eesti Juveel kuulub ajaloolise ettevõtte OÜ Juveel alla?!\nMeie poodides müügil mitmete Eesti disainerite looming, valitud välisbrändide aksessuaarid, aga ka meie oma meistritekojas valmistatud ehted ning lauahõbe.\nSeesama meistritekoda, OÜ JUVEEL, tähistab tänavu 95 a juubelit!\nAastal 1923 rajas noorhärra Roman Tavast Tallinna vanalinnas, aadressil Kuninga 3, endanimelise kullassepaäri. Esiti töötas ühetoalises stuudios peale Tavasti veel kolm õppinud ja osavat kullasseppa: peameister Karl Raadik, käsitöömeister Elmar Kala, graveerimismeister Oskar Ots. Vaid paari kümnendigal arenes ettevõte kiiresti – koliti ümber ning lõpuks ehitati uus hoone aadressile Väike-Roosikrantsi 6 (praegune Pärnu mnt 20). Tööd sai juba 65 inimest, lisaks oli soetatud palju erinevaid masinaid ja spetsiifilisi seadeldisi.\nLäbi keeruliste aegade on meie ettevõte kasvanud ja arenenud, NL hiilgeaegadel töötas siin üle 800 töölise ning toodangut saadeti üle terve kontidendi.\nLäbi aegade on meistritekoda kandnud palju erinevaid nimesid, kuni väga märgilise kuupäevani – 1994.12.23 – mil varem Nõukogude võimule allutatud tehas erastati ja moodustati kaks ettevõtet: OÜ Juveel ning OÜ Roman Tavast. OÜ Roman Tavasti tööd jätkavad Roman Tavasti järeltulijad.\nOÜ Juveel on tänapäeval Eesti ja Soome kapitalil põhinev ettevõte, mida me hellitavalt kutsumegi meistritekojaks, mis asub Tallinnas, aadressil Kadaka tee 36.\nJa Eesti Juveel on kauplustekett, mis kuulub OÜ Juveel alla. Kui olete soetanud tooteid Eesti Juveeli-st, siis olete ilmselt täitnud lühikese ankeedi ning õnnestunud saada endale kliendikaart. Nõnda saabubki Teieni seesama uudiskiri, milles avaldame nii kaupluse kui meistritekoja teateid.\nAitäh, et olete olnud meiega! Ning meie anname endast kõik, et vastata teie ootustele ja soovidele.\nPalju õnne meile kõigile,\nikka tähtede poole!\nPSST, HUVITAV TEADA: peale natsionaliseerimist aastal 1942, hakati sõjaväe jaoks siinsamas tootma isegi miinisüstikuid, aga siis juba ettevõtte “Metallimärk” nime all.\n2. jaanuaril 1979 omistati tehasele Teadusaparaatide Katsetehas “Delta” nimetus. Hõbedast ja uushõbedast lauanõude, ehete ning käekellakettide kõrval alustati keevisõmbluste kontrolliks kasutatavate röntgeni aparaatide “Mira” valmistamist.\nJa see on meil arhiivis ka täitsa olemas veel.\nUus edasimüüja Tallinna südalinnas - LEVI\nKauplused Eesti Juveel asuvad küll Tallinnas, ent meie meistritekojas valmistatud tooted saadaval edasimüüjate juures üle Eesti. Lisainfo kodulehel\nVäikest valikut meie enda kullasseppade poolt valmistatud loomingust saab edaspidi soetada LEVI disainipoest.\nEttevõtja ja LEVI disainipoe üks omanik Triinu Sepp: “JUVEELi tooted on väga klassikalised ja puhta joonega. Igas vanuses ehtekandja peaks nende valikust leidma endale meelepärase.” Sepp lisab: “Nende ehted sobivad meie poodi kindlasti oma laia valiku ja omanäolisuse poolest. Lisaks on positiivne, et saame disaini-armastajatele tutvustada meie oma pika ajalooga ettevõtte toodangut, mida nooremad ei pruugigi teada.”\nKaasajal teevad aksessuaaride maailmas võidukäiku väga eriilmelised materjalid. Disainipoodide klientuur on sageli siiski küsinud ka kullast ja hõbedast ehete kohta. Koos poepidajatega valisime välja skandinaavialiku stiiliga, rafineeritud ja modernse disainiga aksessuaare nii meestele kui naistele. Väärismetallid on ajatud ning vastupidavad. Triinu Sepp: “Väga paljud inimesed ise räägivad, et neil tekib allergiline reaktsioon metallisulamite vastu. Kulla kohta ei ole seda veel kuulnud. Üldiselt puhtad väärismetallid põhjustavad selliseid reaktsioone äärmiselt harva. Lisaks säilivad hõbedast ja kullast ehted tunduvalt kauem.”\nKauplus LEVI Design Shop avatud\niga päev kl 9.00 – 21.00\nEstonia pst 9, Tallinna\nVärske ehteseeria vaid limiteeritud koguses\nKuu liigub ümber meie endi,\nning Saturni rõngastest kaks on vihku köitmiseks kinni napsatud.\nNõela otsas sisekosmose stiliseeritud prototüüp.\nAhjusoe uus seeria saadaval vaid Eesti Juveeli kauplustes\nning LEVI disainipoes!\nKõrvarõngaste kinnitus liblikaga.\nKomplekti kuuluvad kahed kõrvarõngad, kahed ripatsid, hõbekuuliga ja pärliga sallihoidjad, pross.\nKui võtta üks pits, siis miks mitte hõbedane?\nKui võtta üks pits hundijalavett külmarohuks, millegi terviseks või tähtpäeva puhul – siis miks mitte hõbedasest pitsist?!\nLauahõbeda perekonnas nüüd ka väärikat juubelit tähistav hõbetopka. Küll on lapselapsel hää saja aasta pärast see taaskord sama tundega lauale panna :)\nLauahõbeda puhastamise kohta nippe meie kodulehel. Ning põhjalikuma puhastuse jaoks soovitame Hagerty tooted – lisainfot klienditeenindajatelt.\nSajaga uude aastasse, terviseks!\nPiilume meistritekotta - valmimas on uus ehteseeria\nHärja pea, rukkisinine, sinilill, rüälill – need on rukkilille rahvapärased nimed.\nRukkilill on väärt meetaim, millel on täheldatud tervistavaid omadusi. Näiteks tasub teha nendest silmakompressi.\nMiks on rukkilill Eesti rahvuslill?\nKasvab ta ju põldudel pigem umbrohuna.\nAga seepärast, et eestlane sööb ikka just musta rukkileiba. Lille seemned satuvad mulda siis, kui põllumees vilja külvab. Ja kuigi rukkilill vilja ei anna, siis kasvab ta sealsamas vilja sees ning valvab rukkipäid niisama hoolsalt nagu valvab ema oma lapsi.\nJuba õige pea on meie kauplustes uus rahvuslike ehete seeria, mille kavandanud meistrid Siim ja Oleg.\nKomplekti kuuluvad erinevad kõrvarõngad, ripats, kaelakee, käevõru, lipsunõel, mansetinööbid.\nMetalsed õied iluks ja auks


Protokoll 06.01.2014 | HIIUMAA OMAVALITSUSTE LIIT\nKärdla 06. jaanaur 2014 nr 1\nAlgus: 13.00, lõpp: 14.40\nVõtsid osa: Omar Jõpiselg, Ülo Kikas, Eve Kustala, Georg Linkov, Üllar Padari, Tiit Paulus, Toomas Remmelkoor\nKadri Taperson – Kuulikodu MTÜ.\n1. Volinike 02.12.2013 koosoleku protokolli kinnitamine;\n2. Hiiumaa loomakaitse ja varjupaiga olukord ja lahendused tulevikuks;\n3. Hiiu Maavalitsuse info;\n4. Piirkondade konkurentsivõime tugevdamise tegevuskava koostamine Hiiu maakonnas;\n5. Tuuru nõukogu;\n6. Esindaja nimetamine Hiiumaa Teavitamis- ja Nõustamiskeskuse (HUPS) nõukogusse;\n7.1. Hiiumaa Muuseum.\n1. Volinike 02.12.2013 koosoleku protokolli kinnitamine.\n1.1. Kinnitada Hiiumaa Omavalitsuste Liidu volinike 02.12.2013 koosoleku protokoll.\n2. Hiiumaa loomakaitse ja varjupaiga olukord ja lahendused tulevikuks.\nKadri Taperson MTÜ-st Kuulikodu rääkis murekohtadest kodutute loomadega.\nEttekandja tsiteeris avalikku kirja „Aruande asemel“. Kuulikodu läheb uuele aastale vastu teadmisega, et Hiiumaale on vaja loomade munitsipaalvarjupaika (5 kohta koertele ja 20 kassidele). Kohalikel omavalitsustel on seadusest tulenev kohustus tegeleda hulkuvate loomadega. Täna toimib omavalitsuste koostöö MTÜ-ga Kuulikodu juhtumipõhiselt. Küsimus, et kuidas edasi minna. Arutleti varjupaiga vajaduse üle. Et midagi otsusta on vaja numbreid, välja tuua vajaduse tõsidus.\nKuulikodu osas tähendab see seda, et kui omavalitsustega koostöös leida ruumid uue varjupaiga rajamiseks ja ühe isiku töötasustamine, siis on MTÜ kohustused hoopis muud. Kuidas seda korraldada, et kataks need vajadused, kuidas saada kõrvale tugev loomade varjupaik.\nEttekandja märkis, et MTÜ Kuulikodu jääb edaspidigi loomakaitseorganisatsioonina tegutsema, tehes vajadusel koostööd omavalitsustega uue varjupaiga loomisel ja haldajaga varjupaiga käivitamisel.\n2.1. MTÜ Kuulikodu edastab omavalitsustele eelarve ja tingimused, mis vastavad Hiiumaa varjupaiga vajadustele.\n3. Hiiu Maavalitsuse info.\nMaavanem andis ülevaate teadaolevatest üritustest, visiitidest ja nõupidamistest.\n08.01.2014 viibib maakonnas võrdõigusvolinik Mari-Liis Sepper. Kohtutakse omavalitsuste sotsiaalvaldkonna esindajatega ja maavalitsuse saalis toimub kodanike nõustamine.\n16.01.2014 on kutsutud Hiiumaale Kultuuriministeeriumi kantsler Paavo Nõgene. Kavas on külastada Hiiumaa Muusemi, Tobiase muuseumi, Suuremõisa lossi, Vaemla villavabrikut, vaadata Halulaeva ehitamist. Samuti rääkida Hiiumaa Kino tegevusest ning Hiiu Folgi korraldusest.\nPraamigraafikus kehtib 06.01.-14.04.2014 jääolude graafik ja pühapäevane kiirbuss väljub Kärdlast hommikuti 15 minutit varem. Laevakompanii lubab, et kui jääolud lubavad, siis sõidetakse 1,5 tunniga. Väinamere Liinidega käivad läbirääkimised, et oleks võimalik piletid kolm kuud ette broneerida.\nMKM korraldatud esimene lennuhange Tallinn-Kärdla-Tallinn liinil nurjus. Välja on kuulutatud teine hange, mille pakkumiste esitamise tähtaeg on 03.02.2014.\nAS-ga Avies käivad läbirääkimised lepingu pikendamise osas. Jaanuarist maini rakendatakse hõredamat lennugraafikut.\nMaavanem selgitas lühidalt eurorahade jaotamise põhimõtteid.\nRegionaalministri valitsemisalas saab raha jaotuse aluseks maakondliku arengukava/strateegia olemasolu ning peame strateegiaga edasi minema. Plaan on kutsuda 21.01.2014 kokku Hiiumaa Arengukogu ja arutada kuidas edasi.\nVõrreldes eelmise finantseerimisperioodiga lähevad valdkondlikud rahad (haridus, sotsiaal, kultuur, jne) regionaalministri haldusalast vastavate ministeeriumide valitsemisalasse. Mis puudutab tervishoidu, siis on kokkulepe Hiiumaal esmatasandi arstiabi tõhustamisel. Perearsti keskus asub Hiiumaa Haiglaga ühel territooriumil ja on sellega seoses vahendite taotlemisel abikõlbulik.\nMaavanem tegi meeldetuletuse, et ei ole veel laekunud ettepanekuid Vabariigi aastapäeva korraldamiseks 21.02.2014.\n4. Piirkondade konkurentsivõime tugevdamise tegevuskava koostamine Hiiu maakonnas.\nAivi Telvik selgitas meedet „Piirkondade konkurentsivõime tugevdamine“.\nEelnevas päevakorrapunktis märkis maavanem, et regionaalministri valitsemisalas saab raha jaotuse aluseks olema maakondliku arengukava/strateegia olemasolu. Siseministeerium eeldab, et igal maakonnal on kehtiv arengukava/strateegi. Seega peame Hiiumaa 2020+ tegevuskavaga edasi töötama, sest piirkondade konkurentsivõime tugevdamise tegevuskava baseerub maakonna arengukaval/strateegial.\nPeame selle nimel tööd tegema. Pakuti välja, et kutsuda 21.01.2014 kokku Hiiumaa Arengukogu, et minna Hiiumaa arengustrateegia tegevuskava koostamisega edasi. Kutsutakse kokku kõik senised strateegiaga liitunud asutused ning samuti Emmaste ja Pühalepa vald.\nHiiumaa Arengustrateegia jääb ka hariduse-, sotsiaal-, kultuuri- ja tervishoiu valdkonna prioriteetsete objektide finantseerimise aluseks.\nEelkõige on vaja otsustada mida me ise tahame.\nTeeme algust piirkondade konkurentsivõime tugevdamise programmiga ja kui me saavutame siin konsensuse, siis see on juba suur edasiminek.\nArengukogu ootab järgmisi samme.\n4.1. Hiiumaa Arengukogu toimub 21.01.2014.\n5. Tuuru nõukogu.\nMaavanemalt märge, et omavalitsused võiks arutada, millisel moel ja kelle näol jätkata esindatust Sihtasutus Tuuru nõukogus. Omavalitsuste esindaja peaks üles näitama aktiivsust.\nTänane esindaja ei soovi jätkata nõukogu töös.\nNenditi, et kuna Hiiumaa Omavalitsuste Liit panustab üsna suures mahus Tuuru tegevusse, siis võiks olla HOL esindatus kaheliikmeline. Põhimääruse järgi on liikmete arv 5 kuni 7, hetkel on 6 liiget. HOL roll peaks olema võrreldes tänasega oluliselt suurem. Piret märkis, et esmalt pigem kohalkäiv liige ja siis vaadata edasi liikmete arvu.\nTehti ettepanek, et liige võiks olla HOL juhatuse liige.\nEttepanek, võtta teema järgmise koosoleku päevakorda.\n5.1. Võtta teema järgmise HOL volinike koosoleku päevakorda.\n6. Esindaja nimetamine Hiiumaa Teavitamis- ja Nõustamiskeskuse (HUPS) nõukogusse.\n6.1. Nimetada Hiiumaa Omavalitsuste Liidu esindajaks Hiiumaa Teavitamis- ja Nõustamiskeskuse nõukogusse Ülo Kikas.\n7.1. Hiiumaa Muuseum\nKultuuriministeerium edastas omavalitsustele palve, võtta sihtasutuse asutamise otsustamine volikogu päevakorda.\nOmar märkis, et peame enne otsuse tegemist teemasse tõsiselt süvenema.


Infoleht 25.03.2019 nr. 22 | Hugo Treffneri Gümnaasium\nInfoleht 25.03.2019 nr. 22\nõpetaja Hele Kiiselit, kes valiti Tallinna Ülikooli sajandi vilistlaseks (ligi 60 000 vilistlase hulgast) suure panuse eest Eesti haridusse.\nõpetajaid Saima Kaarnat, Tiina Niitvägi-Hellamaad, Kerli Orav-Puuranda, Tiina Pluumi, Aare Ristkivi, Ülle Seevrit ja Ljubov Titovat ning väitlusringi juhendajat Maarja Tambertit õpilaste konkurssideks ettevalmistamise eest.\nÕpetajad teatavad III perioodi järelarvestuste hinded ja kannavad need Stuudiumisse 26. märtsil.\nÕnnetund toimub kolmapäeval, 27. märtsil kell 15.45 ruumis 107. Registreeruda tuleb elektrooniliselt Stuudiumi keskkonnas (menüü all Muu>Registreeri) hiljemalt 25. märtsil.\nKolmapäeval, 27. märtsil kell 12.30 – 16.00 viiakse ruumides 221 ja 303 läbi pranglimise võistlus ning reedel, 29. märtsil kell 9.30 – 13.00 ruumides 303 ja kooli raamatukogu lugemissaalis ülelinnaline vene keele konkurss eesti koolis õppivatele vene keelt koduse keelena kõnelevatele õpilastele.\nNeljapäeval, 28. märtsil toimub 10. ja 11. klasside õppetöö analüüs. Kell 14.30 – 15.45 11. klassid ja 15.45 – 17.00 10. klassid. Kõigi aineõpetajate osavõtt on vajalik.\nReedel, 29. märtsil toimub kell 14.25 – 15.45 õppealajuhataja ja huvijuhi infotund 12. klasside õpilastele. Räägitakse V perioodi töökorraldusest ning kooli- ja riigieksamitest ning kooli lõpetamisest. Abiturientidele on infotunnist osavõtt kohustuslik.\n12.d 2. ja 4. tund kunstiajalugu õp M. Jõgiste - 141\n12.e 2. tund ajalugu õp A. Pettai – 203\n12.c 4. tund eesti keel õp K. Soodla – 105\n12.b 2. tund muusika õp Ü. Keerberg – 220\n5. tund kehaline kasvatus õp A. Saarva/ A. Poom - 228\n12.d 2. tund kehaline kasvatus õp. A. Saarva/ A. Poom – 228\nAbiturientidel on vastavalt kooli hindamisjuhendile võimalus sooritada ajavahemikus 13.-22. maini kuni kaks kordusarvestust.\nSoovides kolme õppeaasta jooksul läbitud kursuseid ümber vastata ja/või käesoleval õppeaastal ebaõnnestunud arvestust korrata, tuleb esitada avaldus õppenõukogu nimele. Avalduste blankette saab alates 26. märtsist kooli kantseleist. Avaldusel peab olema aineõpetaja arvamus ja allkiri, avaldus tuleb esitada õppealajuhatajale hiljemalt 3. aprillil.\nKordusarvestusele lubamise otsustab õppenõukogu 8. aprillil. Informatsiooni kordusarvestustele lubamise kohta saavad õpilased klassijuhatajatelt või aineõpetajatelt. Kordusarvestuste täpne toimumise aeg ja koht teatatakse 7. mai infolehes.\nTeist aastat järjest on Vanemuise teatri korraldatava arvustuste konkursi „Arukas arvustaja“ võitnud 12.d kassi õpilane Renar Kihho ning pälvinud arukaima arvustaja tiitli.\nKirke Aer (12.d) võitis Liivide etluskonkursi piirkonnavoorus I koha ja esindab Tartu linna konkursi lõppvoorus, mis toimub 20. aprillil 2019 Liivi Muuseumis.\n14. märtsil toimus Tallinn Tehnikaülikooli poolt korraldatud BuildIT 2019 võistlus YIT Eesti pabersild. Gümnaasiumite arvestuses 1. koha ning üldarvestuses 4. koha võitis meeskond, kuhu kuulusid Jürgen Smidt (12.c) ja Albert Mark Maks (Nõo Reaalgümnaasium).\nHant Mikit Kolk (12.e) võitis Tallinna ülikooli korraldatud emakeeleolümpiaadi lõppvooru.\n18. märtsil toimunud prantsuse keele olümpiaadi vabariiklikus voorus saavutas Toomas Roosma (11.a) gümnaasiumi A-keele kategoorias 4. koha ja on kutsutud Baltimaade prantsuse keele olümpiaadile, mis toimub 30. märtsil Tallinnas. Gümnaasiumi B/C-keele kategoorias olid tulemused järgnevad: 3. koht - Markus Laanoja (11.d), 8.koht - Stella Starkopf (10.d), 12. koht - Hant Mikit Kolk (12.e) ja 17.-18.koht - Paul Kaasik (11.b).\nVene keel võõrkeelena vabariiklikul olümpiaadil saavutas B1 keeletasemel Heili Aavola (11.c) 1. koha ja Paula Timmi (11.b) 5. koha.\nÕpilaste keskkonnaalaste uurimistööde konkursil pälvis 2. koha Iris Gielen (12.c) tööga „Päeva pikkuse mõju Arabidopsis thaliana taimede omavahelise konkurentsi intensiivsusele“ (juhendajad Susanna Vain ja Saima Kaarna) ja 5. koha Art Villem Adojaan (samuti 12.c) tööga „Rasvatihase pesitsusnäitajatest erineva inimhäiringuga aladel“ (juhendajad Marko Mägi ja Saima Kaarna).\nEuroopa statistikavõistluse https://www.stat.ee/voistlus-2019 Eesti võistlusvooru (84 võistkonda) vanemas vanuserühmas võitis võistkond Radiaator (koosseisus Kertu Liisa Lepik, Paul Erik Olli ja Toomas Roosma (kõik 11.a) (juhendaja õp Kerli Orav-Puurand). Tubli teise koha saavutas võistkond Pääsusaba koosseisus Mari Remm, Jürgen Öövel (mõlemad 11.c) ja Art Villem Adojaan (12.c; juhendaja õp Ülle Seevri). Mõlemad võistkonnad pääsevad edasi statistikavõistluse Euroopa võistlusvooru.\n20. märtsil toimus veebiviktoriinina rahvusvahelise võistluse „Noored Euroopa metsades“ Eesti eelvoor, kus osales 72 võistkonda, kellest 18 paremat pääsesid Eesti finaalvõistlusele 2.-3 mail Järvseljal. Meie kooli kaks võistkonda koosseisus Jaak Pärtel, Kristjan Hordo ja Tõnis Leib (kõik 10.c) ning Mari Remm, Jürgen Öövel ja Denis Petrov (kõik 11.c) jõudsid finaali (punktiarvestuses vastavalt 1. ja 3. koht).\n9. märtsil toimunud Maakilva mälumängu finaalis saavutas 11.a klassi õpilane Mari Leito Haapsalu võistkonnaga teise koha.\nÜleriigilisel ühiskonnaõpetuse olümpiaadil (29 osalejat) olid meie õpilaste tulemused järgmised:\n1. koht Markus Meier (12.d), 2. koht Iris Niinemets (12.a), 5.-6. koht Hendrik Narusberg (12.b), 7.-8. koht Kirke Joamets (12.a), 9.-10. koht Karl Aleksander Kaplinski (12.a), 11.-13. koht Richard Luhtaru (12.a).\nÕpilaste teadustööde konkursi teise vooru on kutsutud meie kooli õpilased Art Villem Adojaan (12.c) tööga „Rasvatihase pesitsusnäitajatest erineva inimhäiringuga aladel“ (juhendajad Saima Kaarna ja Marko Mägi), Elise Helena Armulik (12.c) tööga „Eesti elanike suhtumine täisgenoomiandmete kasutamisse kliinilises praktikas“ (juhendajad Saima Kaarna ja Liis Leitsalu), Iris Gielen (12.c) tööga „Päeva pikkuse mõju Arabidopsis thaliana taimede omavahelise konkurentsi intensiivsusele“ (juhendajad Susanna Vain ja Saima Kaarna), Renar Kihho (12.d) tööga „Teatriarvustuste kogumik“ (juhendaja Karin Soodla), Ester Asso, Merette Arula, Anni Leena Kolk, Karmen Kukk, Katri Kõva, Maarja Leedjärv, Olivia Raudsik, Katre Krit Sallum, Kerli Unt (kõik 12.e) tööga „Näitus „Õitsev (aju)vabadus. Noorte elust ja olust 1990. aastate Eestis“ Eesti Rahva Muuseumi osalussaalis (juhendajad Kristiina Punga ja Kata Maria Metsar), Richard Luhtaru (12.a) tööga !Binaarsete amplituudhologrammide valmistamine filmikaamera abil“ (juhendajad Andreas Valdmann ja Siim Oks), Henriette Liis Meeliste (12.c) tööga „Seljavalu esinemine ja ravivõimalused Eesti gümnaasiumiõpilaste näitel“ (juhendaja Hele Kiisel) ja Markus Meier (12.d) tööga „Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilaste poliitilised eelistused“ (juhendaja Toomas Jürgenstein).\nTeisipäeval, 19. märtsil lõppesid Tartu ja Tartumaa koolinoorte meistrivõistlused mälumängus, millest võttis kokku osa rekordarv ehk 232 õpilast. Meie kooli õpilastest on sellel võistlusel osalenud (juba alates 8. klassist) Hant Mikit Kolk (12.e), Jaagup Markus Niitvägi (12.e), Siim Tamme (12.b) ja Carlos Kleimann (12.b), kes saavutasid sel aastal ka peavõidu gümnaasiumi astmes. Palju õnne!\n23.-24. märtsil toimus Riias rahvusvaheline väitlusturniir Riga Open 2019. Turniiri võitis võistkond, mille koosseisu kuulusid meie kooli õpilased Brett-Peter Rästas (12.d) ja Markus Laanoja (11.d). Individuaalses arvestuses saadi vastavalt 4. ja 7. koht\nSeekordne ajalooring on seotud märtsiküüditamise 70. aastapäevaga. Räägime mälestuste osast ajaloos, inimese mälust ja müütidest, mis seda mõjutavad. Vaatame teemakohast lühifilmi ning paneme enda mälu proovile. Kõik huvilised on oodatud teisipäeval, 26. märtsil kell 15.45 ruumi 141.\nTeisipäeval, 26. märtsil kell 10.45 oodatakse auditooriumisse kõiki õpilasi, kes novembris 2018 võtsid osa rahvusvahelisest inglise keele võistlusest „Best in English“. Organisaatorid jagavad infot ja kooli parimatele õpilastele auhinnad.\nNeljapäeval, 28. märtsil kell 15.45 on ruumi 141 oodatud kõik õpilased, kes plaanivad oma õpinguid jätkata välismaal. Balticcouncil teeb ettekande, mis on eeskätt suunatud 11. klasside õpilastele.\nReedel, 29. märtsil kell 14.20- 15.45 toimub auditooriumis õppealajuhataja ja huvijuhi infotund abiturientidele, mille teemaks on kooli lõpetamine.\nReedel, 29. märtsil jäävad koolimajja ööakadeemiasse kõik c-klassid.\nLaupäeval, 30. märtsil ja pühapäeval, 31. märtsil toimuvad meie kooli aulas ning võimlas XX tantsupeo „Minu arm“ ülevaatused B- ja C-rühmadele.\nEsmaspäeval, 1. aprillil toimub auditooriumis algusega kell 16.00 klassidevahelise mälumängu 7. kohtumine.\nKolmapäeval 20. märtsil korraldasid Patrick Peterson ja Markus Ühtigi (11.d) enda praktilise töö raames rahvusvahelise frankofooniapäeva tähistamist HTGs. Teemakohased olid nii koolimaja kujundus, infoplakatid kui söökla menüüvalik. Õpilased nautisid prantsuse muusikat, võistlesid kõige stiilsema õpilase ja klassi tiitlile ning testisid oma teadmisi Kahooti vormis. Päeva lõpetas kohtumine TÜ romanistika üliõpilaste ja õppejõu Vincent Dautancourt’iga. Täname huvitava päeva eest.\nÕppealajuhataja Aime Punga viibib korralisel puhkusel 26. märtsini.\nDirektor Ott Ojaveer osaleb reedel, 29. märtsil Tallinnas saksa keelediplomi koolide direktorite seminaril.\nÕpilasnõustaja Trine Uusen osaleb reedel, 29. märtsil koolitusel.\nÕpetaja Age Salo sõidab 27. märtsil Miilangu toimetuse liikmetega õppekäigule.\n14. märtsil toimus Nutispordi piirkondlik finaal, kus saavutas 1. koha Jaan Otter (10.b), 2. koha Argo Ers, 3. koha Andres Sõmer (kõik 10.b) ja 4. koha Toomas Tennisberg (12.b).\nEesti Akadeemilise Spordiliidu kergejõustikuvõistlusel (koos võistlesid nii kõrgkoolide, kutsekoolide kui gümnaasiumide õpilased) saavutas kõrgushüppes teise kohta Märten Kala (10.c) tulemusega 1.80. Kuulitõukes saavutas Oskar-Filip Tammik (10.c) samuti teise koha tulemusega 13.34.\nTartu linna gümnaasiumite karikavõistlustel saalihokis saavutasid HTG neiud esikoha ning noormehed teise koha. Kooli esindasid: Piia Kängsep (10.c), Tuuli Tasa (10.d), Anu Kängsep, Säde Kannumäe, Kristin Valge, Kristiina Tideman (kõik 11.c) Heile-Liise Roone, Andrea Jagur (mõlemad 11.e), Kaspar Varul (10.d), Markus Sulg (11.b), Rasmus Enno (11.c), Pärtel Rööpson, Markus Trasberg, Hannes Kuslap (kõik 12.a) ja Georg Kaasik (12.b).\nLaupäeval, 23. märtsil toimusid Hugo Treffneri Gümnaasiumi aulas Eesti Juuniorite (U26) Meistrivõistlused bridžis. Osales 18 paari, kellest 3 paari olid HTG õpilased. Vilistlane Mirjam Iher kuulus turniiril kolmanda koha saavutanud võistkonda. Treffneristide tulemused olid järgmised: 10. koht - Riko Piirisild ja Markus Sulg (mõlemad 11.b), 11. koht - Mark Olav Sepp ja Tanel Tamm (mõlemad 12.b), 16. koht - Mihkel Reinula ja Kevin Ibrus (mõlemad 11.b).\nKlassidevahelise võrkpalliturniiri finaal toimub esmaspäeval, 25. märtsil algusega 16.30, üks finalist on teada - 11.b, teine finalist selgub kell 16.00 algavas mängus.\nSaalihokiturniiri finaal 12.a ning 11.c vahel toimub teisipäeval. 26. märtsil kell 16.00. Kõik on oodatud kaasa elama!\n* kui õpilane sööb ka arvestuste nädalal: tava- ja taimetoit 16 päeva x 0.70 eurot = 11.20 eurot, poisteports 16 päeva x 1.05 eurot = 16.80 eurot;*\nkui õpilane ei söö arvestuse nädalal: tava- ja taimetoit 11 päeva x 0.70 eurot = 7.70 eurot, poisteports 11 päeva x 1.05 eurot = 11.55 eurot.\nSeoses 12. klasside suures osas muutuva õppetöö korraldusega 11. aprillist kuni maikuu lõpuni on oluline, et õpilane märgiks end ARNO-keskkonnas sööjaks. Palume täpselt jälgida õppetöö aegu ja sellest lähtudes teha otsus kooli sööklas lõunatamise kohta ning võimalikult aegsasti märkida enda teadaolevad puudumised ka ARNOs, märkides end puudujaks „Teata puudumisest“ valiku kaudu. Samuti võib oma puudumisest kirjutada kas sööklas olevasse vihikusse või htg@toidutorn.ee vähemalt puudumisele eelneval päeval. Inglise keele ja matemaatika riigieksamil toimub 12. klassi õpilaste toitlustamine koolisööklas õpilaspileti alusel. Emakeele eksamil on toit (jook ja võileivad) serveeritud aatriumis eksamipäeva jooksul.\nKolmapäeval, 3. aprillil kell 11.15 sõidavad riigikaitse 2. kursusel osalejad õppekäigule Võrru Kuperjanovi pataljoni. Kõik õppekäigule sõitjad osalevad kahes esimeses tunnis ning söövad varajase lõunasöögi kooli sööklas pärast 1. tundi.\nIV perioodi arvestused toimuvad 4.-10. aprillini. Kuna 11.a klassil on sel perioodil 6 arvestust, toimub bioloogia arvestus juba kolmapäeval, 3. aprillil ainetunni ajal. Arvestuste plaan valmib 28. märtsiks.


Spetsiifiline mahtvesi, õhk, aur, lämmastik ja ideaalne gaas / Keemia | Thpanorama - Tehke end täna paremaks!\nSpetsiifiline mahtvesi, õhk, aur, lämmastik ja ideaalne gaas\nThe konkreetne maht see on iga elemendi või materjali intensiivne omadus. See on matemaatiliselt määratletud kui teatud materjali koguse (kilogrammi või grammi) hõivatud ruumala suhe; teisisõnu, see on tiheduse vastastikune suhe.\nTihedus näitab, kui palju 1 ml ainet kaalub (vedel, tahke, gaasiline või homogeenne või heterogeenne segu), samas kui spetsiifiline maht viitab mahule, mis võtab selle 1 g (või 1 kg). Seega, kui teada aine tihedust, piisab, et arvutada vastastikune, et määrata selle spetsiifiline maht.\nMida tähendab sõna „spetsiifiline”? Kui mis tahes omadust peetakse spetsiifiliseks, tähendab see seda, et seda väljendatakse massi funktsioonina, mis võimaldab selle muundumist ulatuslikust omadusest (mis sõltub massist) intensiivseks omaduseks (pidev kõigis süsteemi punktides)..\nÜhikud, milles konkreetset mahtu tavaliselt väljendatakse, on (m3/ Kg) või (cm3/ g). Kuigi see omadus ei sõltu massist, sõltub see muudest muutujatest, nagu näiteks aine temperatuur või rõhu vahejuhtumid. See põhjustab kõrgema temperatuuriga aine grammi rohkem mahust.\n5 Ideaalsest gaasist\nEsimeses pildis näete vedeliku pinnaga segunevat vett. Sest loomulikult on tegemist ainega, mille mass hõivab nagu iga teine. See makroskoopiline maht on selle molekulide mahu ja interaktsiooni tulemus.\nVeemolekulil on keemiline valem H2Või umbes 18 g / mol molekulmassiga. Selle tihedus sõltub ka temperatuurist ja makroskaalil leitakse, et selle molekulide jaotus on võimalikult homogeenne.\nTiheduse ρ väärtuste juures temperatuuril T, piisab vedeliku koguse arvutamiseks piisavast järgmisest valemist:\nSee arvutatakse vee tiheduse eksperimentaalsel määramisel püknomeetri abil ja seejärel matemaatilise arvutamise abil. Kuna iga aine molekulid erinevad üksteisest, siis saadakse ka saadud spetsiifiline maht.\nKui vee tihedus on laias vahemikus 0,997 kg / m3, selle erimaht on 1,003 m3/ kg.\nÕhk on homogeenne gaasiline segu, mis koosneb peamiselt lämmastikust (78%), millele järgneb hapnik (21%) ja lõpuks Maa atmosfääri muud gaasid. Selle tihedus on kogu selle molekulide segu makroskoopiline väljendus, mis ei toimi tõhusalt ja levib kõigis suundades.\nKuna eeldatakse, et aine on pidev, ei muuda selle paljundamine mahutis selle koostist. Jällegi saab mõõta tihedust kirjeldatud temperatuuri ja rõhu tingimustes, mis maht mahutab 1 g õhku.\nKuna spetsiifiline maht on 1 / ρ ja selle ρ on veest väiksem, siis selle konkreetne maht on suurem.\nSelle asjaolu selgitus põhineb vee ja õhu vastastikmõjude molekulaarsel vastasmõjul; viimane, isegi niiskuse korral, ei kondenseeri, kui see ei allu väga külmale temperatuurile ja kõrgele rõhule.\nSamadel tingimustel on grammi auru hõivatud koguses, mis on suurem kui grammi õhust? Gaasifaasis on õhk tihedam kui vesi, sest see on erinevalt veemolekulidest eespool mainitud gaaside segu.\nKuna spetsiifiline maht on tiheduse pöördväärtus, siis ühe grammi auru mahub rohkem (vähem tihedalt) kui üks gramm õhku.\nAuru kui vedeliku füüsikalised omadused on paljudes tööstusprotsessides hädavajalikud: soojusvahetite sees, niiskuse suurendamiseks, puhas masin, muu hulgas rohkem.\nTööstuses suurte auru koguste käsitlemisel tuleb arvesse võtta mitmeid muutujaid, eriti vedelike mehaanika osas..\nNagu ülejäänud gaasid, sõltub nende tihedus märkimisväärselt rõhust (erinevalt tahkistest ja vedelikest) ja temperatuurist. Seega varieeruvad nende spetsiifilise mahu väärtused vastavalt nendele muutujatele. Siit tuleneb vajadus määrata selle spetsiifiline maht, et väljendada süsteemi intensiivsete omaduste poolest.\nIlma eksperimentaalsete väärtusteta on molekulaarse mõtlemise kaudu raske lämmastiku tihedust võrrelda teiste gaaside tihedusega. Lämmastiku molekul on lineaarne (N≡N) ja veemolekul on nurk.\n"Rida" hõivab vähem kui a "bumerangSiis võib eeldada, et tiheduse (m / V) määratlusega on lämmastik tihedam kui vesi. Kasutades tihedust 1,2506 kg / m3, selle väärtuse mõõtmistingimuste spetsiifiline maht on 0,7996 m3/ Kg; see on lihtsalt vastastikune (1 / ρ).\nIdeaalne gaas on selline, mis järgib võrrandit:\nVõib täheldada, et võrrand ei arvesta ühtegi muutujat struktuuri või molekulmahtuna; samuti ei käsitleta seda, kuidas gaasimolekulid süsteemiga määratletud ruumis üksteisega suhtlevad.\nPiiratud temperatuuri ja rõhu vahemikus käituvad kõik gaasid võrdselt; sel põhjusel on mõningal määral õige eeldada, et nad järgivad ideaalsete gaaside võrrandit. Seega saab sellest võrrandist määrata mitmeid gaaside omadusi, nende hulgas spetsiifilist mahtu.\nSelle kõrvaldamiseks on vaja väljendada võrrandit tiheduse muutujate järgi: mass ja maht. Moole esindab n ja need on tingitud gaasi massi jagamisest selle molekulmassiga (m / M)..\nVõrreldava massiga m, kui see jagatakse mahu järgi, saab tiheduse; siit piisab tiheduse tühjendamiseks ja seejärel "võrrandi" mõlema poole "klappimiseks". Sellega määratakse kindlaks konkreetne maht.\nAlumine pilt illustreerib iga etappi, et saavutada ideaalse gaasi konkreetse mahu lõplik väljendus.\nWikipedia. (2018). Spetsiifiline maht. Vastu võetud: en.wikipedia.org\nStudy.com. (21. august 2017). Mis on spetsiifiline maht? - Mõiste, valem ja ühikud, mis on võetud: study.com\nNASA (05.05.2015). Spetsiifiline maht Võetud: grc.nasa.gov\nMichael J. Moran & Howard N. Shapiro. (2004). Tehnilise termodünaamika alused. (2. väljaanne). Redaktsiooni reverté, lk 13.\nTeema 1: Termodünaamika mõisted. [PDF] Võetud: 4.tecnun.es\nTLV. (2018). Steam'i peamised rakendused. Välja võetud: tlv.com\n« Aatomite hulk Kuidas see perioodilises tabelis ja näidetes varieerub Volvoxi omadused, taksonoomia, paljunemine ja toitumine »


TÜ loodusteadlased valiti taas maailma mõjukaimate sekka - Haridusportaal\nTÜ loodusteadlased valiti taas maailma mõjukaimate sekka\n24. november 2021, 10:48\nFotodel Kessy Abarenkov, Frank Witlox, Leho Tedersoo, Martin Zobel ja Mohammad Bahram. FOTO: Erakogu\nTeabeettevõtte Clarivate Analyticsi äsja avaldatud maailma enim viidatud teadlaste ülevaates on ka viis Tartu Ülikooli (TÜ) loodusteadlast.\nKokku pääses 6602 mõjukast teadlasest koosnevasse edetabelisse seitse Eesti teadusasutustega seotud teadlast, teatas Tartu Ülikool.\nTartu Ülikoolist edetabelisse jõudnud teadlased tegutsevad kõik ökoloogia ja maateaduste instituudis. Need on elurikkuse informaatika kaasprofessor Kessy Abarenkov, molekulaarse ökoloogia kaasprofessor Mohammad Bahram, mükoriisauuringute professor Leho Tedersoo, taimeökoloogia professor Martin Zobel ning esimest korda ka külalisprofessor Frank Witlox inimgeograafia ja regionaalplaneerimise õppetoolist.\nPeale Tartu Ülikooli teadlaste jõudsid Eestist nimekirja Eesti Maaülikooli teadlane ja akadeemik Ülo Niinemets ning Tallinna Tehnikaülikooli turunduse valdkonna kaasatud professor Linda Hollebeek.\n«Teadusartikli viidatavus on oluline mõõdik, mis näitab teadlase töö rahvusvahelist mõjukust. Mida rohkem on teised teadlased mõnele artiklile viidanud, seda laiemat mõju on konkreetne teadustöö uute teadmiste edasiarendamisele avaldanud,» selgitas TÜ teadus- ja arendustegevuse analüütik Kalmer Lauk.\nMaailma ühel suurimal teadusandmebaasil Web of Science põhinevasse Clarivate Analyticsi 2021. aasta ülevaatesse pääses viimase üheteistkümne aasta (2010–2020) 6602 mõjukamat teadlast. Ülevaate koostajad võtavad aluseks Web of Science’i analüüsitööriista Essential Science Indicator (ESI) andmed, kuhu koondub üks protsent maailma enimviidatud publikatsioonidest. Teadlaste publikatsioonid on ESI-s jaotatud 21 valdkonda.\nÜlevaate jaoks ei analüüsitud siiski kõiki enim viidatud publikatsioonide hulka jõudnud artikleid. «Arvesse läksid ainult need, mille autorid ei esindanud rohkem kui 30 institutsiooni. Sellise piirangu eesmärk on vältida olukorda, kus rahvusvaheliste kontsernide (nt CERN) ühispublikatsioonid, mille autorite arv võib ulatuda sadadesse, ajaks üldise pildi tasakaalust välja,» selgitas Lauk. Ülevaate koostamiseks kontrolliti ESI andmeid ja puhastatud andmete põhjal määrati valdkondlikuks lävendiks kogu valdkonna teadlaste arvu ruutjuur. Seejärel järjestati kõik teadlased viidatavuse põhjal ja ülevaatesse pääsesid need, kes ületasid lävendi.\nVõrreldes möödunud aastaga on ülevaates kolm Tartu Ülikooli teadlast vähem. Laugu sõnul peituvad siingi põhjused statistikas.«Võib näiteks olla, et teadlaste viidatavuselt edukas aasta on jäänud analüüsist välja ja uued publikatsioonid pole jõudnud piisavalt viiteid koguda. Või on valdkondlikud lävendid mingil põhjusel tõusnud ja nende ületamine on muutunud keerulisemaks. Selliste ülevaadete ja näitajate puhul on kõikumised täiesti tavalised,» märkis Lauk. 2019. aastal jõudis ülevaatesse sama metoodika aluse seitse ja 2020. aastal kaheksa Tartu Ülikooli teadlast.\nOluline silmas pidada, et andmebaas hõlmab ainult loodus- ja sotsiaalteadusi. «Siin ei võeta kahjuks arvesse humanitaarteadusi, mille viitamistavad on erinevad. Mõjukate teadlaste ja publikatsioonide tuvastamine on seal keerulisem,» ütles Lauk.\nMitme naaberriigi võrdluses võime Laugu sõnul Eesti teaduse kõrge taseme üle jätkuvalt uhkust tunda. Nii on Leedust jõudnud ülevaatesse kaks teadlast, Venemaalt ja Poolast kuus. Eestist ettepoole jääb aga Soome, kelle teadlasi on kaks aasta järjest olnud nimekirjas 20.


TEEME SELGEKS: Mida ja miks tahab Risti kogudus riigilt tagasi? – Harju Elu\nEsileht / TEEME SELGEKS: Mida ja miks tahab Risti kogudus riigilt tagasi?\nTEEME SELGEKS: Mida ja miks tahab Risti kogudus riigilt tagasi? (0)\nHarju Elu küsimustele vastas EELK Risti koguduse juhatuse aseesimees Marko Paloveer.\nMida taotleb Risti kogudus kohtu kaudu riigilt enda omandisse?\nRisti kogudus soovib enda omandusse saada aastatel 2010–2011 arheoloogilise kaevamise käigus välja tulnud mündileidu, kuhu kuulub 1197 münti. Riik on seisukohal, et mündid kuuluvad riigile. Kogudus on seisukohal, et mündid kuuluvad kogudusele ning erimeelsus tulebki kohtus selgeks vaielda.\nTeiseks soovib Risti kogudus saada tagasi enda valdusesse Võidukaaregruppi ehk praegu Nigulistes olevat kolme puitskulptuuri ristilöödud Kristusest, neitsi Maarjast ja apostel Johannesest. 1959. aastal viidi need Risti kirikust restaureerimisele ning tänaseni pole kogudus neid endale tagasi saanud.\nHagi esitasime sisse eelmisel kolmapäeval, kohus tutvub materjalidega ja määrab siis eelistungi aja.\nKas n-ö rahumeelsed läbirääkimised pole vilja kandnud, et peab alustama kohtuteed?\nMüntide osas on kohtutee loogiline ja kõige tsiviliseeritum samm, kuna sarnast õiguspraktikat Eestis pole ning kui ühes vaidluses on kaks eri arvamustel olevat osapoolt, saabki küsimusele anda õigusliku hinnangu kohus. Kujude osas on Risti kogudus püüdnud riigiga dialoogi pidada, et aastasadu Risti kirikus paiknenud Võidukaaregrupp sinna tagasi jõuaks, ent riik ei ole nõus kujusid tagasi andma.\nKui kogudusele on kohtotsus soodne, siis kuidas tagatakse mündikogu ja kunstivarade sälimine ning turvalisus?\nMüntide osas on eelkõige oluline selgeks vaielda, kellele need kuuluvad. Kui kohus otsustab, et need kuuluvad Risti kogudusele, siis järgmine samm on tõepoolest mõelda, kuidas neid hästi kaitsta, kuid koguduse soov on, et neid oleks võimalik ajaloohuvilistel ka vaadata. Risti kirikus hetkel nende hoidmiseks kohta pole, kuid ajaloolisi esemeid on üle Eesti kirikutes välja pandud päris palju. Valvega vitriinide ja muude turvaelementide tekitamine käib samamoodi nagu igas teises muuseumis. Üks võimalus on need ka kuhugi muuseumi vaatamiseks deponeerida.\nIgasuguste museaalide üks suur vaenlane on kindlasti niiskus. Risti kirikus valitsevad täna ideaalilähedased niiskustingimused, kuna koostöös TTÜga on kirikusse paigaldatud automaatne niiskuse jälgimise ja kohaldamise süsteem. Kirikus on veelgi mitmeid esemeid, mis vajavad õiget keskkonda, näiteks orel, lae- ja seinamaalingud, 17. sajandist pärit puidust kantsel ja puust rahapakk ja palju muudki.


Viimased uudised - Page 5\nGreentube lisab Las Vegase hõngule Cops 'n' Robbers Vegas Nights\nGreentube hasartmängud hakkavad pärast Cops 'n' Robbers Vegas Nights'i lisamist minema täiesti uuele tasemele. Pidage meeles, et see on selle lõbustuse viimane täiendus pesa sari, millest enamus on saanud alustala online kasiinod. Kuid kas uusim osamakse pakub intensiivset, tasuvat ja boonusterohket mängu nagu eelkäija?\nPragmaatiline mäng laiendab Betway tehingut, et kaasata ka edasimüüjate mängud\nPragmaatiline mäng, juhtiv veebis pilud ja lauamängude pakkuja iGamingi tööstuses on uuendanud oma lepingut Betway. Lepinguga nähakse ette online kasiino ja spordikaartide operaator pakuvad live-kasiinomänge. Pidage meeles, et eelmise aasta detsembris sõlmis Pragmatic play selle Betwayga lepingu, et pakkuda neile kogu selle slotikataloog.\nMobiilsete kasiinode arendamine Scratchist\nVaid paar aastakümmet tagasi tekkis mõte oma lemmikut mängida online kasiino mäng kodus polnud mõeldav. Inimesed sõitsid hasartmängude lõbutsemiseks kogu aeg maismaal asuvate kasiinodeni. Kuid tänapäeval on võrguhasartmängude rakendused muutunud nii tavaliseks, et need ähvardavad isegi isikliku kihlveokoha olemasolu.\nYggdrasil tervitab lihavõttepühi lihavõttesaarega 2\nYggdrasili Moai kujud teevad teie tagasituleku online kasiino, ja seekord puhkavad nad Veneetsia rannas. Selles uhiuues mängus on puhkuse vibreid, mis aitavad teil lõõgastuda ja iseendaks jääda. Kuid see pole siin ainult lõbu ja lõõgastumine, sest need, kes soovivad mõnda mänguauhinda, on teie jaoks lõbus.\nKas austate oma uue aasta lubadusi?\nNeile, kes hoiavad teie uusaastalubadusi selle hetkeni, siis palju õnne. Tavaliselt loobub enamik inimesi uue aasta lubadustest kohe, kui aasta algab. Tegelikult näitavad uuringud, et vähem kui 10% täidab oma uue aasta eesmärgid. Kuid kõik lootused pole kadunud, sest selle piduliku kokkuleppe täitmiseks iseendaga saate teha mõned asjad. Loe edasi, et õppida!\nÜksikasjalik ülevaade progressiivsetest jackpotidest\nKas olete kunagi märganud oma lemmiku kuulutust? online kasiino mis näitab, kui suur on jackpot haaramiseks? Noh, olete ilmselt näinud progressiivset jackpotit. Nii et selles artiklis saate teada, mis täpselt on progressiivne pesa, kuidas see töötab ja erinevat tüüpi jackpot progressiivsed. Jätka lugemist!\nMicrogaming tervitab märtsi paljude uute tiitlitega\nKui olete terav jälgija Microgaming, saate aru, et ettevõte on alati esirinnas iga kuu uute heade asjade jagamisel. Ainuüksi eelmisel kuul andis see mänguarendaja välja üle kahekümne uue tiitli. Noh, sel kuul pole asjad teisiti, sest teie jaoks on üles seatud arvukalt pealkirju.\nKuidas toimivad tasulised telefoniarve mobiilse kasiino hoiused?\nHasartmängutööstus on hiljuti kogenud sissevoolu mobiilsed kasiinod. Need online kasiinod on kiired, mugavad ja turvalised. Kuid mobiilsete mängude saamine on tänapäeval tavapärane, on ka mobiilimaksevõimaluste arv pidevalt kasvanud. Üks neist on üliturvaline telefoniga tasumine, mis ei vaja pangakontot. Niisiis, see juhend aitab teil selle tõhusa mobiilimakseviisiga alustada.\nGoogle Play pood hakkab levitama pärisraha hasartmängurakendusi\nGoogle on teadaolevalt pärisraha hasartmängurakenduste levitamisel väga range. See on aga muutumas, sest tehnikahiiglane leevendab järk-järgult oma keeldu pärisraha hasartmängutoodetele. Google plaanib lubada nende rakenduste levitamist veel 15 riigis.\nApple kaebas kohtusse ebaseaduslike sotsiaalse kasiino rakenduste majutamise\nApple'i vastu on hagi esitamine tänapäeval haruldane. Peaaegu igal USA advokaadil on Apple'i peanõuniku Katherine Adamsi kontaktid. Kui see kõrvale jätta, on Californias esitatud täiesti uus kohtuasi. Seekord väidab kaebuse esitaja, et Apple vermib raha ebaseaduslikest hasartmängudest. Aga kas see on tõsi?


Algkoolides rohkesti puudujaid. Viimastel päevadel puudub Tartu linna algkoolides koolitööst rohkesti õpilasi. Mõnes koolis on puudujate protsent isegi suurem, kui seda ette tuli leetritaudi ajal. Nagu meile linnakooliarst teatab, on puudujaid rohkesti just esimestest klassidest. Nähtavasti lastakse lapsi viimasel ajal valitsevate heade ilmade tõttu liiati kergelt riietatuna välja, millele siis järgneb ka külmetus. Tihti aga jäetakse õpilasi peaaegu ilma eriliste põhjusteta koju. Olgu tähendatud, et nendel juhtudel kooli hoolekogu puudujaile rahatrahvi määrab, mida lastevanemad peaksid silmas pidama, et ära hoida ilmaaegseid pahandusi.\n372.22Tartu + 371.7\nKooliõpilaste hambad järelvaatusele. Ülemaaline Hambaarstide Seltside Liit on saatnud linnakoolivalitsusele avaldise, milles teatab, et nim. organisatsioon on võtnud enesele algatuse hoolitseda hammaste tervishoiu eest meie kasvava noorsoo seas. Selleks on liidu juure loodud kooli hambatervishoiu sektsioon, mille ülesandeks on koguda andmeid eesti koolinoorsoo hammaste seisukorra kohta ja viia läbi koolinoorsoos hammaste järjekindlat järelvaatust. Seda tahetakse teostada selleks liidu poolt ettevalmistatud hambaarstide kaudu. Liit palub linnakoolivalitsuselt luba, et tema hambaarstid võiksid teostada õpilaste hammaste tervishoiulist järelvaatust ka Tartu koolides. Sellise järelvaatusega loodetakse õpilasi õhutada enam oma hammaste eest hoolitsemisele, mis aitaks ühtlasi kaasa kogu rahva tervise tõstmisele.\n614.23(06)HAL + 371.7\nõpilased (toitlustus koolis) / õpilaste tervihoid / arstiabi (koolis) / Hambaarstide Liit / kooliarst / kooliruumid (sanitaarne olukord) / koolitervishoid\nNõo algkool suletud. Elva jaoskonna arst dr. P. Avarsoo korraldusel suleti Nõo algkool 19.-25. veebruarini. Sel ajal tuleb toimida ruumide desinfitseerimist. Sulgemise põhjuseks olid nakkushaigused punatõbi, leetrid ja sarlakid, mis õpilaste keskel levinud. Ühtlasi leiti kooli juures rida tervishoidlikke puudusi. Nii lasevad seinad tuult läbi, puudub koduapteek, pühkmekastid, korralik jooginõu jne. Puudused tulevad ligemal ajal kõrvaldada.\n372.22Nõo + 371.7 + 616.9\nDr. R. Tamm juhtivaks kooliarstiks. Linnaharidusnõukogu on võtnud vastu otsuse, millega üks kooliarstidest määratakse koolitervishoiu majandusala juhtijaks ... Linna tervishoiuosakonna poolt on tehtud ettepanek määrata koolitervishoiu majandusala juhiks kooliarst dr. Rudolf Tamm. ...\nKooliarstid jagasid koole.\nTartu kooliarstide teenindada olevad koolid.\nKooliarstid nõuavad õpilastele hambaravi. Ametisse tuleks palgata koolide hambaarst. Linna koolivalitsusele on saabunud Tartu kooliarstide kolleegiumilt kiri, milles juhitakse koolivalitsuse tähelepanu õpilaste hammaste tervishoiule. Kirjas väidavad arstid, et meil esineb liig kõrge vigaste hammastega õpilaste protsent. ... tuleks kesk-, kutsekoolide ja gümnaasiumide õpilaste jaoks algkoolide eeskujul sisse seada eraldi hambaarstimise kabinet, ...\n371.7 + 373\nõpilased (toitlustus koolis) / õpilaste tervihoid / arstiabi (koolis) / keskharidus (üldküsimused) / keskkoolid (üldküsimused) / keskkooliseadus / kooliarst / koolireform (keskkool) / kooliruumid (sanitaarne olukord) / koolitervishoid\nMaa algkoolides antakse õpilastele sooje lõunasööke. Sooja lõunasöögi andmine maa-algkoolides puudustkannatavatele õpilastele ja neile kasvandikele, kes internaadis ööbivad, on rida aastaid olnud kõne all ... Nüüd on Saadjärve vallavolikogu hoolekogu ettepanekul otsustanud eelolevast sügisest peale hakata sooje lõunasööke õpilastele andma. ... määranud ka rahalise toetuse.\n352.1Saadjärve + 371.7\nõpilased (toitlustus koolis) / õpilaste tervihoid / alevite omavalitsus / alevivalitsus / arstiabi (koolis) / külavanemad / kümnikud / kooliarst / kooliruumid (sanitaarne olukord) / koolitervishoid / valdade omavalitsus / valdade piirid / vallaametnikud / vallakäskjalad / vallakasakas / vallanõukogud / vallasekretär / vallavahimees / vallavalitsus (kohtadel) / vallavanem / vallavolikogu (kohtadel)\nSooja teed Palamuse õpilastele. Kuremaa vallavolikogus oli arutusel Palamuse algkooli internaadi korraldamise küsimusõpilaste ööbimiseks ja ühistoitlustamiseks, et võimaldada õpilasile sooja toidu saamist, nagu seda nõutakse hasomini ja koolivalitsuse ringkirjades. ... otsustas vallavolikogu internaadi ümberkorraldamise ja ühissöögi sisseseadmise üheks aastaks edasi lükata. Eeltuleval talvel tahetakse võimaldada ... toidu kõrvale sooja tee saamist pikal vahetunnil.\n371.7 + 372.22Kuremaa, Palamuse\nÕpilased vahetunniks vabasse õhku. Linnakoolivalitsusest on koolide juhatajatele ringkiri saadetud õpilaste liiklemise korraldamiseks vabas õhus. ... Selleks tuleb asutada kooliõue. ... palub koolivalitsus kõiki koole edaspidi juhtida oma õpilasi iga päev vähemalt ühel vahetunnil õue, kui ilmastikuolud seda vähegi võimaldavad ...\nÕpilasi ilma võileivata ja hommikueineta. Huvitava ankeedi tulemusi. Reedel [5.IV] korraldati Tartu linna algkoolides huvitav ankeet, mis puututas kooli tervishoidlikke ja õpilaste sotsiaalseid tingimusi. Küsimused klassiruumi pindalast, õhumahust ja koolipinkidest kuulusid klassijuhatajate poolt vastamisele, kuna õpilastelt päriti: mitmele antakse lõunaoode kooli kaasa, kes joovad koolis teed, mitu õpilast ostavad saia ja mitu õpilast on pidanud reede hommikul kooli tulema ilma hommikueineta. ...\nÜks kooliarstidest majanduslikul alal juhatajaks. Linna rahandusosakonna juhataja on palunud linna haridusosakonnal teha korraldust, et üks kooliarstidest määrataks juhatajaks majanduslikul alal, kelle käsutuses ja järelevalve all oleksid koolitervishoius ettenähtud krediidid. See küsimus on üles kerkinud ühenduses koolitervishoiu ületoomisega tervishoiuosakonna alt haridusosakonna alla.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 198481271


RT IV, 10.07.2018, 125\nVabariigi Valitsuse 6. jaanuari 2017 määrus nr 5 „Pajusi valla, Puurmani valla, Põltsamaa linna ja Põltsamaa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine” muutmine” jõustus 11. jaanuaril 2017. Määruse alusel moodustus 21. oktoobril 2017 Põltsamaa linna, Põltsamaa valla, Pajusi valla ja Puurmani valla ühinemise teel uus omavalitsusüksus – Põltsamaa vald, mis on ühinenud omavalitsusüksuste üldõigusjärglane.\nPõltsamaa linna, Põltsamaa valla, Pajusi valla ja Puurmani valla ühinemise ettevalmistamisel lepiti kokku, et uue Põltsamaa valla piirkondlikud teenuskeskused asuvad Kalanas ja Puurmanis. Vastav kokkulepe fikseeriti Põltsamaa linna, Põltsamaa valla, Pajusi valla ja Puurmani valla ühinemislepingus.\nOtsus võetakse vastu kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 10¹ ja haldusreformi seaduse § 16 lõike 5 alusel.\n1. Muuta Põltsamaa linna, Põltsamaa valla, Pajusi valla ja Puurmani valla ühinemislepingu punkti 7.6 ja kehtestada see järgmises sõnastuses:\n„7.6. Piirkondlik teenuskeskus asub Puurmanis. Teenuskeskuse piir ei pea kattuma ühinevate omavalitsuste administratiivpiiridega. Teenuskeskuses osutatavate teenuste ja neid osutavate teenistujate arv sõltub teenuspiirkonna suurusest ja olemusest. Üldjuhul on teenuskeskuses kolm teenistujat. Ametnike vastuvõtud teenuskeskuses toimuvad vastavalt vajadusele. Teenuskeskuses võivad asuda nende teenistujate töökohad, kelle tööülesanded ei ole otseselt seotud klientide teenindamisega. Soodustatakse töötamise paindlike vormide kasutamist ja rakendatakse e-lahendusi kodanikule paremate ja kättesaadavamate teenuste osutamiseks.“\n3. Otsust on õigus vaidlustada 30 päeva jooksul, arvates päevast, millal vaiet esitama õigustatud isik otsusest teada sai või oleks pidanud teada saama, esitades vaide Põltsamaa Vallavolikogule haldusmenetluse seadusega vaidemenetlusele kehtestatud korras. Otsuse peale on kaebeõigusega isikul õigus esitada kaebus Tartu Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustiku §-s 46 sätestatud tähtaegadel ja halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras.


Uri Geller ja kollektiivse tüümuse lugu / Kultuur | Psühholoogia, filosoofia ja elu mõtlemine.\nUri Geller ja kollektiivse tüümuse lugu\nUri Gelleri nimi oli 1970ndatel peamiselt populaarne. Sel ajal hakkas kujunema "uue ajastu" filosoofia. Avalikkus oli väga vastuvõtlik igasuguste üleloomulike nähtuste suhtes. Tegelikult olid paljud selle sisu jaoks innukad, nii et paranormaalne oli trend.\nKui keegi kasutas Uri Gelleri kihisemist. Tema oli üks neist suurte proportsioonidega kollektiivsetest pettustest. Tuhanded ja isegi miljonid inimesed kogu maailmas uskusid oma võimu ja nad tegid talle suure edu miljonäriks. Tegelikult hoiab see tänapäeval järgijaid erinevates laiuskraadides.\n"Söör, on selge vahe avatud mõtte ja peas oleva auk vahel, millest aju jookseb".\nMõnikord on raske selgitada, miks üks inimene suudab rahvahulka petta. Kuigi Uri Geller on üks silmapaistvamaid kunstnikke, ei ole ta ainus, kes on suutnud selle uskumuste epideemia vallandada ilma toitumiseta. On palju religioosseid juhte, poliitikuid või lihtsaid kaupmehi, kes on scammed ja jätkuvalt kelmuse lugematuid inimesi. Ja tema toetajate seas on mitte ainult vähese haridusega inimesed, vaid peaaegu kõik haridustasemed. Mis juhtub?\nKes on Uri Geller?\nUri Geller sündis 1946. aastal Tel Avivis (Iisrael). Tema versiooni kohaselt nägi ta 4 aasta vanuses taevas jõulist valguskiirt, mis käivitas energiat tema üle ja jättis ta teadvusetuks. Ta on soovitanud, et see oli kohtumine maaväliste olenditega. Pärast seda episoodi läks ta oma maja ja söögi ajal murdis lusika, mis oli tema käes.\nTema pere kolis Küprosesse, kui Uri oli 11-aastane. Seal elas ta kuni 17. aastani. Siis värvus ta Iisraeli armeesse ja sai langevarjuriks. Ta osales kuue päeva sõjas ja sai haavata. Siis sai sellest foto mudel, aasta jooksul.\nSiis hakkas ta tegutsema mustkunstina Iisraeli väikestes ööklubides. Lühikese aja jooksul hakkas tema kuulsus kasvama paralleelselt mitmete legendidega tema ümber. Erinevalt teistest võluritest väitis Uri Geller, et tal on psüühilised jõud. Eriti kuulus see selle poolest, et ta suudab lusikad isegi kaugelt painutada ja kellade käsi peatada või kiirendada.\nLühikese aja jooksul sai Uri Geller kuulsuseks. Sajad televisiooniprogrammid kogu maailmas soovisid teda külalisena. Igas neist kordas ta lusikate painutamise funktsiooni ja käepidemete käepide. Selleks lisas ta telepaatia "kingitused". Ta palus assistentidel midagi välja tõmmata ja ta taasesitas ta ustavalt, ilma algset joonistust nägemata.\nKõikjal olid nad temaga lummatud. Olukord jõudis sellisele punktile, et CIA salastatud dokumentide kohaselt kutsus Ameerika luureagentuur Uri Gellerit oma volitusi tõendama. Nad lukustasid ta soomustatud ruumi ja palusid tal korrata jooniseid, mida mõned agendid tuhandeid kilomeetreid eemal olid. Nad jõudsid järeldusele, et tal on paranormaalseid võimeid ja töötanud CIA heaks.\nSiiski oli keegi, kes ei uskunud teda. Ta oli ka mustkunstnik ja illusionist James Randi. Ta oli skeptiliste uurimiskomisjoni (CSICOP) kaasorganisatsioon ja liige, mille eesmärk on lammutada pseudoteaduse müüdid ja paljastada karlataanid.\nRandi on alati öelnud, et lusikaga trikk on lihtne ja seda saab teha laps. Mis seab Gelleri peale selle lapse, on kogu turundusseade, mis loob kollektiivse illusiooni.\n1973. aastal kutsuti Uri Geller James Randi heade kontorite kaudu Johnny Carsoni telesaate. Randi vaidlustas teda oma rutiinse teostamise tingimustes, mis olid teistsugused kui varem. Esiteks ei lubanud Geller kasutada lusikat, mida ta kandis, vaid andis talle teised. Nad ei lubanud tal valida neid, kes joonistaksid pildi nii, et hiljem arvaks ta.\nLõpuks ei suutnud Uri Geller oma väidetavaid paranormaalseid võimeid näidata. Ta ei painutanud lusikaid ega vist jooniseid. Ta väitis, et talle avaldati suurt survet ja see oli blokeerinud tema volitused. Siis kaevas ta Randi vastu, kes nõudis vastupanu ja mitu aastat võitis protsessi.\nSee ei olnud ainus kord, kui Gelleri volitused räägiti tema puudumise tõttu. Ta ütles, et ta kavatseb Big-Beni peatada ja see ei juhtunud. Ta ütles sama ka Puerta de Soli kella kohta ja ka midagi ei juhtunud. Sellegipoolest usuvad paljud inimesed maailmas endiselt teda ja tegelikult ilmub ta edasi televisioonis ja kordab, et tal on suured üleloomulikud volitused.\n« Urie Bronfenbrenneri selle arengupsühholoogi elulugu Urbason (metüülprednisoloon), mis see on, kasutab ja kõrvaltoimeid »


Veemotospordis edukas nädalavahetus | Motorsport Media\nVeemotospordis edukas nädalavahetus\nPosted by admin on June 5, 2017 in Jetisport, Uudised, Veemoto, Veemoto | 101 Views\nRasmus Haugasmägi OSY-400. Foto: David Recht\nEesti veemotospordis oli lõppenud nädalavahetus vägagi edukas, kus erinevaid MM-medaleid toodi ära nii paatidel kui jettidel.\nSaksamaal Traben-Trarbachis klassi OSY-400 maailmameistrivõistlustel oli Eestit esindama sõitnud Rasmus Haugasmägi. Ajasõitudes sai parima aja Poola võidusõitja Cezary Strumnik, Rasmusele kuulus paremuselt teine aeg. Esimeses stardis Rasmus teistele võimalust ei jätnud ja alates stardist kontrollis sõitu lõpuni. Rasmus võitis kõik kolm võistlusstarti ja tuli viiendat korda maailmameistriks.\nItaalias Borettos toimus paadiklassi F-125 EM-i I etapp, kus kolme sõidu kokkuvõttes saavutas Eesti esindaja Marek Peeba etapivõidu. Klassis F-500 tuli Erko Aabrams MM-i I etapil seitsmendaks.\nSamal nädalavahetusel anti avalöök jetispordi MM-ile Itaalias Porto Cesareos, kus võistlustules oli kokku neli eesti võidusõitjat. Kõige edukamaks kujunes klassi SKI GP2 MM, kus tiitel antakse välja ühe võistluse tulemusena. Marten Männi saavutas kolme sõidu kokkuvõttes pronksmedali.\nKlassi SKI GP1 MM-i I etapi kokkuvõttes tuli Männi seitsmendaks ja Markus Lutsokert üheksandaks. Kätriin Nilbe lõpetas Ladies SKI GP1 MM-i I etapi kaheksandana ja runabout GP1 klassis oli Anton Pankratov MM-i etapi kokkuvõttes kuueteistkümnes.\nJärgmine etapp sõidetakse MM-sarjas tuleval nädalavahetusel Itaalias Viestes.\nPosted in Jetisport, Uudised, Veemoto, Veemoto


Pesumasinad ja -kuivatid, müük 07.10.19 Abja-Paluoja\nPESUMASIN VJATKA VARUOSAD, kasutatud; Sassis elektroonikaga vettpidav, töökorras mootoriga pesumasin varuosadeks.\nTolmuimejad, müük 14.07.19 Saaremaa, Saaremaa vald, Kudjape alevik\nTOLMUIMEJA BEKO BKS 1203 VARUOSADEKS, kasutatud; Varuosakataloog: https://bit.ly/32utkV0.\nTolmuimejad, müük 14.10.19 Harjumaa\nIROBOT ROOMBA 800/900 SEERIA VARUOSADE KOMPLEKT, uus; Müüa iRobot Roomba 800/900 seeria varuosade komplekt.3 küljeharja2 rullikut2 filtrit.\nKudumis- ja õmblusmasinad, müük 09.10.19 Raplamaa, Kohila vald, Kohila alev\nLÕIGETEVALMISTAMISE KOMPUUTER, Müüa lõigetevalmistamise kompuuter koos lõigete väljajoonistamisplotteri ja digilauaga. Heas töökorras, kaasa varuosad, juhend ja lühikursus.\nPesumasinad ja -kuivatid, müük 13.10.19 Maardu\nMuud kodumasinad, müük 11.10.19 Viljandi\nMÜÜA NÕUDEPESUMASIN FAGOR LF-073IT, kasutatud; Varuosadeks. Täisintegreeritav ja töötav ainult uks ei seisa kinni.\nKudumis- ja õmblusmasinad, müük 30.09.19 Eesti\nKöögikombainid ja muud köögimasinad, müük 04.04.19 Eesti\nKOHVIAUTOMAAT BOSSA, kasutatud; Müüa kasutatud kohviautomaat bossa . Teeb kohvi jahvatatud kohvist. Valmistab musta kohvi, koorekohvi, kakaod. Kuskilt tilgub natuke vett läbi. Muidu töökorras. Kaasa varuosadeks veel üks kohvimasin.\ns-90espressomasinpioneer pliitõmblusmasintööstuslik õmblusmasinuuednumberespressokudumismasinmasintuled2-11electroluxtoo jauusõmblusmasinadalus18küttekehasiemens750 wjurapliidivaruosad ja


Riigikogu võttis töösse tulumaksusoodustuse saamise kiirendamise - Hea Kodanik\nUudised Riigikogu võttis töösse tulumaksusoodustuse saamise kiirendamise\nRiigikogu võttis töösse tulumaksusoodustuse saamise kiirendamise\nRiigikogus on sel nädalal esimesel lugemisel tulumaksuseaduse muutmise eelnõu (770 SE), mille vastuvõtmisel hakkab tulumaksusoodustust saama 30 päevaga.\nVeel neli aastat tagasi tegi tulumaksusoodustusega ühingute nimekirjas muudatusi kaks korda aasta Vabariigi Valitsus, 2015. aastast sai selle voli Maksu- ja Tolliamet, kuulates siiski ära asjatundjate komisjoni soovitused ühingute tegutsemisest avalikes huvides ja heategevuslikult. Viimased aastad ei ole aga komisjoni ja maksuhalduri vahel enam olulisi erimeelsusi olnud, mis võimaldab ka 2007. aastast tegutsenud komisjoni menetlusest välja võtta.\nMuudatusi nimekirjas hakatakse alates juulist tegema iga kuu algusest. 1. märtsiks 2019 esitatavad taotlused menetletakse veel vana korra järgi ja nimekirja muudetakse viimast korda tervikuna 1. juulist 2019. Sealt edasi teeb maksuhaldur otsuse 30 päeva jooksul taotluse esitamisest. Nimekirjast kustutamise eel antakse 30 päeva puuduste kõrvaldamiseks, ja kustutamine toimub samuti järgmise kuu esimesel.\nKiirem menetlus ei tähenda siiski, et eile loodud ühing kuu ajaga nimekirja pääseks, sest edasi kehtib üsna range piirang, et enne taotlemist peab olema kuus kuud tegutsetud ja selle aja kohta aastaaruanne esitatud.\nTegu oli Vabaühenduste Liidu aastatetaguse ettepanekuga, mis sai koostöös siseministeeriumiga lõpuks rahandusministeeriumi toetuse. Kel on küsimusi või riigikogu rahanduskomisjonile täiendavaid mõtteid, esitab need 6. jaanuariks 2019 alari@heakodanik.ee.


Õhukonditsioneerimisseadmed: Kuidas Nad Töötavad 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuidas Lambi Vahetada Led-Jõululambid\nDaffodil Faktid Peate Teadma\nKui teie kodus või büroohoones on keskne konditsioneer, on kliimaseadmete kanalid teie tsentraliseeritud õhu juhtseadme oluliseks elemendiks. Sellest hoolimata ei suuda paljud kliendid, kes kasutavad kliimaseadmete kanalit oma kodus või töökohas temperatuuri ja niiskuse mõõdukaks muutmiseks, täielikult aru, kuidas nad töötavad ja miks nad on olulised.\nKui teie kodus või büroohoones on keskne konditsioneer , on kliimaseadmete kanalid teie tsentraliseeritud õhu juhtseadme oluliseks elemendiks. Sellest hoolimata ei suuda paljud kliendid, kes kasutavad kliimaseadmete kanalit oma kodus või töökohas temperatuuri ja niiskuse mõõdukaks muutmiseks, täielikult aru, kuidas nad töötavad ja miks nad on olulised. Lugege lühidalt kliimaseadmete kanalitest ja sellest, kuidas need toimivad keskkliimaseadme osana.\nÕhupuhastajate juurdevoolu põhiülesanne\nKeskne kliimaseade jahtub õhu külmutusprotsessi ja seejärel söödab selle õhu toas, et ruumi üldist temperatuuri vähendada. Kuna kliimaseadmete tehnoloogia on arenenud, on tsentraliseeritud süsteemid nüüd võimelised ruume kuumutama, puhastama õhku ja kontrollida ruumi niiskust. Kuna enamus suuremahulisi konditsioneerimissüsteeme hoiab ühes kohas õhku, on kriitiline, et nende süsteemil on võimalus jahutada õhku teistesse ruumidesse või ruumidesse. Konditsioneerimisjuhtmed vastutavad selle jahutatud õhu ülekandmise eest teistesse ruumidesse.\nToitekanalid ja tagasivoolukanalid\nKliimaseadmetel on kaks põhitüüpi. Toitekanalid kannavad õhu jahutusseadmest jahutusõhku teistesse hoone osadesse, samas kui tagasivoolukanalid suunavad õhku teistest kohtadest tsentraliseeritud termomeetriga.\nToitejuhtmed on tavaliselt isoleeritud hoolikalt, et vältida jahutatud õhu tarbetut soojenemist, kui see liigub hoone erinevates kohtades. Üldiselt viib suurem avariiventiil õhku hoone primaarsetele kohtadele, samal ajal kui väiksemad külgventilaatorid levitavad jahutatud õhku edasi teistesse kohtadesse.\nTeisest küljest tagasivoolukanalid ei aita neid ümbritsevat õhku jahtuda. Selle asemel kasutatakse neid õhukonditsioneerimissüsteemi gabariidiks, võimaldades süsteemil jälgida ruumi õhu tegelikku temperatuuri. Kui tagasivoolukanal annab õhu, mis on kesksele seadmele liiga külm, õhukonditsioneerimissüsteem ise välja.\nKuidas töötavad õhu konditsioneerimisjuhtmed\nKonditsioneerimissüsteemi tsentraalne jahutusseade sisaldab ventilaatorit või puhurit, mis ühendab jahutatud õhku toitekanalites. Kuna see õhk liigub nende kanalite kaudu ruumi, surub see omakorda õhu ruumi tagasi tagasijuhtmete kaudu tagasi kesksele seadmele. Mõnel süsteemil on arvutipõhised amortisaatorid, mis kontrollivad veelgi jahutatud ja ümbritseva õhu voolu.\nKonditsioneeride kanalid võivad olla kliimaseadme paigaldamise kallis osa. Peaaegu kõikidel juhtudel on aken või seina kliimaseadme paigaldamine odavam kui tsentraliseeritud süsteem.Kuid tsentraliseeritud kliimaseadmetest on palju teisi eeliseid võrreldes nende teiste tüüpidega, kusjuures esmaseks on see, et tsentraliseeritud üksus saab reguleerida õhutemperatuuri kogu hoone sees, mitte ainult ühte ruumi. Lisaks sellele on tsentraliseeritud õhu süsteemid pärast paigaldamist tihti tõhusamad, mis võimaldab vähem energiat.\nTäiendavate päringute jaoks kliimaseadmete kanalite või tsentraalse kliimaseadme paigaldamise kohta pöörduge töövõtja või koduabiliseenuse poodi.\nPõhiline » Muu » Õhukonditsioneerimisseadmed: Kuidas Nad Töötavad\nEnergiasäästmise Nõuanded Kuuma Veesoojenditele\nMida peate Iga kord, kui plaate paigaldate vannituppa, ei saa te seda teha, kui ei kasutata mütsi. See pearly valge liim levib plaadi peale paigaldamist, et kaitsta seina all niiskuse eest. Segu on väga lihtne kasutada, ja kui see on kuiv, on see veekindel. Aja jooksul võib segud puruneda ja seda tuleb uuesti rakendada, kuid see võib ka värvi muutuda.\nKuidas Kinnitada Vooliku Pumbata


Talveunest ärganud Zetod üllitasid singli ja annavad aprillis kaks kontserti - Eesti Pärimusmuusika Keskus\nTalveunest ärganud Zetod üllitasid singli ja annavad aprillis kaks kontserti\nLisatud: 08 Aprill 2016\nTänavu kevadel juba 13-aastaseks saav muusikaline fenomen Zetod on talveunest ärganud! Setomaa esirokkarid laadisid üles oma värske singli „Ku sa lupat“ ning annavad peagi kaks ainumat kontserti sel kevadel.\nSingel „Ku sa lupat“ (Kui sa lubad) on paljudele Venemaal elavatele rahvastele, teiste seas Siberi setodele tuntud meloodiaga esitatud naljalaul. Poisil on külm üksinda magada ja ta läheb õhtul küla peale. Külanaised kurjustavad esmalt noormehega, kuid juhatavad ta siis aita tüdrukute juurde. Poiss lubab sellele neiule suud anda, kes talle naiseks tuleb.\n„Selles loos on miski, mis viib meid meie algusaega tagasi. Me tõepoolest alustasime 13 aastat tagasi, mil osad meist olidki vaid 13-aastased. Siis oli naisteteema väga aktuaalne, nagu nüüdki,“ naljatab ja kirjeldab olukorda Zetode ninamees Jalmar Vabarna.\nNii singel „Ku sa lupat“, kui ka paljud teised värskemad ja vanemad lood tulevad live‘is ettekandele juba järgmise nädala lõpus – 15. aprillil Tartus Püssirohukeldris ja 16. aprillil Tallinnas Sinilinnus, kus Zetodele lisaks kuuleb ka tulevasi folgikuningaid – Lõõtsavägilasi. Piletid on eelmüügis Piletilevis.\nKuula singlit „KU SA LUPAT“ - soundcloud.com/zetod/ku-sa-lupat