On 2011. aasta hilissügis. Pärast väikest ekslemist leian Vääna-Jõesuu männimetsas õige teeotsa ja pööran kitsamale rajale. See viib Anne Metsala manu. Suvilast elumajaks ümber ehitatud viilkatusega hoone tundub pisut mahajäetud, aga küllap on see nukrast pilvisest ilmast. Ma olen teretulnud. Perenaine võtab mind vastu. Läheme tuppa. Laual on mõned paberid ja märkmed. Meie vestluse põhjal ja muid materjale kasutades kirjutan hiljem käesoleva artikli. Anne Metsala tsitaadid on jutumärkides.\nMuusikahuvi maast madalast\nAnne Metsala (1934–2015), neiuna Ellerhein, sündis Haapsalus. Ta ema oli rootslanna, isa eestlane.\nEma pani tütrele kolm nime – Anne, Reet ja Ingalill. Pseudonüümi Inga Lill kasutas Metsala nõukogude ajal, kui kristlasena tuli töötada esiletükkimatult,\nkuigi helilooja ju kirjutabki selleks, et tema loomingut esitatakse, et seda oleks kuulda. Siiski tähendas kirikus tegutsemine juba iseenesest muusikaelu peateedest kõrvale jäämist.\nOma esimesed muusikalised õppetunnid sai Anne Haapsalus, klaveriõpetaja Alice Kansa käe all. Kansa oli kuldne ja heatahtlik inimene, aga õpetajana ei pööranud ta tehnikale nii suurt tähelepanu. Anne Metsala lisab: „Ta õpetas klaverit, aga rikkus mu käed ära, tal oli natukene klavessiinimängija tehnika – ja hiljem see ei teinud mulle head. Olin omandanud valed võtted, mis jätsid käed mängides pinge alla.“ Muusikalisi impulsse andis Anne ristiisa Cyrillus Kreek, kes oli üleaedne ja pealegi tädimees. Temalt sai noote laenata. „Isaga mängisime mõnikord neljal käel. Oli kuidas see mängimine oli, aga ma olin muusikat täis.“\nAnne isa Pärt Ellerhein töötas mitmes koolis, kuid Koluvere-aeg jäi eriti meelde. Isa õpetas muusikat ja teisi aineid. Ta oli käinud Läänemaa Õpetajate Seminaris ja täiendanud end Tallinna konservatooriumis. Kirjutas laule. Ütles, et klahvpilli häälestamine on rohkem kui hertside paikarihtimine, võid need küll paika saada, aga heli on juba surnud. Koluveres, Riigi Hoolekandekoolis, rajas Pärt Ellerhein puhkpilliorkestri. Sellist asja polnud kuueklassilises koolis varem nähtud. Samas õpetas ka Gustav Ferdinand Nõlvak, hilisem Haapsalu baptistikoguduse pastor. „Koolis õppisid mitmed rikaste vanemate ülekäte läinud lapsed.“ Hoolekandekool oli edumeelne õppeasutus, noorukid osalesid huvialaringides. Ehkki fotograafia oli tollal kallis lõbu, oli koolil isegi oma fotolabor. Viiulit armastav Gustav Nõlvak ehk „kiiga-kääga onu“ oli Ellerheinade peretuttav. Anne mäletab: „Ta käis meil mängimas, mu ema oli talle kontsertmeistriks.“ See oli 1930. aastate teises pooles.\nTallinnas läks 15-aastane tütarlaps õppima Hariduse tänaval asunud tütarlastekooli, kus praegu asub Prantsuse Lütseum. Selle kõrvalt tahtis ta pääseda muusikakooli, et klaverit õppida, ja läks vastuvõtukatsetele. „Olin selleks ajaks pool maailma muusikaliteratuuri läbi mänginud.“ Oli aasta 1949. Komisjoni esimees oli Bruno Lukk, Aado Velmet viis katset läbi, mängis midagi ette... „Eks lapse ja noore inimese puhul oleks pidanud teatud raskusastet silmas pidama, aga tema mängis nii, nagu tema tahtis. Ei öeldud ka, mida täpselt teha tuleb. Ma laulsin siis noodinimedega järgi. Minu jaoks oli igal noodil oma värv. Isa ütles ka, et ta ei kuule hertse, vaid näeb värve. Klarnetil oli tema jaoks sinine värv ja metsasarvel kollane. Ka mina õppisin tajuma muusika värve. Mälu oli mul tookord hea, muusika otsekui salvestus pähe.“ Bruno Lukk olevat hakanud viimaks oma toolil nihelema ja öelnud kõva häälega üle ruumi: „Har-r-ruldane!“\nAnna Klasi õpilaseks olles tulid varasemad vead välja. Esimesel tunnil ütles uus õpetaja: „Sa ei oska mitte midagi. Hea, et sa literatuuri tunned, aga...“. Tema sai tavaliselt juba ettevalmistatud õpilased. Iga sõrm oli paigas, ta ei pidanud sellega vaeva nägema. Anne harjutas mõnikord kaheksa tundi päevas, aga õpetaja hinnang oli hävitav: „Sa ei ole üldse harjutanud!“ Siiski mängis neiu Mendelssohni „Rondo Cappriciosot“, samuti Beethoveni „Pateetilist sonaati“ ja teisi tehniliselt nõudlikke teoseid. Ega see kerge olnud! „Klaverikontsertide hinnanguks sain ikka, et väga musikaalne, aga tehniliselt tagasihoidlik.“\nRangevõitu Anna Klas oli aga see, kes julgustas Annet heliloominguga tegelema. Anne oli viieaastane, kui sai valmis oma esimese loo ja palus, et isa selle kirja paneks. Aga isa vastas: „Kui oled loo valmis teinud, siis kirjuta ise üles ka.“ Muusikaline kirjaoskus oli Annel veres. „Noodid õppisin ma enne selgeks kui tähed.“ Mõnda Anne noorpõlvepala arvustas Cyrillus Kreek. „Kreek oli kiitusega kitsi, ütles tavaliselt, et jah, mõh-mõh, võib sedasi olla kah...“ Aga tema isiksus soodustas muusikasse süüvimist. Juhtus nii, et Anna Klas nägi oma õpilase loomingut, ja ütles: „Sa pead minema kompositsiooni õppima. See on patt, kui sa seda ei tee...“ Sellega oli asi otsustatud – Anne läks teooriaosakonda üle ja lõpetas Tallinna Muusikakooli 1953. aastal. Usuliselt olid need aastad selgema suuna ja pühendumise leidmise perioodiks ta elus.\nMart Saarest ja teistest\nÕpingud jätkusid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kompositsiooni erialal. Tema vaade inimestele, kes ilmestasid ta õpinguaega ja varast loometeed, annab erksaid värvitoone nimedele, keda teame raamatutest. Muidugi on järgnevad lood subjektiivsed ja kohati anekdootlikud, aga nii Anne Metsala neid jutustas. Ta mõistis huumorit ja nautis narratiivi.\n„Klaveriõpetajaks oli mul hiljem, juba konservatooriumi ajal, Irmgard Gaudre – isa oli tal eestlane, ema sakslanna. Ta oli õppinud Peterburis, ta oskas hästi prantsuse keelt. Tema muretses, et kas ma peaksin munakoori sööma, et sõrmeotsad mängimisel tagurpidi ei läheks.“ Leo Normeti kui õppejõuga koostöö kõige paremini ei sujunud. „Normet mängis sõbrameest, aga eksamil vedas hästi rangete võtetega sisse.“ Aado Velmet jättis üliõpilastele natuke pahura mulje. Ta pragas, kui keegi tundi natuke hiljaks jäi. „Pool minutit jäite jälle hiljaks!“ Tudengid panid neile „nähtustele“ nimed: oli normetism ja oli velmetism. Lisaks marksismile ja leninismile.\nVäga eriline isiksus oli Mart Saar, kes tollal veel õpetas. Tudengid käisid tunnis tema juures kodus Kadriorus. Nii kultuurset ja hea südamega inimest on harva leida. Õpetajana andis ta mõõtmatult rohkem, kui tunni läbiviimiseks oleks tarvis olnud. „Saar oli nagu küllusesarv. Ma ei ole niisugust harmooniaõpetust kellegi teise käest saanud. Tema rääkis meile ultrakromaatilistest intervallidest, keegi teine polnud niisugustest asjadest hinganudki... Ta võttis Liszti ja Chopini teoseid ette ja seletas, miks teoreetiliselt see või teine koht ei lähe, aga miks see ikkagi on kunst... Tema jaoks oli detail väga tähtis. Ta ei ole ju suurvorme kunagi loonud. Ta tunnetas oma ampluaad. Aga ta oli haruldane pianist ja koorimuusika looja.“ Ükskord oli keegi õpilastest hädas mingi üleminekuga. Kuidas seda paremaks teha? Saar küsis noodi enda kätte ja järgmiseks korraks oli ta selle puhtalt ümber kirjutanud. Ta oli õpilase loometööd põhjalikult analüüsinud ja pakkus välja 68 varianti, kuidas seda üleminekut lahendada. „Ta raiskas ennast tudengite heaks,“ hüüatab mu vestluskaaslane. Saarel oli eriline huumor. Paljud on huumoriga labased, aga tema mitte iialgi.\nSaare juures juhtus, et tund ei tahtnud ega tahtnud lõppeda. Õpilastel tunniplaanis juba järgmine aine, aga piinlik on lahkuda. Kord proovisid tudengid, et kui pikalt Saar jätkaks, kui teda mitte katkestada. Valter Ojakäär võttis eksperimendi läbiviimise enda peale. Tund algas nelja paiku pärastlõunal. Ojakäär oli võtnud õhtu vabaks. Viimaks, umbes 11 paiku õhtul olevat Saar natuke nihelema hakanud, ja jutt hakkas takerduma... Aga tundi ta ikka ei suutnud lõpetada. Ojakäär tegi siis ise tunni lõpetamise ettepaneku. Õppetöö oli järjepanu kestnud seitse astronoomilist tundi. Saare hingesuurus pani teda kaasa elama õpilaste kordaminekutele. Kord kuulanud ta Anne loodud pala, endal silmad niisked. „Meistritöö,“ lausus ta. Annel oli muidugi hea meel, aga kiitus oli kohmetuks tegev. „Mul on seda isegi praegu piinlik korrata,“ sõnab vanadaam.\nSaar oli hajameelne. Tuli ükskord konservatooriumisse, jalas eri värvi kingad. Villem Kapp: „Kuidas sa nüüd niiviisi oled tulnud, et ühes jalas on pruun king ja teises on must king?“ Saar laiutab käsi ja vastab: „Nojah, niisugust tööd nad tänapäeval teevad.“ Teisel päeval kohtuvad uuesti. Saar läheb Kapi juurde ja ütleb usalduslikult: „Kuule, tead, mul oli kodus veel üks niisugune kingapaar.“ Kas ta tegi peent nalja või ütles seda tõsimeeli, see jääbki teadmata.\nTeiseks meeldejäävaks õpetajaks oli Villem Kapp. „Eks ole igasugu jutte, mis temast räägitakse, aga ta oli väga südamlik inimene. Ta rääkis mulle kohe, keda ma võin usaldada ja keda mitte.“ Anne usulised vaated olid konservatooriumis teada. Kord oli jälle ateistlik kampaania ja nõuti uskliku neiu eksmatrikuleerimist. Villem Kapp oli see, kes õpilase eest seisis. Ta riskis niiviisi enda töökohaga, aga temas oli loomuomast ausameelsust. Abiks oli muidugi Anne hea õppe-edukus. Tuli õppida ainult viitele, siis sai kuidagi edasi.\nEks lugusid Kappidest liikus muusikute hulgas rohkesti. Eugen Kapp oli Villemi onupoeg. Vana-Artur ehk Artur Kapp olevat öelnud: „Mina olen komponist. Eugen on kommunist. Aga Villem on aferist.“\nVillem tahtnud ikka hooti suitsetamist maha jätta. Siis näris ta kommi, et kiusatusest võitu saada. Kord tulnud Leningradist sõbrad külla. Pakkunud Villemile suitsu. Too pannud vastu: „Net, net, ja ne kuritsa.“\nArtur Kapp oli isepäine isiksus. Talle meeldis provotseerida. Räägiti, et Saksa ajal olevat tema ja Johannes Aavik kutsutud Toompeale mingile kultuuriauhinna kättesaamisele. Rahvas nälgis, aga siin olid kaetud uhked banketilauad. Külalised kogunesid laudade ümber ja ootasid ürituse ametlikku algust. Artur hakanud suure häälega seletama, et „kõige parem muusika on ikka see vene muusika, neil on Tšaikovski ja teised suured heliloojad...“ Lähedalolijad, kellel oli ajastukohaselt õige saksameelsus, lahkusid demonstratiivselt laua juurest. Kapp ja Aavik jäänud kahekesi rikkaliku laua äärde. Kapp ühmas: „Noh, nüüd läksid kõik ära, hakkame sööma siis...“ Ilmselt arvestas, et kui sind juba on autasustamisele kutsutud, siis vaevalt sind sellel üritusel kohe arreteeritakse. Selles asjas tabas ta märki.\nVillem Kapp jutustas Arturist veel teise loo. Artur käis kodu lähedal olevas õllebaaris napsitamas. Eks ta oli juba midagi maitsnud, ja muidu oli kah igav. Pöördub miilitsa poole: „Sa ei teagi, kes ma olen.“ Miilits teritab kõrvu. „Noh, kes sa siis oled?“ – „Metsavendade pealik.“ – „Ah nii, kas neid on palju?“ – „Muidugi palju.“ – „Kes nad siis on?“ Miilits otsib paberi välja. Ja Kapp hakkab nimesid laduma: „Beethoven, Brahms...“ Nimekiri aina kasvab. Lõppu mahtusid veel Mihkel Lüdig ja Juku Simm. Võib ette kujutada, mis juhtus, kui miilitsamees selle paberiga oma ülemustele ettekannet läks tegema. Vaat niisugune krutskivend oli Artur Kapp.\nEdasi pisut tõsisemas toonis. Anne Ellerhein oli oma isasse väga kiindunud. Kuid Tallinna tulek muutis palju: suur linn, iseseisvad otsused, usulised otsingud, ateistlik surve väljast ja hingesurve sisemiselt. Nii usuliselt kui inimsuhetes tekivad pealinnas uued toetuspunktid.\nOsvald Tärk usuisana\nOleviste koguduses leidis Anne Ellerhein endale vaimuliku kodu. Tema usuisaks ja hingehoidjaks kujunes Osvald Tärk. Oleviste kogudus oli moodustatud 1950. aastal kaheksast väiksemast vabakogudusest. Viimaste hooned riigistati, ja tekkinud ligi 1900-liikmelisele suurkogudusele andsid võimud sõjas kannatada saanud Oleviste kiriku, milles ei olnud kütet ja tuul vilistas läbi lõhutud aknaruutude. Jõudumööda remontis kogudus pühakoda. Koguduse pastoriteks, tollase nimetusega presbüteriteks ehk vanemateks said Osvald Tärk ja Oskar Olvik. Esimene baptisti taustaga, teine evangeeliumi kristlaste vabakoguduse taustaga.\nTärk kujunes kahtlemata Oleviste pastorina ka ise sügavamaks ja küpsemaks isiksuseks. Ta oli 1944. aastal sisemise selguse ajel jäänud Eestisse ja loobunud emigreerumast. Aastatel 1956–1960 aitas ta Oskar Olviku ja Robert Võsuga korraldada vaimulikke kaugõppekursusi, et anda paremat ettevalmistust juba töötavatele ja alustavatele vaimulikele EKB kogudustes. Temast sai nõuandja paljudele. 1960. ja 1970. aastatel konspekteeriti tema jutlusi regulaarselt, ja kirjutati ümber, nii et neist on säilinud aastate kaupa masinakirjalisi köiteid. Tema kirjutatud raamatud ei ole kaotanud oma tähendust. Kahtlemata oleks tema mõju olnud suurem rahvusvaheliseltki, kui ta oleks elanud vabamal ajal. Kuid ta oskas oma tähelepanu pühendada ka üheleainsale inimesele.\nAnne suhted olid Haapsalu ja oma päris isaga jäänud harvemaks. Ema oli surnud juba 1937. aastal, 30-aastaselt. See jättis Anne sisemaailma kogu eluks sügava haava, mis võib-olla päriselt ei paranenudki. Isa abiellus uuesti. Ega kodus käia olnud lihtne, rong logistas Haapsalusse oma kolm ja pool tundi. Osvald Tärk ja Anne isa tundsid teineteist, nad olid omal ajal mõlemad õppinud Kärdla algkoolis ja õpetajate seminaris. „Kui ma Tallinna õppima tulin, siis isa ütles mulle niimoodi, et läheme Tärgi juurde ja tema on sulle isaks.“ Tärgi uks oli Tallinna õppima tulnud tüdrukule alati lahti. Kui Annel tekkis tõsine terviserike, ütles Tärk: „Sul on vaja head arsti.“ Saatis spetsialisti juurde, andis isegi raha, võttis isa rolli üle. Selline toetav suhtumine oli noorele inimesele ääretult tähtis. Mentorlusest tollal ei räägitud, aga mis see muud oli! Võib-olla oli see suhe Anne poolt isegi liiga klammerduv…\nTärk oli kodus perekondlik ja südamlik. Ta päev oli kümne minuti kaupa ära jagatud. Tema taskuraamat oli täis ülesandeid, kohtumisi; ta pidas aegadest kinni, ka jutlustades. „Mõni mees leelutas kantslis ühtpidi ja teistpidi, ei osanud alustada ega lõpetada, ja raiskas Tärgi aja ära, mis oleks pidanud tema jutlusele kuluma. Tärk ei läinud aga koosoleku ajaga kunagi üle. Ta lihtsalt kõneles ise lühemalt.“ Ta loobus mõnest detailist, aga peamõtte ütles ära. Ta oli ka erakordne hingehoidja. Kui neiu kaebas talle mõnikord oma hingepiinu ja süütunnet, siis ütles: „Ütle nüüd nii julmalt välja, kui sa oskad, et sul ei oleks seda tarvis korduvalt teha.“ See mõjus teraapiliselt. „Mõnikord ta luges mulle Tšehhovit, näiteks „Ametniku surma“. See tegelane käis seal vabandamas ja jälle uuesti vabandamas.“ Tärk soovitas: „Ära nii tee, kui sa oled ühe korra andeks palunud, siis sellest piisab, siis on joon alla tõmmatud.“ Anne heitles oma hinges ja kahtles palju. Tema usuisa lohutas teda: „Kes kunagi kahelnud ei ole, see ei ole veel kuigi küps.“ Temaga peetud hingehoidlikest vestlustest ei tilkunud kunagi midagi välja. Mõni teine vaimulik kahjuks nii korrektne ei olnud.\nJõuluajal kutsus Tärk külla inimesi, kellel ei olnud kuhugi minna, kes õppisid või töötasid Tallinnas ega saanud koju. Jõululaud oli kena, aga tagasihoidlik. Mõõdukus oli üks Tärgi omadusi. Keegi naistest tahtis peres teha uhkema soengu. Tärgi kommentaar oli: „Ärme ole moepioneerid. Seda ei ole tarvis.“ Tärgil oli haruldane eesti keel ja hea diktsioon. Ta oli mõistuseinimene, aga tema esinemises oli emotsionaalsust. Ta vältis võõrsõnu. Kui tarvis, seletas mõne mõiste lahti. Lihtnegi koguduseliige pidi kõnest aru saama, samas oli see intellektuaalselt ja moraalselt kaasa mõtlema kutsuv. Ta oskas tõsiseid ja karme asju öelda heatahtlikult. – Tärgi silmaring oli lai. Ta ütles kord, et on terve Shakespeare’i originaalis läbi lugenud. Tal oli palvekuulmisi, tervendamise juhtumeid, prohvetiand. Aga ta oli nii tagasihoidlik, et ei kuulutanud seda kunagi kantslist.\nTärgile ei meeldinud, kui teda liiga palju austati. Mõni tõstis teda pjedestaalile, aga pastoril endal ei olnud sellest hea meel. Kui tuli ta 70. juubel, siis olevat Tärk maininud: „Noh, tuleb kuidagi ära kannatada.“ Eks Tärgil oli ka vastaseid. Ühe keerulise inimese kohta küsiti temalt kord, miks „sa teda kogudusest välja ei pane“? Tärk oli aga kannatlik. Ta leidis, et kui oleks mingi otsese väljanähtava patuga tegemist, oleks ehk teine asi, aga siin oli rohkem meelsuse küsimus... „Ja ega ma talle märtrikrooni ei tahaks anda,“ võttis kogenud vaimulik asja kokku. Igatahes oli selge, et juht ei ole kerge olla – isegi mitte kirikus.\nKuid üks pingeallikas oli veel. Ateistliku süsteemi ja KGB surve. Anne teadis, et tema usuisale pöörasid julgeolekuorganid suurt tähelepanu, teda pidevalt jälgides.\nTelefon oli tollal haruldus. Inimesed ootasid aastaid järjekorras, et telefoni saada. Aga Tärgile pakuti telefoni, taheti pealt kuulata. Ta ütles ära. „Milleks mulle telefon?“ arvas ta. – Tal oli väga raskeid olukordi. Inimesed pihtisid talle, ja temast oleks saanud väga hea infoallikas KGB-le.\nIlmselt sellest ka julgeoleku huvi tema vastu. Kirikus käijaid inimesi jälgiti hoolega. Ilmselt oli see 1950. aastatel, kui Tärk hoiatas Annet, et on inimesi koguduse ringides, kes kannavad julgeolekuorganitele asju ette. Siiski ei olnud Tärk ülemäära kahtlustav. Näib, et ta valis teadlikult inimeste usaldamise, ehkki mitte naiivsuse. Ilmselt ta rääkis mõnedest katsumustest oma hoolealusele.\nTärk pidi taluma ülekuulamisi. Teda ei lastud magada, keha ja vaim väsisid. Aga ülekuulajad tulid uued ja puhanud. Tärgil oli põhimõte mitte iialgi valetada, ka mitte äärmuslikus olukorras. Samas võis mõni lause kellegi kohta tähendada sellele inimesele repressioone. Kord visati Tärk ruumist välja koridori. Ja siis ta kuulis Jumala häält: „Puhka!“ Ega ta seal koridorinurgas kaua olla saanud. Ülekuulamine jätkus. Küsiti teatud inimeste kohta. Valetada ei saa, rääkimata ei saa kah olla. Annele ütles Tärk hiljem: „Siis tuli mu peale mingi hämarolek. Ma kuulsin, et minu käest küsiti, aga mida, seda ma ei tea. Ma kuulsin, et ma vastasin, aga mida ma rääkisin, seda ma ei tea. Kui ma enesesse tagasi tulin, siis olid kõik rahul, aga ükski inimene ei kannatanud.“ Anne oli seisukohal, et Tärgile olevat mingi süst tehtud, et ta enesekontroll ära võtta. See võib olla tõsi, kuigi kinnitada seda ei ole võimalik.\nTärk ütles, et kõige raskem oli siis, kui teda kutsuti teise ruumi, pandi pehmesse tooli istuma. Ja järjekordne julgeolekuohvitser vabandas viisakalt, et meil on siin igasuguseid inimesi, kes on teile ebameeldivusi tekitanud. Aga nüüd räägime lihtsalt omavahel. Sel hetkel oli kõige raskem end kokku võtta, et asju mitte välja rääkida. Miks Tärk neid asju oma noorele hoolealusele jutustas? Vahest selleks, et julgustada – Jumal hoolitseb isegi üle mõistuse keerulistes olukordades nende eest, kes teda usaldavad.\nEelnev on teoloogi ja jutlustaja Osvald Tärgi portree Anne Metsala pilgu läbi. Muidugi on see subjektiivne. Kuid see lisab inimlikke jooni ja tundesügavust vaimulikule, keda suur osa tollaseid koguduseliikmeid nägi kantslis või pastoraalses rollis. Annel oli eesõigus näha Tärki lähemalt – koduses miljöös, oma raskustest rääkimas, külaliste keskel.\nUsuline pöördumine ja katsumused\nAnne Ellerhein sai usklikuks 1952. aasta kevadel. Tärk oli tema tugipersooniks olnud mitu aastat, aga ta ei tõuganud usuasjades tagant. Anne küsimus oli, milleks talle veel Jeesust vaja on, kui ta on püüdnud kõike õigesti teha. „Lugesin Piiblit ja külastasin jumalateenistusi hästi tihti. Aga usukindlust ja -teadmist mul ei olnud.“ Anne konspekteeris Tärgi, Olviku ja Laksi kõnesid. Kõik kolm olid väga sisukad piibliseletajad. „Mul on kole käekiri, aga hästi loetav.“ Konspekti abil sai jutlust hiljem meenutada. Vanuritele sai neid konspekte ette loetud. Kõik oli justkui hästi, kuid tema vaimulikus elus oli midagi puudu. Ta ei arenenud usuliselt edasi.\nSiis saabus õhtu, mil ta tundis, et see „on minu õhtu“, täna on minu päev. Ta läks õhtul kell kümme Tärgi juurde. Oli külm, tuulepöörised keerutasid tolmu ja prahti üle majade katuste. Seal ta siis oli. „Tärk ei lükanud tagant kah,“ aga hakkasime palvetama. Algas äike. Tärgi pere magas juba.\nÜtlesin: „Jumal, võta kõik, mis mul on!“ … „Ma arvasin, et ta võtab kõik ära. Kõige kallim, mis mul oli ära anda, oli muusika. Ma andsin kõik üle. Ja nii vähesest piisas...“\nPalvele järgnes sisemine rõõm, kõik inimesed said armsaks... isegi kasuema muutus armsaks. „Siis ma järsku tundsin, mis Jumala armastus teeb.“ Jumal ei võtnud midagi ära. See oli hoopis vabanemine, mida ta koges. Tärk oli nii rõõmus, et tahtis perekonna üles äratada. See jäi siiski tegemata. Anne oli seni püüdnud iseloomu tugevdada ja põhimõtete järgi elada. Aga kui ta usaldas kõik Jumala kätte, siis tuli suur pööre. „Tundsin päästmise rõõmu…“ Kui Anne Tärgi juurest lahkus, oli tulnud kevad, kõik lõhnas, ilm oli läinud soojaks. Loodus otsekui mängis kaasa sellele usupöördumise loole. Anne läks üksipäini läbi öö, mingit hirmu ei olnud.\nUsklik Anne Ellerhein tundis 1950. aastatel tugevat ideoloogilist survet, mis teda vaimselt pitsitas. Teda hakati komnooreks ajama. Ta keeldus, ei olnud varem ka pioneer olnud. „Ma olin tugev rahvuslane, mis kodus räägiti, oli mulle selge.“ Tema klaveriõpetaja Anna Klas ütles: „Sa oled tark ja mõtleja inimene, no misasja sa räägid, et sa ei jõua ja ei saa... Ma tahan välja uurida, mis põhjus see, on, miks sa ei lähe komnooreks.“ Küllap ta teadis oma õpilase usulisi veendumusi. Pinge, õpingud, siseheitlused – kõik see viis selleni, et Anne hakkas nägema öösiti usse, mis tulid igalt poolt. Aga niipea kui ta klaveriõpingud katkestas ja osakonda vahetas, kadusid need kohutavad unenäod ära.\nVilgo ehk Tulli Linask visati koolist välja. Ta oli Anna Klasi lemmikõpilasi, kellele ennustati suurt tulevikku. Aga siis tuli 1949. aasta, mis viis Siberisse ka interpreete ja heliloojaid. Inimesed kartsid. Tulli oli mänginud muusikakooli keskastme lõpetamisel Edvard Griegi klaverikontserdi kõik kolm osa suurepäraselt. Ta oli ju alles neiu, võib-olla 20-aastane. Saal oli puupüsti täis. Kõik teadsid teda ja tema probleeme usu pärast. Esimene rida oli tühi, seal istusid ainult Anna Klas ja Bruno Lukk. Kui Tulli lõpetas, järgnes tormiline aplaus. Aga siis, pingestunud õhkkonnas, ei sobinud ta korraga enam kuhugi. Muusikapedagoog August Karjus tuli talle kord vastu ja küsis: „Miks te kammeransambli tundi ei tule?“ Tulli vastas: „Ma olen eksmatrikuleeritud.“ – „Kuidas, mis?“ Tulli visati muusikakoolist välja nii, et keegi ei teadnudki õieti.\nOli algamas Hruštšovi ateistlik kampaania. Anne eksmatrikuleerimise küsimus oli koolis jätkuvalt päevakorral. Vaatamata pealekaebajatele, õnnestus tal konservatoorium 1959. aastal lõpetada. Noorele andekale heliloojale oli tulnud juba ka tellimusi, aga need tühistati otsusega, mille mõte oli: muusika võib olla nii hea kui tahes, aga maailmavaade ei kõlba.\nSama aasta suvel abiellus ta Mikk Metsalaga. Abielu ja kodu pakkusid tundlikule noorele naisele turvalisust, kuid võtsid energiat ja aega, mida ta varem oli saanud lubada iseendale. Isegi Piiblit ei jõudnud enam lugeda. Peresuheteski leidus proovikive. „Tuleb välja, et mul on ebanormaalselt madal valulävi.“ Ideaalid olid mõlemal olemas, aga perena kokkukasvamise oskustes oli vajakajäämisi, sest Anne oli üles kasvanud kasuemaga, Miku isa aga jäi sõtta siis, kui poiss oli varateismeline. Teineteise erinevustega oli raske harjuda. Mõlemad võisid olla nõudlikud, ehkki väljendasid oma ootusi vastavalt oma isikulaadile. Siiski paelus Annet Miku juures tolle rahulikkus. Talle oli tähtis teadmine, et tema abikaasa ei jäta peret kunagi maha. „Ta oli muidu väga sõnakehv, aga siis rääkis ta kenasti ja tunnistas ka oma vigu. Tema päästekogemus oli kindel.“ Isa oli see, kes peres Piiblit ette luges. Anne pidas seda suureks õnnistuseks. Sageli palusid lapsed, et ema mängiks õhtul enne magama minekut veel klaverit. Ühes intervjuus võttis Anne oma suhte muusikasse kokku järgmiselt:\n„Seda, mis kirjanduses jääb ridade vahele, on võimalik muusika kaudu väljendada. See on palju peenem. Enamus oma vaimulikest elamustest olen saanud muusika kaudu.”\nEKB Liidu koguduste muusikaelu arengule veeretas suure kivi ette Hruštšovi-aegne ateistlik kampaania, alates 1959. aastast. Muidugi oli üksikinimesi survestatud kogu aeg, kuid näiteks aastatel 1960–1963 ei lubatud kirikutes kasutada muid pille peale klaveri ja oreli. Kuidas küll mandoliinikoor või instrumentaalansambel sellisel ajal saaks tegutseda? Anu Kõlar on väitnud, et Oleviste kirikus kannatas neil aastail kõige rohkem saatega segakoor. Siiski väljendus koguduste muusikatöös jätkuvalt aktiivne hoiak. Õnneks olid muusikariistu puudutavad piirangud ajutised. Muusikale oli raske tammi ette ehitada, see oli nii kirikutes, see oli nii ühiskonnas – laulupidu võimaldas öelda natuke rohkem, puudutas ikkagi natuke sügavamalt.\nKogudused pidid nõukogude tegelikkuses alluma rangetele piirangutele. Väljaspool kirikuseinu ei saanud õieti midagi ette võtta, välja arvatud kord aastas surnuaiapüha korraldamine. Kuid seda rohkem oli võimalik panustada kirikuseinte vahel toimuvale muusikatööle. Koorid ja ansamblid täitsid osadusgruppide funktsiooni, see oli nii vaimulikult toetav kui ka muusikaliselt ülestõstev keskkond.\nKogudustes kerkis esile silmapaistvaid muusikuid ja muusikaõpetajaid, kelle töö hakkas 1950. aastatel, pärast sõjaperioodi, vilja kandma. Küllap aitas koguduste muusikalist taset parandada ka aastatel 1957–1959 tegutsenud kaugõppe vormis koolitus või kursused, mis olid mõeldud koguduste organistidele ja koorijuhtidele. Seda juhtisid Vardo Holm ja Ruudi Nõlvak. Anne Ellerhein oli nende kursuste jaoks väärtuslik leid: ta õpetas tervet hulka teoreetilisi aineid. Õpilastena osalesid koguduste muusikud mitmelt poolt Eestist. Kahjuks suleti see õppevorm usuasjade voliniku nõudel. Kuid asjatu see töö kindlasti ei olnud. Muusikakursustest pisut kauem said tegutseda vaimulike töötegijate kursused, kuid needki suleti 1960. aastal.\nOleviste kirikus oli mitmekesine muusikategevus. Isegi sümfoniett-orkester pandi kokku. Tegutses keelpillikvartett. Aktiivselt teenisid koguduse elus kaasa mitmed koorid, näiteks segakoor, saatega segakoor, naiskoor, meeskoor ja mandoliinikoor, alates 1950. aastast, kohe ühendatud koguduse moodustamisest peale. Anne kirjutas seadeid, viise. Osa tema loomingut on läinud kaduma või ringleb kasutuses autori nimeta. Ruudi Nõlvak tegi väga palju ära. Kui oli tarvis koor välja laulma panna, ei hoidnud Ruudi energiat kokku. Ta tegi rohkem kui miinimum, rohkem kui keskmine. Ta läks vabatahtlikult teise miili, nagu öeldakse. Käis isiklikult inimesi laulma kutsumas. Murdis pead, kuidas esitada laule „uues kuues“. Samas oli ta tagasihoidlik ja meeldiv inimene. Anne enda stiilieelistus jääb akadeemilise kõlapildi raamidesse: „Eks meil vahepeal domineeris seal ka inseneride muusikaline maitse. Nende muusikalised arusaamad olid hoopis midagi muud. Taheti vahepeal kooridest lahti saada ja asemele tuua ansamblid... Aga nüüd on jälle koore tarvis.“ Selles on heliloojal kahtlemata õigus, et kooritöö nõuab järjepidevust, seda ei saa üleöö käivitada, see nõuab kollektiivi vaimu kujundamist, harjutamist ja kooskõla loomist. Kuid ansamblitel ja väikekoosseisudelgi on oma roll. Ühes intervjuus on Anne tunnistanud, et isegi rokkmuusika võib olla kaunis. Oleviste koguduse rikkalikust muusikategevusest annab põhjaliku ülevaate Anu Kõlari raamat „Eks teie tea…“\nAsjatundjadki käisid Olevistes seal tehtavat koori- ja instrumentaalmuusikat kuulamas. Kirikus kanti 1950. aastatel ette näiteks Joseph Haydni „Seitse sõna ristil“, Georg Friedrich Händeli suurteoseid, osasid Mozarti „Reekviemist“. Need õpiti ära Ruudi Nõlvaku eestvedamisel. „Neidsamu asju tegi ka raadiokoor. Et see koor saaks esitada vaimulikku muusikat, pidi see olema kas ladina keeles või äärmisel juhul saksa keeles. Ja neil oli muusika hästi puhas, aga liiga steriilne. Koorijuhid tajusid seda. Nad tulid Olevistesse spetsiaalselt kuulama, kuidas kogudusekoor, usklikest inimestes koosnev kollektiiv, laulab neid suurvorme, sest selles oli mingi teine vaimsus, teine kõlavarjund.“ – Hoolimata sellest, et kiriku orkestris olid õppijad ja mitteprofessionaalid, oli neil midagi pakkuda. Hästi palju aitas kaasa Tulli Linask.\nMarje Sink oli samuti pühendunud kirikumuusikale. Ta oli esimene naishelilooja, kes lõpetas Tallinna Konservatooriumi. See oli 1938. aastal. Eakas Aleksander Sildos kirjutas luuletuse. Et kui tema sureb, siis Marje teeks viisi, ja seda lauldaks matusel. Marje ei tahtnud seda kirjutada. Ütles Annele: „Tee sina!“ Igatahes Anne sulest see viis tuli – „Ühel päeval astun viimse sammu“. Matusel (1976. a) laulis seda Aleksandri poeg Mihkel. Aasta 1979 tõi EKB koguduste, eriti Oleviste koori- ja instrumentaalmuusika vallas kaasa suure kaotuse: surid kaks silmapaistvat koorijuhti – Ruudi Nõlvak ja Marje Sink.\nAnne Metsala panustas koos Külvi Kurega lauluraamatu „Evangeelsed laulud“ valmimisse. Seda nimetati mustade plastik-kaante tõttu „mustaks laulikuks“. Seaded tuli teha ja noodid valmistada. Komisjon muidugi otsustas, mida üldse sisse võtta. „See tuli päris hea välja,“ teeb Anne Metsala kokkuvõtte. Vanades lauluraamatutes, näiteks mahukas köites „Laulud Talle kiituseks“ oli omapäraseid laule. Ühel laulul oli seal Kalle-Kusta viis. Rahvalik muidugi, aga kas ta just vaimulikku raamatusse sobis? … Igatahes 1975. aastal valminud ja 1976. aastal kogudustesse jõudnud lauluraamatut tehti südamest. Oluline koordineeriv roll oli Robert Võsul. Keeleliselt kohendas laule Albert Ruutsoo. Anne tahtis teha niisugused seaded, et ka koor saaks neid laulda. Ta kirjutas erinevad hääled välja. Tavaliselt töötas ta kiiresti, talle ei meeldinud tulemust liiga palju lihvida. „Üks tee viib taevasse“, „Kui Jumala rahu on hinge sees mul“ – neile lauludele tegi ta veel orkestri saated.\n„Oli ka neid episoode, kus ma kodus pidin midagi nende laulude juures nuputama, siis Ruudi Nõlvak pesi köögis nõusid, et mul oleks aega,“ meenutab Anne.\nHiljem panustas Metsala uue lauluraamatu „Vaimulikud laulud“ koostamisse. See ilmus 1997. aastal.\nAnne Metsala elas kaasa 1950. aastate ja hilisemale vabakoguduste elule Tallinnas. Ta teadis, milline oli Olevistesse koondunud evangeeliumi kristlaste ja baptistide, aga samuti teiste vabakoguduste muusikaelu sügaval nõukogude ajal. Ta oli tundlik, kohati isegi valulise hingeeluga loomeinimene, kes tajus teravalt nõukogude aja ängistust. Haapsalust Tallinna muusikakooli ja seejärel konservatooriumisse õppima suundudes leidis ta Osvald Tärgis endale hingehoidja ja toetaja. Tema mälestused avavad Tärgi inimliku ja sooja isiksusetahu. Metsala oli muusikapedagoog ja helilooja, kes kirjutas viise ja seadeid, panustas koguduste muusikaellu ja aitas välja anda EKB lauluraamatuid: ta oli nii 1975. aastal ilmunud „Evangeelsete laulude“ kui 1997. aastal avaldatud „Vaimulike laulude“ töörühmas. Nõukogude kitsenduste keskel oli muusika otsekui sõõm värsket õhku. Seda koges ühiskond laiemaltki, näiteks laulupidude traditsioonis. Nõnda kirikuski. Kuigi kogudustel ei olnud võimalik tegutseda väljaspool kirikuseinu, arenesid koorid, väikekoosseisud ja instrumentaalansamblid seda hoogsamalt. Muusikat oli raske ateistlikel võimumeestel kontrollida. Muusika puudutas hingekeeli ja andis tõlgendamisvõimalusi, milleni isegi nõukogude bürokraatia nii kergesti ei ulatunud.


Linn või piirkond: Roppen\nRoppen suunakood on 5417. FFiktiivse telefoninumbri 1108189 ja suunakoodi 5417 jaoks tuleb valida number 5417 1108189. Roppen asub Austria.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1108189, suunakoodi 5417 (Roppen) ja Riigi suunakood 0043 jaoks tuleb valida number 0043 5417 1108189. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 5417.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +43 (0043) ega suunakoodi 5417 (Roppen).\nKui te ei asu Austria ja soovite helistada inimesele Roppen, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Austria Riigi suunakood on +43 (0043), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Roppen, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +43 5417. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1108189, suunakoodi 5417 (Roppen) ja Riigi suunakood 0043 jaoks tuleb valida number 0043 5417 1108189.


AJALUGU Â» Hea ratsu on pool võitu 1966\nRatsutamisest rääkides ei saa jätta meenutamata maameeste võistlusi neli-viis aastat tagasi. Siis oli sõitjaid poole vähem ja hobukoosseis ebarahuldav. “Jõu” ratsutajatel olid põhiliselt need hobused, mis Tallinna ja Tartu ratsaspordibaas välja praakis ja maha müüs. Loomulikult ei küündinud siis maanoorte sportlikud tulemused kuigi kõrgele.\nSeekord oli aga ilmne, et edasiminek pole mitte ainult laiuti, vaid ka sügavuti. Progressi on põhjustanud treenerid, kes alles mõni aasta tagasi asusid tööle maarajoonidesse. Pärnu rajoonis töötab meie vabariigi ratsanik nr. 2 Raigo Kollom, Tartu rajoonis juhib “Jõu” ratsutajate treeninguid Mall Kirsipuu, Viljandis EPA lõpetanud Madis Hallingu ja Harju rajoonis Vello Viira. Need rajoonid on ka meie tugevamad ratsaspordikantsid.\nMöödunud aastal sai Eesti NSV Põllumajanduse Ministeerium Rostovi oblastist üle 50 tõu- ja spordihobuse. Uued hobused said kodu neis kolhoosides ja sovhoosides, kus asuvad vilunud ratsutajad. Seal on ka kohapeal organiseeritud väljaõpet. Nii mõnestki noorhobusest võib loota uut väärilist täiendust.\n“Hea ratsu on pool võitu,” räägib Raigo Kollom. “Tori” Ratsaspordiklubil on mitu noort hobust. Käin neid iga päev õpetamas. Tulemustest on veel vara rääkida, sest ega igast hobusest head ratsut saa. Siiani olen sõitnud kõigil suurtel võistlustel oma Hamburgil. See on hea hobune.”\nKui jutt läks hobustele, siis kogunesid meie vestlusringi veel “Jõu” Kesknõukogu vanemtreener Hillar Müür ja Viljandi tuntud ratsanik Martin Laanet. Millest nad rääkisid? Loomulikult oma neljajalgsetest sõpradest.\nViljandi sovhoosi tööline Martin Laanet on staažikas sõitja oma terashallil Deerikul.\n“Deerik on minule ja mu poegadele Martinile ja Kaljule toonud palju võite ja ka esimese spordijärgu. Deerik on meil kodus, hoolitseme ise tema eest ja treenime koduõuel. Ka lihtsad takistused on seal üles seatud,” jutustas Martin Laanet.\nRatsutajad meenutasid palju huvitavaid episoode. Kõik nad aga kinnitasid, et hea hobune ei tõrgu takistustel, oskab valida õige tempo nende ületamisel ja ei tee kukkumisel kunagi ratsanikule haiget.\n“Vahel saavad ka mõne vembuga hakkama,” lisas H. Müür.\nNii põgenes Harju võistkonna üks paremaid ratsusid Luvr esimesel võistluspäeval metsa redusse. Kaks päeva otsisid Harju mehed oma lemmikut ja alles viimasel päeval said ta kätte. Luvr lunastas siiski oma “patu” ja tuli koos Rein Laidverega raskema klassi takistussõidus neljandaks.\n“Milliste plaanidega lähete üleliidulisele maanoorte spartakiaadile?” pärisime H. Müürilt.\n“Avameelselt öeldes kaunis optimislikult. Loodame jõuda võistkondlikus arvestuses viie esimese hulka. See on jõukohane ülesanne.”


Kasutamine ja hooldus | Lock & Lock\nPese põhjalikult enne esimest kasutuskorda.\nVõib kasutada sügavkülmikus, mikrolaineahjus ning pesta nõudepesumasinas (soovitatavalt ülemises osas)\nMikrolaineahjus kasuta avatud kaanega ning ainult soojendamise eesmärgil, ei sobi küpsetamiseks. Ole ettevaatlik ning võimalusel väldi suhkrurohkete, rasvaste ning tomati või karri baasil tehtud toitude soojendamist, need võivad karbile tekitada püsivaid plekke.\nSoojenda toitu maksimaalselt kahe minutiste intervallidega. Soovitatav on toitu aegajalt põhjalikult segada.\nJäta sügavkülmast võetud ning jäätunud karp toa temperatuurile seisma, et vältida karbi purunemist.\nMitte kasutada lahtisel leegil.\nMaterjal: Korpus, kaas - Polüpropüleen (-20°C ~ 110°C), Tihend - Silikoon (-40°C ~200°C)


Roland Poom – Ken Järveoja alustavad MM-hooaega Rootsis - Sport - Virumaa Teataja\n"Lapsed küsivad ja neil on enamasti väga lihtsad küsimused: kuidas söön või jope luku kinni panen. Katsun neile siis seletada ja näidata." Matz Topkin, parasportlane\nRoland Poom – Ken Järveoja alustavad MM-hooaega Rootsis\n13. veebruar 2020, 14:03\nRoland Poom ja Ken Järveoja stardivad Roots rallil numbrit 31 kandva autoga.\nEeloleval nädalavahetusel sõidetakse Rootsis autoralli-MM-i hooaja teine etapp. Hooaja ainsale talverallile on numbri all 31 registreerunud ka Roland Poom ja Ken Järveoja, kellele see on karjääri esimeseks MM-stardiks nelikveolise Ford Fiesta R5 autoga.\nPoom ja Järveoja harjutasid ees ootavaks talveralliks pühapäeval rallikeskusest Torsbyst 40 kilomeetri kaugusel ja kirjutasid eile rada. Kui kolmapäeval oli õhus otsus, et kuna tänavu on rallit kehvade teeolude tõttu lühendatud ja pole mõtet erasõitjana eelarvet pooliku etapi peale kulutada, võeti täna hommikul vastu otsus, et Rootsi MM-rallil siiski starditakse.\n"Pühapäevane test läks hästi. Sõitsime Torsbyst [ralli keskusest] 40 kilomeetrit eemal ja olud olid väga talvised. Hetkel tundub, et rallil sõidetavad teed saavad olema natuke teistsugused, aga pilt on ees, kuidas R5 auto libedates oludes toimib. Tunnen uues autos ennast juba mugavalt, see on kõige olulisem. Kuigi meil oli kolmapäeval ka pere ja toetajatega arutelu, et kas tasub nii-öelda poolikule rallile startida, võtsime täna hommikuks vastu otsuse, et teeme esimese MM-stardi R5 autoga ikka ära. Ralliks ei hakka endale konkreetset tulemuslikku eesmärki panema. Usun, et see võib tekitada mitte vajalikku pinget," rääkis Roland Poom enne ees ootavat Rootsi MM-rallit.\nRootsi MM-ralli saab alguse reede hommikul kell 9.42 ja esimese võistluspäeva jooksul peaks võistlejaid ees ootama 63,68 kilomeetrit.


Kiirabiarst: suvel kahjustatakse oma tervist üsna hullult! - Maaleht\nTarbija 11. juuli 2013\nSuvel ja vindisena võetakse ette metsikuid asju, mida kaine peaga ei tehtaks. Kui eesti rahval poleks tõsist alkoholiprobleemi, oleks kiirabil poole vähem tööd, kinnitab Tartu Kiirabi juhatuse esimees ja arst Ago Kõrgvee.\nTartu kiirabi Foto: Raivo Tasso, MAALEHT/RAIVO TASSO\n"Kiirabiautod on nagu väikesed intensiivraviosakonnad," tutvustab Kõrgvee sõiduki sisemust. Siin leidub vahendeid isegi patsiendi kehatemperatuuri alandamiseks. Ja töö vähesuse üle kiirabi sel suvel paraku kurta ei saa.\nMilline on eesti rahva tervisekäitumine kiirabi silme läbi?\nKaunis metsik. Kui politsei rõõmustas, et kevadeni oli meil liiklussurmasid vähem kui eelmisel aastal, siis nüüd on statistika näidanud hoopis teisi arve.\nPeaaegu iga päev on surmajuhtumitega lõppevaid avariisid. Ka eile ja sellele eelnenud päevadel oli ainuüksi meie piirkonnas palju tõsiseid juhtumeid.\nKas suviti ongi rohkem tööd?\nEks inimesed liiguvad lihtsalt enam. Muul ajal viibitakse rohkem toas, nüüd on mindud maale puhkama. Lapsed on koolist vabad, traumatismi rohkem.\nSuurtes linnades on rahvast vähem, kiirabi tegevus on kandunud maale, väikestesse kohtadesse. Maakonnabrigaadid saavad praegu suurema koormuse kui linna omad, seda enam et ka perearstid tahavad suvel puhata.\nArste kätte saada on keerulisem, pöördutakse erakorralise meditsiini osakondadesse.\nJa mis seal salata: enamik tõsiseid asju juhtub ikka purjus peaga. Alkoholi kuritarvitamine ja tervisehädad, traumad ja õnnetused on omavahel seotud. Ma arvan, et kui meil ei oleks alkoholiprobleemi, oleks kiirabil poole vähem tööd.\nVõib öelda nii, et tõsistest traumajuhtumitest kindlasti pooled on juhtunud joobes.\nKõige sagedamini on need seotud liikluse või igasuguse füüsilise tegevusega: töö, sport. Või mis sport see ikka on, võetakse lihtsalt ette metsikuid asju, mida kaine peaga ei tehtaks.\nÜpris nukker igasuvine pilt on kodanikud, kes hüppavad, pea ees, vette, peaga vastu põhja, tagajärjeks rasked kaelavigastused.\nEile toodi meile Tartusse intensiivraviosakonda noor mees, kes oli jalgrattaga sõites raske vigastuse saanud. Ta tunnistas, et oli võtnud natuke alkoholi.\nSee "natuke" tähendas, et isegi siis, kui temaga oli juba tükk aega tegeldud, oli joove veel 1,8 promilli. Nii et see "natuke" tähendas algul tõenäoliselt rasket joovet.\nEile sõitsid kodanikud Tartu lähedal teelt välja, üks neist on nüüd surnud. Niisuguseid asju on ridamisi. Eelmisel laupäeval oli erakorralise meditsiini osakonna reanimatsioonisaalis\n24 tunni jooksul seitse kriitilises seisundis haiget.\nAinuüksi neist võib näha, et praegu on väga keeruline aeg.


Jungle Wildlife Camp Chitwan Nepal - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 100 majutuskohta asukohas Chitwan.\nSauraha, Sauraha, Chitwan, Nepal, 977 - Vaata kaardil\nLuksuslik peretuba (Deluxe Family Room)\nVõrratu 8,1 (21 arvustust)\nArvustuste tulemus 4,2 (6 arvustust)\nVõrratu 8,9 (53 arvustust)\nVäga hea 8,0 (9 arvustust)\nVõrratu 9,0 (15 arvustust)\nVõrratu 8,4 (8 arvustust)\nVõrratu 8,7 (1 arvustus)\nNaabrus Sauraha Sauraha Sauraha Sauraha Sauraha Sauraha Sauraha Sauraha Meghauli Sauraha\nIdeaalne lõbuks ja lõõgastuseks, paikneb Jungle Wildlife Camp linna Chitwan alal Sauraha. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nJungle Wildlife Camp's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas 24-tunnine toateenindus, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine turvamine, 24-tunnine vastuvõtt, pakihoid.\nLisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi traadita internetiühendus (tasuta), konditsioneer, äratusteenus, laud, rõdu/terrass, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotelli aed on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Avasta kütkestav segu Jungle Wildlife Camp professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.\nSisseregistreerimine alates: 00:00\nHommikusöögi hind (kui ei ole toa hinna sees): 10 USD\nAgoda arvustused (9)\nBooking.com arvustused (52)\nKõik reisijate tüübid (9) Paarid (6) Üksikreisijad (2) Pered väikeste lastega (1)\nHotelli seisukord/puhtus 2,0\nVastavus hinnale 2,0\nKõik reisijate tüübid (52) Paarid (15) Üksikreisijad (20) Pered väikeste lastega (8) Pered suuremate lastega (1) Grupid (8)\nKuvatud 8 kontrollitud arvustust\nRuth alates Austraalia\nEVELYN alates Kanada\nAnne alates Austraalia\ndhurba alates Nepal\nArvustatud 24 jaanuar 2015\nIsabelle alates Prantsusmaa\nRosa alates Hispaania\nboudewijn alates Belgia\nArvustatud 14 märts 2015\nlu alates Hiina


Tsiviilelanike kaitse õhurünnaku korral muutus Eestis aktuaalseks seoses sõjaohu suurenemisega 1930. aastate lõpul.3. aprillil 1936. aastal andis riigivanem Konstantin Päts välja “Kodanliku õhukaitse seaduse”. Kodanliku õhukaitse juhiks sai siseminister Kaarel Eenpalu, kes tegutses koostöös kaitsevägede juhatajaga.1. juunil 1938. aastal esitas vabariigi president kodanliku õhukaitse üldkava. Selles öeldakse, et kodanlik õhukaitse korraldatakse “... kohustuslikul alusel linnades, alevikkudes ja suurtööstusrajoonides, kui neil on 3000 ja rohkem elanikku või kui need ei asu raudteest otsejoones kaugemal kui 5 kilomeetrit. Raudtee administratiivpiirkonnas korraldatakse kodanlik õhukaitse kogu riigiraudteevõrgu ulatuses.” Siseministeeriumis juhatas kodanliku õhukaitse osakonda kolonelleitnant Rudolf Vaharo. Tallinna kodanliku õhukaitse juhiks oli keemiamagister Elmar Umblia. Nemad koostasid ka koolidele mahuka kodanliku õhukaitse õpiku. Juhtivatele Harju maavalitsuse ja Tallinna ametnikele hakati korraldama õhu- ja gaasikaitse kursuseid. Siseministeerium korraldatud instruktorite kursustel oli kavas tulekaitse, esmaabi, gaasikaitse ja õhukaitse varjendid ning nende ehitamine. Kursustel osalenud instruktorid korraldasid omakorda kursusi kõigis Eesti maakondades ja linnades. Seaduste kohaselt pidi Eesti Vabariigis igas kodanliku õhukaitse korraldamise piiresse jäävas tulekindlast materjalist või tulekindlate kapitaalseintega elamus, kus on vähemalt 25 tuba (suurusega 15 m2 või rohkem), asuma maja elanike jaoks sisse seatud varjend või gaasikindel ruum. Uute tulekindlast materjalist või tulekindlate seintega elamute püstitamisel, milles 25 või rohkem tuba, pidi maja ehitusprojektis olema ette nähtud varjend.\nAastatel 1936–40 tehti Tallinnas algust kollektiivvarjendite rajamisega.Õhu- ja gaasikaitse varjenditeks otsustati ümber ehitada ka Ingeri ja Rootsi bastionide alused käigud.Tallinna linnavalitsuse tellimusel algasid tööd bastionikäikudes 1937. aasta novembris. 1938. aasta märtsiks valmisid varjendid Ingeri bastioni läänepoolses osas, 1939 Rootsi bastioni läänepoolses osas. Varjendite tarbeks ehitati bastionide eskarpmüüri sisse uued sissepääsud, käigud varustati vee, kanalisatsiooni, ventilatsiooniseadmete ja elektriga, siia paigutati kahekordsed puidust narid. Varjenditeks kohandatud käigud pidid vajadusel mahutama ligikaudu 1000 inimest.\nTallinna kodanliku õhukaitse propagandanädal\n30.01–05.02.1939 korraldas Tallinna Vabatahtlik Kodanliku Õhukaitse Ühing Siseministeeriumi Kodanliku Õhukaitse ja Tuletõrje Osakonna kaasabil Tallinnas kodanliku õhukaitse propagandanädala.Omaaegsest ajakirjandusest leiame selle ettevõtmise kohta värvikaid kirjeldusi, nn alltoodud väljavõtted 1939. aasta Päevalehe lehenumbritest: "Eile algas Tallinnas õhu- ja gaasikaitse propagandanädal. Suuremad pealinna ärid pakivad kaubad õhu- gaasiohu selgituslausetega varustatud paberitesse. Mööda linna ...


Uus Ahtme tehas alustas tootmist - www.virumaa.ee\nUus Ahtme tehas alustas tootmist\ntehas alustas tootmist\nPoorbetoonist seinaplokke valmistava OÜ Silbeti Plokk uus tehas on pärast vähem kui aasta aega kestnud ehitustöid saanud maha esimeste tootepartiidega, mis saadetakse juba järgmisel nädalal tellijatele.\nASi Silbet juhataja Vjatšeslav Šlõki sõnul moodustavad uues tehases valmistatud plokid ligi viiendiku lähipäevil Sillamäe sadamast teele saadetavast toodangust. Praegu on tehases käivitatud ainult üks autoklaav. Kokku on neid paigaldatud kolm ning erinevalt senistest võtab toodangu termotöötluse tsükkel tänu kõrgemale rõhule tunduvalt vähem aega.\nUue tehase ehitus läks maksma ligi 110 miljonit krooni, sellest 56 miljonit kulus Saksamaalt ostetud seadmetele. Tehase töötajad on läbinud spetsiaalse koolituse ja praktika samasuguses ettevõttes Valgevenes. Kokku on tootmises hõivatud 60 neljas vahetuses töötavat inimest.\nTäiel võimsusel töötav tehas suudab aastas toota 160 000 kuupmeetrit poorbetoonist ehitusplokke, koos 170 inimesele tööd pakkuva vana tehasega jõuab Silbeti Ploki tootmismaht 320 000 kuupmeetrini. Peaaegu kogu toodang läheb ekspordiks Leetu, Lätti ja Venemaale. Idanaabritest tellijad on Ahtmes toodetud plokkide vastu eriti suurt huvi tundnud.\nJäätmeteks läheb senisest vähem tuhka\nUue tehase käivitamine ja soojusenergeetika jäätmeid (põlevkivituhka) kasutava seinaplokkide tootmise suurendamine aitab kokku hoida palju loodusvarasid – liiva, lubjakivi ja savi. Vjatšeslav Šlõk märkis, et Silbeti Plokk suudab nüüd aastas kasutada kuni 140 000 tonni lenduvat põlevkivituhka, mida ei ladustata enam tuhamägedesse ning mis ei kahjusta tänu sellele keskkonda. Tema sõnul ladustatakse praegu Narva Elektrijaamade tuhamägedes ligi 96 protsenti elektri tootmise käigus tekkivast tuhast ning seni on sellest kasutust leidnud vaid 4%.\nKeskkonnaministeeriumi konkursil “Aasta keskkonnategu 2007” sai AS Silbet ühe peaauhindadest tooraine taaskasutamise ja loodussõbraliku tehnoloogia kasutamise eest, kuna plokkide lõikamisel ja freesimisel tekkivad puru ja tolm kogutakse kokku ning suunatakse tagasi tootmisprotsessi. Kuna toored plokid “küpsevad lõpuni” autoklaavides, ei avalda selle protsessi käigus tekkivad gaasid keskkonnale vähimatki kahjulikku mõju.


Määratlus Digitaalse kaasamise tähendus. Mida Tähendab Sõna Digitaalse kaasamise tähendus?\nPõhiline / üldiselt / Määratlus Digitaalse kaasamise tähendus\nMääratlus Digitaalse kaasamise tähendus\nMis on digitaalne kaasatus:\nDigitaalne kaasamine seisneb selles, et kõikidele kodanikele antakse võrdselt juurdepääs info- ja sidetehnoloogiale . Teisisõnu tähendab digitaalne kaasamine tehnoloogia demokratiseerimist .\nDigitaalne kaasamine aitab tagada, et kõik inimesed, olenemata sotsiaalsest klassist, etnilisest kuuluvusest, usutunnistusest või majanduslikust võimust, saavad kasutada kommunikatsiooni ja teabe tehnoloogiliste vahendite potentsiaali. Kui neid õigesti ära kasutatakse, võivad need parandada nende inimeste elutingimusi.\nDigitaalse kaasamise jaoks on vaja kolme peamist nõuet: arvuti, internetiühendus ja eelkõige internetitööriistade valdamine. Sel põhjusel peaksid näiteks valitsuse digitaalse kaasamise programmid olema suunatud peamiselt inimeste koolitusele ja "arvutioskusele", et nad saaksid digitaalse universumi eeliseid ära kasutada.\nDigitaalne kaasamine on samm üksikisikute sotsiaalse kaasamise suunas.\nDigitaalse kaasamise programmid rõhutavad koolisätteid, aidates lastel õppida tehnoloogia arendamiseks.\nPuuetega inimesed on suunatud ka nendele valitsusprogrammidele, kus tehnoloogia peab vastama nende vajadustele. Lisaks võivad kommunikatsiooni- ja infotehnoloogia olla suurepärane õppevahend näiteks kuulmis- või nägemispuudega inimestele.\nLisateave kaasamise kohta.


Esimene Eesti pood liitus rahvusvahelise karusnahavaba programmiga - Hea Kodanik\nUudised Esimene Eesti pood liitus rahvusvahelise karusnahavaba programmiga\nLes Petites poe omanik Elena Volk hindab kõrgelt eetilist ettevõtlust ja usub, et äri ilma vastutuseta keskkonna ja ühiskonna ees on oma aja ära elanud. “Les Petites on alati toetanud õigeid algatusi. Oleme aidanud neid, kes ennast ise aidata ei saa. Üheks meile südamelähedaseks valdkonnaks on loomakaitse. Karusloomafarmid on kindlasti sedalaadi asutused, kus saadav võimalik tulu ei kaalu mitte mingil juhul üles loomade kirjeldamatuid kannatusi ja keskkonnakahju,” ütles Volk.


Taani süüdistab Hiinat, Venemaad ja Iraani spionaažiohus - EU Reporter\nTaani hoiatas neljapäeval (13. jaanuaril) kasvava spionaažiohu eest Venemaa, Hiina, Iraani ja teiste poolt, sealhulgas Arktika piirkonnas, kus ülemaailmsed suurriigid võitlevad ressursside ja mereteede pärast, kirjutab Jacob Gronholt-pedersen.\nTaani julgeoleku- ja luureteenistus teatas, et on olnud palju näiteid Taani järele luuramise katsetest, kelle aktiivne globaalne roll on aidanud muuta selle ahvatlevaks sihtmärgiks.\n"Välisluuretegevusest tulenev oht Taani, Gröönimaa ja Fääri saarte vastu on viimastel aastatel suurenenud," ütles Taani julgeoleku- ja luureteenistuse vastuluure juht Anders Henriksen oma raportis.\nGröönimaa ja Fääri saared on Taani Kuningriigile alluvad suveräänsed territooriumid ning ka Arktika Nõukogu foorumi liikmed. Kopenhaagen tegeleb enamiku nende välis- ja julgeolekuküsimustega.\nAruandes viidati 2019. aastal juhtunud juhtumile, kus võltsitud kiri väidetavalt saadeti Gröönimaa välisministrilt USA senaatorile, et iseseisvusreferendum on ees.\n"On väga tõenäoline, et selle kirja valmistasid välja ja jagasid Internetis Venemaa mõjuagendid, kes tahtsid tekitada segadust ja võimalikku konflikti Taani, USA ja Gröönimaa vahel," seisab kirjas.\nVenemaa saatkond kommentaaripalvele kohe ei vastanud. Moskva on irvitanud lääne hiljutiste spioonisüüdistuste üle.\nArktika geopoliitiline tähtsus kasvab, Venemaa, Hiina ja USA võistlevad juurdepääsu pärast loodusvaradele, mereteedele, teadusuuringutele ja sõjaliselt strateegilistele piirkondadele.\nTaani raportis öeldi ka, et välismaised luureteenistused – sealhulgas Hiinast, Venemaalt ja Iraanist – üritasid luua kontakti üliõpilaste, teadlaste ja ettevõtetega, et kasutada Taani tehnoloogiat ja teadusuuringuid puudutavat teavet.\nReuters leidis novembris, et Kopenhaageni ülikooli hiinlasest professor viis Hiina sõjaväega geeniuuringuid läbi ilma seost avaldamata.\n"Taani aktiivne osalemine rahvusvahelisel areenil, kasvav globaliseerumine ja rahvusvaheline konkurentsivõime, ühiskonna üldine avatus, digitaliseerumine ja tehnoloogiliste teadmiste kõrge tase on kõik tegurid, mis muudavad Taani välisluuretegevuse atraktiivseks sihtmärgiks," seisab raportis.\nKa Hiina ega Iraani saatkonnad ei reageerinud kohe.\nVenemaa: EL uuendab olukorra tõttu Ukrainas majandussanktsioone veel kuueks kuuks\nAfganistan3 tundi tagasi\nPrantsusmaa1 tundi tagasi\nVenemaa2 tundi tagasi


Kuidas autot kodus õigesti pesta – Puhastusained | Flore Keemia\nPostimees on tõlkinud hea artikli sellest, kuidas oma autot kodus õigesti kodus pesta:\nKodune autopesu näib olevat lapsemäng – millega siin mööda saab panna? Selgub, et tegelikult väga paljude asjadega. Good Housekeeping on ritta pannud tervelt 11 punkti, mille vastu kodused autopesijad sageli eksima kipuvad.\nKindlasti tundub see olevat suurepärane hetk autopesuks. See ei vasta aga sugugi tõele. Auto kuivab sedasi liiga kiiresti ja selle kerele jäävad veepiiskadest plekid. Parim aeg pesuks on seega pilvine ilm või varased hommikutunnid ning õhtupoolikud.\nVäga paljud kipuvad spetsiaalse vahendi puudumisel pesema autot nõudepesuvahendiga. Seda ei tohiks aga mingil juhul teha – nõudepesuvahend võib auto värvi vigastada.\nÜhest ämbritäiest ei piisa: autot tuleb pärast pesu loputada puhta veega. Kui loputad sama veega, millega äsja auto puhtaks pesid, riskid värvikriimustustega, mida tekitab äsja masina küljest lahtipestud sodi.\nAutot tuleb pesta ülevalt alla, mitte vastupidi. Ülemine osa on tõenäoliselt vähemmäärdunud kui alumine, seega on säärases suunas pesuga väiksem tõenäosus auto värvkatet rikkuda.\nRehvid jäävad tähelepanuta\nRehvid saavad muidugi kohe uuesti mustaks, mistõttu võib tekkida kiusatus nende puhastamine vahele jätta. Seda aga ei peaks tegema, sest puhastamata rehvide küljest satub sodi kohe uuesti auto äsjapestud kerele ja nullib su pingutused.\nPaljudel uutel autodel libiseb antenn auto katuse sisse, kui auto seisma jätad, ja veab sinna kaasa kogu mustuse, mis sõidu ajal antenni külge kinnitunud on. Pesu ajal puhasta antenn ära ja käi üle vahaga, et see mustusthülgavamaks muuta.\nÄra jäta neid tähelepanuta! Kui ostad sageli jooke autosse kaasa, on need päris kindlasti määrdunud ja vajavad puhastamist. Kui topsihoidjad käivad ära, pese neid kraanikausis sooja seebiveega, kui ei käi, proovi sama teha autos.\nVäga paljud inimesed ei tea, et auto täielikuks kuivamiseks kulub isegi paar tundi. Teadmatusest lastakse äsjapestud autoaknad seega tihti liiga vara alla ja lõpptulemuseks on triibud akendel ning vajadus need üle pesta. Järgmine kord oota pisut kauem.\nEt seda piirkonda õigesti puhastada, eemalda esmalt jalamatid, kui need ära käivad. Klopi ja käi seejärel üle tolmuimejaga. Siis eemalda plekid märgpuhastusega, kasutades vajadusel plekieemaldaja abi, ja lase kõik korralikult kuivada.\nSee koos rooliga on kahtlemata sinu auto kõige räpasem koht – sa paratamatult katsud seda kogu aeg. Kui auto puhastamine käsil, peaksid selle piirkonna üle käima desinfitseeriva vahendiga. Selleks ei pea olema bakterifoobik, paar korda aastas võiks armatuurlaua ja rooli sedasi üle käia iga inimene.


Katariina kudugurmee: JUHENDID (kootud)\nMinu koostatud juhendid.\nKootud müts "Täpiline".\nLõng: Drops Andes (65% vill, 35% alpaka; 100g/90m).\nVardad nr 5.\nMüts sobib peaümbermõõdule 56-58 cm.\nKootud müts "Lehekesed".\nLõng: Drops Nepal (65% vill, 35% alpaka; 50g/75m).\nMüts sobib peaümbermõõdule 55-58 cm.\nKootud müts "Aprill".\nLõng: Drops Big Merino (100% meriinovilla; 50g/75m). Varuda 2 tokki ehk 100 grammi.\nRingvardad nr 4 ja 3,5.\nKootud müts "Aprill2".\nLõng: HjerteGarn Lima (100% vill; 50g/100m). Varuda 2 tokki ehk 100 grammi.\nMohäärlõng Emmeby Kiddy (70% mohääri, 30% polüamiidi; 25g/240m). Varuda 1 tokk ehk 25 grammi.\nRingvardad nr 4 ja 3.\nVäikeste lilledega mütsike.\nLõng: Hjertegarn, Roma (50% puuvill, 50% akrüül; 50g/125m), mida varuda 1 tokk ehk 50 grammi.\nVardad (sukavardad ja lühemad ringvardad) nr 4 ning soonikuks vardaid nr 3.\nKaunistamiseks atlasspaeltest lilli ja klaashelmeid.\nMüts sobib peaümbermõõdule 52-56 cm.\nKootud ringsall "Keeru".\nRingvardad nr 6.\nLõng: Greenland, Coats HP (50% vill, 35% akrüül, 15% alpaka; 50g/50m). Varuda 8 tokki ehk 400 grammi.\nSalli mõõdud: 32 x 150 cm


Mullu kasutas kuluhüvitised täielikult ära neli riigikogu liiget, Kuidas suurendada mind liige summa\nKuidas suurendada mind liige summa. Meetodid peenise laienemist foorum\nKontrollimise käigus selgusid järgmised asjaolud. Valitsus eraldas See raha kanti ministeeriumi arvele Eesti kroonides, s.\nTervishoiuministeerium kandis "Eesti Farmaatsia" vabariiklikule apteekide laole augustis üle 18 krooni. Selle raha eest osteti ravimeid Ukrainast.\nTervishoiuministeerium tasus ka Peterburi vahendusfirmale "Brok-Levi-Invest" ravimite eest 2,5 miljonit krooni. Maksmise aluseks olid nimetatud vahendusfirma ravimite saatelehed, mis olid välja Kuidas suurendada mind liige summa väikeettevõttele "Vagos". Maksmise aluseks oli "Novonordiski" ja "Eesti Farmaatsia" vaheline ravimite ostu-müügi leping. Augustis oli Tervishoiuministeerium kandnud üle krooni Poola firmale "Naturan I.\nC" desinfitseerivate ainete eest. Lepingut firmaga sõlmitud ei olnud, maksmise aluseks oli vaid nimetatud firmalt saadud arve. Kontrollimise ajaks oli ministeerium eri firmadele ravimite eest üle kandnud kokku 10,7 miljonit krooni. Ravimite jaoks eraldatud raha eest oli Tervishoiuministeerium ostnud 1,1 miljoni krooni eest meditsiiniaparatuuri. Riigikontroll saatis kokkuvõtte kontrollimise tulemuste kohta Rahandusministeeriumile ja Tervishoiuministeeriumile.\nRahandusministeerium nõustus Riigikontrolli seisukohtadega, Tervishoiuministeerium teatas, et "Vagosele" on antud korraldus "Rivapharmilt" veel saabuvad ravimid väärtuses 4,4 miljonit krooni anda aktiga üle vabariiklikule apteegilaole.\nJuba kättesaadud ravimite eest kohustati "Vagost" kandma ravimite ostmiseks "Eesti Farmaatsiale" üle 2,9 miljonit krooni. Kuidas suurendada mind liige summa ostmiseks kulutatud raha kaeti ministeeriumi eelarvest ja vabanenud summa suunati vabariiklikule apteegilaole ravimite ostmiseks.\nMöödunud aasta oktoobris Riigikontrolli poolt tehtud järelkontrolli käigus selgus, et "Vagos" on andnud vabariiklikule apteegilaole üle ravimeid 4,4 miljoni krooni eest ning lisaks sellele tuli üle kanda veel 2,9 miljonit krooni. Vastavalt garantiikirjale oli "Vagos" kohustatud võla tagastama 1.\nPoolast ostetud desinfitseeriv aine jõudis vabariiklikku apteegilattu Seisuga Seega raviasutustele ja apteekidele oli realiseeritud vaid veidi üle neljandiku tellitud kogusest. Samal ajal oli vabariiklikus apteegilaos teisi, tunduvalt odavamaid desinfitseerimisvahendeid. Taani firmale "Novonordisk" maksti insuliini eest 2,8 miljonit krooni.\nSeega oli 1. Sotsiaalministeeriumile tegime ettepaneku vaadata läbi "Novonordiskiga" sõlmitud leping ning rakendada meetmeid kasutamata raha tagasisaamiseks või teiste ravimitega asendamiseks.\nTegime Sotsiaalministeeriumile ettepaneku nõuda "Vagoselt" tähtajaks tagastamata rohkem kui 1,7 miljoni krooni ülekandmist.\nJärelkontrolli teeb Riigikontroll käesoleva aasta juunikuus. Tänan tähelepanu eest! Esimees Suur tänu, härra riigikontrolör! Arupärijatel, arupärijate kollektiivil on õigus esitada kolm lisaküsimust.\nJa ka sellest, kuidas neid möödalaske vältida ning kuidas suurendada heade otsuste osakaalu. Inimesed teevad päevas kümneid otsuseid. Me kõik.\nKolleeg Siiri Oviir, esimene küsimus. Siiri Oviir Lugupeetud härra Meri, kas teile ei tundu, et "Vagos" on käinud ümber nii suurte summadega ja nii olulises lõigus, nagu seda on tervishoid, täiesti kuritegelikult? Hindrek Meri Ma võin öelda, et seda 12 miljonit kasutati läbimõtlematult ja nähtavasti mitte kõige sihipärasemalt. Me ei saa väita, et sel on kuriteo tunnused, kuna seadusandlus ei reguleeri riigihangete korda.\nMa olen Esimees Suur tänu! Tundub, et arupärijad esialgu lisaküsimusi ei esita. Järg on rahvasaadikute käes. Kolleeg Arvo Haug. Arvo Haug Härra Meri!\nTe rääkisite umbmääraselt, et Tervishoiuministeerium rikkus jämedalt ja massiliselt seadust. Teatavasti kirjutab keegi dokumentidele alla. Kes oli tol ajal see seaduserikkuja minister? Hindrek Meri Minu teada oli tol ajal minister härra Kork. Härra riigikontrolör, arupärijad esitavad teise täpsustava küsimuse. Kolleeg Siiri Oviir. Siiri Oviir Härra Haug küsis praegu, kes oli see minister. Aga kas Riigikontrollil on ka teada või on uuritud sidet "Vagose" looja, "Vagoses" osaleva juhi ja ministri vahel või on need hoopiski üks ja sama isik?\nKuidas suurendada mind liige summa Meri Me oleme mingil määral uurinud, kuidas "Vagos" on raha kasutanud ja neid tehinguid, aga "Vagose" nn. Ja arupärijate kolmas küsimus. Kolleeg Olli Toomik.\nOlli Toomik Tänan, härra esimees! Lugupeetud ettekandja! Missugune oli teistele farmaatsiafirmadele antud summade ja "Vagosele" antud summade protsentuaalne suhe?\nJa küsiksin veel: kas teie arvates juba ilmneb ravimimajanduses "Vagose" prevaleerimise ja diktaadi tendents? Hindrek Meri Ma nimetasin, et ravimite ostmiseks eraldati kokku 12 krooni.\nSellest summast läks "Vagosele" 7,3 miljonit krooni. Mis puutub "Vagose" monopoolsesse seisundisse, siis me arutasime neid küsimusi. Võib-olla tõesti ei olnud tol ajal meie ravimite hulgikaubanduse võrk veel sellisel kujul välja arendatud, nagu see on praegu. Praeguste andmete järgi "Vagos" ei tegele enam välisostudega ja praegu on suhe siiski "Eesti Farmaatsia" kasuks.\nKuna arupärijate lisaküsimuste limiit on läbi, siis kolleeg Tõnu Juul esitab küsimuse kui rahvasaadik. Tõnu Juul Tänan! Te vastate praegu konkreetsetele arupärimistele, aga mind huvitaks, kas Riigikontroll on kontrollinud ka praeguse ministeeriumi ajal tehtud ravimioste, kuidas need praegu toimuvad? Hindrek Meri Vaadake, praegu on need asjad juba mõnevõrra teist laadi, praegu on välja arenenud hulgiostjate võrk ning ministeerium on andnud litsentsi 46 ettevõttele, kes tegelevad ravimite hulgimüügi ja -ostuga.\nSeetõttu ministeeriumi roll on tänapäeval nihkunud tagaplaanile.\nVõite vaadata ja printida teie piirkonnaga seotud annetajate aruandeid. Ametlik tuludeklaratsioon Ametlik tulumaksuaruanne on maksuametile esitatav aruanne, mille alusel võib taotleda tulumaksusoodustust. Neid avaldusi võib luua ka eelnevate aastate jaoks, et asendada avaldusi, mis on võib-olla kaduma läinud. Aruande printimiseks: Klõpsake linki Ametlik tulumaksu aruanne. Valige riik kui olete teinud annetusi ainult ühes riigis, siis pole teil vaja seda valikut teha.\nAsi on justkui käivitunud ja me ei näe enam edaspidi vajadust ravimite ostmist riigieelarvest doteerida või anda selleks toetusi. Ministeeriumil on vaja korraldada tagastamisele kuuluva summa, 1,7 miljoni krooni edasine kasutamine, kas sellevõrra suurendada "Eesti Farmaatsia" käibevahendeid või tagastada see riigieelarvesse. Kolleeg Tiit Arge. Tiit Arge Lugupeetud ettekandja, palun selgitada, mis alusel eraldati nimetatud 7,3 miljonit krooni tollal just aktsiaseltsile "Vagos" ja kas seda tuleb käsitada kui protsendita laenu, mida nimetatud hulgimüügifirma ei ole suuteline tagasi maksma, mille kohta on küll tehtud maksegraafik.\nKui ta ei ole seda tähtajaks tagastanud või on selle ebaseaduslikult omastanud, miks ei ole alustatud ühte teist menetlust, näiteks pankrotimenetlust? Hindrek Meri Ma võin ainult öelda seda, nii nagu on meil ka meie ametlikes dokumentides fikseeritud, et see oli tolleaegse tervishoiuministeeriumi poolt korraldamata protsess.\nIlmselt oli see ministri enda otsus suunata 7,3 miljonit krooni nimelt "Vagosele". Eesti Vabariik on nii jõukas, et krediteeris ka välisfirmasid, sest ka praegu on veel osa ravimeid saamata, kuigi raha on juba ammu üle kantud.\nKolleeg Krista Kilvet. Krista Kilvet Minu küsimus on tegelikult samalaadne kolleeg härra Arge küsimusega. Kahe ja poole aasta jooksul on sellesama 7,3 miljoni eest jäänud veel väga palju ravimeid ju saabumata. Kas te ei näe selles siiski kuritegelikku käitumist või kas ei oleks võimalik kas pankrotimenetluse kaudu Kuidas suurendada mind liige summa mõnel muul viisil asjale ametlikku, kohtulikku käiku anda?\nHindrek Meri Selleks ei ole lihtsalt seaduslikku alust, kuna oli reglementeerimata, mis tingimustel rahasid eraldatakse.\nMeie juristid ei näe kriminaalmenetluse algatamiseks küllaldasi motiive. Kolleeg Liina Tõnisson. Liina Tõnisson Aitäh, härra esimees! Lugupeetud härra Meri! Sellest on mõned aastad tagasi, kui Ülemnõukogu võttis vastu seaduse, ja see oli siiski seadus, millega sätestati ettevõtluses osalemise kord.\nSee on olemas ka valitsuse ametnikel. Ma saan aru, et minu kolleegid ei küsinud mitte asjata, kes Kuidas suurendada mind liige summa "Vagose" tegelikud omanikud — võib-olla on tegemist võimu kuritarvitamisega.\nSel juhul on olemas seaduse sätted. Kas te ei peaks kõigepealt selgeks tegema, kes siiski on "Vagose" omanikud? Hindrek Meri Proua Tõnisson, minu peakontrolöril härra Kõrgel on rohkem informatsiooni ja ta aitab mind selles küsimuses.\nEsimees Palume, härra Kõrge.\nJüri Kõrge Lugupeetud saadikud! Siin on vihjatud, et tegemist on aktsiaseltsiga. Ma tahaksin parandada: "Vagose" näol on tegemist riikliku väikeettevõttega.\nKui me räägime omanikust, siis ka riikliku väikeettevõtte omanik on riik. Vabariigi Valitsuse Selles loetelus on Sotsiaalministeeriumi all ka väikeettevõte "Vagos".\nNii et sellist omandivormide erisust siin praegusel juhul näha ei ole võimalik. Aga et riikliku väikeettevõtte "Vagos" loomise juures oli ka hilisem tervishoiuminister härra Kork, see on muidugi teine küsimus. Kolleeg Liina Tõnissoni ees ma vabandan, sest meie reglement näeb ette ühe küsimuse.


Fööniks, kes püüab taas tuhast tõusta.: Vahelduseks mõtteid peale ühe filmi vaatamist...\nKui ma juba sellest kirjutan, siis tähendab, et mind mingil moel puudutas see film ning jäi "kummitama". Võtsin nüüd end natuke käsile ja püüan arvutis teha ka midagi muud, peale kaardimängu ja sealsete virtuaalsõpradega lobisemise :D Ning paar nädalat tagasi vaatasin youtubest ära filmi, mida olin juba kaua vaadata tahtnud. Kui see kinos jooksis siis loomulikult leidsin ma, et milleks raha kulutada, et niikuinii on see varsti telekas ka nagu uued eesti filmid ikka. Kuid ennem jõuti see youtube üles panna... Siis ma kah veel tükk aega viivitasin, kuniks keegi oli selle sealt jõudnud juba maha võtta ja jätta alles lingi mingile tasulisele aadressile, kust seda vaadata saab. No kirusin natuke oma venitamist ja siis saatis Plika mulle fb-s lingi, kus see film täispikkuses youtubis tagasi oli. Seekord ma enam ei passinud :D\nFilm, millest jutt käib, on võibolla mõne poolt juba ära arvatud. Aga jah, film on aegadest, mis ka mulle omamoodi segaselt möödusid ja kus tõepoolest oli kolkaküla (loe :väikelinna) noorte unistuseks bemar, kuldkett kaelas ja lõputud peod...\nJutt siis filmist "Päevad , mis ajasid segadusse". Kusjuures ma ei saa päris täpselt ise ka aru, mis selles filmis mulle nii hinge läks- mina ise peaaegu ei puutunudki sellise eluga kokku. Kahjuks oli ka tollel ajal juba neid, kelle peal lasus põlvkondade vanune needus- alkoholism ja nende elu tippsündmusteks jäid liitrise salaviina ja paari Sarviku õlle ära joomine kas poe juures või kellegi kodus, kus veel elusolevad vanemad põlvkonnad samamoodi lihtsalt lasid ajal voolata. Ja mingil kummalisel kombel ma sattusin rohkem just nende ringkonda...\nVõi oli see tollal ka minu unistus? Peod, autodega ringirallimine, baarides ohjeldamatu möllamine... Praegu tundub see küll selline elustiil, et ajab muigama- kui tobedad inimesed siis olid. Aga siis ma mäletan isegi, et vaatasin kadedusega neid tüdrukuid, kes selle asemel et poe leti taga või pärast tööd bussipeatuses joodikutega lõõpida sõitsid oma dressides-nokkmütsis kaaslasega poe ette ja ostsid kalleid jooke, grill-lihasid ja igasugust mitte just tavapärast kaupa.\nMa olen kogu aeg elanud nagu kuskil päriselust kõrval, paralleelmaailmas. Nii nagu mu lapsepõlv möödus toas istudes sellel ajal kui teised agulilapsed pidasid sõdasid ja mängisid luurekat jms, nii möödus ka minu noorus istudes "teise Eesti" rahva seltsis ja kadestades neid, kellel oli võimalus teha valikuid. Ja ka hiljem- mu teele tekkis võimalus ja ma pidin sellest kinni haarama ,lihtsalt ellujäämise nimel. Aga olen ma seda kõike tahtnud? Keegi pole seda minult küsinud ja ma olen lihtsalt leppinud sellega, et elan niimoodi kiretult ja tuimalt. Teadmata ,mida tähendab elurõõm...\nMõtlesin kirjutada filmist ja emotsioonidest, mis mind seda vaadates valdasid. Välja aga kukkus järjekordne soigumine oma nässuläinud elu üle. Kas siis mõjutaski see film mind sellisel moel, et kerkisid pinnale taas kunagised unelmad, kunagised nägemused elust? Ja sellepärast see mulle siis hinge läkski...\nPostitaja: Raili kell 13:40\nAnonüümne 2. veebruar 2017 14:18\nNii kaua kuni inimene on elus, täpselt nii kaua on aega teha muudatusi oma elus, teha seda, mis varasemalt tegemata jäänud on. Vapralt ikka edasi :)\nElve 2. veebruar 2017 14:19\nPole seda filmi näinud ja ei tea, millest sisu on, aga ka minul oli lapsena unistus. Unistus, või pigem soov internaatkoolis õppida. Nii, nagu "Kasuema" Kadri. Aga mind loomulikult ei pandud internaatkooli, sest mul oli ema-ja isa olemas ja perekonnas ka kõik korras.Mis neiupõlve puutub, siis teades, et omavanused poisid mulle silma ei heida(eriti oma kooli poisid, sest olin ju koolis kiusatava seisuses, kes käis mööda seinaääri), võtsin ma u 17 aastaselt sihi vanemate ja eksootiliste noormeeste poole. :D Aga sellest ajalugu vaikib. ;)\nElve Riisa 3. veebruar 2017 00:04\nˇTõmbasin selle filmi just youtubest arvutisse. eks ma kunagi vaatan ära, kui viitsin. Youtube kommentaarid küll eriti suurt huvi selle filmi vastu ei tekita. Aga tõmbasin ma igaks juhuks selle filmi arvutisse, sest sellega võib sama juhtuda, nagu "Klassikokkutulek" filmiga, mis oli natuke aega youtubes üleval(jõudsin arvutisse tõmmata), aga siis oli autoriõiguste rikkumise pärast maha võetud.Ja ma pole seda filmi veel vaadanudki. :D\nRaili Sule 3. veebruar 2017 11:31\nMa tegelikult kahtlen ka, kas sulle enam see film meeldiks, seal ikka päris palju "ehtsat elu" nagu see tollel ajal teatud ringkondades oli. Aga vaata loomulikult!\nKlassikokkutuleku mittevaatamise pärast ära küll põe, minu arust oli see kuidagi sisutühi ja lame.


Kasutage Access klaviatuuri ja ekraanilugerit, et lisada tabeleid Access töölauaandmebaasi. Oleme seda jutustaja ja NVDA abil testinud, kuid see võib töötada teiste ekraanilugeritega seni, kuni nad järgivad levinumaid hõlbustusstandardeid ja -tehnikaid. Samuti saate teada, kuidas tabeleid salvestada, ümber nimetada ja kustutada.\nTabelid on andmebaasi tähtsaimad objektid, kuna need sisaldavad kogu teavet või andmeid. Näiteks ettevõtte andmebaasis võib olla tabel Kontaktid, kus talletatakse tarnijate, meiliaadresside ja telefoninumbrite nimed. Enne tabelite loomist peate läbi mõtlema oma vajadused ja määratlema kõik vajalikud tabelid. Andmebaasi plaanimise ja kujundamise kohta abi saamiseks vt teemat Andmebaasikujunduse alused.\nSuhtelist andmebaasi (nt Access ) sisaldab tavaliselt mitut loogiliselt ühendatud tabelit. Hästi kujundatud andmebaasis asuvad igas tabelis konkreetse teema, nt töötajate või toodetega seotud andmed. Tabelis on kirjed (read), väljad (veerud) ja iga kirje väljaväärtused (lahtrid).\nKuigi igas tabelis talletatakse andmeid konkreetse teema kohta, talletatakse Access (nt #x0) seotud teemade andmeid. Näiteks võib andmebaas sisaldada järgmist.\nTabel Kliendid, kus on loetletud teie ettevõtte kliendid ja nende aadressid\nToodete tabel, kus on loetletud tooted, mida müüte (sh iga üksuse hinnad ja pildid).\nTabel Tellimused, mis jälgib klienditellimusi\nEri tabelites talletatavate andmete ühendamiseks saate luua seosed. Seos on kahe ühist välja sisaldava tabeli vaheline loogiline ühendus. Lisateavet tabelitevaheliste seoste loomise kohta töölauaandmebaasis Access teemast Seose loomine, redigeerimine või kustutamine.\nTabeli loomiseks vajutage lindimenüüs Loo nupu Tabel valimiseks klahvikombinatsiooni Alt+C, T, N. Lisatakse uus tabel ja kuulete sõna "Table N" (Tabel N). Fookus on esimese kirje teisel väljaväärtusel. (Esimese välja vaikenimi on ID.)\nSisestage oma andmed tabelisse. Andmeid saate kleepida ka muust allikast (nt Excel töövihikust). Lisateavet leiate teemast Kopeerimine ja kleepimine Office'i lõikelaua abil.\nKui sisestate uuele väljale väljaväärtuse ja liigute nooleklahvide abil järgmisele väljaväärtusele, Access väljale VäliN automaatselt nime.\nSaate tabeli väljapäise (veeru) ümber nimetada.\nVälja valimiseks asetage fookus mis tahes kirjes väljale ja vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl+tühikuklahv. Veerg on valitud.\nVälja ümbernimetamiseks vajutageklahvi N. Fookus liigub väljapäisesse ja kuulete teksti "Leaving menus, Datasheet, Row N" (Menüüst lahkumine, Andmeleht, rida N), välja nime ja teksti "Type and text" (Tüüp ja tekst). Sisestage väljale uus nimi.\nNäpunäide.: Tähendusrikkad päisenimed (nt Toote nimi või Hind) aitavad teil teada, mida iga väli sisaldab, ilma et selle sisu oleks näha.\nTabeli mis tahes olemasolevast väljast vasakule saate lisada välja (veeru).\nKui soovite valida välja, mille soovite mis tahes reast vasakule lisada, asetage fookus väljale ja vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl+tühikuklahv. Veerg on valitud.\nNupu Lisa väli valimiseks vajutageklahvi F neli korda ja vajutage sisestusklahvi (Enter). Fookus liigub uue välja esimesele kirjele.\nSaate luua tabeli paremal küljel uue välja (veeru).\nTabeli paremasse serva uue välja loomiseks vajutage paremnooleklahvi, kuni kuulete reanumbrit ja teksti "Column, click to add" (Veerg, klõpsake lisamiseks).\nSisestage praeguse kirje väljaväärtus. Kui liigute teise lahtrisse, lisatakse uus väli vaikenimega FieldN.\nUue välja esimesele kirjele liikumiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl+ülesnooleklahv.\nTabeli salvestamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl+S või Alt+F, S.\nKui salvestate tabeli esimest korda, avaneb dialoogiboks Nimega salvestamine ja kuulete sõna "Salvesta nimega" ja tabeli vaikenime.\nKui proovite tabelit sulgeda ilma muudatusi salvestamata, kuvatakse kinnitusdialoog. Tabeli salvestamiseks enne selle sulgemist vajutage klahvikombinatsiooni Alt+Y. Muudatuste hülgamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Alt+N.\nKui salvestate muudatused olemasolevasse tabelisse, on tabelil nimi, mille olete varem andnud. Tabeli ümbernimetamiseks salvestamise ajal vajutage klahvi F12. Avaneb dialoogiboks Nimega salvestamine ja saate sisestada uue nime.\nKui salvestate tabeli esimest korda, andke sellele nimi, mis kirjeldab selles valmistatud andmeid (nt Kliendid,Osadevarud või Tooted).\nMärkus.: Avatud tabelit ei saa ümber nimetada. Aktiivse tabeli sulgemiseks vajutage klahvikombinatsiooni Ctrl+W. Fookus liigub järgmisele avatud tabelile. Kui ühtegi avatud tabelit pole alles, liigub fookus navigeerimispaanile.\nVajutage navigeerimispaanil tabeldusklahvi (Tab), kuni kuulete teksti "Tables" (Tabelid), ja vajutage allanooleklahvi, kuni kuulete soovitud tabelit.\nTabeli kontekstimenüü avamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Shift+F10.\nKontekstimenüüst käsu Nimeta ümber valimiseks vajutage kaks korda klahvi M ja seejärel vajutage sisestusklahvi (Enter). Kuulete sõna "Rename" (Nimeta ümber).\nSulgege vaates Andmeleht kõik tabelid. Fookus liigub navigatsioonipaanile.\nVajutage kustutusklahvi (Delete). Avaneb aken, mis palub teil kustutamise kinnitada. Fookus on nupul Jah.\nMärkus.: Andmelehevaate aktiveerimiseks kujundusvaates vajutage klahvikombinatsiooni Alt +H, W ja seejärel klahvi H. Kujundusvaate aktiveerimiseks andmelehevaatesvajutage klahvikombinatsiooni Alt +H, W ja seejärel klahvi D.\nEkraanilugeriga veeru lisamine või kustutamine Accessi töölauaandmebaasides\nEkraanilugeri abil Exceli andmete toomine Accessi töölauaandmebaasi\nEkraanilugeriga Accessi tabeli eksportimine Exceli töövihikusse


Kaider Puniste | KOV VALIMISED 2021 Kambja vald\nOlen 45-aastane ja pärit Lõuna-Eestist, kuid juba 21 aastat elanud ja töötanud Ülenurmel, kus kasvatan koos abikaasaga kahte toredat last. Kambja vallas ettevõtja ja arendusjuhina tegutsedes olen loonud töökohti vähemalt 60 inimesele.\nInsenerihariduse omandasin Võrumaa Kutsehariduskeskuses ja Eesti Põllumajandusülikoolis. Ülikooli ajal olin aktiivne üliõpilaste eest seisja ning tudengipäevade korraldaja.\nAlates 2003. aastast olen Eesti Reformierakonna liige ning üks viiest Reformierakonna piirkonnaorganisatsiooni asutajatest Ülenurmel (tänane Kambja piirkonnaorganisatsioon), kuuludes nüüd ka selle juhatusse. Vabal ajal tegelen suusatamise ja jooksmisega, kuid ka vibulaskmine pole minu jaoks võõras.\nNäen, kuidas linnalähedase valla elanikkond kasvab ja muutub, tuues kaasa uusi väljakutseid. Muutustest tulenevalt peab ka valla juhtimine muutuma tänapäevaseks, elanikke kaasavaks, läbipaistvamaks ja ettevõtlust toetavamaks. Valla sõlmpunktid tuleb ühendada ning vald liita tervikuks, milleks üks võimalus on paremini organiseeritud ühistransport.\nJuhatuse liige/arendusjuht, Doordec OÜ-s Kirjuta e-kiri


PRONKSISEERIA AVAMÄNGUS RAPLA JÕUD TARVALE PEALE EI HAKANUD » UUdised » Rapla Maakonna Spordiliit\nPRONKSISEERIA AVAMÄNGUS RAPLA JÕUD TARVALE PEALE EI HAKANUD\nÜhes maikuu saabumisega on G4S meistriliiga jõudmas lõpusirgele – võistlustulle on jäänud vaid neli parimat meeskonda. Neist kahe – Piimameister Otto/Rapla ning BC Rakvere Tarva, ülesandeks on välja selgitada pronksmedali omanik.\nEsimene omavaheline lahing sai Sadolin Spordihoones peetud 5. mai õhtupoolikul.\nRakvere Tarvas alustas mängu kurikuulsa maa-ala kaitsega, mis poolfinaalseerias tekitas tõsiseid raskusi BC Kalev/Cramole. Ka Rapla mehed alustasid Tarva kaitse vastu nõutult ning paari minuti jooksul ei suudetud punktki arvet avada. Veerandi lõpufaasis leiti aga vabad viskepositsioonid osavalt üles ning peamiselt Indrek Kajupanga tabamustest vähendati kaotusseis 10 punktini – 16:26.\nTeisel neljandikul püsis Rapla hästi mängus ning veerandaeg kaotati vaid nelja punktiga 19:23. Siiski oli tunda, et Tarva meestes oli värskust rohkem. Vigastustest räsitud ning pikast hooajast kurnatud Rapla meestes puudus tavapärane säde.\nTarvale ei suudetud ohtlikult lähedale jõuda ning teisel poolajal said mänguaega kõik mehed, kelle tervislik seisund seda lubas. Aeg-ajalt võis näha situatsiooni, kus kõik väljakul olnud Rapla mängijad olid koolipoisid ehk sündinud aastall 1993 või hiljem. Rakvere Tarvas oli oma varumeestel kogemuse jagamisega aga kitsi ning seetõttu venis kohtumise lõpuks Rapla kaotusseis tavapäratult suureks – 66:105.\nJust nagu mitmes eelnevas kohtumises oli ka seekord Rapla resultatiivseim Andre Pärn. Tema saagiks jäi 16 punki. Sven Kaldre ning Indrek Kajupank lisasid vastavalt 14 ja 12 punkti. Traditsiooniliselt olid Rakvere parimad lätlastest mängumehed. Kaspars Cipruss viskas parimana 27 ja Juris Umbrasko panustas 18 punkti.\nKuigi esimeses kohtumises oli Piimameister Otto allajäämine Rakvere Tarvale kindel, ei tohi unustada, et seeria peetakse kahe võiduni. Järgmise mängu käik võib kujuneda hoopis teistsugusest. Siinkohal tasub meelde tuletada, et Rapla on Tarvast sel hooajal korra jagu saanud ja seda just rakverelaste koduväljakul. „Selg vastu seina surutuna“ vajab Rapla oma poolehoidjate toetust enam kui kunagi varem. Kohtumine Rakvere Spordihoones toimub esmaspäeval, 7.mail, kell 19.00!


Vormel-1 on surnud, elagu vormel-E! - Eesti Ekspress\nHetkel, kui vormel-1 hooaja lõpuni jääb vaid kaks etappi ja maailmameistri selgitamise intriig on äärmuseni teravaks aetud, tunduvad väited vormel-1 surmast või isegi allakäigust pehmelt öeldes liialdatud. Seda enam, et vormelitsirkus sai just äsja uue ja edumeelse suuromaniku, kes peaks suutma 1980. aastate arusaamadesse takerdunud spordi ka 21. sajandi inimestele söödavaks muuta.\nAga vormel-E (Formula E ehk lühidalt FE), ehkki veel nõrguke ja veidrake, kosub silmanähtavalt. Eelmisel kolmapäeval teatas Audi, et loobub Le Mansi tüüpi võidusõitudest vormel-E kasuks. Uudis polnud küll päris ootamatu, aga pressiteate sõnastus ja ajastus muutsid selle lõhkejõult võrreldavaks väiksemat sorti termotuumapommiga. Võidusõidumaailm pole enam selline nagu veel vaid kaks nädalat tagasi.


Investeerimine, see on imelihtne: tuleb lihtsalt teha oma rahaga õigeid otsuseid - Laser\n8. sept. 2021 kell&nbsp09:50\nLuminor Pensionsi riskijuht Anton Skvortsov tegi valiku allikatest, mis selgitavad, kuidas õigetel ja valedel otsustel vahet teha ja viimaseid vältida.\nTahaks alustada, aga ei tea kuidas\nminuraha.ee – Finantsinspektsiooni tarbijaveeb, mis pakub väga palju materjale finantsteenuste kohta (k.a. investeerimine). Eriti hea just algajale, sest materjalid ei eelda eelnevaid valdkonna teadmisi.\nFinantsaabits|Minuraha - Finantsinspektsiooni ja NASDAQ OMX Tallinna börsi koostöös ilmus 2011. aastal raamat "Finantsaabits. Rahaasjade korraldamise käsiraamat". See räägib lihtsas keeles omarahaasjade juhtimise põhitõdesid: eelarve ja raha planeerimine, pangandusteenused, põhiline finantsmatemaatika, säästmine ja investeerimine, pension, laenud ja kindlustus. Väga hea materjal alustamiseks inimesele, kellel pole või on väga vähesed finantsteadmised.\nMärksõnad: anton ksvortsov, investeerimine\nEkspert soovitab: 3 nippi, kuidas saada iga kuu 2370 eurot pensioni


Foxy Rabbits küülikud | Hermeliin\nEsileht » Teadmistepagas » Tõugude ajalugu » Hermeliin\nSaksamaa importis esimese Poola küüliku (Polish) Inglismaalt 1884 aastal ning edaspidi imporditi seda tõugu kuni varaste 1900 aastateni. Maksimaalne kaal oli sellel ajal seatud 1,50 kg. Pea pidi oleme lühike, tugev ja ümar koos suurte ja lubavate silmadega. Kõrvad lühikesed ja pigem laiad alguspunktilt, mis lähevad kergelt kitsamaks oma tipult. Kehad on nii pisikesed kui võimalik, lühike, kompaktne ja lai. Viimaks karvkate, pidi olema lühike, ilus, hästi keha ligi ja läikiv valge. Ajaloo selles punktis tunti hermeliine kui poolakatena (Pole).\nTõug progresseerus Saksamaal edasi tänu I Maalimasõjale, kuna majanduslik olukord ei olnud soodne eriti väikestele küülikutele. Kuna suurte tõugude nahad olid suures hinnas ja väikesed mitte. Ning suuremad lihakehad olid kaugelt üle rahuldamaks perekondade tarbimist. Õnneks oli tõul ka omad pühendunud hoidjad, kes säilitasid selle tõu originaalsust, tüüpi ja suurust. Mõned ettevõtjad hakkasid neid väikeseid poolakate nahku nägema kui tõelist imitatsiooni kärbi nahale, mis oli tol ajal väga kallis ja eriti hinnas. Nüüd saabus aeg, kus poola küüliku tõunimetus suri ja võeti tõule uus nimi hermeliin (saksa keeles Hermine tähendab kärpi). 1918 aastal ilmus esimene sinisilmne valge hermeliin, kelle Mr. Kluge of Hondorf ja Mr. Lohse of Dippoloswalde Saksamaal said tänu punasilmse valge poola küüliku ristamisel hollandi ja valge viini küüliku tõugudega. 1920 aastal toimus drastiline morfoloogiline pööre ja küülikust sai tõeline kääbus.\nJärgmine maa palun…\nNüüd Hollandisse, kus Saksa hermeliin sai tuntud 1907 aastal Bond Donynenefokkers´i poolt. Kuni 1930 aastani olid tuntud ainult punasilmsed – ja sinisilmsed valged hermeliinid. Nüüd üks hollandi küüliku kasvataja ristas neid teiste suurte tõugudega, et saada teisi värvusi kääbusküülikuid. Kurb on öelda seda, et II Maailmasõda peaaegu hävitas selle raske töö tulemuse. Teadaolevalt jäi pärast sõda järgi ainult 17 isendit.\n1947 aastal jõudsid grupp inglise reksküüliku kasvatajaid Amsterdami näitusele, kus nad aitasid hollandlasi nende reksküülikute karja uuesti rajada. Seal oli ka Joyce Naylor, kes vaatas musta, sinist ja valget hermeliini sellel näitusel ning otsustas, et ta peab nad saama. 1949 aastal tänutäheks neile reksküüliku kasvatajatele, saatsid nad Joyce´le 9 hermeliini, 1 loodusliku, 2 musta, 2 sinist, 1 soobli, 1 sinisilmse valge ning 2 punasilmset valget. Joyce Naylor tegi 1949 aasta oktoobris hermeliini klubi ning 1950 aastal Briti nõukogu aktsepteeris selle tõu kui English Nederland Dwarf.\nHermeliin tuntud seal kui hollandi kääbusküülik (Nederland Dwarf) ilmus USAsse varajasel 1965 aastal, aga esimene tõeline näitus, kus ka hermeliinid osa võtta said, toimus 1969 aastal Kanadas Calgary´s 46. ARBA (American Rabbit Breeders Association) kokkutulekul. 1969 aastal ARBA aktsepteeris hermeliini kui näituskõlbulikku tõugu ainult reservstandardi alusel. ARBA tõugude standardis 1966-1970 olid klausel reservstandardi näol võõrtõugudele. “Kõik võõrtõud, mis ei hõlma seda standardit aktsepteeritakse ja hinnatakse nendele vastava maa standardi järgi. Võõrtõugude standardiga peavad kohtunikud olema varustatud tõu omaniku poolt.” Inglise standardit kasutati 1969 aastal. Siis ANDARC (American Nederland Dwarf Rabbit Club) standard aktsepteeriti ARBA poolt. Inglise standardit kasutati mõne muudatuse tegemiseks, mida kasutati ARBA reeglite tegemiseks.\nSellel 1969 aasta näitusel oli esindatud 6 hermeliini. Jack Turnbull näitas paari punasilmseid valgeid, musta ja musta siiamit (Siamese Sable). Teine osaline oli Albert Rurs paari punasilmse valgega. Jack Turnbull oli BOB võitja oma musta siiami seenior isase hermeliiniga. Albert Reurs aga tõu vastassugupoole parim oma punasilmse valge seenior emase hermeliiniga.\nAlates 1969 aastast on ARBA aktsepteerinud 3 uut värvust. Esimene oli Sable Point (meile kõige tuntum värvus sallander küülikul), mida algselt kutsuti Seal Point´iks nagu Inglismaal. ARBA nõudis selle värvuse ümber nimetamiseks Sable Pointiks, kuna seda värvust kasutatakse ka teiste tõugude juures ning värvus hermeliinil ise aktsepteeriti ARBA poolt 1976 aastal. Otter värvus aktsepteeriti 1988 aastal, mida esitles Les Everett ning Broken värvus 2006 aastal, mida esitles Jamie Green. Kõik need värvused olid juba aktsepteeritud värvused nii Inglismaal kui kui Euroopas, mil ARBA standard need alles vastu võttis.\nHermeliinide pesakondades võib aegajalt sündida ka hermeliin fuchs küülikuid, mis on siis hermeliini pikakarvaline vorm.\nPraeguse Euroopa Standardi järgi on hermeliini kaal vahemikus 0,80 … 1,50 kg. Ideaalkaal, mille eest näitusel antakse 10 punkti on vahemikus 1,00 – 1,30 kg


suguti 30.08.04 / Meestearst\nolen 20 aastane noormees. probleemiks on, et suguti jäigastudes ei eemaldu eesnahk sugutipeast. vaja on käega aidata, et eesnahka ära saada. selle tulemusena jääb sugutipea taha kokkusurutud nahakogum, mis kogu aeg tahab uuesti sugutipead katta. lisaks on veel sugutipea jäigastudes väga tundlik.


SKIL 2436 AC Akukruvikeeraja\n3,6 V akukruvikeeraja SKIL 2436 sobib hästi mitmesugusteks kodumajapidamises ettetulevateks töödeks. Sellel on kõik, mida kruvide keeramiseks vaja: suur pöördemoment, spindlilukustus ja töömugavust tagav lihtsalt käsitsetav reverslüliti. Mudelil SKIL 2436 on standardne kuusnurkne magnetpadrun, millega sobib enamik turulolevaid kuusnurkseid otsakuid. Tööriista komplekti kuulub tugev kohver ja 35 puurimiseks ja kruvide keeramiseks vajalikku tarvikut.\nTööriista töötamissuunda saab edaspidi-/tagurpidikäigu lülitiga mugavalt muuta. See on käepärane, kui on vaja kruvisid vaheldumisi kinni ja lahti keerata. Tänu akukruvikeeraja kompaktsusele ja väikesele kaalule saab seda kasutada ka kitsastes tingimustes. Mudelil SKIL 2436 on pehmendiga käepide, mis tagab hea käsitsetavuse ja töömugavuse. Tööriista komplekti kuulub vastupidav kohver, magnetpadrun, 26 otsakut, kaks kuuskantpuuri augu ettepuurimiseks, viis padrunit ja padrunite pikendus.\nTe kommenteerite toodet:SKIL 2436 AC Akukruvikeeraja\n13 otsakut (S4,5, 5,5, 6,5, PH1,2,2,2,3, PZ1,2,2,2,3)\n13 otsakut (H3,4,5,6,7, T10,15,20,25,27,30,40,45)\n2 ja 3 mm titaaniga kaetud kuuskantpuur augu ettepuurimiseks\n5 võtit (6, 8, 10, 11, 13 mm)\nPikendus pistikute ühendamiseks\nMudeli number: F0152436AC


25/02/2018 - Saarte Hääl\nEestile kingituseks 100 sekundit jäises vees(PILDID) (3)\nKuressaare talisuplejad tegid Eesti Vabariigi 100. juubeliks uhke kingituse ning veetsid jäises vees tervelt 100 sekundit, iga aasta eest üks sekund. Tegemist oli üle-eestilise üritusega ning Liidia Puuseppa eestvedamisel võttis […]\nPolitsei nädalavahetuse ülevaade: Purjus roolikeerajad ja lõvilt varastatud sall (2)\nNädalavahetusel pöörduti politsei poole 14 teatega, millest neljal juhul anti teada toimunud liiklusõnnetusest, kus inimesed vigastada ei saanud ja kahel juhul tänaval magavatest alkoholijoobes isikutest, kes võivad külma tõttu sattuda […]\nEesti Vabariigi 100.aastapäeval sündis Kuressaares üks poiss (PILDID)\nKui 24. veebruari hommikul oli Pika Hermanni tornis sinimustvalge lipp juba mõnda aega lehvinud, nägi Kuressaare haiglas ilmavalgust 53-sentimeetrine vahva poiss Jakob – Merilin Kilteri ja Joonas Pildre pere esiklaps. […]\nAnneli Pitk kudus väikestele saarlastele 100 sokki (PILDID) (6)\nNaiskodukaitsja Anneli Pitk kudus 100 sokki ehk siis 50 sokipaari ning käis neid laupäeval, 24. veebruaril, Kuressaare haigla sünnitusosakonnale üle andmas. “See on minu kingitus Eesti vabariigile,” ütles Naiskodukaitse Saaremaa […]\nSUUR GALERII: Eesti Vabariigi 100. aastapäev Kuressaares (2)\nLaupäeval, 24. veebruaril tähistati Eesti Vabariigi 100. aastapäeva Kuressaares tavapärasest suurema paraadiga, kuhu oli kaasatud ka Kaitseliidu Saaremaa maleva sõjatehnika. Lisaks kaitseliitlastele marssisid naiskodukaitsjad, kodutütred ja noorkotkad ning esimest korda […]\nRootsi eksperdid: NATO ei suuda Baltimaid Venemaa eest kaitsta (4)\nPraegu ei ole NATO võimeline kaitsma oma Balti riikidest liikmeid juhul kui Venemaa peaks neid ründama. Venemaa sõjalised jõud ületavad lääneriikide omi nii kvantiteedi kui ka kvaliteedi poolest, on öeldud […]\nVIDEO: Kuidas mahub lehma sisse 19 000 kilo piima? (2)\nSaarte Hääles stardib uus rubriik, kus otsime saarlaste abiga vastuseid lihtsatele küsimustele elust enesest. Kõljala POÜ juhi Tõnu Posti abiga üritasime selgusele jõuda, kuidas sünnib lüpsirekord ja kui palju piima […]\nBellingshausenit ümbritseb nõukogude propaganda oreool (1)\nNõukogude võimu ideoloogilised sammud nägid ette, et nõukogude arhiivide põhjal tuleb maailma teaduse ajalugu ümber kirjutada. Ja näidata Vene teaduse tähtsust paljudes maailma jaoks olulistes teaduslikes avastustes, sealhulgas ka geograafilistes […]\nVabariigiga üheealine Ants soovib maailmale rahu\nSaja aasta eest, küünlakuu neljandal päeval sündis Tareste külas Jaani talus paljulapselisse perre neljas poisslaps, kes sai nimeks Andrei. Omad kutsuvad teda Antsuks. Pärsama kultuurimajas oma suurel juubelipeol rõhutas Andrei […]


Reformierakonna juhikandidaadid lubavad uut tõusu, kargust ja vabadust - kommentaare 1-20\nmisasjad need tegelased üleüldse on igal pool?\nMÖLAVABA Eestimaa tagab ainult põliseestlaste erakond:\nEI OLE VÕIMALIK, et PEVKUR midagi uut lubab. Kui uut valet, siis küll. Pevkur on läbi imbunud silmakirjalikest trikkidest, teadis kõike, mis RE-s valet ja häma tehti. Ei usu.\nKas kilekotte ämma rahadega hakkab ka rohkem liikuma?\nJa Lenin lubas ka talupoegadele maad. Aga mis tegelikult toimus. Kõik muudeti orjadeks ja osa näljutati surmuks.\nKellele vabadus, kellele ike.\nTema teab, kuidas ema ja isa ning kasuisa asju ajasid, ikka nii, et endal parem elu ja teiste turjal liugu laskmine. Marju ka ennast lõhkemiseni täis õginud, palk võimaldab, aga mina kaalun oma 176cm pikkuse juures vaevalt 65 kg. pensionist jätkub maksudeks ja mõningateks ravimiteks, aga ninaesine jääb nigelaks.Esisots on ainult enda peale mõtelnud, kõik seadused on ikka selliseks seatud, et ladvik uputaks ennast rasva sisse, aga rahvas närigu muru.\nuus tõus?Kas kohe lausa ESIMESEKS.10 aastat varastasite ja petsite rahvast.Kasige põrgu demagoogid.\nMichael ja Lillo\nEriti koomiline oleks Michal erakonna juhina :DDD\nOn ikka *targad*küll\nKus siis see tõus jäi,kui võimutsesite,ainult utopistlikud loosungid ja nüüd jutt sama:Kindlalt edasi!Kas nad ise ka usuvad ,mida suust välja ajavad...Ega loll ei tunnistada,et ta loll on.\nja LISAN ::::::ARSTIABI\nON TEIE TEHTUD SIGADUS ---TAHTSITE EESTIMAA PUHASTUST ;;;\nAGA NÄED ---EESTLANE PEAB VASTU::\nNB::: TEIE """ ORAVATE PUNT JÄTSITE HAIGE HAIGLA UKSE TAHA ! ! ! ---VÕI KOJU SURMA OOTAMA\nPildil on kaks kõrghariduseta poliitbroilerit, kes pärast kolmanda samasuguse kukkumist lähevad võimu pärast omavahel karvupidi kokku. Uskumatud tüübid, kes aru ei saa, et riigi valitsemiseks on vaja midagi pisut enamat kui nad endil arvavad olevat. Siit puudub veel keit, kes võiks samuti pildile tulla! IRW! Keegi neist ei mõista või ei taha mõista, et Eesti Rahva jaoks on rehvipartei teod tehtut ja seetõttu aeg täis! Krõlovi valmi "Orkester" tasuks poistel/tüdrukutel lugeda ja püüda selle mõtet tabada! IRW!\nNende päralt on tulevik\nPildil on kilekotiga altkäemaksu-raha tassinud pakikandja ning universaal-minister, ehk Kaabakas Pihkur.\nMida tähendab "teeb hetkel magistrit"??? Kas see on kohe kõrgharidus vä??? Äkki ta teeb seda kümmekond aastat ja ei saagi tehtud??? IRW: Pevkur - lõpetas 2002. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureusetööga "Kohaliku omavalitsusüksuse sisemise detsentraliseerimise probleeme osavalla ja linnaosa näitel". Baka on kõrghariduse I aste, mitte kõrgharidus!!! Mees pole päevagi tööl käinud. Alustas Nõmme LOV nõunikuna (neid kutsuti vanasti juhtmeteks). Kui Paet sai Toompeale oli noormees partei käsul "automaatselt" Nõmme linnaosa vanem ja sealt juba Riigikogu ja edasi kolm ministrikabinetti järjest!!! Kas see teeb temast mingi spetsialisti vä?\nBaka on võrdväärne NL aegse tehnikumi haridusega.\nei mingit reformi.\nEeestimaa ei vaja neid rollovargaid.\nJeesti vajab putinoide-kitsekasutajaid!\nei teagi, kumma broileri kätte kilekoti võiks viia, nii et tolku oleks?\nSiin pildil ilutsevad michalid ja antsipud annavad selgelt märku, et kõigi maade parteilased võixid ntx Neptuunile ümber asuda ja teised inimesed puutumata jätta.\nAlles nad lubasid Kuule kolida, aga mida kaugemale seda parem!\nMinu silmis pole Reformierakonnal ja Savisaarel mingit erinevust- mõlemad on enesekesksed võimuahned tegelased. Tundub, et Keskerakond Savisaareta õnneks on teistsugune kui Reformierakond ja Savisaar.\nOn ikka oravatel jultumust, vennike , kes tassis kilekottidega musta raha , tahab nüüd saada erakonna esimeheks?!\nKE on ilma Savisaareta tõesti teistsugune - absoluutselt otsustusvõimetu.\nSavisaar ja Ref vähemalt otsustasid midagi (kasvõi valesti), uus KE ei suuda midagi otsustada ning see on veelgi hullem.\nMis erinevus saabki olla liberaalidel liberaalidest? Neo- eesliite võid ka lisada, esindavad nad kõik sama poliitilist seltskonda, mille eesmärk on täpselt sama.\nHalenaljaks oli muidugi see nagu alajkirjandusest läbi käis, et kui nüüd Reformierakond kukkus, siis otsisid reformikad eelkõige kontakti just Savisaare ja Savisaare pooldajatega. Kus siis Teie põhimõtted on Reformierakond, kui Savisaarega isegi nüüd proovisite kokkuleppeid teha? Samamoodi toimis ju Reformirakonna ühe osa ja Savisaare pooldajate kootöö ka presidendivalimiste ajal ?\nAinult Mihhail viib Eesti 5 rikkama hulka,mede pere hääletab Mihhaili poolt.\nsa oled Hilja .\nKas see kargus ja vabadus tähendab veel rohkem kodutuid kargesse õhku vabalt liikuma?\nJaa veel rohkem pagulasi\nnäpuviga sõnas kargus, peaks vist k asemel v olema?\nlubadused, lubadused ja häbematu ning ülbe käitumine\nTäpselt nagu sinagi\nEga te ometi koti-jooksu ära ole unustanud, te ju sel alal " meistrid " !?!? Ilmas on igasugu huvitavaid jookse, trepi-, maratoni jne.\nSina ju õpetasid.\nTo krat Pärnust\nVaata, refipätt, ilmas on väga erinevaid inimesi , natuke soe, natuke oh,oh oosid, siis , natuke soodasid, poolsoodasid ja täissoodasid !! Sina, Seltsimees kuulud täie uhkusega täissoodade klassi !!\nminu meelest on nagu selle jälestusväärse pätikarja tegemisi .olemisi nähtud küll,kas neid pätte ikka on vaja ,peale varguste,kantimiste,kilekottide,korrup tsiooni pooldamise sealt ei tule,ehe kriminaalide kooslus---\nSina oled ka jälestusväärne\nAnonymous - We don't forgive We don't forget...\nMA tõesti ei saa aru, et mis mõte on sellisele pärnu Krati sugusele trollinärakale neid trollisente maksta nende täiesti mõtetute ja napakate haugatuste eest, mis on täiesti sisutud ja tee ka ta tööandjale, ehk oravate rotipesale ka mitte kuidagi au, vaid pigem veel rohkem häbi. Pärnu Krat näitab selgelt, et millised ajuinvaliidid neid orav-rotte ja isamaareetureid toetavad.\n..kui just mitte lapsepuhkusele..muidu on see jutt jama..sest ega riigikogu abiesimehena tööd eriti vähem pole..\nPalun, et need punavärdidest oravanärakad hakkavad siin veel tänavatel oma poliitika vilju maitsma. Taavi suviselt reetur-fotolt on varsti ihukaitsjad ümbert läinud ja Noosianust sooviks ka ilmselt nii mõnigi puna-krimmi-orava poolt pojaks riisutud kodanik kohata mõnel pimedal ja tühjal tänaval.\nVärd oled sa ise.\nise ka arusaad mida kirjutad või load lihtsalt värd sõnu ritta?\nPraegu ei näe paraku Reformierakonnas ühtegi uut värsket ilma minevikutaakadeta juhikandidaati kes paneks uuesti erakonna poolt hääletama nagu kunagi sai tehtud.\nKallas, Paet, Kallas jne\nja pöhiteesid -tegutsemismall- on see , mis nende näo määrab . Illustreeriv möla jookseb koolitatult , teod on vastupidi lubamistele .\nRefi tunnuslause vöiks olla : mötted , lubadused ja teod ei kattu iial !\nRosimannused peidus on? Eriti veel see tehniline pool?\nkärakas peeru ja kaks pubekat esimehekohta noolimas- see pole mingi kargus.\nTeised erakonnad on nalja numbrid.\nKuna sul puudub hinnanguvõime ja ilmselgelt ka haridus ning väljutad neid arvamusi ,mida reformionud on on pähe kebinud, oleks soovituslik puhata, panna näpukesed pee alla ja proovida kas või korrakski mõelda sobiva kohaga.