Tehisaju võtab hiinlase töö - Äripäev\nTehisaju võtab hiinlase töö\nKenneth Rogoff 15. märts 2006, 00:00\nPraegu levinud arvamuse kohaselt on India ja Hiina tõus ainuke suurem tegur, mis 21. sajandil üleilmselt töökohti ja palku mõjutab. Rikaste riikide kõrgepalgalised töötajad võivad eeldada, et nende konkurentsieeliseid uuristavad järjekindlalt võimekad ja raevukalt tööd rügavad konkurendid Aasiast, Ladina-Ameerikast, ja ühel päeval isegi Aafrikast.\nSee on ilus lugu, täis inimlikku draamat ja jõupoliitikat. Kas aga ei mõjuta juba mõne järgmise kümnendi jooksul meie tööelu teinegi faktor - tehisintellekti rakendamise eksponentsiaalne suurenemine?\nMinu värav tehisintellekti maailma on kitsas - rohkem kui 500aastane malemäng. Te ei pruugi malest, mida on peetud ülimaks intellektuaalseks spordialaks, kübekestki hoolida, kuid viimase kümnendi jooksul malemaailmas esinenud hämmastavad arengud peaksid sellest hoolimata teie tähelepanu köitma. Male on kaua olnud tehisintellekti uurimise keskpunktis. Kuigi põhimõtteliselt on male lahendatav, on mängu arvutuslik keerukus peaaegu hõlmamatu. Ei ole suur liialdus öelda, et malemängus on rohkem võimalikke käike kui universumis aatomeid.\nProgrammeerijad olid suurema osa 20. sajandist ilmselgelt võimetud looma malearvuteid, mis võiksid parimate inimestega võistelda. Inimestest malemeistrite intuitsioon, võime visualiseerida ja prioriteete seada domineeris ülekaalukalt arvutite jõuliselt tuima lähenemise üle. Arvutid muutusid järk-järgult täiuslikumaks, kuid tundusid siiski jäävat parimatele inimestele alla. Või nii me vähemalt arvasime.\n1997. a, mida kindlasti kaua meenutatakse kui tänapäeva inimesele ajaloolist teetähist, hämmastas aga maailma IBMi arvuti "Deep Blue", võites maailmameistrit Garri Kasparovit. Uhke Kasparov, kes oli võib-olla veel rohkem hämmastunud kui keegi teine, oli kindel, et IBMi meeskond tegi sohki. Ta ütles sarkastiliselt reporteritele, et ta olevat tundnud, kuidas "Jumala käsi" tema vastast juhtis.\nIBMi meeskond ei teinud sohki. Pigem olid nad leidliku tarkvara ja massiivse paralleelse arvutusvõimsuse abil loonud silikoonil põhineva olemusvormi, mis oli võimeline selliseks osavuseks ja peenuseks, et male suurmeistrid üle ilma (mina kaasa arvatud) olid lihtsalt hämmastuses. Alates 1997. a on arvutid täiustunud sedavõrd, et programmeerijad ei pea inimese võitmist suureks väljakutseks.\nTe ütlete, et see on ju kõigest mäng. Võib-olla, kuid kui mina 30 aastat tagasi professionaalset malet mängisin (kord esindasin ma USAd maailmameistrivõistluste sarjas), tundsin ma, et võiksin rääkida palju mõne inimese isiksuse kohta, näitena nende mängudest, isegi kui tegemist on amatööridega. Kuni viimase ajani suutnuks ma kindlasti arvuti inimvastasest eristada.\nNüüd on kõik välgukiirusel muutunud. Masinad saab praegu isegi kuulsaid inimmängijaid, k.a nende vigu, imiteerima panna nii hästi, et ainult ekspert (ja mõnikord ainult teine arvuti!) suudab erinevust märgata. Üle poole sajandi tagasi väitis tehisintellekti ristiisa Alan Turing, et aju töö saab täielikult matemaatikale taandada ja ühel päeval hakkab arvuti inimintellektiga võistlema.\nTuringi test, kus püütakse välja selgitada, kas arvuti suudab mõelda, on tehisintellekti uurimise Püha Graal. Mina arvan, et praegused arvutid jõuavad Turingi testi läbimisele hirmuäratavalt lähedale.\nVäheste internetimängude põhjal ei ole lihtne öelda, milles seisneb erinevus. Praegused arvutid ei ole arenenud HALi tasemele Stanley Kubricku meistriteoses "2001. Kosmoseodüsseia", veel vähem Arnold Schwarzeneggerit meenutavate robotiteni Terminaatori-filmidest. Kuid tase, millele arvutid juba jõudnud on, on piisavalt pelutav.\nMis tuleb järgmisena? Majandusprofessorina ei tunne ma end turvaliselt! Mul ei ole kahtlustki, et millalgi selle sajandi jooksul saavad inimesed osta taskuprofessoreid - võib-olla hologrammkujutistega - sama lihtsalt, nagu praegu saab osta taskuarvuteid, mis mängivad malet nagu Kasparov.\nMingem tagasi India ja Hiina juurde. Üleilmastumine toimus eelmisel sajandil tempokalt ja kiirenes eriti selle kahel viimasel kümnendil. Ometi on tohutult tõendeid, et tehnoloogilised muutused olid üleilmsete palgamudelite jaoks tunduvalt suuremad tõukurid kui kaubavahetus.\nSee tähendab, et 20. sajandi majanduse lugu oli tehnoloogia, mitte kaubanduse lugu (muidugi need mõjutavad üksteist - kaubavahetus aitab tehnoloogiat levitada ja stimuleerib seda -, kuid see on vaid sõnamäng).\nKas me võime olla kindlad, et käesoleval sajandil on asjad teistmoodi? Või asendab tehisintellekt alltöövõtu ja tööstuse migratsiooni mantra? Maletajad juba teavad vastust.


Klooramfenikool (Chloromycetin®) koertele ja kassidele | Narkoraamatukogu 2022\nKlooramfenikool (Chloromycetin®) koertele ja kassidele\nÜlevaade klooramfenikoolist (Chloromycetin®) koertele ja kassidele\nKlooramfenikool, Chloromycetin®, on antibiootikum, mida kasutatakse koertel ja kassidel. Klooramfenikool pärsib baktereid kasvu pärssimisega. See on efektiivne paljude bakterite vastu ja võib olla efektiivne ka üherakuliste patogeensete organismide (algloomade) vastu.\nKlooramfenikool on retseptiravim ja seda saab ainult veterinaararstilt või veterinaararsti retsepti alusel.\nKlooramfenikooli kaubamärgid ja muud nimed\nInimpreparaadid: Chloromycetin® (Parke-Davis) ja mitmesugused geneerilised ravimvormid.\nVeterinaarravim: saadaval üldise ravimvormina.\nKlooramfenikooli kasutus koertele ja kassidele\nKlooramfenikooli kasutatakse nii koertel kui ka kassidel mitmesuguste bakteriaalsete infektsioonide, sealhulgas nahainfektsioonide, haavainfektsioonide, luuinfektsioonide, kesknärvisüsteemi infektsioonide (entsefaliit, meningiit), kopsupõletiku ja seedetrakti infektsioonide (näiteks kõhulahtisuse) raviks. ).\nKlooramfenikooli on kasutatud loomade algloomade nakkuste raviks.\nKlooramfenikooli on kasutatud loomadel puukidest levivate haiguste, näiteks Rocky Mountaini täpilise palaviku raviks.\nKlooramfenikool ei ole efektiivne parasiitide (sooleusside), lestade, viiruste või seente põhjustatud infektsioonide vastu.\nEhkki klooramfenikool on veterinaararsti määramisel üldiselt ohutu ja efektiivne, võib see mõnedel loomadel põhjustada kõrvaltoimeid.\nKlooramfenikooli ei tohiks kasutada loomadel, kellel on teadaolev ülitundlikkus või allergia selle ravimi suhtes.\nKõige tõsisem kahjulik mõju inimestele on vere moodustavate rakkude pöördumatu mahasurumine (aplastiline aneemia). Sel põhjusel tuleks klooramfenikooli kokkupuudet inimestega nii palju kui võimalik piirata.\nSee reaktsioon (aplastiline aneemia) ei ole loomadel võimalik, kuid klooramfenikool võib pikka aega suurte annuste manustamisel verd moodustavaid rakke pärssida. Näiteks kassidel võib seda reaktsiooni täheldada pärast kahenädalast pidevat ravi.\nÄrge manustage klooramfenikooli tiinetele ega väga noortele loomadele.\nKlooramfenikool võib koostoimed teiste ravimitega. Pidage nõu oma veterinaararstiga, et teha kindlaks, kas muud teie lemmiklooma kasutatavad ravimid võivad interakteeruda klooramfenikooliga. Selliste ravimite hulka kuuluvad mitmesugused muud antibiootikumid, fenobarbitaal ja tsüklofosfamiid.\nKlooramfenikooli põhjustatud kõrvaltoimete suhtes on kassid kõige vastuvõtlikumad.\nKlooramfenikoolist on võimalik oksendamine, isupuudus ja kõhulahtisus.\nKuidas klooramfenikooli tarnitakse\nKlooramfenikool on saadaval 250 mg kapslis ja 100 mg, 250 mg ja 500 mg tablettides. Suukaudse suspensioonina on saadaval vedel vorm (klooramfenikoolpalmitaat).\nKlooramfenikooli annustamine koertele ja kassidele\nTavaline annus on koertele suukaudselt iga kaheksa tunni järel 25 mg naela kohta (50 mg / kg) ja kassidele suukaudselt 6 kuni 10 mg (12, 5 kuni 20 mg / kg) iga 12 tunni järel.


Foolhape 03.11.01 / Ravimid\non vajalik juurde võtta foolhapet. Kas see sõltub üldse kogusest.\nMis siis sellest halba sünnib, kui ei võta.\nMetotreksaadi info leiate aadressil:\narst soovitas mul hakata võtma foolhapet. Võtan praegu polüvitamiine ,mis juba sisaldavad foolhapet,küll vaid pool sellest normist mis kirjutas välja arst. Kas peaksin lõpetama vitamiinide võtmise ja sööma ...


Vaene küla on bandiitide küüsis, kes tulevad ikka ja jälle tagasi röövima piskutki saaki. Viimases hädas saadetakse üks mees linna otsima näljast samuraid, sest millegi muuga neil peale riisi maksta ei ole. Kambei (Tahashi Shimura) võtab pakkumise kõheldes vastu. Temaga liitub veel kuus samuraid ja seitsme mehega hakkavad nad üritama võimatut – kaitsta küla märksa arvukama röövlisalga eest.\n„Seitse samuraid“ on Kurosawa magnum opus – tema esimene samuraifilm – žanr, mille ta hiljem suutis teha justkui enda omaks. Siin on kõike: hingetuks võtvaid grandioosseid lahingustseene, taktikalist skeemitamist, karakterite põhjalikku ülesehitust, üldinimlikku sentimenti ja ka tugev eksistentsiaal-filosoofiline plaan. „Seitse samuraid“ paneb kolm ja pool tundi mööduma väga kiiresti ja lõpp on oma vaikses kaalukuses unustamatu.\nKurosawa koostas iga tegelaskuju kohta detailse toimiku lemmikharjumuste, omaduste ja isikliku ajaloo kohta. Samuti kaardistas ta kõik küla 101 elanikku ja lõi nende sugupuud, et need saaksid isegi statistilisi rolle mängides parema selguse omavahelistest suhetest. Kõik samuraid põhinevad ajaloolistel tegelastel, välja arvatud poolhull Kikuchiyo, kelle mängimisel andis Kurosawa Toshiro Mifunele võrdlemisi vabad käed ja suur osa rollist on improviseeritud. Filmi võtted katkestati lõhkise eelarve tõttu korduvalt, aga Kurosawa suutis läbikukkumises veendunud stuudio ikka ja jälle ümber veenda. Filmist sai 1954. aasta suurim kassahitt Jaapanis.\nOsades: Toshirô Mifune, Takashi Shimura, Keiko Tsushima


Lapsevanemad: uue seaduseelnõu rakendamine halvendab perekonna toimetulekut - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLapsevanemad: uue seaduseelnõu rakendamine halvendab perekonna toimetulekut\nTudengid riigikogu rõdul\nUue tudengite vajaduspõhise õppetoetuse loojad on eesmärgiks seadnud tudengitele majandusliku toimetuleku tagamise, mis teeb võimalikuks täies mahus õpingutele pühendumise.\nHaridus- ja teadusministeerium (HTM) on rõhutanud toimetuleku juures perekonna rolli ja seda, et tudengite toetamist tuleks vaadata läbi perekonna.\nSelle eelnõu seadustamisega tekitatakse ELVLi hinnangul olukord, mis seob kõik kuni 26-aastased tudengid automaatselt nende vanemate perega.\nParaku eeldab ELVLi arvates selline loogika, et kõik vanemad toetavad majanduslikult oma lapsi, mis omakorda tekitab kaks suuremat küsimust.\nEsiteks – kui tõenäoliselt tudeng ikka veel vanematega koos elab? Ja teiseks – kuidas saab riik anda vanematele (vähemalt moraalse) kohustuse, andmata õigusi?\n«Seaduse järgi loetakse Eestis täiskasvanud inimeseks 18-aastaseid ja vanemaid, kes vastutavad täielikult oma tegude eest, kuid nüüd järsku tekib olukord, kus vanemad peaksid vastutama üle 18-aastase lapse eest, kuigi neil puudub õigus lapse käitumist suunata või mõjutada,» väitis ELVL oma pressiteates.\nELVL tõstis ka esile, et eelnõus on defineerimata jäänud perekonna mõiste - lisaks traditsioonilisele emal-isal põhinevale perele on täna Eestis kahjuks väga palju üksikvanemaid.\n«Peame olema veendunud, et tudengite toetamise kohustusega ei kaasneks nooremate vendade-õdede olukorra halvenemine või kehvemast perest pärit tudengite majanduslikel põhjustel ülikoolist eemale jäämine,» edastas ELVL. «Enne otsustamist on kindlasti vaja aru saada, millisele statistikale või käsitlusloogikale eelnõu loojad tuginesid? Milline matemaatiline mudel veenab meid selles, et eelnõu rakendamine ka tegelikult tudengite majanduslikku olukorda parandab ja seda mitte pere heaolu arvelt?»\nLastevanemate liidu arvates peab HTM esitama statistikat ja arvutuskäike, mis põhjendavad ära nende pakutud eelnõu ja näitavad, millised on tudengi ja tema pere leibkonnamudelid.\nLiidu hinnangul ei tohi uus õppetoetuste süsteem panna lapsevanematele suuremat koormat kui täna.


RLTTK: Tänavu suvel on oht uuteks seakatku puhanguteks väga suur (2016-04-22 15:38:57)\n"Septembri lõpust alates pole kodusigade hulgas uusi taudijuhtumeid olnud, kuid peame arvestama selle haiguse hooajalise iseloomuga. See tähendab, et tänavu suvel on oht uuteks puhanguteks sama suur kui aasta tagasi," ütles Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor Indrek Halliste. "Teeme suveks valmistumisel teavituskampaaniat nii jahimeeste, seakasvatajate kui elanikkonna seas, et tõsta teadlikkust seakatkuga seotud riskidest. Samuti oleme tõhustanud järelevalvet ja plaanime veel enne suve seakasvatajaid kontrollida, et veenduda rakendatavate bioohutusmeetmete asjakohasuses," ütles Halliste.\nHalliste sõnul sõltub seakatku farmidest eemalhoidmine ennekõike seakasvatajatest. "Igast üksikust seakasvatajast ja tema hoolsusest sõltub, kas suudame katku sel suvel farmidest eemal hoida," ütles Halliste. "Sellest sõltub omakorda, kui kiiresti saame hakata taotlema Euroopa Komisjoni poolt seakatku tõkestamiseks kehtestatud piirangutsoonide kaotamist, et seakasvatajad saaksid hakata taas oma toodangut eksportima."


Miks ma ei kirjuta Andrus Kivirähast? — Sirp\nMõtteid kirjanduslikust käibest ja staarkriitikutest1\nMihkel Kunnus visandas suvekoolis kriitiku trilemma „õiglus-truudus-halastus“. Kuna juba keskpärastegi teoste puhul langeb õiglus kurjusega ühte, kas poleks siis kohasem pöörduda halastuskriitika poole? Kellele peaks kriitik olema truu (autorile, traditsioonile, kirjandusele, eesti kultuurile, tööandjale või uudsusjanule)? Sellel skeemil näitas Kunnus, mitme transformatsiooni kaugusel on Nobeli preemiast eesti romaanikirjanikud, kelle loomingut on Eduard Vilde iseloomustanud kui glütseriinilikku.\nLugejale teadmiseks, et see tekst on üldistatud vastus küsimusele, mille püstitas Jürgen Rooste oma vastukajas Janika Kronbergi 2013. ja 2014. aasta kriitikaülevaatele.2 Tsiteerin: „Küsimus ongi, miks Kunnus, kes võiks olla selle [kriitilise analüüsi – M. K.] esirinnas, ei rebi maha me loetud lektüüri esiklassikuid, kes on laisaks muutunud – ma ei jaksa küll neid lugeda lõpuni –, vaid piirdub Kiviräha, Õnnepalu, Muti ettevõtmise asemel noorte algajate kirjanike tõmbamisega tollele oma Prokrustese sängile.“ Kivirähk, Õnnepalu, Mutt – suurepärane näitevalik. Vastan. Ma ei ole kirjutanud Andrus Kivirähast, sest ma olen tema positsiooniga kõigiti rahul. Ta on meie kultuurivälja puhas positiivsus. Ta kirjutab hästi, mõnusas mahlakas, pisut talupoeglikus keeles, öeldu on mõistlik jne. Ma kirjutaksin temast võib-olla siis, kui ta kuidagi varju kipuks jääma, aga ta on vist kõige rohkem tähelepanu pälvinud eesti kirjanik üldse ja seda täiesti teenitult (muidugi ka raadio, teatri ja kolumnide avitusel).\nTõnu Õnnepaluga on ka kõik hästi. Tema lugejad lausa armastavad teda. Selline armastus aga tähendab kahte asja. Armastajatele kriitikat kirjutada pole mõtet, sest sel pole mingit positiivset mõju, teiseks, mida Õnnepalu ka ei kirjutaks, seda loetakse ikka mõnuga ja tänulikult. Ja see kõik on jällegi väga õigustatud, sest ta valdab suurepäraselt keelt, on erudeeritud, arutleb selgelt jne. Tõsi, tema (Emil Tode) „Raadio“ kohta pole ma väärilist retsensiooni kohanud ja selle kirjutamist olen korduvalt mõelnud. Hunnik märkmeidki tehtud.\nMihkel Mutiga on minu muljet mööda see häda, et noorem põlvkond tema teoseid eriti ei tunne. Ometi on neis nii palju ajaülest, mis noorintelligentsi võiks puudutada. Seetõttu olengi Mutist juba pikemalt kirjutanud.3\nKuna olen niimoodi alustanud, peaks pilt olema juba üsna selge: selles lahingus (mitte sõjas!) olen lihtsalt Roostega vastasrindel. Mul puudub igasugune huvi neid kuidagi „maha rebida“, lausa vastupidi. Miks?\nRohkem käivet, rohkem värsket tolmu\nRein Veidemanni kirjast tänavusest kirjandusteaduse suvekoolist osavõtjatele võis lugeda: „Me peame täna rääkima samamoodi „kirjanduslikust käibest“, nagu see on tähtis turumajanduses kasumi tekitajana. Tõsi, mõnikord võib-olla küll käive suur, aga firma ikka kahjumis, nagu Estonian Airiga juhtus mõne aasta eest. Eesti kirjanduse käive on samuti enneolematult suur, aga küsimus, mis jääb sõelale (mis on selle esteetiline-eetiline kasum?), üha aktuaalsem.“\nNõus. Pole mingit vajadust kirjanduslikku käivet tõsta. Viimane asi, mida kirjandusellu juurde on vaja, on kasvutempo. Kirjandus on üks neid valdkondi, kus eesliide „kiir-“ on eesliite „rämps-“ sünonüüm (vrdl kiirtoit, kiirkõrgharidus jms).\nSelles asjas satuvad Jürgen Rooste poolele eri põhjustel veel kirjastajad, raamatukauplused, noored ja ambitsioonikad uustulijad ning võib-olla ka mingi klikimeedialikult pidevas uudsusnäljas lugejaskond (viimase olemasolu on vist pelgalt loogiline).\nSiis veel: kas kirjandus on pigem jalgpall või saja meetri jooks? Kas tähelepanuväärseks sündmuseks on uus supertulemus või lihtsalt see, mis parajasti toimub?\nSelle punkti juures kügeleb ka visahingeline kultuuriklišee tolmunud ja kuivast klassikast ning nooruse mahlakast värskusest (Värske Rõhk, eks!). See kultuuriklišee on adekvaatne kirjanduselulises (ja autorifunktsioonilises) aspektis. Noortel autoritel on tõesti uued näod peas, reeglina ikka rõõsamad ja säravamad. Kummatigi on kirjanduse enda aspektist lugu pigem vastupidine. Epigoonlus ja klišeed on uustulijate põhivõtteiks (mõistetav, nad ju näitavad: „Näete, ma pole kehvem, ka mina suudan niiviisi!“). Samuti on noorte tulijate teemade ring reeglina väga konservatiivne. Võtame või näiteks enim kiidetud ja tunnustatud (põhjendatult!) noorautori Kaur Riismaa, keda Jürgen Roostegi täiel jõul promonud. Tema viimased raamatud „Pühamägi“ ja „Pimeda mehe aiad“ on kaks suurepärase keeletunnetuse ja kompositsioonioskusega variatsiooni täiesti klassikalistel romantilistel motiividel. Oh, kullatolmune noorus! Ent kellelt leiame läbinägeliku kujutuse viimase aja elutunde suurima ja revolutsioonilisima teguri – ühismeedia tuleku ja mõju kohta? Mihkel Mutilt (sünd 1953)! Romaanis „Kooparahvas läheb ajalukku“ on sel teemal omaette miniessee. Ehk kelleltki veel? No pagan, Erik Tohvri (sünd 1933!) üllitas romaani „e-armastus“ ja Rein Kilk (sünd 1953) vormieksperimentaalse asja armastusloost e-kirjades!\nPigem teenimatult palju tähelepanu pälvinud Janar Ala debüüt „Ekraanirituaalid“ on aga kaugelt rohkem uusmeedia mõju näide, kui selle (kriitiline) refleksioon või esteetiline üldistus. Luules imiteerivad trenditeadlikumad noored fs-i, veelgi vähem eruditsioonist rikututel riimuvad „kuupaistel arm“ ja „saatus karm“ ning romaanid kipuvad olema variatsioonid „Kuristikule rukkis“, vaeslapse-tuhkatriinuloole vms. Need on muidugi pisut liialdavad ja kiuslikud üldistused,4 aga siiski palju vähem elukauged, kui see surematu ja igitotter stamp tolmunud klassikutest ning erksa- ja värskepilgulistest noortest. Näiteks Tartu noorte kirjandusüritustel on tihti lõviosa kogu ruumi vaimuerksusest, teravmeelsusest ja sõnaosavusest koondunud ühele toolile, nimelt sellele, millel istub klassikaline filoloog, kreeka ja ladina mõtlejate ja kirikuisade tekstide süvauurija Marju Lepajõe (sünd 1962).\nKes on staarkriitik?\nMõistagi kirjandus vajab kirjanduselu ning viimase staarikultuslik üldsuundumus januneb püsivalt just noore liha, mitte erksa vaimu järele. Seega on Jürgen Rooste järeldus igati loogiline: „Head kirjandust on suht palju, üsna palju, aga see ei pääse kunagi lugejateni, kui igapäevameedias ei hakka troonima staarkriitikud (mitte, et ma usuks, et seegi päästaks, aga neid võiks mõned olla), kes on sama andekad ja teravad (nagu parimad kirjanikud) ja kes viivad kirjanduse massidesse”.5 Ilus tehe, aga mis elukas see staarkriitik on?\nNäiteks kuidagi ei paindu keel Marcel Reich-Ranickit staarkriitikuks nimetama. Tema oli pigem autoriteet suure algustähega. Praegu laienevad aga kirjanduselule kõik need demokraatia puudused, mille kurikuulsad lühisõnastused pärinevad Winston Churchillilt. Eesliidet „staar-“ sõna „kirjanik“ või „kriitik“ küljes on raske ette kujutada muu kui deminutiivina, tõsiseltvõetavuse ja autoriteetsuse vähendajana.\nLoomulikult ei ole populaarsuse ja kirjanduskvaliteedi vahel vääramatult pöördvõrdeline seos, kirjandus saab vabalt olla korraga nii kvaliteetne kui populaarne, näiteks Kivirähk, Õnnepalu ja Mutt. Njah. Tundub, et ring sai jälle täis.\nAga mitte täiesti. Alles rääkisime noortest ja värskest lihast! Jah, kirjanduselu, koht, kus autori liha, nägu ja tegu, elulugu ja looming ühte sulavad, meediakära, persoonilood ja seltskonnakroonika. See on lektüürivalikut suunav valdkond, kus konkurents käib hoopis teistel alustel, kus analüütilise kirjanduskriitika alusteesides väidetu (empiiriline autor ja teose minajutustaja ei ole samastatavad, prototüüpide seostamine reaalsete inimestega on viga jne) ei kehti absoluutselt. Vastupidi, need on ühed suurimad tekstivääristajad ja lugejamagnetid.\nVõib-olla võiks masse siis mõjutada just selline kriitik, kes selle tõsiasja aksioomiks võtab (s.t oleks Elli Soolo karismaatiline rahvaversioon)? Ometi karistab Jürgen Rooste Janika Kronbergi ettevaatlikku piiriületust kohe ja karmilt. Tsiteerin: „Janika Kronberg [osutab ühele Kelly Turgi kriitikut kirjeldavale luuletusele], öeldes, et kas see liialt elu ja kirjanduse piiri ei lõhu, aga Turk ei ütle ses luuletuses kuskil, et ta kõneleb Kunnusest, seda on öelnud mu moodi kriitikud, samas kui Kunnus oma arvustustes küll ilukirjanduse piiridel võbeledes ja siukest fiktsioonesteetikat luues ikkagi kõneleb päris autoreist. Kronberg astub siin totaalselt ämbrisse, ilusasse sügavasse ämbrisse, sest Turgi tekst on puhas ilukirjandus, mida Kunnuse ega Kronbergi omad ei ole!!!“.\nSellised ülivõrded on kummalised, kui arvestada, kuivõrd ettevaatlikus ja tingivas sõnastuses ja n-ö allikakriitiliselt Kronberg selle „totaalse“ sammu teeb: „Kriitik saab oma obaduse ka Kelly Turki luuletuses „Mõlgutused pärast trenni“ (2014). Suuliselt levinud pärimuse (et mitte öelda klatši ning anda mõttekäigule folkloorne ülevus!) järgi võiks siin näha kirjaneitsite ja poetesside ringkaitse sõnastust kriitik Mihkel Kunnuse vastu, teisalt märgib see ühtlasi luule ja elu ning kriitika ja elu piiride ohtlikuvõitu ületamist.“6\nTõesti, Turk ei ütle ses luuletuses kuskil, et ta kõneleb Kunnusest. Kui Turgi kogumikku arvustav Rooste kirjeldab oma samastusmeetodit veel lihtsalt äratundmise kaudu – „Jah, lõbus on ära tunda ülevõlliaasimist Mihkel Kunnuse kallal („mõlgutused pärast trenni“, lk 53-54)“7 –, siis Sveta Grigorjeva ei jäta oma arvustuses mingit muud võimalust: „Seetõttu on rolliluuletustest minu absoluutne lemmik „mõlgutused pärast trenni“, mis räägib Mihkel Kunnusest (lk 53). (Siinkohal tuleb aga paratamatult tõdeda – ilma Mihklita oleks Eesti kirjanduselu vist ikka üsna igav.)“8\nVõimalik, et Kronberg peab oma totaalämbrist välja astuma, et väärilisematele ruumi teha. On ka võimalik, et Rooste ja Grigorjeva kriitika on erinevalt Kunnuse ja Kronbergi omast puhas ilukirjandus. Samuti pole võimatu, et Sveta Grigorjeva ongi see oodatu – esimene staarkriitik! See, kes analüütilise kirjanduskriitika alusteesides väidetu põlglikult kõrvale lükkab ning ilukirjanduse, kriitika ja elu igandlikust eristamisest suveräänselt üle on. Ei oska öelda, kas Jürgen Roostet peaks see hüpotees hirmutama või rõõmustama. Selline kriitikaviis põlistaks kirjanduselulise status quo veelgi: peaksid noored andekad tulijad nüüd ju silmapaistva kirjutamisoskuse kõrval omama ka silmapaistvat elu. Tõesti ei oska öelda, kas Jürgen Roostet peaks see hüpotees hirmutama või rõõmustama.\n1 Kirjutise aluseks on osaliselt ettekanne kirjandusteaduse V suvekoolis „Kriitika võrgus – saak või kütt?“ 4. juulil.\n2 Jürgen Rooste: kirjanduskriitika allakäik. – ERRi kultuuriportaal, 30. IV 2015. http://kultuur.err.ee/v/kirjandus/arvustused/22a10a76-fd5a-4767-8b8a-b3ff1c3248dd\n3 Mihkel Kunnus, Katse portreteerida Mihkel Mutti (heas seltskonnas). – Looming 2011, nr 10, lk 1417–1431; Mihkel Kunnus, Vargamäe Settembrini kannatlik pedagoogika. – Sirp 20. III 2015.\n4 Teaduslikuma ja objektiivsema ülevaate noor(te)kirjandusest saab näiteks Ave Mattheuse artiklist „Noor(te)kirjanduse plahvatus“ (Looming 2010, nr 9, lk 1285–1301).\n5 Jürgen Rooste: kirjanduskriitika allakäik.\n6 Janika Kronberg, Parnass ja agoraa. Hajamärkmeid eesti kirjanduskriitikast 2013–2014. – Keel ja Kirjandus 2015, nr 4, lk 256.\n7 Jürgen Rooste, Arvustus. Esimene idee pole alati parim. – ERRi kultuuriportaal, 19. XI 2014. http://kultuur.err.ee/v/kirjandus/8c553778-1a2a-4ef8-ab24-206a0bab7196\n8 Sveta Grigorjeva, Edasiskrollimisest ja kirjanduse tegemisest. – Vikerkaar 2015, nr 4–5, lk 163.


Üheksa aastat rõõmu ja hoolimist : Õpetajate Leht\nÜheksa aastat rõõmu ja hoolimist\n28. märts 2016 Eda Maasik projektijuht, MTÜ Kasside Boogie juhatuse liige - 1 Kommentaar\nÜlelinnaline Tallinna lasteaialaste projekt „Kasside boogie” kutsuti ellu vahetult pärast ärevaid pronksiöö rahutusi ja noorte vägivallajuhtumeid loomadega. Meie eesmärk oli eesti ja vene lapsi lõimides õpetada neid hoolima, loomi ja loodust armastama, arendada nende emotsionaalset intelligentsust. Me andsime neile võimaluse laulda ja tantsida Tallinna suurtel lavadel, eksponeerida oma kunstitöid kaubanduskeskustes ja kunstigaleriides. Mis seal salata, koolieelikuid ühendav projektinišš linnas oli täitmata.\nPraeguseks hakkavad „Kasside boogie” „veteranid” juba põhikooli lõpetama. On kasvanud üles terve „boogielaste” põlvkond, kes armastavad loomi, hoolivad muukeelsetest inimestest, peavad lugu laulmisest, tantsimisest ning kunstist.\n23. märtsil toimus Tallinna Lindakivi kultuurikeskuses ülelinnaline tantsupidu. Lavalaudadel näitasid oma oskusi 17 lasteaia säravat tantsurühma üle linna. Mõistagi oli tegu loomatantsudega.Ja uskuge mind, oli, mida vaadata-kuulata.\nLapse pilgule on ilmselt kõige olulisemad kostüümid. Mind isiklikult hämmastasid aga mitme lasteaia andekad õpetajad, kes olid valinud ääretult huvitava muusika (isegi Brahmsi „Ungari tants”), teinud põneva tantsuseade, kus oli oma äratuntav lugu, mida väikesed tantsulapsed hakkasid särasilmil tantsukeeles jutustama.\nLindakivi saal oli lapsi, vanemaid ja õpetajaid pilgeni täis, hõivati isegi trepiastmed ja lavaesine põrand. Nemadki said tantsukass Miisu (õpetaja Piret Kollo) ja Paekaare lasteaia tantsulastega ühiselt saalis tantsida.\nTantsupeol tervitas osavõtjaid Lasnamäe linnaosa vanem Maria Jufereva, kes rääkis ühtlasi loo oma kassist, kelle ta Tallinna kodutute loomade varjupaigast päästis. Lasnamäe LOV oli ka meie projekti selle aasta suurtoetaja. Täname südamest!\nMe elame keerulisel ajal – Pariisi, Türgi, Brüsseli sündmused, pagulaskriis … Ent meie lapsed on ju ikka lapsed, kes vajavad hoolimist, armastust, tähelepanu, õpetamist, suunamist. Nii kujunevad õiged väärtushinnangud ja turvatunne.\nSuur aitäh kõikidele lasteaiaõpetajatele, eri ametkondade ja firmade juhtidele, lastevanematele ja eraisikutele, kes on meiega üheksa aasta jooksul koostööd teinud.\nHaridusvaldkond on nagu aed: kaevad, rehitsed, külvad, väetad, katad kinni öökülmade eest, kastad … Midagi ei tule üleöö, aia harimine vajab kannatlikkust. Seda aga peab aednikul (õpetajal) olema piisavalt.\nJa siis ühel päeval tulevad võrsed, pungad, õied – RÕÕM, HOOLIMINE, ARMASTUS.\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Üheksa aastat rõõmu ja hoolimist”\nMiisu Nurri ütleb:\n6. apr. 2016, 15:14\nTore, et on olemas nii häid tantsulapsi ja nende suurepäraseid juhendajaid. Täitsite “Lindakivi” lava sära ja särtsuga. Kohtume järgmisel aastal.\nPaekaare Miisu ja Nurri


Spordikihlvedude tegemine on äri | Online kihlvedude kauplused\nHome Panused Kihlvedude kool Kihlveokool. Tase 1 Spordikihlvedude tegemine on äri\nEelmises õppetunnis rääkisime enesekindlusest ja vajadusest seda iseloomujooni tugevdada. Samuti uurisime mitmeid tegureid, mis mõjutavad usaldust. Nende hulgas on ka suhtumine kihlvedudesse. Milline peaks see olema? Sellele küsimusele vastame uues õppetunnis.\nÕige lähenemine spordikihlvedudele\nAlgajad käsitlevad spordikihlvedusid sageli hobi või meelelahutusena. See on vale lähenemine ja risk, et kaotate oma pangaraha. Soovitame käsitleda spordikihlvedusid kui äri. Panustaja eesmärk ei peaks olema mitte ainult hea aja veetmine, vaid ka kasumi teenimine. Seda on võimalik saavutada ainult siis, kui mängija tegutseb targalt ja investeerib endasse. Siis saab rääkida, et uustulnukast saab professionaalne mängija. Professionaalne kihlvedude sõlmimine on äri, millesse tuleb investeerida oma aega ja raha. Kuna teie tulevik sõltub teie edust, peaksite panustama 100%. Selleks, et õppida oma panustamistaktikat planeerima, õigeid ennustusi tegema ja mõistlikke riske võtma, tuleb pidevalt õppida ja harjutada. Meie kool on siin, et aidata teil õppida algajatele põhitõdesid.\nKuidas peaksite spordikihlvedusid vaatama?\nMeie tänane õppetund ja tõenäoliselt ka eelmine, võib paljudele mänguritele tunduda puhtalt teooriana. Kuid üldiste fraaside ja üleskutsetega, et uskuge endasse ja lähenege kihlvedudele õigesti, on seotud põhitõed. Kui mõistate, et teie sisetunde ja kihlvedude vahel on seos, saate kohe õigeid otsuseid teha. Ja sellele järgneb õppimine, harjutamine ja liikumine algajast professionaaliks. Kui lähenete spordikihlvedudele professionaalselt ja täiesti tõsiselt, siis vaatate seda kahtlemata ärilisest vaatenurgast. See on see, mis eristab amatööre professionaalidest ja on peamine tegur, mis määrab teie edu või ebaedu selles dünaamilises tööstuses. Lähenedes kihlvedudele kui mingile äritegevusele, hakkate te kihlvedudele teistmoodi vaatama. Teie jaoks saab sellest pikaajaline projekt või sissetulekuallikas, millega tasub töötada. Lõppude lõpuks, kui tegemist on riiete müügiga, siis ainult edukas äri teenib raha, eks ole? Seepärast peaks ka sinust saama edukas panustaja. Selline lähenemine motiveerib panustajat mitte loobuma pärast esimesi tagasilööke, vaid tegema olukorrast järeldusi. Samuti saavad mängijad hoogu juurde, et teha panuseid ja suurendada oma sissetulekut. Rohkem harjutamist, rohkem panuseid, rohkem võite – see on algaja jaoks peamine motivaator.\nMis on edukate ettevõtete saladus?\nIgal edukal ettevõttel on tõestatud strateegia ja struktuur, mis võimaldab tal sujuvalt ja, mis kõige tähtsam, kasumlikult toimida. Loomulikult võib mõnikord ettevõtte tegevuses esineda probleeme. Targad ettevõtjad teavad siiski, kuidas reageerida ja kuidas tulla toime võimalike kriisiolukordadega, et need ei mõjutaks nende ettevõtlust. Õigete otsuste tegemine võimaldab teil alati “plusspoolel” püsida. Seega peitub edukate ettevõtete saladus strateegias ja kõigi protsesside õiges korralduses. Siis on peaaegu kõik raskused ületatavad väikese vaevaga. Selline lähenemine peaks olema ka mängija meeles. Kui loete meie õppetunde, koostate eelarve, planeerite panuste tegemise, analüüsite sündmusi ja panustate vastavalt oma strateegiale, on võiduvõimalus suur. Ja isegi kaotatud panused ei võta kihlvedude tegijalt spordikihlvedude sissetulekut.\nMida peaks algaja jälgima?\nEelmistes õppetundides rääkisime eduka kihlvedude sõlmimise olulistest teguritest. Otsustasime siiski peamised nõuanded kokku panna. Seega peaks algaja:\nOlge realistlikud ootused eesmärkide ja nende saavutamiseks kuluva aja suhtes.\nPidage spordikihlvedude päevikut, millesse peaksite kirja panustamise kõik tegevused.\nLähenege kihlvedudele organiseeritult ja struktureeritult: koostage kihlveoplaan.\nÕppige varasematest vigadest.\nTunne raha haldamise põhialuseid.\nÕppige positiivselt mõtlema ja visualiseerima oma eesmärke.\nKui panustaja teab vastuseid igale punktile, siis on ohutu edasi minna panustamise juurde. Kõige lõpuks tahaksime öelda, et iga ettevõtte omanik kulutab oma aega ja raha selleks, et teenida püsivat sissetulekut. Professionaalne hasartmängur teeb sama, ainult spordikihlvedude valdkonnas. Kaalul on raha ja aeg, seega tuleb teha kõik, et neid ressursse ei raisataks. Ja pidage meeles, et ainult kannatlikkus ja töö võidab kõik! Palju õnne!


«Teeme ära!» talguliste töö kandis vilja 18. oktoober\nKodanikuliikumise «Teeme ära!» eestvedajad käisid nädalavahetusel Harjumaal prügiseid kohti kaardistamas ning tõdesid, et kuigi tööd veel jätkub, on asjad võrreldes 2008. aasta talgute eelse olukorraga märgatavalt paranenud.\nSauveres tehti talgupäeval arenguplaane 19. mai\nJärjekordse üleriigilise "Teeme Ära" vabatahtliku projekti raames toimusid 7. mail talgud ka Sauveres - külarahvas kogunes mõttetalguteks küla ja selle lähiala planeeritavate arendustegevustega tutvumiseks ja aktiivseks kaasarääkimiseks.\nTalgutöö on tore töö! 18. mai\nPuhja Valla Leht\nTeeme Ära 2011 Puhja vallas algas juba 1.mail talgutega Puhja lasteaia õuealal. Kohal oli 31 täiskasvanud talgulist ja suur hulk lapsi, kes ka jõudumööda kaasa aitasid.\nJätkusuutlikult tegutsedes 18. mai\nTeist korda korraldas Keskerakonna Ülenurme osakond heakorrapäeva suures üleriigilises liikumises "Teeme ära".\nTalgud lastekodus 17. mai\n7. mail osalesid Eesti Reumaliidu ning Eesti Noorte Reumaliidu liikmed ja vabatahtlikud "Teeme Ära 2011" talgute raames Jõgevamaal Siimusti lastekodus "Metsatareke" heakorratöödel.\nTeeme Ära ja Eesti Rahva Muuseum ootavad sajale kogutud talguloole lisa 16. mai\nTeeme Ära talgupäeva korraldusmeeskond ja Eesti Rahva Muuseum tegid muuseumiööl kokkuvõtteid talgupäevast ja talgulugude kogumise veebiretkest. Laupäevaks oli laekunud 104 talgulugu Eesti eri paigust, lugude kogumine jätkub.\nMuuseumiööl tehti kokkuvõtteid talgupäevast, täpsustatud andmetel osales 26 001 inimest 15. mai\nTalgujuhtidelt saadud täpsustatud andmetel osales 7. mail toimunud talgupäeval kokku 26 001 inimest, mis on ligi 2 protsenti elanikkonnast.\nTäpsustatud andmeil osales talgupäeval 26 001 inimest 15. mai\nTeeme Ära talgupäeva korraldajad ja Eesti Rahva Muuseum tegid muuseumiööl kokkuvõtteid talgupäevast ja täpsustatud andmeil osales seal 26 001 inimest ehk ligi kaks protsenti elanikkonnast.\nUued andmed: talgupäeval osales 26 001 inimest 15. mai\nTeeme Ära talgupäeva korraldusmeeskond ja Eesti Rahva Muuseum tegid muuseumiööl kokkuvõtteid talgupäevast ja talgulugude kogumise veebiretkest. Talgujuhtidelt saadud täpsustatud andmetel osales 7. mail toimunud talgupäeval kokku 26 001 inimest ehk ligi kaks protsenti elanikkonnast.\nHõissa talgud! 14. mai\n"Teeme ära" tänavusel talgupäeval osales Saare maakonnas 1724 talgulist\nTegime Ära! 14. mai\nMöödunud laupäeval oli suur Teeme Ära talgupäev. Võtsime sellest oma klassiga juba mitmendat korda osa ning seekord käisime koristamas Lepiku tänava võsa.\nTalgud on läbi. Elagu talgud! 13. mai\nTänaseks on “Teeme ära!” talgud ajalugu. 7. mai kella 17 seisuga olid Eestis toimunud 969 talgud 24 031 talgulisega. Me tegime selle jälle ÄRA!\nTegime ära! 13. mai\n7. mail kell 10 kogunesime Oru hotelli juures, sest töö ootas tegijaid. Kokku tuli 33 inimest, õpilased, lapsevanemad ning klassijuhataja, kõigil rehad ja ämbrid käes. Töötasime kahes grupis: kellel kummikud jalas, tegutses Hundikuristiku oja juures, kus pinnas veel päris märg. Teine grupp läks Valge tänava suunas ning koristas seal platsi, raja ja territooriumi lubjaahju kõrval.\nTalgud peetud, muljed kirja 13. mai\nTalgutel, mida jõudsin külastada, kogesin nii palju heatahtlikkust ja ühtehoidmist, et raske on seda sõnadesse panna. Fantastilised, oma kodukohta armastavad inimesed, kes on külades nii palju teinud ja ikka on neil uusi plaane uuteks ärategemisteks. Üllatas väikeste laste ja noorte rohkus talgutel, kuid eriline respekt Eesti erinevaist paigust saaretalgutele tulnutele. Õnneks kinkis taevataat sellise suure ühisettevõtmise kordaminekuks ka imeilusa ilma.\nTõruke pidas talguid 13. mai\nMaa tegi linnale ära 12. mai\nKõige rohkem talgulisi ühe elaniku kohta oli 7. mail Läänemaal ja Saaremaal.\nTalgupäev läks korda 12. mai\nTeeme Ära talgupäeva raames kogunes Alatskivi valla erinevatele objektidele ligi 70 talgulist.\nPrügikotid elutuppa? 12. mai\nNüüd on siis Eesti rahvas pandud juba mitu kevadet korjama prügi oma kodukandi loodusest julgustava kampaania nime all "Teeme ära".\nTalgutöös võib ma iva olla küll 12. mai\nCesare Bonadeo, Kassari talguline Sardiiniast: Tulete külla ja siis kupa tal ukse laupäeval tööle?\nNoor von Glehn töötas talgupäeval Nõmmel 12. mai\nMöödunud nädalavahetusel osales Nõmmel "Teeme ara!" koristustalgutel Brasiilias elav Mario von Glehn Nobie (37),kelle vanavanavanaisa oli Nõmme rajaja Nikolai von Glehn.Nädalavahetusel koos Nõmme Heakorra Seltsi talgulistega von Glehni rahulat koristanud von Glehn Nobre on Eestis esimest korda.\nTalgulised nõelusid, riisusid ja raiusid 12. mai\nVähemalt 388 hiidlast osales laupäeval "Teeme ära" talgutel. Nii palju oli neid, kes end kirja panid. Talgulisi oli oma saarelt, mandrilt ja kaugemaltki.\nFotod: meie leiud Teeme ära talgutelt 11. mai\n7. mail oma külakohas "Teeme ära!" raames koristustalguid pidades võis teeäärtest ja ligemalt metsaäärtest kohtadest nii mõndagi huvitavat leida.\nMeie talgupäeva rikastasid huvitavad talguleiud 11. mai\nKarala küla “Teeme ära!” talgupäev oli jaotatud kahele päevale. Tööd tehti nii 7. mail kui ka päev varem. Seda väga toredal põhjusel: inimesed soovisid ühisesse talgupäeva ja küla heakorda anda oma panuse, aga 7. kuupäeval ei olnud see kõigil võimalik. Küla säravaks muutmisse andsid oma fantastiliselt tubli ja kiiduväärse panuse 37 inimest.\nTalgud Kõrtsi talus 11. mai\nTalgupäev Lümanda valla Leedri küla Kõrtsi talus toimus 7. mail kell 10–14.\nTalgutega tehti palju korda 11. mai\nEhkki Teeme Ära talgud olid tänavu vahetult enne emadepäeva ja ka talgujuhid tõdesid, et seetõttu tuli rahvast oodatust vähem, oli päev edukas, paljud paigad said puhtamaks.\nVälkusid rehad ja liikusid pintslid 11. mai\nMöödunud laupäeval oli suur üle-eestiline talgupäev "Teeme ära 2011", milles Jõgevamaalt oli osavõtjaid 42 neist Põltsamaal 5 ja Põltsamaa piirkonnas 2 kohta.\nTalgupäeval kääris käised üles üle tuhande inimese 10. mai\nLaupäeval olnud üle-eestiline talgupäev «Teeme ära!» tõi maakondlike koordinaatorite toimkonna juhi Külli Vollmeri andmetel Järvamaal tööd tegema 1010 inimest, talgukohti oli maakonnas üle poolesaja.\nTalgulised ei istunud käed rüpes 10. mai\nLigi poolteist tuhat viljandimaalast lõi laupäeval maakonnas kaasa talgutel, millest kõige populaarsemaks osutusid puhastustööd oma kodukoha läheduses.\nTalgud tõid kokku loodetust rohkem abikäsi 10. mai\nMöödunud laupäeva! peetud taigu päeval korraldati 969 talgut, neist linnades 194. Praegustel andmetel osales talgutel 24 031 inimest.\nPäikeseline ilm meelitas talgulised toast 10. mai\nLaupäeval toimunud "Teeme ära!" talgutel osales tänavu Pärnumaal 2195 ja kõikjal Eestis 969 üritusel ühtekokku 24 031 inimest. Mitu talgulist väitis Pärnu Postimehele, et pole end ametlikult talgutele kirja pannud, vaid teevad kevadisi koristustöid vaid puhtast rõõmust midagi korda saada.\nTalgulised koristasid randu, motoradu ja mõisaparke 10. mai\nTalgupäev tõi Ida-Virumaal kodudest välja 1724 vabatahtlikku, mida oli küll sama palju kui Saaremaal, kus elab viis korda vähem inimesi, ent mis oli korraldajate hinnangul suurepärane tulemus.\n"Teeme ära 2011" ehk talgupäevad Lutsu külas 10. mai\n7. mai hommikul, mil üle Eesti algasid koristustalgud, seadsin sammud Lutsu külla.\nTalgupäev tõi välja üle poolteise tuhande inimese 10. mai\nKaire Reiljan, Tarmo Õuemaa\nLaupäevane talgupäev "Teeme ära! "tõi Läänemaal vabatahtlikku tööd tegema 1674 inimest, registreeritud oli 64 talgupaika üle kogu maakonna.\nPresidenti oodates 10. mai\nMetsanädala lõpetamise ja talgupäeva puhul istutas president Toomas Hendrik Ilves Kullamaa-Loodna metsaühistu mail puid.\nTeeme ära! Tehtud 10. mai\n«Teeme ära 2011» on selleks korraks tehtud. Talgumeeskonna ametliku pressiteate kohaselt osutus talgupäeva aktiivseimaks maakonnaks Harjumaa koos Tallinnaga, kus osales kokku 5942 inimest. Järgnesid Pärnu-, Saare- ja Ida-Virumaa.\nTehkem kogu aeg midagi ära 10. mai\nNädalavahetusel oli «Teeme ära!» kampaania käigus Eestis ligi tuhat ametlikku talgut, milles osales 25 000 inimest.\nPäevad, mis muudavad Eestit 10. mai\nNüüd on see siis jälle tehtud, Eestimaa on igast lagast ilusti puhtaks koristatud. Metsaalused on taas rohelised ja ojavesi muutub tasapisi läbipaistvaks. Metsaelukadki tunnevad oma kodupaiga ära.\nSakla saialaat hea ja kodune 10. mai\nJuba kuuendat aastat järjest teoks saanud ning seekord mõttetalgutena üleriigilise talgupäeva Teeme Ära! raames toimunud Sakla saialaat läks laupäeval igati korda.\nTeeme Ära Jõgevamaal: talgupäeva võlud ja valud 10. mai\nEli Koitla, Kaie Nõlvak, Riina Mägi\nMöödunud laupäev möödus kogu Eestis talgute tahe all. 1185 Jõgevamaa talgulist tegid ühistööd 42 talgupaigas, mis paiknesid Kärdest Tabivereni ja Võtikverest Umbusini.\nTalgupäevalised puhastasid Varbolas muinasobjekti 10. mai\nÜle-eestilisel talgupäeval, 7. mail oli Raplamaa suurimaks objektiks muinaslinnus Varbolas. Kuivanud ja mädanenud puude ning parkimisplatsi vanade piirete kõrvaldamiseks, võsa lõikamiseks ja muu risu koristamiseks kogunes 61 talgulist. Heakorratalgutele lisaks peeti Varbolas ka mõttetalgud.\nMaast madalast 10. mai\nMöödunud nädalavahetuse järellainetusena räägitakse palju talgutest, loetakse üles töökäsi ja saavutusi, kiidetakse osalejaid ning tehakse korraldajatele ettepanekuid, kuidas ettevõtmine veelgi paremaks muuta.\nPrügi - ühisvaenlane mis liidab 10. mai\nIda- Virumaa oli läinudlaupäevase talgukampaania osalejate hulgalt riigis neljandal kohal. Muidugi võib öelda, et tulemus oleks võinud olla parem, arvestades, et elanike arvult oleme Eestis teisel kohal\nTalgulised jäi prügi ära viskamisega hätta 09. mai\nTallinnas elavad ja tegutsevad hiidlased said Teeme Ära talgupäeval koduvald Kõrgessaare vallavanemalt ninanipsu.\nNoored koristasid koduse Kõpu poolsaare põhjapoolset randa ja sattusid suure prügihulgaga hädasse. Vallavanem ütles abi otsimise asemel, et tal on ükskõik, kuhu noored oma prahiga lähevad, vahendab "Reporter".\nKõrgessaare vallavanem talgutest suurt ei hooli 09. mai\nLiikumine Raha Lastele: lasteaiatalgud tõid lasteaedadele rõõmu 09. mai\nMeist rohkem ja paremini näha, soovida ja teha suutvate indiviidide kasvatamine on meie endi kätes, see on kodanikualgatuste, talgupäevade ja vabatahtliku töö vili.\nHaridusamet: me ei ole talgute korraldamist mitte kuidagi takistanud 09. mai\nPühapäeval avaldas Delfi artikli pealkirjaga „Haridusamet soovitas lasteaedade korrastamiseks mõeldud talgutel mitte osaleda“. Tallinna haridusamet kinnitab, et see info ei vasta absoluutselt tõele.\n"Teeme ära!" eestvedajad on talguliste arvuga rahul 09. mai\n"Teeme ära!" talgupäeva eestvedaja Tarmo Tüür ütles, et talgutel osalenute arvuga võib väga rahule jääda.\nTalgud olid edukad 09. mai\nTalgupäev tõi välja üle 24 000 inimese 09. mai\nTallinnas Kristiine linnaosas sai laupäevasel talgupäeval värske ilme Tihase lasteaed, kus värviti üle kuur, koristati aed ja istutati lilli. 969 talgutel üle Eesti osales 24 031 inimest. Peamiselt tehti heakorratöid: värske välimuse said mitmed lasteaiad, koolihoovid, mälestised, terviserajad ja pargid.\nTalguline: tekib ühistegemise tunne ja saab üht-teist kasulikku äragi tehtud! 09. mai\nKemmerg: Välikemmergu katust kohendab Tarmo, riskides paari meetri kõrgusel kõigega, mis meile kallis ja armas. Küllap patustades ka ELi nõuete vastu!\nTalgud Langevojal: „Me siin ka teeme natuke ja puhkame.“ 09. mai\nKell on kümme, kui madal mehehääl teatab hommikupäikese käes kohvi nautijaile Vikerraadio eetrist – nüüd on talgute ametlik algus, mis sest, et mõnel pool alustati juba kella üheksast. Viimane lonks kohvi, töökindad, rehad, igaks juhuks ka kummikud autosse ja hilised talgulised stardivad. Õnneks pole Langevoja talgutel tähtis mitte täpsus, vaid rõõm ilusast päevast ja keskkonnahoidmisest.\nTalgutel osales üle 24 tuhande inimese 09. mai\nLaupäeval toimunud talgupäeval osales 24 031 inimest. Aktiivseima osalusega maakonnad olid Harjumaa koos Tallinnaga, Pärnumaa ja Saaremaa. Kolm talgut toimus ka väljaspool Eesti piire: Ahvenamaal, Petserimaal ja Hispaanias Valencias.\nSaaremaa seljatas talgupäeval kõik Eesti maakonnad 09. mai\nTalgupäeva Teeme Ära korraldajate kinnitusel oli Saare maakond elanike ning talgute ja talgupäeval osalejate arvu võrreldes kõige aktiivsem maakond Eestis.\n«Lõkkeplats tuleb meil nüüd Euroopa normidele vastav – kui läbimõõt on üle kolme meetri, tuleb iga kord tuletegemiseks päästeametist luba võtta. Meie teeme siis targu kolmese,» ütleb Kulli küla talguperenaine Maris Adler, kelle silme all toimetas laupäeval väike, kuid oluline osa selle aasta «Teeme Ära!» kokku 24 031pealisest talgulistearmeest.\nTalgud andsid muuseumile uue lootuse 09. mai\nKõik sai alguse ligi kuuskümmend aastat tagasi, kui tollal vaid 21-aastane Heino Prost otsustas hakata koguma põllutöömasinaid, mille elu on juba elatud.\nTeeme Ära koondas 24 000 inimest 08. mai\nTalgutel osales üle 24 tuhande inimese 08. mai\nEilsel Teeme Ära talgupäeval osales 24 031 inimest.\nFotod: Von Glehn korrastas Glehni rahulat 07. mai\nTegus talgupäev on lõppenud, talgutel osales 24 031 inimest (fotod Pae talgupäevalt ja Stroomi rannast) 07. mai\nFotod: Suislepa küla tegi jälle ära! 07. mai\nViljandimaal Tarvastu vallas asub Suislepa küla. Sealsed aktiivsed külainimesed tegid täna Teeme Ära! raames korda nii mõisapargi, külamaja ümbruse kui ka Õhne jõe kaldad Suislepast Võrtsjärve suudmen...\nTalgud õnnestusid 07. mai\nIlus ilm tõi talgutele ligi 25 000 inimest 07. mai\nTäna peeti maha tuhatkond talgut, millest võttis osa enam kui 24 031 inimest - selline on tänavune "Teeme ära!" arvudes.\nVon Glehn korrastas Glehni rahulat 07. mai\nKui täna nähti Narvas toimetamas Leninit, siis Nõmmel tegi see-eest tööd pesueht von Glehn isiklikult.\n"Teeme Ära!" sujus tõrgeteta üle Eesti 07. mai\nTalgupäeva 969 talgul osales 24 031 inimest 07. mai\nEnamikus paikades on talgupäev "Teeme Ära!" edukalt lõppenud ning kokkuvõttes tuli üle Eesti ühiselt tööd tegema 24 031 inimest.\nTeeme Ära talgutel osales 24 031 inimest 07. mai\nTeeme Ära talgupäev on enamikus talgupaikades edukalt lõppenud. Talgupäeva raames toimus kokku 969 talgut, neist linnades 194. Praegustel andmetel osales talgutel 24 031 eestimaalast.\nTeeme Ära kulges ladusalt 07. mai\nTeeme Ära! raames sai nii tööd kui nalja 07. mai\nVaata siit: http://www.tv3play.ee/play/246312/\nNarvas lõimusid eesti talgud ja vene subotnik 07. mai\nNarvas lõimusid täna eesti talgud ja vene subotnik ning laupäevakulisi juhendas kommunistliku laupäevaku algataja Vladimir Uljanov-Lenin isiklikult, pannes toime näitliku riisumise.\nFotod: USA suursaadik koristas Pikakari randa 07. mai\nVaata siit: http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/fotod-usa-suursaadik-koristas-pikakari-randa.d?id=45509639\nÜle-Eestilisel “Teeme ära!” talgupäeval koristasid Põhja-Tallinna linnaosas asuvat Pikakari randa teiste seas ka USA saatkonna töötajad eesotsas suursaadik Michael C. Polt'iga.\nTeeme Ära talgupäev on enamikus talgupaikades edukalt lõppenud, üle Eesti tuli ühiselt tööd tegema 24 031 inimest.\nAegnale talgutele mindi oma paatidega 07. mai\nTäna oli Aegna kogukonnal jälle üle tüki võimalus kokku saada. Põhjuseks mõistagi igaaastased traditsioonilised saare heakorratalgud.\nJärvamaal tegi talgutööd üle tuhande inimese 07. mai\nJärva Teataja Online\nTäna toimus üle-eestiline talgupäev "Teeme ära!". Järvamaal oli registreeritud talgukohti 53.\nPresident Ilves osales «Teeme Ära!» talgutel ja lõpetas metsanädala 07. mai\nPresident Toomas Hendrik Ilves osales täna, «Teeme Ära!» talgupäeval, Kullametsa külas Loodna-Kullamaa metsaühistu istutustalgutel.\nGalerii: Rõõmsad talgud Pärnumaal 07. mai\nVaata siit: http://www.parnupostimees.ee/?id=431314\n„Teeme ära“ talgutele oli tänavu end Pärnumaal kirja pannud ligi 1500 inimest. Kas kõik ka kohale tulid, pole võimalik kontrollida. Samas kinnitasid mitmed täna koristustöid teinud inimesed, et pole end ametlikult kirja pannud, vaid teevad kevadisi kevadiseid koristustöid kas esimest või juba mitmendat korda vaid puhtast rõõmust midagi korda saada..\nPresident Ilves käis metsaistutustalgutel 07. mai\nPresident Ilves osales Teeme Ära päeval metsaistutustalgutel ja lõpetas Haapsalus metsa-nädala.\nPresident Ilves osales Teeme Ära päeval metsaistutustalgutel ja lõpetas Haapsalus metsa-nädala 07. mai\nPresident Toomas Hendrik Ilves osales täna, Teeme Ära päeval, Kullametsa külas Loodna-Kullamaa metsaühistu istutustalgutel.\nGalerii: USA saatkonnatöötajad aitasid Pikakari randa koristada 07. mai\nVaata siit: http://www.ohtuleht.ee/425891\nKoristustalgud "Teeme ära!" Tallinnas Pikakari rannas 7. mail 2011. Esiplaanil Ameerika Ühendriikide suursaadik Michael Polt.(Tiina Kõrtsini)\nGalerii: talgud Põhja-Tallinnas 07. mai\nFotod: Narvas võttis isegi Lenin talgutest osa 07. mai\nNarvas toimuvatel koristustalgutel askeldas aktiivselt ka Vladimir Iljitš Lenin. Tegu oli näitlejaga, kes talgulistele oma kehastusega palju lõbu ja kehakinnitust pakkus.\nTalgutele kogunes vähemalt 20 000 inimest 07. mai\nPäikseline kevadpäev tõi talgutele oluliselt rohkem rahvast kui eelnevalt oli end kirja pannud, lõunase seisuga lööb tänavusel talgupäeval ligi tuhandes talgukohas kaasa vähemalt 20 000 inimest üle Eesti.\nTalgupäev Teeme Ära: kes leidis lund, kes ajaloolise vesiveski osad 07. mai\nTäna toimub üle Eesti 968 talgut 07. mai\nTäna toimub Teeme Ära talgupäev, mille raames korraldatakse üle Eesti kokku 968 talgut. Varahommikuse seisuga võtab talgupäevast osa 13 564 registreerunud talgulist.\nFotod: Ilves istutas männiseemikuid 07. mai\nVaata pilte: http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/fotod-ilves-istutas-manniseemikuid.d?id=45484479&l=wforte\nRahvusvahelise metsa-aasta patroon, president Toomas Hendrik Ilves osaleb täna Teeme Ära talgute raames Kullametsa külas toimuvatel Looda-Kullamaa metsaseltsi istutustalgutel.\nEestvedaja: talgult leiab uusi tuttavaid või koguni tulevase abikaasa 07. mai\nTeeme Ära talgupäeva eestvedaja, Eestimaa Looduse Fondi juhatuse liige Tarmo Tüür kutsus üles kõiki tänasel talgupäeval osalema, sest ilusa ilmaga oleks rumal diivanile vedelema jääda.\nTalgupäevale registreeris kokku üle 13 500 inimese 07. mai\nRahva teenrid korraldavad mõttetalguid 07. mai\nKuula siit: http://vikerraadio.err.ee/helid?main_id=1547761\nTäna peetakse üle Eesti talguid 07. mai\nTäna toimub Teeme Ära talgupäev, mille raames korraldatakse üle Eesti kokku 968 talgut.\nSõjaväelogistikud osalevad Teeme Ära talgutel 07. mai\nMöödunud aastal taastasid sõjaväelogistikud Saaremaal Jämaja kirikuaia müüri.\nTuhanded eestimaalased osalevad täna ühisel suurel talgupäeval 07. mai\nTuhanded inimesed osalevad täna ühisel talgupäeval 07. mai\nTäna läheb suureks koristamiseks 07. mai\nTeeme Ära talgupäeva eestvedaja Tarmo Tüür oli eile rahul ilmaennustus lubas tänaseks talgupäevaks ideaalset ilma. ,,Kui vahepeal oli üle 20 kraadi, siis seda on töö tegemise jaoks veidi palju. Praegune ennustus on suurepärane," sõnas ta. Eileõhtuse seisuga oli end talgupäevale registreerinud ligi 13 000 inimest, kokku oli talguid pisut alla tuhande.\nTalgupäevale on registreerunud üle 12 400 inimese 07. mai\nLaupäeval peetavale "Teeme ära!" talgupäevale oli reede keskpäeva seisuga registreeritud 956 talgut, kuhu on end osalejana kirja pannud üle 12 400 talgulise.\nEt talgupäeva polekski vaja 07. mai\nMaikuiste üle-eestiliste talgupäevade traditsioon on kenasti kända kinnitanud, kuigi algusajaga võrreldes on talgupäevaliste entusiasm veidi lahtunud. Põhjuseks asjaolu, et mõnel pool jäi kogutud prügi kuudeks kuhja vedelema, samuti ülimalt ebameeldivad seigad, kui vabatahtlike koristatud metsaalusele taas ebaseaduslikke prügilaid hakkas kerkima, või mõttetalgud, mille tulemusena tegelikult midagi ära ei tehtud.\nTegus ja püha nädalalõpp 07. mai\nEmadepäev on ilus kevadpüha, mida sel aastal muudab helgemaks ka soojenev ilm, mis omakorda lubab emadepäeva eel mõnusalt talgutööd rügada, et siis pühapäeval pere rüpes oma lähedaste seltskonda ja tehtut nautida.\nÜle veerandi lugejaist teeb homme talgutööd 06. mai\nPostimees.ee tänane lugejagallup uuris vastajatelt, kas nad lähevad homme «Teeme ära!» talgutele.\nTalgutele läheb üle 14 000 inimese 06. mai\nomme peetavale Teeme Ära talgupäevale oli tänase seisuga registreeritud 956 talgut, kuhu täna lõunaks oli end osalejana kirja pannud üle 12 400 talgulise.\nTalgutele minemas üle 12 000 talgulise 06. mai\nMetsaistutustalgutel osaleb ka Vabariigi President 06. mai\nMetsaistutustalgutele Eesti erametsades on end tänavu kirja pannud juba umbes 600 inimest; veidi üle 30 hektari suurusele maa-alale istutatakse ligi 70 000 istikut ja seemikut. Kullamaa-Loodna metsaühistu talgutel tõmbab töökindad kätte ka metsa-aasta patroon, Eesti Vabariigi president Toomas Hendrik Ilves. President Toomas Hendrik Ilves plaanib laupäeval osaleda nii erametsa istutustalgutel Läänemaal Kullamaa vallas Kullametsa külas kui ka linnarahva metsapäeva raames Haapsalus.\nTeeme Ära talgutele on end kirja pannud üle 12 000 inimese 06. mai\nHomme peetaval Teeme Ära talgupäeval on üle Eesti toimumas täna keskpäevase seisuga 956 talgut, kuhu on end osalejana kirja pannud üle 12 400 talgulise.\n7. mail toimub Põhja-Tallinna traditsiooniline koristuspäev 06. mai\nLaupäeval, 7. mail toimuval talgupäeval koristatakse üheskoos Stroomi puhkealal, Merimetsa metsas, Pikakari rannaalal, Linnukaitsealal jne.\nTalgupäeval osaleb vaid 12 400 hakkajat inimest 06. mai\nHomme toimuval Teeme Ära talgupäeval on üle Eesti toimumas täna keskpäevase seisuga 956 talgut, kuhu on end osalejana kirja pannud üle 12 400 talgulise.\nTalgutele on registreerunud üle 12 400 inimese 06. mai\nLaupäevasele «Teeme ära» talgupäevale on end praeguse seisuga kirja pannud üle 12 400 talgulise.\nMida teie 7. mail, talgupäeval teha plaanite? 06. mai\n"Kuna selle nädala lõpul jõuab mu aeda autokoormatäis mulda, siis ongi talgupäevaks tegevus olemas," teatas Ugala teatri muusikajuht Peeter Konovalov.\nMõisaküla tahab talgupäeval ärgata 06. mai\nLoominguline Keskus KUNGLA austab laupäeval, 7. mail kell 14:00 vastvalminud Mõisaküla EELK kirikus Aleksander Sünter'i pereansambli kontserdiga kõiki emasid ja tunnustab talgupäeval "Teeme ära!" osalejaid.\nLasnamäe linnaosa loodab kokku saada 120 talgulist 06. mai\nTeeme ära talgute raames on Lasnamäe puhastatud linnaosa erinevaid haljasalasid ja parke.\nKahel talgul on kõik kohad täis 06. mai\nHomme on «Teeme ära!» üle-eestiline talgupäev. Järvamaal on ligi poolsada talgukohta, kuhu on end kirja pannud sajad inimesed. Vabu kohti on siiski veel küllaga.\nViljandlased ei ole aktiivsed talgutele ennast registreerima 06. mai\nPresident Ilves istutab Teeme Ära talgutel puid 06. mai\nPresident Toomas Hendrik Ilves kavatseb laupäeval istutada puid nii Teeme Ära talgute raames Kullametsa külas kui ka metsanädala raames Haapsalus.\nHomme tuleb päikseline talgupäev, praeguse seisuga on end kirja pannud üle 12 400 talgulise 06. mai\nJõgevamaa talgutele on end kirja pannud 568 talgulist 06. mai\n7. mail peetaval "Teeme ära!" talgupäeval on Jõgevamaal toimumas praeguse seisuga 40 talgut, kuhu on end osalejana kirja pannud 568 talgulist, teatasid korraldajad.\nTalgutele on end kirja pannud 288 inimest 06. mai\nSel laupäeval, 7. mail peetaval «Teeme ära» talgupäeval on Valgamaal toimumas eilse seisuga 39 talgut, kuhu on end osalejana kuja pannud 288 talgulist. Korraldusmeeskond kutsub kõiki huvilisi valima kodulehelt www.teemeara.ee endale sobivad talgud, registreeruda saab kuni laupäevani.\nTalgupäev tuleb sajuta 06. mai\nEMHI ennustuse kohaselt on laupäevasel talgupäeval ilm valdavalt sajuta ja pilved hõrenevad. Tuul puhub laupäeval põhjakaarest ja on võrdlemisi nõrk. Öösel on -2...+3, päeval 9...15°C.\nTeeme ära! 06. mai\nLasteaia Tõruke pere registreeris talgutele eesmärgiga teha korda oma õu ja selle ümbrus. Nii kirja- kui ka kõnepruugis kasutatud kohanimetus "Tõrukese park" ei kanna oma nime kuidagi välja. Oleme ikka ja jälle palunud appi häid inimesi nii linnavalitsusest kui ka Põltsamaa ametikoolist, kes aeg-ajalt lasteaia käsutatavat tervise- ja spordirada, mille aastaid tagasi lastevanemate abiga rajasime, on hooldanud. Ka seekord ootame enda kõrvale häid vabatahtlikke nii saagide kui ka labidatega. T\nLaupäeval me teeme ära! 06. mai\nVeel mõni hetk ja 7. mail me TEEME ÄRA!!! EMHI ennustuse kohaselt on laupäeval ilm sajuta ja pilved hõrenevad. Tuul puhub laupäeval põhjakaarest ja on võrdlemisi nõrk. Öösel on temperatuur –2...+3, päeval 9...15 °C. Saaremaal on 87 talgut ja registreeritud talgulisi 884.\nHomme talgutele! 06. mai\nHomme toimub Teeme Ära talgupäev, kuhu saab veel veebilehel www.teemeara.ee registreerida osalejaks. Üle Hiiumaa toimub homme talguid Kõpust Soerani ja Kärdlast Emmasteni, kokku 17. Talgulisi oli registreeritud 156.\nTarvanpää teeb tantsutalgud 06. mai\nRahvatantsuansambel Tarvanpää ühendab üle-eestilise talgupäeva oma 65 aasta juubeli tähistamisega, korraldades päev läbi kestvad tantsutalgud.\nKellele on talguid vaja? 06. mai\nMetsaistutustalgutel osaleb ka Vabariigi President 05. mai\nMetsaistutustalgutele Eesti erametsades on end tänavu kirja pannud juba umbes 600 inimest; veidi üle 30 hektari suurusele maa-alale istutatakse ligi 70 000 istikut ja seemikut. Kullamaa-Loodna metsaühistu talgutel tõmbab töökindad kätte ka metsa-aasta patroon, Eesti Vabariigi president Toomas Hendrik Ilves.\nPresident Ilves osaleb kahel metsaistutustalgul 05. mai\nMetsaistutustalgutele Eesti erametsades on end tänavu kirja pannud juba umbes 600 inimest, teiste seas tõmbab töökindad kätte ka president Toomas Hendrik Ilves.\nVoltvetis “Teeme ära!” juba täna 05. mai\nTäna on Tihemetsas Voltveti mõisapargi kevadtalgud, kus pargi korrastustöödel lööb kaasa kogu Voltveti koolituskeskus ja käsi külge läööma oodatakse kõiki teisigi.\nTalgulised löövad Gustav Ernesaksa jalgeesise läikima 05. mai\n7. mail toimuvad talgud ka Tallinna Lauluväljakul. Suvel on ees ootamas mitmed sündmused ning ränk talv ja inimtegevus on Lauluvälajakut kõvasti räsinud.\nPärnumaal juba kirjas 76 talgupaika 05. mai\nEilseks oli Pärnumaal kirja antud 76 talgukohta 1137 talgulisega, kuid vajadus töökate kätepaaride järele on kaks korda suurem ja registreeruda saab meiliaadressil www.teemeara.ee.\nTeemi är´! Tiemend ää! 05. mai\nSel laupäeval minnakse pea tuhandes paigas Eestimaad koristama hüüdlausega, mis kõlab juba vähemalt kolmes keeles.\nKõrvuti on eestikeelne “Teeme ära!”, võrukeelne “Teemi är´!” ja kihnukeelne “Tiemend ää!”.\nÜhendame jõud kodukoha heaks 05. mai\nNüüd on see aeg siis käes. Kui esimene kogupauk löödi, oli lumi maas ja 7. mai tundus kaugel olevat. Veel paar päeva ja me kõik "teeme ära" oma külaplatsil, kiriku ümber, teede ääres. Kohtades, mis on meile tähtsad, kus me näeme puudujääke ning valupunkte.\nTaas on aeg ühiselt kodukohad korda teha 05. mai\nLaupäeval paneb suur hulk eestlasi taas tööriided selga ja läheb talgutele kodomaad ilusamaks ja paremaks muutma. Veel pole hilja registreerida talgukohti ega talgulisi.\nMida plaanite teie teha 7. mai talgupäeval? 05. mai\nRiina Müürsepp, Pärnu kutsehariduskeskuse direktor. Kahjuks ma otseselt talgupäeva ettevõtmistes ei osale, sest olen seotud töödega oma kodutalus.\nTalgulised asuvad kodupaika korrastama 05. mai\nLääne-Virumaal oli eilse seisuga registreeritud ligi seitsekümmend talgupaika. Mõni päev tagasi oli Lääne-Virumaal korraldatavatele talgutele end kirja pannud umbes 650 inimest, kuid see arv suureneb pidevalt.\nTalgulised panustavad kalaspordimuuseumi ja näkiraja loomisse 05. mai\nMTÜ Rakke Kalaspordiklubi eestvõttel koristatakse Teeme ära!" talgupäeva raames tulevast veematkarada, samuti tehakse ettevalmistusi kalaspordimuuseumi käimalükkamiseks ning puhastatakse Ao veskijärve ümbrust.\nLaupäeval haaratakse ühiselt reha ja saag 05. mai\nTänavuse "Teeme ära!" talgupäeva eesmärk on panustada Eesti elukeskkonna ja kodanikuühiskonna arengusse, edendades kodanikes aktiivset hoiakut, tugevdades kohalikke kogukondi ja toetades nende liidrite kujunemis\nTalgud tulevad 05. mai\nJuba mitmendat aastat haarab mai alguses Eestit talguvaimustus. Mai esimesel laupäeval käib üle maa suur koristamine, vana lammutamine, uue ehitamine jms.\nSajad inimesed tahavad talgutele tulla 05. mai\nÜlehomme on «Teeme ära!» üleeestiline talgupäev. Järvamaal on 52 talgukohta, kuhu on end kirja pannud üle 300 inimesi. Vabu kohti on veel üle tuhande.\nVanametalli eets saab taas raha 05. mai\nAprillist alates viib kodumaine vanametallikäitleja Vakaru Refonda läbi järjekordse kevadise kokkuostukampaania, mille käigus käitleja maksab vanametalli eest raha ja teeb annetuse Eestimaa Looduse Fondile.\nPresident tuleb talgutele Kullamaale 05. mai\nLaupäeval tuleb president Toomas Hendrik Ilves Kullamaale ,,Teeme ära!" talgupäeva metsaistutustalgutele.\nTalgutele on vabu kohti rohkem kui osalejaid 05. mai\n"Teeme ära" talgupäevale on end Ida-Virumaal kirja pannud ligi 400 Inimest, kuid tööd oleks neil korda rohkemale. Vaid kahtedel talgutel on registreerumine lukku pandud. Sel laupäeval peetaval üleeestilisel talgupäeval on Ida-Virumaal toimumas 42 talgut, kuhu on registreerunud ligi 400 inimest, aga ära kuluks veel 1500 kätepaari.\nTalgulised koovad lastekodulastele sokke 05. mai\nHeakorratalgute kõrval korraldatakse ülehomsel üleriigilisel talgupäeval ka teistsuguseid ühisettevõtmisi. Jõgeva kandi käsitööhuvilised on näiteks oodatud Jõgeva padjaklubi korraldatavatele kudumistalgutele.\nTeeme Ära talgupäeva toetavad nii abipakkumiste kui osalemisega paljud organisatsioonid 04. mai\nNigula külas toimuvad teist aastat järjest külatalgud, kus prahi koristamine on korraldatud võistlusmänguna. Kes saab rohkem sodi, seda ka premeeritakse.\nNigula küla talgutel toimub prügi korjamise võistlus 04. mai\nVõnnu rahvas õpib talgupäeval kaerajaani tantsima 04. mai\n„Teeme ära!" 2011 raames teevad võnnukad midagi erilist ja vahvat - nad õpivad kaerajaani tantsima, sest Võnnu on kaerajaani vald!\nTeema Ära ootab veel 26 000 talgulist 04. mai\nKogu Eestis on tänase seisuga plaanis 920 talgut ning Teeme Ära kodulehele on end kirja pannud üle 10 000 talgulise.\nSamas ootavad eestimaalased laupäevaks appi veel ligi 26 000 talgulist, teatas talgupäeva Teema Ära 2011 korraldajad.\nPärnumaa talgutele ei koristata ainult 04. mai\nTalgud lähenevad 04. mai\nVaata siit: http://etv.err.ee/arhiiv.php?id=116593\nUSA suursaadik Eestis hakkab talgupäeval randa koristama 04. mai\nLaupäeval toimuval üle-Eestilisel “Teeme ära!” talgupäeval koristavad Põhja-Tallinna linnaosas asuvat Pikakari randa lisaks vabatahtlikele ka USA saatkonna töötajad, seal hulgas USA suursaadik Eestis koos abikaasaga.\nTeeme ära: kes koristab, kes ehitab külakiige, kes rehvidest onni 04. mai\nAastaid tagasi Eestimaa prahist puhastamisega alguse saanud «Teeme ära!» talgud ei pea ilmtingimata tähendama koristamist. Tänavu 7. mail saab uue säravama näo nii mõnigi mälestis või pannakse püsti uus külakiikvõi lausa maja.\nPrügi koristatakse vaid pooltel "Teeme ära!" talgutel 04. mai\nKui 2008. aasta «Teeme ära!» talgute eesmärk oli Eesti prügihunnikutest puhtaks teha, siis tänavu korrastatakse ka mälestisi, ehitatakse külakiik ning mullatakse autorehvidest tehtud onn.\nTalgulised ei rutta registreeruma 04. mai\nSel nädalavahetusel on järjekordsed «Teeme ära!» talgud, kuid enamikus poolesajast Viljandimaa talgukohast napib osalejaid.\nTammispea talgutel oli vähe koristada 04. mai\nKuusalu valla Tammispea küla korraldas Teeme Ära raames koristustalgud pühapäeval, 1. mail.\nSaare maakonnas tuleb 86 talgut 04. mai\nEilse seisuga oli www.teemeara.ee kodulehel üleriigiliseks talgupäevaks kirja saanud Saare maakonnas 86 talgut ning registreerunud oli pea kuus- ja poolsada talgulist.\nAvavõistlused Võisiku külas 04. mai\nÜle Eesti talgupäeval 7. mail korrastavad Võisiku külaseltsi EWA liikmed külamaja ümbrust ja küla spordiplatse. On kurb tõdeda, et vargapoisid (mehed) on lahti kangutanud ja pihta pannud ühe neljast metallvõrkpallipostist, võrkpalli liivaväljakuil on aga usinasti vigursõitu harjutanud käitumishälvetega jalgratturid ja mopeedide taltsutajad.\nCoca- Cola Hellenic, Tallinna Vesi ja USA saatkond koristavad talgupäeval Pikari randa 03. mai\n«Teeme ära!» talgud Tartumaal 03. mai\nTartu Postimees Online\nLaupäeval peetavaks «Teeme ära!» talgupäevaks on Tartumaal üles antud 65 talgupaika, kuhu oodatakse ühtekokku 2346 talgulist, registreerunud talgulisi oli eile hommikuks Tartumaal 392.\nJärvamaa talgutele on end kirja pannud 311 inimest 03. mai\nJärvamaa Teataja Online\nSel laupäeval toimuval «Teeme Ära» talgupäeval ootab praeguse seisuga Järvamaal töökäsi 52 talgukohta, kuhu on end kirja pannud 311 inimest.\nLihtne kui Nokia 03. mai\nSel laupäeval toimub üle Eesti järjekordne "Teeme ära!" talgupäev. Kohti, kus talgulisi oodatakse, on üle riigi enam kui 850, neist Pärnumaal ligikaudu 70. Laupäevakul osalemiseks on ennast kirja pannud juba ligi 8000 inimest.\nSaaremaa talgutele on end kirja pannud 624 talgulist 03. mai\nSel laupäeval, 7. mail peetaval “Teeme ära!” talgupäeval on Saaremaal toimumas praeguse seisuga 86 talgut, kuhu on end osalejana kirja pannud 624 talgulist. Korraldusmeeskond kutsub kõiki huvilisi valima kodulehelt www.teemeara.ee endale sobivad talgud – talgutele saab registreeruda kuni laupäevani.\nKevadel tehakse ikka kõik korda 02. mai\nEesti inimestel on kevadeti ikka kombeks kodu ümbrus ära koristada. Viimastel aastatel on seda hoogustanud ka ühisettevõtmised nagu "Teeme ära!" või Tallinna heakorrakuu.\nLäheneb Teeme ära! 02. mai\nTalgutööd tehakse ka Palamusel 30. aprill\nÜleriigilisel "Teeme ära" talgupäeval 7. mail koristatakse Palamusel Amme jõe kallast.\nHea lasteaiapere ja lapsevanem! 29. aprill\n,,Teeme ära" talgumeeskond, algatus ,,Raha lastele" ja Tallinna lasteaedade hoolekogude liit kutsuvad lasteaedade töötajaid ja lapsevanemaid 7. mail osa võtma ,,Teeme ära" 2011. aasta talgupäevast. Et talgud toredasti meelde jääksid, ootame ,,Teeme ära" talgupäevast laste joonistusi, et nendest peagi avalik näitus üles panna.\nTulge talgulugude kogumise veebiretkele! 29. aprill\nEesti Rahva Muuseum ja „Teeme ära” talgupäeva meeskond korraldavad sel kevadel esimese üle-eestilise talgulugude kogumise veebiretke, mis kestab 13. maini. Kutsume kõiki koole koguma ja talletama meie ühist talgupärimust. 16.–17. sajandi kirjutistes on leida esmaseid ülestähendusi Eesti talgute kohta. Talgute ühistööna on kiireloomulisi või palju tegijaid nõudvaid töid tehtud nii mõisates, taludes, nõukaaegsetes majapidamistes kui ka nüüdisaegsete üleriigiliste ettevõtmiste ajal. Ühes vanas talgukirjelduses on õnnetuse või häda korral talguid nimetatud lausa „ligemise aitamise armastusetööks”.\nTalgulugude seas üks ka Kassarist 29. aprill\nTaas hakatakse Eestimaad puhtamaks tegema 28. aprill\nVähem kui kahe nädala pärast, 7 mail, peetakse taas üleriigilisi "Teeme ära" talguid. Tänaseks on registreeritud talgukohti 674, neist Rapla maakonnas 31, aktiivseimad on Kehtna ja Märjamaa vald kuue talgupaigaga.\nTeeme Ära! 28. aprill\nVeidi rohkem kui nädala pärast teeme selle jälle kord ara. Enda heaks ja natuke selleks ka, et maailm teaks, kadestaks ja järele teeks. Ja järgijaid juba on, neid, kes oma kodumaad eestlaste eeskujul korda tahavad teha. Teeme Ära meeskond on teada andnud järgmise aasta eriti ambitsioonikatest plaanidest: Teeme Ära korraldatakse sajas riigis ja prügitalgutele tuuakse enam kui 300 miljonit inimest!\nTalgupäeval tehakse muudki peale koristamise 28. aprill\n"Teeme ära" talgupäev ei tähenda üksnes rehaga vehkimist ja prügihunnikute kottiajamist, vaid mõnel pool ka pintsli ja värvipurgi haaramist või pinkide ja infotahvli paigaldamist.\nPõltsamaal tegutsetakse talgupäeval kolmes kohas 28. aprill\nPõltsamaal on lisaks talgupäevaks valmistumisele käimas ka heakorrakuu. Linn on tublisti puhtamaks saanud, kuid osa heakorratöid ootab veel tegijaid.\nTeeme Ära talgutele on end kirja pannud 4000 inimest 26. aprill\n7. mail üle Eesti peetavale talgupäevale on end kahe nädalaga kirja pannud 4000 talgulist ning praeguseks on välja pandud juba 674 talgut, millest 102 toimub linnades. Talgupäeva korraldusmeeskond kutsub kõiki Teeme Ära kodulehelt sobivaid talguid valima ja end kirja panema talgutel osalemiseks.\nTeeme ära! läheneb 25. aprill\nTalgupäevale on registreerunud 4000 inimest 25. aprill\nIgakevadisele talgupäevale "Teeme ära" oli esmaspäevaks registreerunud 4000 inimest, 7. mail toimub üle Eesti vähemalt 674 talgut\nTeeme Ära talgutele on end kirja pannud 4000 inimest 25. aprill\nTeeme Ära talgutele on end kahe nädalaga kirja pannud 4000 talgulist. 7. mail üle Eesti peetavale talgupäevale on praeguseks välja pandud juba 674 talgut, millest 102 toimub linnades.\nTalgupäevale on end kirja pannud 4000 inimest 25. aprill\n7. mail üle Eesti peetavatele Teeme Ära talgutele on end kahe nädalaga kirja pannud juba ligi 4000 inimest.\nERM kutsub linlasi appi talgutele 25. aprill\n«Iga lapike korrastatud Raadit toob Eesti Rahva Muuseumi maja ehituse meile lähemale,» kinnitas muuseumi direktor Krista Aru. 7. mail ootab ERM tartlasi Teeme ära talgupäevale Raadile igas vanuses talgulisi.\n"Teeme Ära" talgutele on end kirja pannud 4000 inimest 25. aprill\nKahe nädalaga on end "Teeme Ära" talgutele pannud kirja juba 4000 huvilist.\nArter soovitab 23. aprill\nAeg registreeruda talgutele!\nTalguid lisandub iga päev 23. aprill\nÜle-eestilisel talgupäeval, 7. mail ootab Järvamaal töökäsi ligi 40 talgukohta. Nädalaga on nimekirja lisandunud üle kümne talgu.\nTalgukohtade arv jõudis kuraditosinani 21. aprill\nPõhjamaalased on 7. mail toimuvaks üle-eestiliseks talgupäevaks «Teeme ära!» end seni üsna tagasihoidlikult kirja pannud, sest ühistegemise võimalust jagub vaid kaheksas omavalitsuses.\nTalgud tulevad koos kevadega 21. aprill\nTeeme Ära suure talgupäevani on jäänud ei rohkem ega vähem kui kaks nädalat. Saarlaste talgutraditsioonid on elujõulised. Praeguse seisuga on Saaremaal registreeritud 59 talgut.\nJõgevamaa talgute eestvedaja võtab šnitti Viljandist 21. aprill\nJõgevamaal 7. mail teoks saava «Teeme ära!» talgupäeva koordinaator on Pille Tutt, kes sai esimesed talgukogemused kooliõpilasena Viljandi lossimägedes lehti riisudes.\nTeeme ära! 21. aprill\nMillegipärast ei ole 7. mail toimuva üle-eestilise talgupäeva ettevalmistused Põlvamaal seni veel erilist hoogu sisse saanud.\nÜleskutse ärksatele Kärla valla elanikele! 21. aprill\nKäes on kevad. Kevad seostub meile tärkamisega, uuesti algamisega. Alusta sinagi oma kogukonnas millegi uuega. Korralda talgud laupäeval, 7. mail, seal, kus näed valupunkti: hooletusse jäetud külatanum, räämas kiigeplats, puruks loobitud pudelihunnik vöi lihtsalt praht, mis aastatega kogunenud. Tule ja aita oma vald kaunimaks muuta! Leia endale mõnus seltskond, kellega üks ilus soe mailaupäeva koos veeta, teha tükk head tööd ja pärast tantsugi lüüa!Tule talgusse!\nReporteritund suurest talgupäevast 20. aprill\nTeeme Ära 2011 talgupäev on laupäeval, 7. mail 20. aprill\nAlates eelmisest esmaspäevast, 11. aprillist saab end talgutele kirja panna.\nHiiumaal saab end kirja panna 12 talgule 19. aprill\nHiiumaa Teeme Ära talgupäevale on registreeritud 12 talgut, kuhu oodatakse talgulisi end kirja panema veebilehel www.teemeara.ee, Swedbanki kontorites ja esimest korda ka pangabussis.\nLugeja: Pool päeva talgusid on liiga lühike aeg oma kodumaa heaks 18. aprill\nIlmad on soojenemas ja “Teeme Ära” talgupäev lähenemas. Talgusid on registreeritud juba üle 500 ja kindlasti tuleb neid veel juurde.\nHoiame kodumaa puhtana — osale Teeme Ära talgupäeval! 16. aprill\nTänavune talgupäev toimub 7. mail 2011. Talgupäeva eesmärk on panustada Eesti elukeskkonna ja kodanikuühiskonna arengusse, edendades kodanikes aktiivset hoiakut, tugevdades kohalikke kogukondi ja toetades nende liidrite kujunemist.\nTalgulised võtavad ette majanumbrid 16. aprill\nÜle-eestilisel talgupäeval, 7. mail töökate kätega inimestele tegevust jätkub. Järva-Jaanis on majanumbrite korrastuse talgud juba hoo sisse saanud, kirjutab Järva Teataja. Jaanuaris nägi järvajaanilane Tuve Kärner, kuidas kiirabiauto sõitis mööda alevi Pikka tänavat edasitagasi.\nHarjumaal saab end kirja panna 80 talgule 15. aprill\nEsmaspäeval algas osalejate kirjapanek Teeme Ära talgutele. Sellenädalase seisuga on Harjumaal registreeritud 80 talgilt, mille seast oodatakse talgulisi endale meelepärast valima ja ennast osalejana kirja panema.\nTalgukohti tuleb kõikjal maakonnas juurde 15. aprill\nEile õhtul oli «Teeme ära!» talgupäevaks Viljandimaale kirja pandud 26 talgukohta ning enamasti kavatsevad inimesed koristada oma küla.\nTalguid võib pidada ka tantsides 15. aprill\nRakvere teatris ja rahvamajas toimuvad "Teeme ära!" kampaania raames Tarvanpää tantsutalgud rahvakunsti hüvanguks ehk Tarvanpää Tantsu Pidu, millega tähistatakse tantsuansambli 65. sünnipäeva.\nLääne-Virumaal ootab töökäsi üle kolmekümne talgupaiga 15. aprill\nEsmaspäeval algas üle Eesti osalejate kirjapanek "Teeme ära!" talgutele. Lääne-Virumaal oli eilse seisuga registreeritud juba enam kui kolmkümmend talgupaika, mille seast huvilised saavad endale meelepärase valida.\nTalgutele oodatakse sadu idavirulasi 15. aprill\nIdavirulased saavad 7. mai üle-eestilisel '"eeme ara" talgupäeval valida 24 köha vahel, mille heakorrastamisele käed külge lüüa. Vabatahtlike abi oodatakse näiteks Narva-Jõesuu rannas, KMõli tuhamäel ja Jõhvi pargis.\nTalgutele, talgutele! 14. aprill\nHea talguline, oled taas oodatud “Teeme ära!” talgupäevale. Ka sel aastal on sul võimalus oma tegudega näidata, mida sa tõeliselt oluliseks pead. Tunda rõõmu sellest, mis on ühine, ning näha päeva lõpuks oma töö vilju. See on päev, mis annab jõudu ja head tuju pikaks ajaks.\nTalguteks on ennast kirja pannud üle 1600 inimese 14. aprill\nTeeme Ära talgupäevaks on kirjas sadu talguid 14. aprill\n7. mail toimuvaks Teeme Ära talgupäevaks on kirja pandud üle 450 erineva talgukoha ja paari päevaga on ennast talguliseks registreerinud üle 1600 inimese.\nJärva-Jaanis tulevad aadressitalgud 14. aprill\nAlgas kirjapanek talgutele 14. aprill\nEsmaspäeval, 11. aprillil algas üle Eesti osalejate kirjapanek «Teeme ära» talgutele. Praeguse seisuga on Valgamaal registreeritud 10 talgut, mille seast oodatakse endale meelepärast valima ja sellele ennast osalejana kirja panema. Talgutele saab end kirja panna veebilehel www.teemeara.ee, Swedbanki kontorites ja esimest korda ka pangabussis.\nLähme kõik õue tööle 14. aprill\nPeaaegu pool aastat oleme unistanud ajast, mil läheb soojaks ja saab väljas midagi teha. Praegu on õige aeg panna ennast kirja mai alguses korraldatavatele «Teeme ära!» talgutele, kus ongi võimalik üht päeva mööda saata värskes õhus midagi kasulikku tehes.\nTalgulised võtavad ette ka majanumbrid 14. aprill\nÜle-eestilisel talgupäeval, 7. mail töökate kätega inimestele tegevust jätkub, maakonnas ootab neid üle paarikümne koha. Järva-Jaanis on majanumbrite korrastuse talgud juba hoo sisse saanud.\nSaaremaal saab end kirja panna 38 talgule 14. aprill\nEsmaspäeval algas üle Eesti osalejate kirjapanek "Teeme ära!" talgutele. Praeguse seisuga on Saaremaal registreeritud juba 38 talgud, mille seast oodatakse talgulisi endale meelepärast valima ja sellele ennast osalejana kirja panema. Üle terve Saare maakonna on 7. mail toimuvaks talgupäevaks registreerinud juba suur hulk talguid, mis näitab, et saarlaste talgutraditsioonid on elujõulised. Suurem jagu seni kavandatud talgutest on külatalgud, mille raames mõne taluga koos korrastatakse oma kodupaika.\nHiiumaal saab end kirja panna üheksale talgule 14. aprill\nTäna algas üle Eesti osalejate kirjapanek Teeme Ära talgutele. Praeguseks on Hiiumaal registreeritud Teeme Ära talgupäevale üheksa väga põnevat talgut, millele oodatakse alates tänasest huvilisi ennast osalejana kirja panema. Talgutele saab end kirja panna veebilehel www.teemeara.ee, Swedbanki kontorites ja esimest korda ka pangabussis.\nJõgevamaal saab end kirja panna 22 talgule 13. aprill\nTäna algas üle Eesti osalejate kirjapanek ''Teeme ära!" talgutele. Praeguse seisuga on Jõgevamaal registreeritud 22 talgut, mille seast oodatakse talgulisi endale meelepärast valima ja sellele ennast osalejana kirja panema. Talgutele saab end kirja panna veebilehel www.teemeara.ee, Swedbanki kontorites ja esimest korda ka pangabussis.\nSaaremaal saab end kirja panna 38 talgule 13. aprill\nEsmaspäeval algas osalejate kirjapanek Teeme Ära talgutele. Praeguse seisuga on Saaremaal registreeritud juba 38 talgut, mille seast oodatakse talgulisi endale meelepärast valima ja sellele ennast osalejana kirja panema. Talgutele saab end kirja panna veebilehel www.teemeara.ee , Swedbanki kontorites ja esimest korda ka pangabussis.\nLähenemas on suur talgupäev 13. aprill\nPõltsamaa linnas korraldatakse sel aastal ''Teeme ära" talgupäeva Põltsamaa lossihoovis nii väljas koristustöid tehes kui Käsiteokojas vanadest kampsunitest uusi tehes.\nPane end kirja Teeme ära talgutele! 12. aprill\nTeeme Ära talgupäeva korraldusmeeskond kutsub kõiki inimesi Teeme Ära kodulehelt www.teemeara.ee sobivaid talguid valima ja end kirja panema talgutel osalemiseks.\nVanametalli käitleja toetab kogumiskampaaniaga talgupäeva 12. aprill\nAprillis ja mais korraldab suurim kodumaine vanametalli käitleja Vakaru Refonda oma järjekordse kevadise kokkuostukampaania.\nAlates eilsest saab end kirja panna Teeme Ära talgutele 12. aprill\nTeeme Ära talgupäeva korraldusmeeskond kutsub kõiki inimesi Teeme Ära kodulehelt www.teemeara.ee sobivaid talguid valima ja end kirja panema talgutel osalemiseks. 7. mail üle Eesti peetavale talgupäevale on praeguseks välja pandud juba 338 talgut, neist 41 linnades, kuid uusi talgukohti lisandub iga päevaga. Talguliste registreerimise avalöök anti täna Tartus Eesti Kodanikuühiskonna Nädala raames peetud seitsmendal kodanikuühiskonna konverentsil "Head lood".\nTänasest saab end kirja panna Teeme Ära talgutele 11. aprill\nTeeme Ära talgupäeva korraldusmeeskond kutsub tänasest kõiki inimesisobivaid talguid valima ja end kirja panema talgutel osalemiseks.\n"Teeme Ära!" talguteks saab hakata registreeruma 11. aprill\nTeeme Ära talgud lubab osalejatele armastust 11. aprill\nJust nii, lausa tammsaarelikus võtmes – tule talgutele, leiad armastuse! – kutsub Teeme ära korraldustiim inimesi 7. mail talgutele. Tänasest saab end veebis hoogtööks kirja panna.\nTalgupäev läheneb 09. aprill\n"Teeme ära" talguteni jääb kuu aega, teisipäevaks oli registreeritud 210 talgut, neist 23 Pärnumaal.\nÜleskutse korteriühistutele – teeme ära 7. mail 07. aprill\nPuhastame kodu ja metsaalused 07. aprill\nAprillist alates viib suurim kodumaine vanametalli käitleja Vakaru Refonda läbi järjekordse kevadise kokkuostukampaania, mille käigus maksab igale vanametalli kogujale rahalise boonuse.\n"Teeme ära!" - Jah teeme! 06. aprill\nMis me teeme? Üldiselt me teeme korda neid asju, mis on varem kihva keeratud ja lagastatud lohakusest, laiskusest, hoolimatusest, ajanappusest, rahapuudusest, läbimõtlematusest, lollusest ja harva ka looduse poolt. Ühesõnaga, me koristame – kogume rämpsu kokku ja likvideerime, lohakil/laokil asjad seame korralikult oma kohtadele.\nTalgutel saab nii riisuda kui maalida 06. aprill\nMais asetleidva «Teeme ära!» talgupäeva tegemiseks on Viljandimaal end välja hõiganud tosin kohta. Kodupaiga korrastamise kõrval kutsutakse inimesi ka Kondase keskusesse, et katta maalingutega ranna riietuskabiinid.\nTalgute registreerimine algas suure hooga 05. aprill\n«Teeme ära» talgupäeva kodulehele oli 31. märtsiks kirja pandud juba 165 talgut, mis on aktsiooni läbiviijate hinnangul kähe esimese registreerimisnädala kohta väga hea tulemus. Kõige aktiivsemalt on neid kirja pandud Harjumaal, kõige vähem aga Hiiu- ja Põlvamaal.\nTeeme Ära kodulehel saab kirja panna talguid ja sisestada talgulugusid 04. aprill\nMaikuu esimesel laupäeval, 7. mail 2011 toimub kõikjal üle Eesti taas ühine Teeme Ära talgupäev. Esimene üleriigiline talgulugude kogumise veebiretk kestab kaks kuud.\nKahe nädalaga on Teeme Ära kodulehele kirja pandud 165 talgut 01. aprill\nTeeme Ära talgupäeva kodulehele on tänaseks kirja pandud juba 165 talgut, mis on kahe esimese registreerimisnädala kohta väga hea algus. Kõige aktiivsemalt on talguid kirja pandud Harjumaal, seni kõige vähem aga Hiiumaal ja Põlvamaal.\nT-Eesti: teeme elu paremaks omaenda kätega 01. aprill\n7. mail on järjekordne „Teeme ära” talgupäev. See, millest rääkida tahaksin, on inimeste vabadus. Ühiselt on võimalik teha asju, mis aitavad suurendada osalejate vabadust, kasvatamata kaost.\nHarjumaal on juba 33 talgupaika 01. aprill\nEilse, neljapäevase seisuga on Teeme Ära 2011 kodulehel registreeritud 33 erinevat talgupaika Harju maakonnas.\n60. kiri: hea hakkamine on pool tööd 01. aprill\nei jõua ma oodata, et see lumi väljas ära sulaks, enne kui kirjutada Sinuga kevademõtteid. Mida teed Sina tänavu 7. mail? Kalendrisse vaadates tundub mägede taga, aga seostub tänavu kindla sündmuse – Teeme Ära talgutega.\nRegistreeritud on kuus taigupaika 31. märts\nMai teisel nädalavahetusel peetavaile üle-eestilistele talgutele ,,Teeme ära" on Läänemaal seni registreeritud kuus talgupaika.\nKahe nädalaga on kirja pandud 165 talgut 31. märts\nKahe nädalaga on Teeme Ära kodulehele kirja pandud 165 talgut 31. märts\nTeeme Ära kodulehel on kirjas juba 165 talgut 31. märts\nTalgud ja folkloor 30. märts\nKolme aasta eest alguse saanud ettevõtmine «Teeme ära!» utsitab meid tänavugi koduümbrust korrastama. Seekord kogunevad talgulised emadepäevaeelsel laupäeval.\nTänasest saab Teeme Ära kodulehel kirja panna talguid ja sisestada talgulugusid 30. märts\nPille Turovski: Muinsustalgud säilitavad kultuuripärandit 25. märts\nHea inimene 25. märts\nHarjulastel on juba 23 talgupaika 25. märts\nNeljandat korda toimuval talgupäeval 7. mail plaanivad harjulased ehitada küla- ja tantsuplatse, taastada kiviaedu ning aidata ka Elva lähedal tegutsevat põllutööriistade kogujat Heino Prosti.\nTalgud teenistuskoerte surnuaial 24. märts\nÜks 7. mail toimuvate “Teeme ära!” talgute paik on Neeme küla Harjumaal, kus Ülo Lombi algatusel tehakse korda piirivalvekoerte matmispaik.\nTalgupäevale kutsuvad tänavu talgulised ise 23. märts\nKui varasematel aastatel on “Teeme ära!” aktsiooni niinimetatud reklaamnägudena kasutatud tuntud inimesi alates lauljatest-näitlejatest ja lõpetades poliitikutega, siis tänavu veavad talgute reklaamivankrit varasematel aastatel talgutel osalenud inimesed ise.\nTule talgutele, leiad… 23. märts\n... elurõõmu, armastuse, kodutunde, elukaaslase, äriidee, sõbra, naabri, töö, aarde, iseenda…\n“Teeme ära!” – talgupäev läheneb 23. märts\nMis on talgupäev?\nKodanikualgatuse “Teeme ära!” 2008. aasta prügikoristusaktsiooni ja 2009. aasta mõttetalgute järel jõuti 2010. aastal üle-eestilise talgupäeva formaadini. Talgupäeva peamine tunnus on see, et iga kogukond, ühendus või aktiivne kodanik saab ise otsustada, mis vajab ärategemist ning milleks teisi inimesi kaasa kutsuda. 2010. aasta talgupäeval korraldati üle Eesti 1130 talgut, kus osales 31 299 inimest (2,27% Eesti elanikest).\nTule talgutele, leiad naabri! 22. märts\n«Tule talgutele, leiad elurõõmu, armastuse, sõbra, naabri, töö, iseenda...»\nTalgupäev taaselustab põlise traditsiooni 22. märts\nJõgevamaa rahvakultuurispetsialist ja Jõgevamaa Kodukandi Ühenduse juhatuse liige Pille Tutt on 7. mail teoks saava Teeme ära talgupäeva eestvedajana veendunud, et see kevadine päev võimaldab taaselustada ja väärtustada põlist traditsiooni teha koos heakorratöid ning saada sel moel tubli annus energiat koostegemisest ja suhtlemisest.\nTeeme Ära talgud peetakse 7. mail 19. märts\nMaikuu esimesel laupäeval toimub kõikjal üle Eesti taas ühine Teeme Ära talgupäev. Ühtlasi sai teisipäeval alguse Eesti Rahva Muuseumiga koos korraldatav esimene üleriigiline talgulugude kogumise veebiretk.\n"Teeme ära!" talgupäev tuleb tänavu 7. mail 18. märts\nMis on talgupäev? Kodanikualgatuse "Teeme ära!" 2008. aasta prügikoristusaktsiooni ja 2009. aasta mõttetalgute järel jõuti 2010. aastal üle-eestilise talgupäeva formaadini.\nTeeme Ära kogub koos Eesti Rahva Muuseumiga talgulugusid 18. märts\nMai esimesel laupäeval, 7. mail toimub kõikjal üle Eesti taas ühineTeemeÄra talgupäev. Talgute kirjapanekon alanud, 11. aprillist kutsutakse registreeruma ka talgulisi, sest selleks ajaks on suur osa talguid juba kirjas. Sobiva talgukoha leidmiseks võivad huvilised end talguveebis ka varem kirja panna.\nVaata pilte: kuidas läksid Teeme ära talgud 2010 17. märts\nTänavu kevadel tulevad kahed talgud korraga 17. märts\nKõrvuti 7. mail toimuvate mullustega sarnaste talgutega peetakse tänavu ka talgulugude kogumise talgud.\nMaaleht tegi n-ö kahekordsete talgutega algust ja leidis vana talguloo, jutustajaks 89aastane Elsa Metsis Viru-Nigulast.\n“Mäletan sõnnikuvedamise talguid. Olin siis 11- või 12aastane, käisin Vasta koolis,” jutustas ta. “Kokku olid aetud mitmed hobused ja mehed, mina olin koos isaga.”\n"Teeme ära!" alustas talguideede registreerimist 17. märts\nTänavune "Teeme ära!" talgupäev toimub laupäeval, 7. mail, selle eesmärk on panustada Eesti elukeskkonna ja kodanikuühiskonna arengusse, edendades kodanikes aktiivset hoiakut, tugevdades kohalikke kogukondi ja toetades nende liidrite kujunemist.\nKeskkonnaameti kommentaar: Teeme Ära on vastutustundlike kodanike kasvatamine 17. märts\nKodanikualgatusest Teeme Ära rääkis Neljandaga Keskkonnaameti keskkonnahariduse spetsialistid Ave Huugen ja Anne-Ly Feršel.\nKodanikualgatus Teeme Ära ei ole kaugeltki ainult prügi koristamine, vaid laiemas mõttes vastutustundlike kodanike kasvatamine. Tehes ise ja üheskoos midagi oma kätega ja peaga ära, muutes ümbritsevat keskkonda ilusamaks ja paremaks.\nTeisipäevast saab Teeme Ära kodulehel talguid kirja panna 17. märts\nMaikuu esimesel laupäeval, 7. mail 2011 toimub kõikjal üle Eesti taas ühine Teeme Ära talgupäev, teatasid korraldajad. Teisipäevast saab Teeme Ära kõdulehel talguid registreerida. Ühtlasi sai alguse Eesti Rahva Muuseumiga koos korraldatav esimene üleriigiline talgulugude kogumise veebiretk, mis kestab kakskuud.\n"Teeme ära!" kutsub talgutele kirja panema 16. märts\nMai esimesel laupäeval on taas üle-eestiline talgupäev ning eilsest algas «Teeme ära!» kodulehel talgute registreerimine.\nVabatahtlikud "teevad ära", prügi aga tekib juurde 16. märts\nTeeme Ära prügikoristamise aktsioon tuli 2008. aastal välja suure hooga kaasates üle 50 000 inimese, et üheskoos kodumaa koledatest prügihunnikutest puhtaks teha, praeguseks on aga ettevõtmise sära raugemas ja prügi tuleb aina asemele.\nMuuseum kogub talgulugusid 16. märts\nÜle-eestiline 7. mail peetav talgupäev toob tänavu ka mõningaid uuendusi, näiteks hakkas Eesti Rahva Muuseum (ERM) inimeste talgulugusid koguma.\nERMi teadussekretäri Agnes Aljase sõnul kutsuvad nad kõiki talgutel osalenuid oma talgulugusid üles kujutama ja jutustama, miks nad on talgutel osalenud ning mida nad on seal teinud ja avastanud.\n"Teeme Ära!" tuleb taas 15. märts\nAlgab "Teeme ära" 15. märts\nAlgab taas "Teeme ära!" 15. märts\n"Teeme ära!" hakkab jälle tegutsema 15. märts\nGalerii: Rotermanni soolalaos toimus talgupäeva 'Teeme Ära' avaüritus 15. märts\nTänasest saab Teeme Ära kodulehel kirja panna talguid ja sisestada talgulugusid 15. märts\nTäna algas Teeme Ära talgute registreerimine ja talgulugude kogumine 15. märts\nTeeme Ära tuleb sel aastal jälle, kuid lisaks tegude tegemisele kogutakse tänavu koos ERMiga ka rahva talgulugusid.\nTeeme Ära talgupäevast 15. märts\nRäägiti lähemalt tänavusest Teeme Ära talgupäevast, mis toimub 7. mail. Stuudios olid Eva Truuverk ja Kairi Rebane.\n"Teeme ära!" alustas talguideede registreerimist 15. märts\nTäna anti Tallinnas Rotermanni soolalaos 7. mail toimuva "Teeme ära!" talgupäeva avalöök ning juba on registreeritud ka umbes 40 talguideed.\nRotermanni soolalaos saab avalöögi tänavune "Teeme ära" 15. märts\nTallinnas Rotermanni soolalaos toimub selle aasta "Teeme ära" talgupäeva avalöök.\nIntervjuu Tarmo Tüüri ja Erkki Peetsaluga 15. märts\n(07.30) Tallinnas Rotermanni soolalaos toimub selle aasta "Teeme ära" talgupäeva avalöök.\nKuulutatakse välja talgute registreerimine, alustatakse esimest üleriigilist talgulugude kogumise veebiretke koos Eesti Rahva Muuseumiga ning tutvustatakse talgupäeva ettevalmistusi, vahendasid ERRi teleuudised.\nUus lahendus hakkas kenasti tööle 15. märts\nVeebruari hakul avatud heakorraveebis Minu Viljandi on tähelepanu koondunud liikluskorraldusele ja laste mänguväljakutega seonduvale.\nTänasest saab Teeme Ära kodulehel kirja panna talguid ja talgulugusid 15. märts\nTäna toimus Rotermanni soolalaos Teeme Ära talgupäeva avalöök, kus kuulutati avatuks 7. mail toimuvate talgute registreerimine ja tutvustati talguettevalmistusi. Ühtlasi sai alguse Eesti Rahva Muuseumiga koos korraldatav esimene üleriigiline talgulugude kogumise veebiretk, mis kestab kaks kuud.\n„Teeme ära!” tuleb jälle 7. mail 14. märts\nJuba homme kõlab 2008. aasta üleriigilisest prügikoristusaktsioonist alguse saanud „Teeme ära!” talgute vedajate üleskutse seekordsetele talgujuhtidele.\n„Teeme ära!” talgupäev tuleb 7. mail 13. märts\nTänavune Teeme Ära talgupäev toimub maikuu esimesel laupäeval, 7. mail, selle eesmärk on panustada Eesti elukeskkonna ja kodanikuühiskonna arengusse, edendades kodanikes aktiivset hoiakut, tugevdades kohalikke kogukondi ja toetades nende liidrite kujunemist.\nSoome korraldab eestlaste eeskujul prügikoristuspaeva 12. märts\nSoome keskkonnaliikumine Green Earth korraldab mai alguses Eestis korraldatud "Teeme Ära" kampaania eeskujul prügikoristuspäeva.\n7. mail peetakse jälle talguid 12. märts\nMaikuu esimesel laupäeval, 7. mail 2011 korraldatakse taas kõikjal üle Eesti ühine talgupäev, teatasid korraldajad. Tehakse tööd, räägitakse talgulugusid, süüakse talgusuppi - just nii, nagu iga kogukond ise otsustab.\n«Teeme ära!» talgupäev tuleb 7. mail 25. veebruar\nEestlaste plaan: paneme 300 miljonit inimest prügi koristama 25. veebruar


SELGELTNÄGIJA VANGA IIDNE NIPP: probleemne näonahk ilusaks ja säravaks | Buduaar\nSELGELTNÄGIJA VANGA IIDNE NIPP: probleemne näonahk ilusaks ja säravaks\n2016. aasta 26. veebruar 00:44\nKui näonahk on korrast ära, tekitab see ühtlasi ka stressi ja pingeid ning on loomulik, et iga naine sooviks endale laitmatut jumet. Kui tänapäeval on probleemse naha hooldamiseks müügil terve rida erinevaid tooteid, siis vanal ajal kasutati erinevaid ravimtaimi ning ka selgeltnägija Vanga teadis, mida teha, kui näonahk põletikuliseks muutub.\nMiks mitte vahel ka looduslikke nippe proovida – kaotada pole midagi, võita aga kindlasti!\nAllpool toome välja Vanga soovitused, kuidas saada lahti tüütust aknest ja teistest nahaprobleemidest.\nKui näonahk on põletikuline või sul on akneprobleemid:\nNiisuta puuvillast pehmet riiet melissi-, seebilille- ja musta leedripuu tõmmises ning tee puhtale näonahale mähiseid.\nTõmmise saad nii: võta 0,5 l vett, lase keema ja lisa poolteist lusikatäit (iga taime kohta eraldi nii palju) kuivatatud melissi-, seebilille- ja musta leedripuu lehti. Keeda, kuni pool veest on aurustunud. Niisuta lapp tõmmisega! Tõmmise temperatuur võiks olla soojemapoolne ja kindlasti mitte selline, mis nahale liiga külm või kuum tundub.\nSeda tõmmist võib kasutada ka mujal, mitte ainult näonahal. Kui kehapiirkond muutub punetavaks ja põletikuliseks, siis aitab see mähis alati.\nTeine nipp, mida kevade poole proovida tasub: korja voolava vee all olevatelt kividelt sammalt ja kanna puhast sammalt näole. Eemalda sammal ilma mullata!


Eesti krišnaiitide juht riisus koguduse miljonid - Ehitusuudised\nJanek Rozalka liituskrišnaiitidega 13aastaselt, misjärelsaita vaimseks nimeks Janaka. 1997. aastal siirdus täisealiseks saanud Janaka Ameerikassevaimsetele otsingutele, mille käigus varastas raha ja auto. Eestisse tagasi jõudis seikleja 1999. aastal.\nKrišnaiididsättisid parasjagu Luise tänavalelagunud majja templit ning võtsid pahandust teinud venna enda sekka tagasi. 2000. aastal tõusis organiseerimistöös usinust üles näidanud Janaka, kes oli toona vaid 22aastane, koguduse juhiks ning hakkas välismaalt annetusi koguma.\nAnnetatud raha kavatseti kasutada templihoone ostuks. Kunasee ei õnnestunud, osteti templi läheduses kahetoaline korter, mille, nagu hiljem ilmnes, kirjutasJanek Rozalka koheoma nimele. Sellele järgnes loomulikult tüli, millesse sekkus isegi politsei.


Viking Discs Thunder God Thor discgolfi ketta ülevaade - Stamp Discs\nViking Discs Thunder God Thor arvustus/ülevaade\nEsileht / Uncategorized / Viking Discs Thunder God Thor arvustus/ülevaade\nPosted on mai 8, 2017 oktoober 7, 2017 by urmasniklus\nDiscgolfi blogi ärkab talveunest\nLiiga pikk aeg on eelmisest blogipostitusest möödas, nüüd on kevad jälle käes ja võib jälle vaikselt midagi kirjutada. Visketehnikatest ja muust sellisest enam nõu andma ei hakka, aga seekord räägiks mõnest kettast. Olen kamminud läbi interneti, aga pole veel leidnud ühtegi arvustust ka mitte inglisekeelset arvustust „Viking Discs“ ketaste kohta (vähemalt mitte sellel hetkel, kui ma seda kirjutasin). Tegemist on Soome discgolfi ketaste firmaga, kuid kettad toodetakse Saksamaal. Kõiki kettaid läbi testida pole jõudnud, aga ülevaate teen ikka põnevatest draiveritest.\nMida Viiking endast kujutab?\nAlustame siis esimesest „Viking Discs Thunder God Thor“ – tegemist on kiire ja ülestabiilse draiveriga, mis peaks taluma ka tugevat tuult. Ketas on mõeldud tugeva viskega mängijatele, samuti eestkäe viseteks. Thor on laia äärega (2,5 cm), mis kindlasti osadele mängijatele nagu mina sobib (suured käed), kuid mitte kõigile. Lennu numbrid antakse kettale nii alustava mängija viske puhul ( 14/5/0/4) kui ka edasijõudnud mängija tugeva viske puhul (14/5/0/2). Värvuse puhul tundub, et on hetkel ainult saadaval punane roosakas, vähemalt hetkel pole muid värve müügil näinud. Max kaaluks näitab PDGA 174,3.\nMis plastikust on tehtud viiking?\nPlastikuid on neil kolme tüüpi: Ground, Storm ja Armor. Ground on gripine plastik, mis peaks pakkuma head haakuvust iga ilmaga, ning seda peaks olema lihtsam sisse mängida, kui teisi plastikuid- ehk tegemist on plastikuga, mis sobib putteritele. Storm plastik (mis on ka antud testis olevate ketaste plastik) on vastupidavam, läbipaistev ning ei tohiks nii kiiresti sisse mängitav olla. Storm plastik meenutab Champion või C-line plastikut, kuid võib olla pisut kõvem. Armor plastik peaks olema painduvam ja pakkuma pisut paremat gripi kui Storm plastik. Üldiselt istub Storm minule kätte hästi, kuid hetkel veel ilmad pisut jahedapoolsed, seega eks ole näha, mis saab suvel.\nKuidas ta siis päriselt lendab?\nOlen käinud kuskil 10 korda mängimas ja igal pikemal rajal ka Thori visanud, et temast aimu saada. Pean kurbusega tunnistama, et olen pigem eestkäe viskaja, kuid sõltuvalt rajast viskan ka tagantkätt, seega mingi ülevaate ma sain ka tagantkäe viske puhul. Minu ootused Thori puhul väga suured ei olnud, uusi tootjaid on ikka tulnud, aga kuna tegemist on Soome tootjaga ning teise Soome tootja Prodiscuse kettad on head, siis mõtlesin, et proovida võib ikka. Mainin ka kohe siia otsa ära, et hind on neil ketastel soodne, Ground plastikust kettad 8,90-10,90€ ja Storm plastikust kettad 12,90-14,90€. Paraku pole ma müügil näinud Armor plastikust kettaid ning on täitsa võimalik, et neid ka ei müüda veel.\nRäägime ka siis pisut kuidas ketas lendab. Testimisel lennutasin 173g kaaluvat isendit. Esmalt jäi mulle mulje numbrite järgi, et tegemist äkki ikka ei ole nii kange kettaga nagu reklaamitud. Seda mitte küll tagantkäe viske puhul vaid pigem eestkäe viske puhul, eriti tuules. Esimesi viskeid tegin nagu ikka eest käega. Tuul oli pigem paremalt mitte vastu. 100% jõudu ma ka viskele sisse ei pannud vaid pigem 70-80%. Pisut üllatuseks mulle, ketas väga üle ei läinud vaid lendas sirgelt läks pisut üle ja tuli tagasi. Vise oli tehtud 114m rajal ning ketas maandus umbes 110m peale. 95m rajal (kergelt allamäge) visates peagu tuuletus olukorra või siis kerge vasaku külgtuulega lendas ketas 15m üle vastu aeda (nurka sisse ei pannud ja lasin sirgelt lahti). Pärast paari katsetust veel antud 95m rajal sai selgeks, et nii lühikesi vahemaid selle kettaga visata ei ole mõtet (üsna loogiline).\nViiking võrreldes konkurentidega\nOlen nüüd veel mõned nädalad mängimas käies igakord teda ikka loopinud, kas niisama või ka mängides, aga just lemmikuks pole kujunenud, olgugi, et on olnud ka häid viskeid. Võrreldes lendu kahe teise täitsa uue kettaga (175g Bottom Stamped Champion Destroyer ja Dyed Nuke Z 175g) nägin, et Thor on enamvähem sama stabiilne kui antud Destroyer, kuid kangem kui antud Nuke. Samas võib siinkohal alati öelda, et Destroyereid on erinevaid ning ma olen nõus, aga tuginen enda üldisele arvamusele/kogemusele Dessukate seas. Siiski kui visata Thori õigesti, siis on ta pisut pikema lennuga kui Nuke või Destroyer. Thori on samas pisut raskem kontrollida, kuid ma pole kindel, kas vahe tuleb ketaste kiirusest või millestki muust. Kui visata Thori pisut valesti, või liiga suure jõuga (kindlasti tehnika kannatab), siis läheb ta üle ning tuleb tagasi kes-teab-millal-kui-üldse ning kui panna liiga vähe jõudu sisse ja lasta lahti sirgelt, siis hajub ta ära liiga vara. Sellist probleemi ei esine samas nii tihedalt Dessukate või Nukedega. Samas võib see vahe tulla puhtalt sellest, et erinevaid Detroyereid ja Nuke olen ma ka varem visanud ning Thori ma lihtsalt ei tunne veel.\nTagantkätt on viiking parajalt kange\nTagantkäe viske jaoks on Thor minujaoks paras, kui on vaja kanget ketast, mis lendab pisut kaugemale, kui teised „kangurid“ nagu Destroyer, Nuke või D2. Ideaalne tuulistes oludes. Valtu kolmandal rajal 95m (künka otsas) parajas vastutuules lendas Thor ilma meeletu vaevata korvist 2m peale. Viskasin kerge hyzer nurgaga, ning seda joont Thor ka terve aja hoidis. Üldiselt ei plaani ma Thori siiski kasutada tagantkäe viseteks, ehk ainult vastutuules, kui on vaja kanget ketast. Samas on mul kotis selleks ka muid variante.\nPika discgolfi jutu lõpetuseks\nKokkuvõttes arvan, et Thor on ülestabiilne ketas, mis võib kindlasti paljudele eestkäe mängijatele meeldida ning ehk ka võimsamatele tagantkäe meestele. Ka minujaoks jääb Thor pigem eestkäe kettaks, kuid pisut pean ma teda pisut veel viskama, et täielikult usaldada (pigem arvan, et põhikettaks ei saa). Storm plastik tundub soliidne, kettal mingeid täkkeid tulnud pole (pole veel kuhugi betooni peale teda visanud ka). Seega julgemad ja kangemad võivad endale ketta tellida ja järele proovida, sest oma käsi on ju kuningas.\nLoota võib ka, et Viking Discs täiendab enda ketaste arsenali, sest praegune valik ei ole minumeelest veel piisav, et kogu kotti nendest komplekteerida, aga see võimalus võiks ju olemas olla, arvestades, et nende ketaste hinnad on tõesti pigem soodsad.\nLehekülg lisainfo jaoks https://vikingdiscs.com/\n← Küsimused ja vastused (Simon Lizotte)\nDiscgolfi koti valimine →