Teisipäeval kell 10-17 Jõgeva maavalitsuse kantselei töötajate koolitus Tartus. Külastatakse rahvusarhiivi uut keskust. Kell 12- 19 Eesti II Omavalitsuspäev Tallinnas. Kolmapäeval kell 13- 16 Jõgevamaa huvijuhtide nõupidamine maavalitsuses. Neljapäevast reedeni toimub Jõgeva maakonna arengutöötajate seminar Harjumaal. Neljapäeval kell 10-14 Jõgevamaa eakate päev Jõgeva kultuurikeskuses. Maakondade turvalisuse nõukogude koordineerijate koostööseminar maaeluministeeriumis.\nKolmapäeval kell 17.30 on Jõgeva kultuurikeskuses animafilm “Lego Ninjago Film” 3D. Kell 19.30 saab Jõgeva kultuurikeskuse kinos vaadata filmi “Victoria ja Abdul”. Neljapäeval kell 15 on Jõgeva linnavolikogu istung. Reedel kell 17.30 algab Jõgeva kultuurikeskuses animafilm “Lego Ninjago Film”. Kell 19.30 saab Jõgeva kultuurikeskuse kinos vaadata draamafilmi “Victoria ja Abdul”. Pühapäeval 1. oktoobril kell 12.30 esineb EELK Jõgeva koguduses rahvusvahelisel muusikapäeval organist Violetta-Viktoria Haletskaja.\nEsmaspäevast reedeni tähistatakse Siimusti algkoolis üleeuroopalist spordinädalat. Teisipäeval kell 15 volikogu kultuurikomisjoni koosolek Kuremaal. Kolmapäeval Jõgevamaa koolinoorte sügiskross Kuremaal. Neljapäeval kell 10 mihklipäeva laat Kuremaa lasteaed-algkoolis. Kell 14 vallavolikogu istung. Kell 15 Jõgeva valla laste seeriajooksu IV etapp Laiusel.\nTeisipäeval algusega 11 koguneb Mustvee kultuurikeskuses Teeklubi hooaja avaüritusele. Kultuurikeskuse galeriis saab näha fotorühmituse Hetkepüüdjad fotonäitust “Mere kutse” kuni esmaspäevani. Esmaspäeval kell 19 kultuurikeskuses vokaalansambel Minskist kavaga “Viimased reliikviad” – kõlamas parimad palad Georg Otsa repertuaarist, igihaljad vene rahvalaulud.\nEsmaspäevast reedeni mõisakoolis liikumisnädalat. Lasteaias Siilipesa sügisandide näitus. Reedel mõisakoolis sügislaat. Lasteaias tähistatakse mihklipäeva. Reedel peetakse Puurmani vallavolikogu istung. Puurmani rahvamajas kell 21 hooaja avapidu, tantsuks ansambel Singapur. Üllatusesineja. Saduküla rahvamajas laupäeval sportlik hommik, tutvustatakse uusi soetatud spordivahendeid ja tehakse üheskoos näidistreening.\nKolmapäeval kell 16 linnavalitsuse istung. Neljapäeval ja reedel osalevad linnapea Jaan Aiaots, ehitusnõunik Kersti Viggor ja majandusnõunik Maimu Kelder arendustöötajate ja planeerijate õppereisil Harjumaal. Reedel kell 14 rahvusvahelisele eakate päevale pühendatud pärastlõuna kultuurikeskuses. Esinevad Reet Linna ja Are Jaama. Pühapäeval kell 14 Põltsamaa kultuurikeskuse ees Heli Martini pingi avamine. Kell 15 muusikapäeva kontsert ‒ kohtumine helilooja Olav Ehalaga Kaastegev Hanna-Liina Võsa (vokaal) Põltsamaa muusikakooli saksofonikvintett ja Põltsamaa kultuurikeskuse muusikakollektiivid. Tasuta.\nKolmapäeval külastavad Adavere põhikooli ja lasteaia vanema rühma lapsed ja 1.-2. klassi õpilased Tallinna loomaaeda. Reedel toimub Adaveres mihklilaat. Lustivere põhikoolis ja lasteaias oodatakse reedel kell 17:30-19 kõiki huvilisi Rita Rätsepa koolitusele ja vestlusringile. Esku-Kamari koolis ja lasteaias toimub reedel mihklilaat.\nKolmapäeval kell 16 vallavolikogu istung.\nPühapäeval kell15 toimub EELK Torma Maarja kirikus kontsert muusikapäeva raames. Esinevad Kristel Aer (orel) ja Kirke Aer (viiul). Kontsert on tasuta.


Silja, Food & Paris: oktoober 2015\nSelle mõnusa kergelt vürtsika viimaste kodumaiste tomatite ja tšillipipraga supi retsept ilmus paar nädalat tagasi Laupäevaleht LP-s. Mul on blogs olemas juba mitu tomatisupi retsepti, millest üks on samuti röstitud tomatitega (siin on selle valmistamisest ka video), kuid häid (tomatisupi) retsepte ei ole ju kunagi liiga palju ;-)\nEt supp valmis hästi kiirelt, siis sobib see suurepäraselt ka argiõhtuteks, kuid igati hea on seda eelroana külalistele pakkuda - millegipärast arvatakse, et selle supi tegemiseks on kulunud tohutult aega ja vaeva :D Just sellised toidud mulle kõige rohkem meeldivadki, st minu arust on eriti tore, kui olematu vaevaga saab maitsva roa, mis maisteb nii, nagu oleksid tunde köögis veetnud! :)\nMina söön supi kõrvale alati krõbedaks röstitud kodumaist rukkileiba, puldil on üks uus Fazeri seemnetega täisteraleib, sest ma eriline saia sõber just ei ole, aga loomulikult ka mõne (röstitud) saia ja sepikuga on supp väga maistev. Ja lisaks meelepärasele juustule (pildil oleval supil on mozzarella) saab igaüks ka vastavalt soovile hapukoort peale panna.\n700 g-1 kg tomateid\n1 sl puljongipulbrit, -fondi või 1 puljongikuubik\nLõika kirsstomatid pooleks, suuremad tomatid sektoriteks. Puhasta ja koori sibul, lõika sektoriteks. Puhasta küüslauguküüned. Lõika tšillipipar pooleks, eemalda seemned. Aseta kõik aedviljad ahjuvormi, piserda peale oliiviõli ja puista tüümianivarred. Võid värske tüümiani asemel kasutada ka (külm)kuivatatud tüümiani. Raputa peale pisut suhkrut ja soola. Küpseta aedvilju ahjus 200 kraadi juures u 20 minutit, kasutades grillrežiimi, kuni tomatid on äärtest krimpsu tõmbunud.\nEemalda tüümianivarred, vala aedviljad vormist potti ja püreesta saumikseriga. Võid püree teha ka kannmikseris või köögikombainis. Vala peale tomatimahl ja lisa puljongipulber, -fond või -kuubik ning lase keema tõusta. Lisa pisut (ehk 0,5-1 tl) suhkrut ning maitsesta vajadusel soola ja pipraga. Serveerimisel rebi sisse mozarella't või tükelda fetat või puista parmesanilaaste. Lisa ka tüümianilehti ja nirista oliiviõli. Kõrvale sobib eriti hästi tervislik rukkijahust täisteraleib.\nPostitaja: Silja Luide kell 09:02 0 kommentaari\nPostitaja: Silja Luide kell 14:00 0 kommentaari\nViigimarja-mandlikook (mahlane ja gluteenivaba), juttu ka viigimarjadest, jooksuvõistlustest ja kokasaatest\nSaaremaa kolme päeva jooksult naastes tunnen end alati tõelise kangelasena! Lugesin just hiljuti mingist väljaandest ühe tuntud ajakirjaniku artiklit (kes täpselt ja kus kirjutas, enam kahjuks ei mäleta, aga see oli umbes nädal või paar tagasi), kus oli kirjas midagi umbes sellist, et pärast maratoni jooksmist tundub talle, et kõik on võimalik. Naljakas, et nö tavalise maratoni läbimine, mis ka just kergete asjade kategooriasse ei kuulu, minus sellist tunnet pole tekitanud, küll aga Saaremaa võistlus, kus maratoni distants on jaotatud ära kolmele päevale (10+16,195+16 km). Tavaliselt osaled jooksuvõistlusel, annad endast kõik (ehk max pingutus) ning seejärel puhkad ja taastud mitu päeva. Saaremaal aga pingutad esimesel päeval, samuti teisel ja kolmandal, kusjuures puhkuseks ja taastamiseks aega eriti just ei jää, vaid väsimus muudkui kumuleerub. SPA-rõõmud (basseinid, saunad, mullivannid) teevad küll lihaste olukorda kergemaks, aga samas mõjuvad ikkagi pisut väsitavalt, eriti kui seal kõigil kolmel päeval mitu tundi veeta (ja samal ajal on tugev trenn kõhulihastele):) Kolmandal päeval jooksed ikkagi vähem või rohkem valutavate lihastega, juba põrutus vastu asfalti on oma töö teinud ... Kui muidugi õhtuti klubisse ei läheks, oleks väheke parem ja uneaega tuleks kahe öö peale kokku rohkem kui vaid mõned tunnid, aga ega see ikkagi väga palju päästaks, sest joosta pmst nii kiiresti, kui jõuad, tuleb ju ikkagi 3 päeva järjest :) Enda võimete maksimaalselt proovile panek annabki ilmselt ka suurema rahulduse ja rõõmu, eriti veel, kui millegi toreda arvelt (tantsimine jms) kompromisse ei tee :D Seda enam, et kui oleks õhtuti varakult magama läinud, ei teaks ma siiamaani, et selline isik nagu Suur Papa on olemas, ammugi teda laval näinud, rääkimata Marju Läniku live esinemisest :P Silmaring sai küll oluliselt laiemaks:D Muidugi, oma telefonis oleva samme lugeva äpi arvates ma terve laupäeva ainult luuserdasin, sest kuigi kõigi tegevustega kokku tuli mu ilmselt ligi 30 000 sammu, siis mu päeva hotellitoas veetnud mobla suutis vaid 10 neist ära fikseerida :)\nÜks kaasaelaja raja äärest olevat kuskil öelnud reedest jooksu kirjeldades, et kõigepealt tuli must mees ja siis järgmisel päeval valged mehed järgi :D Päris naljakas võrdlus muidugi, aga kui vaatasin esimest saadet sarjast Eesti Parim Pagar, oli mul täpselt sama tunne. Maailma vanimas (ja ühes parimas) kokakoolis Le Cordon Bleu kõik kolm patisserie taset minu teada edukalt lõpetanud Merle töövõtted, kiirus, puhtus, tehnika, retseptid jms on nii eristuv, et ma ei kujuta ette, kuidas ülejäänud, kes kõik on ilmselt igati tublid kodukokad, saaksid talle midagi vastu panna. Merle omandatud kondiitridiplom (mida see hõlmab, saab siit lugeda), mis kombineerituna korrektsuse, tarkuse ja andekusega ei jäta kahtlust, et kui just midagi totaalselt valesti ei lähe (no herilane ei hammusta, ahi ei plahvata vms), kes saate võidab:) Hiljem nähtud katkendeid mõnest saatest on mu esmamuljet ainult kinnitanud. Ilmselt peavad saatetegijad ikka kõvasti vaeva nägema, et võistlus vähemalt paistaks telekas võistluse moodi, natukenegi tasavägise ja piget pakkuvana ... Selgeltnägija ma ei ole ja alati võib realiseeruda ka see 1%-line tõenäosus, kuid hetkel olen küll valmis kihla vedama, et just Merle saate Eesti Parim Pagar võidab :) Anyone?!? :D\nMul on hea meel, et sügiseti rõõmustavad meid lisaks kodumaistele aia- ja metsaadustele välismaised värsked viigimarjad, mida müüakse hetkel soodsa hinnaga nii turgudel kui ka suuremates poodides. Viigid, mida on kasutatud toiduks juba ligi 7000 aastat, sobivad salatitesse, kookidesse ja magustoitudesse, samuti moosidesse, marmelaadidesse ja tšatnidesse. Viigimarjast tehtavat ka veini, röstitud viljadest aga kohvi aseainet viigikohvi.\nVahemeremaadest pärineva viigipuu tavaliseks elueaks on ligikaudu 100 aastat. Saaki hakkab puu andma kaheksandal aastal ja kõrgsaagi aeg kestab umbes neljakümnenda eluaastani. Puu annab aastas umbes 100 kg viike, millest saab 30 kg kuivatatud viike. Õitsemisest viigimarja valmimiseni kulub 50-90 päeva, seepärast jõuab puu soojal maal kolm korda aastas saaki anda.\nViik ehk kotti peidetud vilikond, sisaldab suurel arvul pisikesi pähklikesi. Viigid on küll väga head kiudaineallikad, kuid muid kasulikke toitaineid leidub neis väiksemas koguses. Suhkruid on värskes viigimarjas 9-24 %, valku 0,9-1,9 % ja happeid 0,2-0,7 %; kuivatatud viigis leidub aga 57-77 % suhkruid, kuni 6 % pektiini, kuni 5,7 % valku ja umbes 1 % rasva.\nOstes tasuks valida võimalikult küpsed ja pehmed, aga mitte juba lödid viigid. Itaaliast pärinevad viljad on parimad juunist augustini, Kreekas ja Türgis kasvanud aga septembrist oktoobrini.\nKui soovid gluteenivaba kooki, siis kasuta valmistamisel riisi- ja maisijahu (pildil olev küpsetis on tehtud nendega). See mahlane ohtra mandlitäidise ja viigimarjadega kook on üks mu enda selle sügise lemmikuid :)\n240 g nisujahu või 120 g maisi- ja 120 g riisijahu\nSõelu jahu(d), sega läbi suhkruga ja haki noaga või töötle köögikombainis hulka külma või kuubikud kuni tekib jämedat riivsaia meenutav puru. Klopi muna kergelt lahti, sega taina hulka ja töötle ühtlaseks massiks. Kui tainas on kleepuv, lisa veel jahu. Mätsi palliks, keera see kilesse, vajuta lapikuks ja hoia vähemalt 30 minutit külmkapis.\nRulli tainas jahusel pinnal laiali ja aseta 24 cm läbimõõduga ümmarguse lahtikäiva vormi põhja ja ääretele. Eelnavelat kata vormi põhi küpsetuspaberiga, määri ääred võiga ja puista üle jahuga.\n200 g mandlilaaste või peeneks jahvatatud mandleid\n2 sl nisu- või riisijahu\n400-500 g värskeid küpseid viigimarju\nAseta mandlilaastud köögikombaini ja töötle peeneks. Lisa tükeldatud või, suhkur, jahu ja munad ning töötle ühtlaseks pastaks. Sega hulka riivitud sidrunikoor ja tõsta segu vormi. Aseta pooleks lõigatud viigimarjad lõikepind üleval pool koogi peale ja suru neid pisut täidise sisse. Küpseta ahjus 180 kraadi juures u 45 minutit kuni kook on pealt kuldpruun. Lase koogil enne lahtilõikamist vähemalt 15 minutit taheneda. Kook on väga hea nii külmalt kui ka soojalt. Jahtunud koogile võid sõeluda tuhksuhkrut.\nPostitaja: Silja Luide kell 20:57 3 kommentaari\nHispaania päevast ei ole ma varem kirjutanud, aga kuna tänavu olin sellel tähtsal päeval Hispaania suursaadiku vastuvõtul, päev enne aga Eestis elavate hispaanlaste jt Hispaania-huvilistega elu esimest fideuà'd söömas, siis oleks patt seda mitte teha :) Kuigi ajendiks ja motivatsiooniks sai muidugi ettepanek tähtpäevast nädalalehes Eesti Ekspress kirjutada (artikkel ilmus eilses lehes). Kuna huvitavaid teemasid, põnevaid üritusi, uudiseid jms, mida kajastada, on nii palju (ja tuleb igapäevaselt muudkui juurde), siis on vaja ikkagi alati konkreetset põhjust, õigemini küll väljaande trükki minekust sõltuvat tähtaega, et end kokku võtta ja kiirel ajal muude toimetuste kõrval arvuti taha kirjutama mobiliseerida ... :)\nHispaania on üks mu lemmkriike, kus ma vähemalt korra aastas käia üritan. Sel kevadel olin seal isegi üle kuu ja septembrist alates õpin lõpuks ometi hispaania keelt, mida ma tõeliselt naudin:) Mulle meeldib Hispaanias kõik! Seal on imeline toit, loodus, arhitektuur, veinid, inimesed ja - loomulikult- jalgpall! Ma tõesti ei jõua ära oodata, millal saame La Liga mänge telekast vaatama hakata, sest just selles liigas mängivad hetkel paljud mu lemmikjalgpallurid. Õnneks vähemalt saab Eurospordi ja juurde ostetud Viasati spordikanalite kaudu Meistrite liigale, Premier League'ile ja Bundesligale kaasa elada, aga kui ka Hispaania klubijalgpall meieni jõuaks, siis oleks elu ikka juba väga ilus! :D\nKui ma Hispaania söögist kirjutades tunnen end suhteliselt mugavalt (olen seda nt siin, aga ka blogis teinud), siis Hispaania päevast rääkides see päris nii ei ole, kasvõi juba sellepärast, et enamik hispaanlastest, kellega ma sel teemal vestlesin, kasutab sellest rääkides ikkka vana nime ja kõigil on pisut erinev versioon sellest, kuidas ja millistes riikides seda täpselt tähistatakse. Niiet palusin oma eilses EE-s ilmunud lookese üle vaadata Hispaania Eesti saatkonnas juba üle 10 a töötanud, Tartu Ülikoolis hispaania filoloogiat õppinud kooliõel, kes mu jutukese sisu õnneks heaks kiitis (aitäh veelkord, Liisa!) :)\nMis aga fideuà'sse puutub, siis see on Valencia analoog paella'st, ainult et riisi asemel on makaronid. Järgmine ja kõik teised fotod (välja arvatud pildid oamäärdest) on tehtud telefoniga eelmisel suvel Hispaania keskoasas mägedes ja Madriidis A & M pulmas ning sellele eelnenud ja järgnenud päevadel, õhtutel, pidudel, ühistel söömaaegadel jne. See on klassikaline paella, samasugusel pannil valmistatakse ka fideuà'd. Reeglina tuleb see roog restodes ette tellida ja on mõeldud mitmele - ühe inimese portsuna saab seda minu teada vaid turistikates kohtades, aga siis see pole ka päris see ...\nKuna EE-s oli jube vähe ruumi, siis ei saanud kirjutada oma lemmikust jamón ibérico'st, aga see-eest saan oma lemmikasjast ja -poest jagada fotosid :)\nEsmaspäeval, 12. oktoobril tähistasid hispaanlased nii kodus kui ka võõrsil asuvates saatkondades riigi olulisimat püha, millega mälestatakse Christopher Kolumbuse maabumist Ameerika rannikul 1492. a samal kuupäeval. Kuigi tähtpäeva nimetus on juba 1987. a-st alates ametlikult Fiesta Nacional de España, siis rahva seas kutsutakse seda siiani varasema Día de la Hispanidad’iks. Algne tiitel rõhutas Hispaania seotust rahvusvahelise latiino kogukonnaga, mistõttu nimemuutuse eesmärgiks oli kaotada viited kolonialismile ja ajaloolistele sidemetele Ladina-Ameerikaga. Et samal päeval tähistatakse ka Relvajõudude päeva, toimub Madriidis iga-aastaselt uhke sõjaväeparaad.\nHetkel räägib maailmas hispaania keelt üle 590 miljoni inimese ning Hispaania päeva peetakse erinevate nimetuste all enamikes Lõuna- ja Kesk-Ameerika maades, samuti Ameerika Ühendriikides, kus seda tuntakse Kolumbuse päevana.\nHispaania köögi algupäraks on talupoja lihtne toit, mida valmistati enda kasvatatud viljadest ja kariloomadest põhimõttel, et midagi ei tohi raisku minna. Asukoha tõttu on hispaanlaste toidulauda sajandite jooksul mõjutanud roomlastest ja kreeklastest, samuti mauridest vallutajad ning juudid. Suur mõju oli ka koloniaalajastul, sest Ameerikast jõudsid Hispaaniasse nüüdseks igapäevaseks muutunud asjad nagu tomat, kartul, paprika, vanill, kakaouba ja šokolaad, millest viimane põhjustas tõelise furoori, sest just Hispaanias prooviti esmakordselt selle segamist suhkruga, et kakao looduslikust mõrudusest lahti saada.\nHispaaniasse reisides tasuks lisaks imemaitsvatele värsketele mereandidele ning suurepärastele sinkidele ja juustudele ära proovida ka mõned olulisemad kohalikud road. Andaluusiast pärinev rikkalik ja värskendav külmsupp gazpacho, mida hakkasid algselt valmistama talupojad, et kuuma päikese käes pikki tunde tööl tehes vastu pidada. Toitev ja kiiresti valmiv roog varustas kurnatud keha nii vajalike mineraalide ja sooladega kui ka hoidis seda hüdreerituna. Selle praegust põhikomponenti, Lõuna-Ameerikast pärinevat tomatit, hakati supile lisama alles 15. sajandi lõpus pärast selle kontinendi avastamist.\nÜks levinumaid roogasid on tortilla de patatas, mida tuntakse ka Hispaania omleti nime all. Kartuliomletti valmistatakse vahel ka hommikusöögiks või eelroaks ja nauditakse soojalt, kuid sageli pakutakse seda jahtunult ja väikesteks tükkideks lõigatuna just joogi kõrvale tapa'na. Põhikomponendiks on aeglaselt pannil küpsenud kartulid ja munad, vahel lisatakse hakitud sibulat, paprikat ja vürtsikaid sealihast vorstikesi ehk chorizo't. Hispaania omletti saab enamikes söögikohtades, seda pakuvad reeglina kõik hispaanlastest sõbrad või tuttavad, kui neile külla minna, samuti on see menüüs riiklikel vastuvõttudel (nt esmaspäeval oli see üks väheseid Hispaania toite, mis rikkalikul laual oli). See on A ema tehtud tortilla de patatas\nTapa on väike suupiste, mida serveeritakse külmalt nii alkohoolsete kui ka mittealkohoolsete jookide kõrvale baarides ja kohvikutes. See võib olla väike võileivake, kalmaarirõngad, krõpsud, salati vm toidu portsjon. Tapa, mis tähendab tegelikult hispaania keeles kaant või katet, tuleneb sellest, et klaas õlut või veini kaeti kas leiva- või singiviiluga, et kärbsed ei lendaks joogi sisse. Tihti on tapa’na serveeritud erinevate määretega saiad, millest üks variant on siin. Tapas tuuakse reeglina tasuta jookide kõrvale (kui pole just special tapas bar - nendes on arvestus ja tasumine reeglina tikkude järgi, mis taldrikule jäävad) ja selle eest raha ei küsita. Mõned stiilinäited on siin:\nValgete ubade ja tuunikalakattega tapas\nSeda määret olen pakkunud ka külas käinud hispaanlasele ja tema sõi oma kaaslasega seda nii hoogsalt (ja kiitis), et võin retsepti julgelt jagada :D Kuna klassikalist krõbeda paksu koorega tihket saia, mida hispaanlased kodumaal söövad, ei ole veel Eestis leidnud, siis olen juurde pakkunud suure seemnesisaldusega mitmevilja pehmikuid. Arvasin, et tegemist on Fazeri tootega, aga dr Google'i abil sain teada, et hoopis Eesti Pagari poolt tehtud :) Või siis lihtsalt Fazeri tooteid pole netis ... Mul on see hetkel üks lemmikuid nö poeleibasid (eriti just röstitult) ja välismaalastele (sh Hispaaniast) läheb ka igati hästi peale.\nKui on suurem seltskond, kes ei istu laua ümber, siis on seda määret mugavam serveerida nii nagu retseptis kirjas ehk klassikalise tapa'na mitte nii, nagu fotodel näha. Maistev on muidugi mõlemat moodi ja minu jaoks on see kate nagu hummuski selles mõttes, et kui midagi eelmisest õhtust pärast külaliste lahkumist järele jääb, siis söön ise niisama lusikaga ära :D\n480 g (2 purki) valgeid ehk võiube\n200 g (1 karp) tuunikala õlis\nvajadusel oliiviõli ja soola\nServeerimiseks: saia, küüslauku ja oliiviõli\nsoovi korral kappareid, kuivatatud tomateid või oliive\nKurna oad, aseta koos tuunikala ja konservis oleva õli, anšooviste ja sidrunimahlaga köögikombaini ning töötle ühtlaseks. Maitsesta tšillihelveste ja vajadusel soolaga. Kui konsistents tundub paks, siis lisa supilusikatäis või paar oliiviõli.\nServeerimiseks rösti saiaviilud ja hõõru neid poolitatud küüslauguküüntega. Määri peale oamääre, nirista pisut oliiviõli. Võid tükeldada peale kuivatatud tomateid või oliive. Kui kasutad kappareid, siis soovitan need eelnevalt pannil õli sees krõbedaks frittida.\nSildid: kala/mereannid, suupiste, tervislik\nHomme, 14. oktoobril on gluteenivabade toitude töötuba eriti hea kohvi kodus Gourmet Coffee City's. Täpsem info on olemas ürituse lehel FB-s. Räägime erinevatest jahudest ja nippidest nisujahuta küpsetamisel. Olete kõik oodatud! :)\nSalati retsept pärineb Jamie Oliverilt, kes ise ütleb: "Trust me, this fig salad recipe will blow your socks off – it's beautifully creamy, sweet and salty". Tuntud telekokk armastab enda sõnul seda salatit, sest lisaks asjaolule, et see on uskumatult vähe vaevanõudev, on salat ka suurepärane kreemja juustu, magusate viljade ja soolase singi kooslus. Ja salati nimi "The easiest sexiest salad in the world" on samuti Jamie enda pandud:)\nOmalt poolt võin kinnitada, et see on tõesti imemaitsev ja ülilihtne ning kuna see on eriliselt popp ka meeste hulgas, siis on seda siin majas juba mitmeid kordi taldrikule kokku kuhjatud:) Ajakulu on minimaalne ja täiesti pöördvõrdeline sellest saadava maitsenaudinguga (mis on loomulikult maksimaalne!):) Kui kõik niiiiii head asjad taldrikule panna, siis saabki ju tulemuseks olla ainult midagi eriliselt maitsvat?!:) Ja ei saa jätta mainimata, et salat on ideaalne veinikõrvane ;-)\nBuffalo ehk pühvlipiimast valmistatud juustu asemel võid soovi korral kasutada muud (aga võimalikult kreemise sisuga) mozarella't; Itaalia singi asemel mõnda kodumaist toorsuistusinki (mina pildil oleva salati puhul tegingi seda); basiilikulehed võid asendada rukolaga. Kogustesse (va kaste) suhtu loominguliselt :)\n4 viilu Parma sinki või prosciutto't\n6 sl extra virgin oliiviõli\nLõika viigimarjadele ristid sisse neid mitte päris lõpuni läbi lõigates. Pressi sisu alt poolt väljapoole, et see oleks paremini näha. Aseta viigimarjad alusele, lisa iga vilja kohta üks singiviil. Lisa mozzarella ja puista peale basiilikulehti või rukolat. Sega kastmeained omavahel ja nirista salatile. Serveeri krõbeda koorikuga saiaga, et serveerimisaluselt kõik sinna valgunud mahlad kätte saada.\nPostitaja: Silja Luide kell 18:36 4 kommentaari\nSildid: aedvili, puuvili, salat, sealiha, suupiste, tervislik\nHästi palju räägitakse viimasel ajal supertoitudest (ingl k superfoods), mis meie tervisega imesid tegevat ja krõbedast hinnast hoolimata peaksid meie igapäevases menüüs olema. Kindlasti on need kaugelt kohale toodud toidud igati kasulikud, kuid hetkel on meil täiesti tasuta saadaval kodumaised toitainepommid - veel praegugi on metsaalused pohladest punetamas, koduaedades aga muru õunapuude all kasulikest aintetest tulvil ubinaid täis. Kuigi õunasaak on sel aastal enamikes kohtades kesine, on pohli seevastu rekordiliselt. Neid tasub kookidesse, keedistesse jm toitudesse sättida nii ilusa värvi kui ka mõnusa hapuka maistenüansi tõttu. Ubinadki sobivad sarnaselt pohladega soolastesse ja magusatesse roogadesse.\nNii õunad kui ka pohlad olid juba meie esivanemate poolt väga hinnatud ja laialdaselt köögis kasutusel. Eriti head olid need (ja on ka praegu) just liharoogade ja jahutoitude lisandina, kuna hõlbustavad seedimist ja soolestiku talitust. Mõlemad viljad on põhjamaade inimestele talvisel ajal hindamatuks vitamiiniallikaks, samuti on tegemist väga hästi säilivate asjadega. Viimase tagavad just orgaanilised happed - mida rohkem on viljalihas happeid, seda paremini need säilivad, sest bakterite ja hallituste areng on happelises keskkonnas takistatud.\nÕunte viljalihas on kõige rohkem õun- ja sidrunhapet, koortes ka sipelg- ja äädikhapet. Happed on olulised õuna maitse kujunemisel; eelkõige omab tähtsust suhkrute ja hapete vahekord - õunad, milles on vähe suhkruid ja happeid, on magusamad õuntest, mille suhkru ja happesisaldus on suurem. Üllatavalt on pohlamarjades ohtralt suhkrut, eriti fruktoosi, kuid nendes sisalduvad erinevad happed (sidrun-, õun, oblik-, äädik-, bensoe- ja ursoolhape) suudavad magusa maitse peaaegu täielikult varjutada.\nPohla kasulikkusest olen juba siin ja siin kirjutanud, kui oluliselt ei jää palukale alla ka rikkaliku biokeemilise koostisega õun. Selles sisaldub väikeses koguses peaaegu kõiki mineraale ja vitamiine, rikkalikult C-vitamiini, märkimisväärselt antioksüdantseid karotenoide ja kaaliumi, samuti magneesiumit ja fosforit. Seemnete söömisel saab lisaks ka E- ja A-vitamiini. Õunas leidub ohtralt kiudaineid (100 g kohta 2,1-2,3 g) pektiini, glükaane, tselluloosi, hemitselluloosi. Kombineerituna teiste selles puuviljas sisalduvate toitainetega muutuvad need tervisele kasulikuks koosluseks, mida kokkuvõttes võiks seostada suurema koguse kiudainete söömisega.\nMaailma puuviljanduses on õunapuudel viinamarjade, tsitruseliste ja banaanide järel auväärne neljas koht. Õunasorte on maailmas 40 000 ringis. Ubinad võiks olla meie toidulaual igapäevaselt ja aastaringselt, sest need mõjuvad hästi meie nahale, aitavad vererõhku normis hoida, vere kolesteroolitaset tasakaalustada, säilitada veresoonte elastsust, stimuleerivad jääkainete eraldumist organismist ja mõjuvad hästi südame-veresoonkonnale. Õunad on vastunäidustatud vaid neile, kes on liighapude toitude suhtes tundlikud või kannatavad maohaavandite käes.\nKohendasin natukene ühte vana head rabarbrikoogi retsepti ja sain tulemuseks veelgi suus sulavama pohla-õunaküpsetise ;-) Seekord kasutasin kaneeli asemel kardemoni, nisujahu asemel maisijahu ja osa suhkrust (150 g) asendasin heleda muscovado'ga. Peale puistasin demerara't, rabarbri asemel kasutasin enda korjatud pohli ja õunu. Kui soovid, võid asendada pohlad õuntega - sel juhul lisa koogi sisse vähemalt 1,2 kg õunu. Kuigi õunu tundub olevat tainaga võrreldes suhteliselt palju, tuleb arvestada taina kerkimisega ning kui lisada väiksem kogus vilju on oht, et kook tuleb liiga kuiv.\nRetseptis toodud kogusest saab terve suure ahjuplaaditäie kooki. Kui sul suurele hulgale inimestele pole vaja kokata, siis soovitan teha kooki poolest retseptis olevatest kogustest ja kasutada 20X30 cm läbimõõduga neljakandilist vormi.\n3 sl nisu- või maisijahu\n1 tl peenestatud kardemoni v 2 tl jahvatatud kaneeli\n600 g tükeldatud õunu\n2-3 sl demerara suhkrut (soovi korral)\nVahusta toasoe või ja suhkrud, lisa vahustades ükshaaval toasoojad munad. Sega jahu, tärklis, küpsetuspulber, sool ja kardemon või kaneel omavahel, lisa võivahule ning sega ühtlaseks. Laota tainas suurele küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ning puista peale õunatükid ja pohlad. Puista koogile demerara suhkur ning küpseta 200 kraadi juures 25 minutit.\nPostitaja: Silja Luide kell 12:54 2 kommentaari\nSildid: gluteenivaba küpsetis, kook, maisijahu, marjad, rabarber, õun\nPraegu saab poest ja turult magusaid viigimarju, mida on lihtsalt võimatu ostmata jätta!:) Jagasin ise sel laupäeval LP-s mõningaid retsepte, kuid hetkel on nii kodu- kui ka välismaistes blogides ohtralt ahvatlevaid ja põnevaid kasutusviise nendele supreheadele ja imeilusate:) viljadele! Vähemalt oma Instagrami feed'i vaadates jääb küll selline mulje ja tuleb tunnistada, et lisaks pohladele, õuntele, pirnidele ja ploomidele on minulgi viigimarjad köögis praegusel ajal pidevalt kasutusel olgu siis niisama süües, hommikusele kohupiimakreemile lisades või muul viisil (koogis, salatis, ahjus röstides, juustuvaliku kõrval). Kindlasti tasub ideede hankimiseks kiigata ka D-kokaraamatusse - sealt leiab palju toredaid retsepte sügisandide kasutamiseks!\nTegin siidriga õunakooki kõigepealt maisi- ja riisijahuga. Küpsetamise ajal aga olin nii hõivatud vestlusega, et tegutsesin pooleldi autopiloodil ja üldse ei fikseerinud ära, kas küpsetuspulbrit lisasin tainasse või mitte. Gluteenivabades küpsetistes on nimelt see "väike" probleem, et kuna gluteeni pole, tuleb kerkimine ja õhulisus saavutada muud moodi, nt mõne kergitusainega. Niiet, kas siis ilma küpsetuspulbrita või koos sellega (seda ju teada enam ei saa:)), gluteenivaba versioon sellest koogist ei tulnud päris see, mida lootsin ... maitseomadused küll ei kannatanud, kuid see-eest oli tekstuur pisut raskepärane ja tihke. Perfektsionisti elu pole mingi meelakkumine:P ja kuna siidrit oli veel teist sama palju pudelis järel (ja viimase lonksuga premeerisin ennast tubli töö eest), siis küpsetasin kohe uue koogi, kasutades seekord nisujahu, ning tulemuseks oli täiesti korralik kook:) Ära söödi muidugi ka esimene kook ehk gluteenivaba variant, sest ilmselt nende kahe vahest saangi ainult mina ise aru, aga kui keegi soovib seda teha, siis mina nisujahuta variandile garantiid ei anna :D\nKasutasin koduaia Antonovkat, mille jätsin koorimata nagu alati koduste õunte puhul, ja uut kodumaist õunasiidrit Linda Ubin, mille on valmistanud Eesti suurim joogitootja A. Le Coq. Poolkuiv siider on toodetud Võrumaal Linda Nektaris valmistatud õunaveinist (ehk "õunavein on selle tähtsaim koostisosa", nagu etiketil kirjas). Joogile ei ole lisatud suhkrut, see on õrna mulliga ja mõõduka alko sisaldusega (4,5%). Koogi sisse ja niisama külmalt (nt saunas) nautimiseks väga hea jook! Kuna minu süda kuulub traditsioonilisel ehk nn šampanjameetodil valmistatud kuivale siidrile, siis ma ise piirdusin vaid degusteerimisega, kuid need, kes jõid, olid rahul. Ja minu arvates väärib igati tunnustamist, et ka suurtootjad hakkavad üha rohkem naturaalsuse poole liikuma ja kvaliteedile rõhku panema! Eesti suuruses riigis saabki ilmselt méthode champenoise' siidri valmistamine olla väikeste tegijate pärusmaa, sest turg sellele on paraku vägagi piiratud - ma ei usu, et see Eestis (vähemalt veel mitte lähiajal) nišitoote staatusest välja saab ...\nNii muscovado kui ka demerara suhkru asemel võid kasutada ka fariinsuhkrut, sarapuupähklite asemel aga India pähkleid või mandleid. Pildil olevas koogis ongi röstitud India pähklid, sest metspähklid ja mandlid said kodus otsa :)\n3 sl suhkru(roo)siirupit (kasutasin seda)\n1,5 dl poolkuiva alkoholiga õunasiidrit\n60 g heledat muscovado't\n60 g kivideta datleid\nAseta 20 g võid ja siirup kastrulisse ning kuumuta, kuni või sulab. Lisa siider.\nSega sõelutud jahu, küpsetuspulber, sool, ingver ja suhkur omavahel. Haki datlid ja pooled pähklid ning lisa jahusegule. Lisa siidrisegu ja muna ning sega õrnalt läbi. Tõsta tainas küpsetuspaberiga vooderdatud 20X30 cm neljakandilisse vormi.\nLõika õun õhukesteks viiludeks ja viilud pooleks. Sulata kastrulis ülejäänud 40 g võid, lisa suhkur, jahu, ülejäänud pähklid (hakituna), kaneel ja õunaviilud ning sega korralikult läbi. Laota segu vormi taina peale.\nKüpseta ahjus 170 kraadi juures 30 minutit kuni kook on kuldpruun ja sissetorgatud tikk tuleb puhtalt välja. Lase koogil vormis jahtuda ja lõika ruutudeks. Sõelu peale tuhksuhkrut või nirista veel siirupit. Eriti hea koos vanillikastme või -jäätise, vahukoore- või toorjuustukreemiga.\nPostitaja: Silja Luide kell 10:30 0 kommentaari\nSildid: kook, pähklid/mandlid, õun\nSeptember oli üks eriliselt tore kuu! Soojad ilmad ja palju toredaid (eriti just toidualaseid) sündmusi, millest eraldi äramärkimist väärib põhjamaade suurim toidufoorum Sauce, millest üks tore ülevaatlik video on siin. Minul kujunes mihklikuu (kusjuures sünonüümisõnastik annab vasteteks veel sügis-, kooli- ja kanarbikukuu) :) ka täiesti spontaanselt teatrikuuks, sest sattusin sinna suisa viis korda(!). Ja muidugi kniks ja tänusõnad veelkord piletite hankijatele!!!\nTallinna Linnateatris sain vaadata etendusi "Aju jaht" ja "Krabat", mis mõlemad mulle väga meeldisid ja mida julgen kõigile soovitada, aga veelgi rohkem nautisin Vanemuise Sadamteatris "Tappa laulurästast" ja suures majas mängitavat ooperit "Carmen". Mind üllatasid positiivselt need suurepärased tükid ja eriliselt head osatäitmised, samuti rahvast tulvil saalid. Et Linnateatri pisikesed ruumid on puupüsti rahvast täis, on ju normaalne, aga Vanemusie suure maja rõduga saali puhul seda iga kord ei pruugi näha :) "Carmenit" võiks täitsa vabalt ka teist korda vaadata, eriti suur kontrast on see mu viimase, paariaastataguse "Carmeni" kogemusega meie rahvusooperist. Lisaks välismaalastest peaosatäitjatele tegi Vanemuise tükis kaasa väidetavalt Eesti parim ooperikoor (ehk Vanemuise enda ooperikoor), balletitrupp ja noored andekad avalikkuses veel vähetuntud lauljad Rasmus Kull ja Simo Breede (ei saa jätta mainimata, et mõlemad on mu koolivennad MHG-st). Kui Simot järgmisel õhtul ühel sünnipäeval nägin, siis ta mainis, et ta teeb peaaegu kõigis Vanemuise muusikalavastustes kaasa, niiet veel üks põhjus järgmised teatrikülastused ette võtta :)\nVanemuises on tegelikult üldse palju häid lavastusi ja pean piinlikkusega tunnistama, et olen ise neist vaid ühte - Oksaneni romaani põhjal tehtud "Kui tuvid kadusid" - näinud, kui kevadel Tartus olles esikale juhtusin. Isegi Linnateatri praegusest repertuaarist olen rohkem etendusi ära vaadanud! Õnneks on mul aga piletid olemas jaanuariks muusikalile "Ooperifantoom", kus siis veel on peaosas Stephen Hansen (kevadel vahetab Koit Toome ta välja). Vanemuine oli üldse kolmas (!) professionaalne teater maailmas (peale Londoni West End'i ja NYC Broadway), kes võis teha sellest Webberi teosest oma versiooni, ja see on suur tunnustus teatri eelnevale tööle tema loominguga. Kui Tim Rice Tartus muusikali "Evita" vaatamas käis, olevat ta olnud Vanemuise versiooniga väga rahul, samuti leidnud, et Siiri Sisask on palju parem peaosas kui Madonna :) Nägin ka hilisemat Vanemuise lavastust, kus Evita osas astus üle Maarja Liis ja tema oli ka Evitat kehastades minu arust väga tore (kuigi Siiri Sisask on endiselt mu lemmik laulja selles rollis)!\nKoogid sünnivad erinevatel põhjustel, nt see kook sai tehtud augusti lõpu poole tänu sellele, et oli veel koduaia punaseid sõstraid külmkapis ning üks tops kingitud magusat 33%-lise kakaosisaldusega kakaojoogipulbrit ootas tarbimist. Kuna ma magusaid jooke ei armasta, siis ainus viis sellise kakao kasutamiseks oligi leida sellele koht mõnes küpsetises.\nMarjadest sobiks sellesse kooki eriti hästi kirsid, vaarikad ja mustad sõstrad, kuid punaste sõstarde ja mustikatega sai samuti igati mõnus. Praegusel ajal soovitan katsetada pohlade või jõhvikatega. Kui kasutad külmutatud marju, siis sulatada neid enne koogile lisamist vaja ei ole, kuid lisa neid 200 g. Värskete marjade kogust võid aga vabalt 300 grammini suurendada. Pruun suhkur annab koogile tummisust veelgi juurde, seega soovitan valge suhkru asemel siin pigem heledat v tumedat muscovado't, fariin- või melassisuhkrut kasutada.\n200 g (pruuni) suhkrut (kasutan tumedat muscovado't)\n250 g magustatud kakaopulbrit ehk nö kakaojoogipulbrit\nTükelda või, aseta kaussi ja vahusta suhkruga pehmeks kohevaks vahuks. Lisa edasi vahustades ükshaaval munad ehk lisa järgmine muna siis, kui eelmine on juba segunenud vahuga. Sega sõelutud jahud küpsetuspulbri, soola ja kakaopulbriga ning lisa õrnalt segades koos piima ja brändiga võivahule.\nVala tainas 20X30 cm suurusesse neljakandilisse küpsetuspaberiga kaetud vormi, silu pind ja kata marjadega. Küpseta ahjus 180 kraadi juures 45 minutit kuni sissetorgatud tikk tuleb puhtalt välja. Poole küpsetamise ajal kata kahekordse küpsetuspaberiga, et kook pealt liialt ei pruunistuks. Lase koogil vormis u 10 minutit taheneda, seejärel eemalda vormist ja lase restil lõplikult jahtuda. Kook on parim samal päeval nii soojalt kui ka külmalt.\nPuista serveerides koogile veel marju peale, soovi korral sõelu tuhksuhkrut või nirista peale sulatatud šokolaadi. Eriti hästi sobivad koogi juurde vanillikaste, rummi või brändiga maitsestatud vahukoore- või toorjuustukreem või mõni meelepärane jäätis.\nSildid: gluteenivaba küpsetis, kirsid, kook, maasikad, maisijahu, marjad, riisijahu\nSidruni-rosmariinimarinaadis kana ja nipid vastupandamatu salati valmistamiseks\nSelle salati tegin tegelikult juba juulis, kui sain igapäevaselt aiast, turult ja Kopra Karjamõisast igasugust värsket kraami alates salatilehtedest lõpetades köögiviljadega. Ilmus retsept ühel laupäeval LP-s ja lisaks tegemisõpetusele sain tookord kirja olulised mõtted ja nipid nii lihamarinaadi kui ka salati teemal :)\nMis salatisse puutub, siis nagu ma siin postituses juba mainisin, on minu jaoks eelkõige olulised kaks asja - salat peab pärast pesemist olema korralikult ära kuivatatud, et poleks vastikult vesine, ja et oleks tehtud (kas läbi segatud, peale niristatud või kõrvale serveeritud) korralik kaste. Kõik muu on juba puhas boonus, kui parafraseerida ühe mu sõbra isa:) Nimelt ütles ta mõned aastad tagasi surematu lause, mis meie sõpruskonnas ilmselt on üks enim tsiteerituid: "kõige olulisem on, et naine kuri ei oleks, kõik muu on juba boonus!" :)\nBoonusena lisan mina salatisse peaaegu alati mõnda juustu (nt mozzarellat, kitsejuustu, kodujuustu, fetat, parmesani) ja tavaliselt ka peotäie või paar mingeid seemneid, mida parajasti kodus on (nt piinia-, seedermänni-, kõrvitsa-, päevalilleseemneid), mida tasub enne kuival pannil kergelt röstida, või pähkleid. Need annavad salatile nii krõmpsu tekstuuri ja rikkalikumat maitset kui ka lisavad kasulikke aineid.\nSel päeval, kui salatit tegin, jäi turul silma üks nunnu brokkoli, aga sama hästi sobib lillkapsas, aedoad, spargel vms. Keeda neid lihtsalt mõned minutid puljongis, nõruta ja prae siis pannil või sees (koos küüslauguga) kergelt läbi. Superhea lisand igasse salatisse, liha kõrvale või ka niisama juustuga söömiseks (nt riivi peale parmesani). Ahjus röstitud peedid, sparglid, tomatid ning paprikad on samuti suurepärased ja seda eriti talvisel ajal :)\nKui küpsetada salati kõrvale kala või veiseliha, siis reeglina pole marinaadi vaja - piisab vaid oliiviõlist või võist, soolast, piprast ja ürtidest, sest tooraine delikaatset maitset ei ole vaja varjutada, vaid pigem esile tõsta. See-eest aga kana või sealiha puhul teen peaaegu alati mingi marinaadi. Katsetasin sel päeval juulikuus sidruni ja rosmariiniga ning tulemus läheb juba täna kordamisele :)\nMõned mõtted marinaadi teemal:\n*Marinaadi puhul kehtib nagu enamike muude toitude puhulgi less is more kuldreegel - sellesse pole mõtet kõike külmkapis leiduvat sisse segada. Marinaadi eesmärgiks on ikkagi liha, kala või köögivilja maitse paremini esile toomine, mitte enda alla matmine.\n*Soolaga tasub olla ettevaatlik ja pigem soovitan puistata pärast küpsetamist lihale soolahelbeid, sest sool viib niiskust välja ehk muudab liha kuivaks. Sama kehtib ka tsitruseliste ja äädika kohta ehk et nendega tasub marinaadi tehes pigem koonerdada.\n* Vürtside (nt koriandri- v fenkoliseemned, köömned) eelnev kuival pannil röstimine, ürtide ja küüslauguküünte uhmris purustamine jms aitab nende maitseid paremini nö vabastada, et marinaad ja - lõpptulemusena liha- oleks maistekam ja mahlasem.\nSeekord tampisin kanafileed õhemaks. Selle puhul tuleb samuti järgida kahte asja: esiteks, aseta liha kas küpsetuspaberi või toidukle vahele. Teiseks, ära kasuta lihahaamrit, vaid mõnda muud tömpi asja, nt pudrunuia, tainarulli vms. Lihakiud võiks ikkagi jääda võimalikult terveks, lihahaamer (eriti veel, kui seda otse vahetult lihal kasutada) rikub liha ära.\n1 tl (pruuni) suhkrut (nt tumedat muscovado't)\n1 väiksem brokkoli või lillkapsas vm aedvili (soovi korral)\nparmesani vm meelepärast juustu\n0,5 tl (pruuni) suhkrut (nt tumedat muscovado't)\nPuhasta ja purusta küüslauguküüned uhmris. Eemalda rosmariinilehed varre küljest, haki peeneks, aseta uhmrisse purustatud küüslaugu juurde, lisa näpuotsatäis soola ning töötle ühtlaseks. Lisa sidruni mahl ja riivitud koor, oliiviõli, suhkur ja pipar. Sega kõik läbi ja vala kaussi.\nPane kanafileed kas toidukile või küpsetuspaberi vahele ja tambi pudrunuia või muu tömbi esemega u 0,5 cm paksuseks. Aseta fileed marinaadi, keera neid selles, et liha oleks ühtlaselt kaetud ja hoia vähemalt 2 h külmas. Võta kana pool tundi enne küpsetamist külmast välja. Grilli või prae kuumal pannil natukese õli sees kana kummaltki poolt u 2 minutit, võta pannilt, raputa peale soolahelbeid ja jahvata musta pipart ning lase sellel mõni minut nö puhata enne kui sööma hakkad.\nKeeda brokkoli või lillkapsas puljongis kergelt läbi (u 2-3 minutit), nõruta ja prae kergelt pannil või sees läbi.\nKastme jaoks sega vispliga kõik ained omavahel, vala salatile ja sega läbi. Jaga salatilehed neljale taldrikule või tõsta suuremale vaagnale, aseta kanafileed, parmesanilaastud vm juustu tükid ja aedvili peale ning naudi.\nPostitaja: Silja Luide kell 14:57 0 kommentaari


Hea Alguse Koolituskeskus: March 2011\nMTÜ Hea Algus laiendab võrgustikutööd.\n06.jaanuaril Pärnus kohtusid Hea Alguse Koolituskeskuse esindajad Liivi Türbsal ja Annela Ojaste Hea Alguse rühmade esindajatega. Osales ka Hea Alguse kauaaegne võrgustikuliige - Pärnu alushariduse peaspetsialist Marga Napp.\nKõne alla tuli uue õppekava rakendamine seoses Hea Alguse metoodika kasutamisega. Tõdeti, et Pärnus on lapsekeskne metoodika laialdaselt kasutusel ja uue õppekava rakendamisega seoses pole peaaegu märgata vahet Hea Alguse rühmade tööga.\nKuidas mujal maakondades läheb, seda saame teada kohtudes õpetajatega HA võrgu seminaridel ja piirkonnapäevadel.\n25.jaanuaril pidas Tartus nõu “Väärtuste võrgu “ projekti toimkond. Projekti eestvedajad on MTÜ Hea Alguse tegevjuht Liivi Türbsal ja Hea Alguse võrgustiku liikmed Maret Põlluste Pärnu Päikesejänku Lasteaaiast ja Katrin Ohakas Mammaste Lasteaed/Algkoolist, kes on juba antud valdkonnas üleriigilise tunnustuse pälvinud.(vaata lähemalt www.heaalgus.ee).\nVäärtuste võrgu kujundamise protsessi kaasatakse lapsed, lapsevanemad, õpetajad ja ka teised õppeasutuse töötajad.\n2.veebruaril tulid Tallinna lasteaiaõpetajad Tallinna Asunduse lasteaeda kuulama ja mõtteid vahetama Kaubandus-Tööstuskoja haridusnõuniku Tiia Randma eestvedamisel, kuidas kasvatada ettevõtlikku, rõõmsat ja loovat last.\nAsunduse lasteaia õppealajuhataja ja Hea Alguse koolitaja Annele Ojaste selgitas Hea Alguse võrgu toimimise vajadust. Lepiti kokku, et hakatakse kohtuma regulaarselt.\n15.veebruaril kogunesid Tartus Hea alguse võrgu liikmed, et nõu pidada Hea Alguse rühmade töö edendamise küsimustes seoses koolitustega. Hea Alguse Koolituskeskusel on väga oluline teada, millised küsimused või probleemid vajavad käsitlemist. Näiteks koostöö lastevanematega ja planeerimine rühmas vajavad enam tähelepanu.\nLiivi Türbsal tutvustas väärtuste projekti.\nTähelepanuväärne on see, et veebruaris möödus 12 aastat päevast, kui esimest korda ametlikult võrgu nime all kokku tuldi. Alustajad on pea kõik rivis ja pidevalt lisandub uusi inimesi.\n21. – 22.veebruaril alustati Tartus “Väärtuste võrgu “ projekti koolitusega.\nJärgmised koolitused toimuvad Põlvas 3. – 4.märtsil, Pärnus 9. – 10.märtsil, Tallinnas 16.- 17.märtsil ja Jõhvis 29. – 30.märtsil. Oodatud on 3-liikmelised õpetajate/juhtkonna meeskonnad lasteaedadest ja koolidest!\n28. veebruaril toimus Narvas järjekordne võrgustikuprojekti piirkonnapäev Narva lastaeaias Päikene. Osalejad olid huvitatud nii Hea Alguse põhimõtetest kui ka kaasajastud Päikene lasteaia keelekümblusrühmadest. Direktor Heli Adamovits selgitas, et keelekümblus õpetab eesti keele teisest rahvusest lapsele mängides selgeks. Korralduse ja põhimõtete osas on keelekümblusprojektil ja Hea Alguse metoodikal palju ühist.\nRepliigi korras olgu öeldud, et osalejaid oli ligi 50 nii eesti kui ka vene lasteaedadest ja koolidest üle Ida-Virumaa.\nVõrgustikuprojekti raames on ees veel piirkonnapäevad Järvamaal Paides PAIde lasteaias 9.märtsil ja Tartumaal Kõrveküla lasteaias15.märtsil\nSellel kevadel jõutakse veel Võrumaale, Põlvamaale ja Valgamaale.\nPosted by Hea Alguse Koolituskeskus at 1:04 AM No comments:


Siseviimistlus Siseuksed Puidust Uksed: Juhend 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuum Teemad: Kivipõrandamaterjali Määramine\nMida vajate Viimistlus siseuksed puidust uksed on suurepärane võimalus tõsta puidu looduslikku ilu. Kuna katmata puit pidevalt hingab, aitab viimistlus ka kaitsta puitu niiskusefekti tõttu nihkest, pakkudes püsivat tihendit. 1. samm - ukse materjali valimine Uustulnukate puhul on palju valikuid, nagu puit, klaaskiud, isegi teras.\nViimistlus siseuksed puidust uksed on suurepärane võimalus tõsta puidu looduslikku ilu. Kuna katmata puit pidevalt hingab, aitab viimistlus ka kaitsta puitu niiskusefekti tõttu nihkest, pakkudes püsivat tihendit.\n1. samm - ukse materjali valimine\nUustulnukate puhul on palju valikuid, nagu puit, klaaskiud, isegi teras. Puidu valimine tähendab, et soovid oma kodus looduslikku, muldset välimust. Enne alustamist võite otsustada, kas te kasutate pühkima plekki või geeli plekki. Pühkimise tüüp on populaarsem, kuid see võib käivituda, kui te ei hooli. Mis tüüpi sa kasutad, on sinuga. Järgige neid lihtsaid juhiseid ja teil on enne interjööri ukse lõpetamist teada.\nValmistatud puidust uks tuleb paigaldada vähemalt kaks päeva enne, kui kavatsete seda lõpetada. See võimaldab puitu kohaneda nende asukohas temperatuuri- ja niiskustingimustega. Sa ei taha ukse lõpetada ja paigaldada see ainult, et mõni neist on kukkunud. Ukse riputamiseks eelnevalt ettevalmistamiseks. Seejärel eemaldage see hingedelt ja alustage viimistlusprotsessi.\n3. samm - pinna kontrollimine\nVeenduge, et pinnad oleksid täidetud puhtad, kuivad ja vabad igasugustest võõrmaterjalidest. Kontrollige kõiki ukse kuuele küljele - esi, tagant, ülaosast, alt ja mõlemalt küljelt. Kui puid on plekid, puudused või kriimustused, kasutage liivapaberit, et neid hoolikalt välja töötada, pidades meeles, et see on liiva puidu teras.\n4. samm-pühkige alla\nPärast vajalike lisavarustuste täielikku pühkimist pühkige hoolikalt puidust uks kinnitusriba või muu ebemevaba lapiga. See eemaldab lihvimisest lahkunud tolmu ja / või prahi.\nEtapp 5 - praimer\nEsimene kiht, mida kasutatakse, on praimer. See võib olla selge plekk (loodusliku viimistluse jaoks) või kohandatud toonitud, et lisada puuviljaelemendi värv. Kui kavatsete kasutada õlipõhist viimistlust, veenduge, et kasutate õlipõhist praimerit. Sama kehtib ka lateksil põhinevate viimistlusmaterjalide kohta. Ärge segage kasutamist. Pärast esimest kihti laske sellel täielikult kuivada, kontrollige, kas see on ühtlane ja sujuv, ja seejärel paigaldage teine kiht praimerit.\nPärast praimerit on aeg finišit rakendada. Sellel peab olema vähemalt kaks kihti. Pane rohkem puidu sügavamale toonile, kuid see on vabatahtlik. Pidage meeles, et viimistlus kaitseb puitu nii palju kui see esile toob. Samuti tuleb katta ukse kõik küljed, kaasa arvatud küljed, ülemine ja alumine osa, ja nagu praimeriga, lasta iga kiht põhjalikult kuivada.\nPõhiline » Sisustus Home » Siseviimistlus Siseuksed Puidust Uksed: Juhend\nKuidas Teha Hanging Korraldaja Dušš\nKiviaia riputamise tööriistad on olulised töötlemata tööde tegemiseks kõigis projektides, mis kasutavad seda ehitusmaterjali. Kipsplaatide lehtede valmistamisel on puhas ja sujuv sisepind. Hanging on esimene etapp, kus eriotstarbelised tööriistad on kriitilise tähtsusega tagamaks, et lehtpuid kiht on kindlalt paigas, nii et neid saab lõpule viia elamute või ärihoonetega.


Saksamaa prokurör: Dortmundi jalgpallimeeskonda rünnanud terrorist juhtis Iraagis ISISe rühma - Sport\nSaksamaa prokurör: Dortmundi jalgpallimeeskonda rünnanud terrorist juhtis Iraagis ISISe rühma\nDortmundi meeskonna buss pärast plahvatustFoto: PATRIK STOLLARZ, AFP\nSaksamaa föderaalprokuratuur andis neljapäeval teada, et Dortmundi Borussia jalgpallimeeskonna ründamises vahistatud 26-aastane iraaklane Abdul Beset A. juhtis varem Iraagis kümneliikmelist ISISe rühma.\nSamas teatas prokuratuur, et neil ei ole veel tõendeid, et vahistatud iraaklane, kes saabus Saksamaale 2016. aastal läbi Türgi, oleks seotud Dortmundi bussi lähedal toimunud pommiplahvatustega, vahendab Reuters.\nKohus peab nüüd otsustama, kas prokuratuuri poolt esitatud taotlus jätta kahtlusalune vahi alla kauemaks kui 24 tunniks, on põhjendatud või tuleb mees vabaks lasta.\nProkuratuuri kinnitusel on neil alust arvata, et Abdul Beset A. juhtis varem Iraagis kümneliikmelist ISISe rühma, mis tegeles inimröövide, salakaubaveo, väljapressimiste ja tapmistega.\nKolm plahvatust leidsid aset teisipäeva õhtul pärast kella seitset, kui Dortmundi meeskond alustas bussiga teekonda oma kodustaadionile Meistrite liiga mängule AS Monacoga. Saksamaa klubi kaitsja Marc Bartra sai bussi akende purunemise järel kergelt vigastada ning talle tehti hiljem haiglas käeoperatsioon. Praeguseks on jalgpallur juba paranemas.\nAjalehe Bild andmetel leiti rünnakupaigast kolm identset kirja, milles nõuti, et Saksamaa tooks Süüriast välja oma hävituslennukid Tornado ning et Saksamaa sulgeks Ramsteinis asuva USA sõjaväebaasi. Kirjas seisab, et kui neid nõudmisi ei täideta, on kõik Saksamaal ja mujal ristisõdijate riikides elavad valeusulised näitlejad, lauljad, sportlased ja teised avaliku elu tegelased ISISe tapmisnimekirjas.\nDortmundi õudu kogenud fänn: ma ei tahtnud sinna uuesti minna 13.04.2017\nFOTO: Pommiplahvatuses kannatada saanud Borussia mängija tänab kõiki toetajaid 12.04.2017\nRiikliku süüdistaja Frauke Köhleri sõnul oleks võinud terroriakt lõppeda märksa hullemate tagajärgedega, sest põõsastesse peidetud lõhkekehad, mis olid täidetud metallitükkidega, kujutasid ohtu vähemalt 100 meetri raadiuses.\nBorussia ja Monaco mäng lükati 22 tunni võrra edasi ning peeti kolmapäeva õhtul ilma vahejuhtumiteta. Meistrite liiga veerandfinaali avamängu võitis Monaco 3:2.


Affittacamere Castello, Bed & Breakfast linnas Cagliari · HostelsClub\nAffittacamere Castello, Bed & Breakfast linnas Cagliari\nVia Lamarmora 13, Cagliari, Itaalia\nAffittacamere Castello info\nEt elada teistsugust puhkust, on see koht, kus peatuda, mitte ainult sellepärast, et see on väga hästi paigutatud, vaid põhimõtteliselt, sest see on ajalooline palee ja tunnete end nagu elav tõelises lossis.\nAffittacamere Castello asub ajaloolises palees, selle kuju näeb välja nagu keskaegne loss ja selle asukoht on ideaalne, et külastada Cagliari linna jalgsi.\nKaasaegse maja mugavused ei jäta unustamata: kõik toad on soojendusega, saalis on võimalik leida satelliittelevisiooni, akvaariumi ja mugava diivaniga maxi ekraan.\nTubasid saab kohandada igat liiki klientidele: tubades on teler, minibaar ja rätikud.\nAffittacamere Castello on tõesti hea asukoht, eriti külastada Cagliari jalgsi. Torre di San Pancrazio, Saint Remy kindlus ja kuninglik palee on kõik 10-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Affittacamere Castello on ka 2-minutilise jalutuskäigu kaugusel Cagliari katedraalist.\nTeavitage oma saabumisaega.\nSoovi korral võite olla: hommikusöök, seif, transport lennujaamast, sadamast, raudteejaamast ja terminali bussist meie struktuuri ja vastupidi.\nSõbralikult töötajad räägivad inglise, hispaania ja vähe prantsuse keeles.


Seiklused ja jutud: Kanadast ja kanadalastest\nAlkohol on vähem kättesaadav kui Eestis. Seda müüakse ainult spets alkopoodides, mitte toidupoes. Restoranides muidugi on, aga kohvikutes näiteks mitte. Avalikus kohas (nt tänaval, rannas) ei ole lubatud juua, ka avatud pudelit/purki ei tohi olla, selle eest saab trahvi (ja päriselt saabki!). Autos ei tohi olla avatud pudelit, ka kaassõitjad ei tohi sõidu ajal juua. Kõik väliüritused on alkovabad. Baarid ja ööklubid pannakse kell 2 kinni, ei ole hommikuni pidutsemist. Joomiskultuur on üldse natuke teistsugune. Ja kui seltskonnas on keegi, kes ei joo, ei tule selle kohta iial ühtegi küsimust ega kommentaari (rääkimata sundimisest, et joo ikka).\nPalju on riigi poolt pakutavaid taskukohaseid teenuseid, näiteks hästi palju veekeskuseid, mille pilet on umbes pool miinimumtunnipalgast (Eestis ei käi eur viiekümnega kuskil ujumas/saunas/mullivannis), nende juurde kuulub tavaliselt ka jõusaal koos erinevate masinate ja kangidega, kõik sama pileti sees. Tasuta tenniseväljakuid on igas linna(osa)s, pallid ja reketid peavad muidugi endal olema.\nPostitas: Anu at 09:26\nAnonüümne 24/9/19 10:46\nMeil siin alles oli beebigrupis draama kus emale saadeti lastekaitse peale, sest laps oli 6 kuu vanune ja kaalus 10kg. Iseenesest ei midagi hullu aga hiljem tuli välja, et ema toidab oma lapsele lisatoitu (püreed, kohupiim jms) 1.2kg päevas. Samas kommentaarium ise oli heakskiitu täis. Hoopis need said verbaalset sõimu kes julgesid lisatoidu koguse kohta oma arvamust avaldada :D\nAnu 24/9/19 19:06\nTäpselt nii see käib, jah.\nAa, aga vastukaaluks Eesti beebigrupi eripärad - keegi ei anna lapsele d-vitamiini, levib mingi müüt, et see tekitab gaase. Ja no kui KÕIGIL teistel tekitab ja oma lapsele ka ühe tilga annad ja laps siis nutma juhtub, siis muidugi lõpetad selle nalja kohe ära. USA/Kanada grupis annavad kõik ja kellelgi pole probleemi. D-vitamiin on tegelikult ülioluline luude ja hammaste arengus.\nTikker 24/9/19 11:42\nOi, nii põnev lugemine!\nMul tekkis küsimus puhkuse kohta - kui ametlikult on see kaks nädalat aastas, kas see "alati antakse rohkem, kui vaja on" tähendab siis, et kõik, mis aastas üle kahe nädala, on palgata puhkus?\nSa võiks kirjutada kunagi ka asjadest, mis sulle Kanadas EI meeldi, seda prof sama põnev lugeda :P\nAnu 24/9/19 19:24\nOleneb, kas saad tunnipalka (hourly paid) või fikseeritud kuupalka (salary). Tunnipalga puhul saad täpselt nii palju kui täpselt töötad ehk vaba päeva eest ei saa midagi. Fikseeritud tunnipalga puhul oleneb ülemusest, üldiselt saab paari päeva kaupa ikka tasustatult, ei võta keegi midagi vähemaks. Kui tervet nädalat vabaks vaja, siis võib juhtuda, et selle aja eest ei maksta. Aga jällegi oleneb - kui on selline töö, kus tihtipeale peab vabast ajast midagi tegema või telefoni teel saadaval olema (grupikodude juhatajana mul see nii oli - seal võib tööaja väliselt mida iganes juhtuda, lapsega õnnetus või ei ilmu töötaja kohale või hakkab katus läbi laskma vms, see oli kõik minu töö koordineerida ja lahendada). Kui töö iseloom sellist paindlikkust nõuab, siis pigem on kokkulepe, et võta vabu päevi, millal tahad või tule vahel hiljem või lahku varem. Et ongi igatepidi paindlik.\nJa tegelikult on ju nii, et enamasti polegi vaja rohkem kui üks-kaks lisa vaba päeva, palju sa siis ikka mitmenädalastel reisidel käid. Kanadas on igas kuus üks riigipüha, mis on alati esmaspäeval ja kui sellisele pikale nädalavahetusele kaks päeva otsa liita, võib juba viieks päevaks kuskile minna.\nVõiks, jah, kirjutada nendest asjadest ka, mis EI meeldi, aga siiani pole veel midagi avastanud! Võib-olla see, et ma ei julge üksi või lapsega kahekesi kuskil metsarajal jalutada, sest siin on megapalju karusid. Jällegi - seda juhtub harva, et nad kallale tuleks, aga no tõesti ei taha karuga tõtt vahtida! Muidu ma käiks seenel, meie saarel on kõvasti kukeseeni näiteks, aga keegi teine seenevaimustust ei jaga (kanadalased pole üldse korilase tüüpi) ja üksi ma ei julge.\nDagne 24/9/19 22:31\nLisaks siia juurde at peale 5 aastat samas kohas töötamist saab 3 nädalat puhkust aastas. See on siis puhkus mis tööandja PEAB andma (vôib anda rohkem). Mul paljud tuttavad saavad kohe alguses 3 nädalat ja siis hiljem nädala juurde.\nAnu 25/9/19 01:11\nDagne, kas seal oli veel ka see klausel, et kui töötaja tahab, võib ta need kaks (või kolm) nädalat JÄRJEST puhata? Kui ma õigesti mäletan.\nDagne 25/9/19 06:29\nEi ole minu teada. Tööandja võib vabalt öelda et tohib ainult 1 nädala (või 2) järjest puhata. Lõplik otsus et millal ja kui kaua töötaja puhkab, on tööandjal. Noh et ära ikka lennupileteid ära osta enne kui puhkuseavaldus on rahuldatud :)\nOleneb muidugi ettevõttest, kas tehakse aasta alguses puhkusegraafikud ära või peab vähemalt 3 kuud enne puhkust avalduse sisse andma jne. Ma arvan et kontoritöö puhul on lihtsam puhkust just siis saada kui seda tahad, võrreldes töökohtadega kus on graafikud ja peab mingi kindel arv inimesi alati kohal olema.\nEpp 24/9/19 19:36\nMuide ka siin USAs on osariike, kus alkot toidupoes ei müüda.\nAga muidu, jah, ei anna Kanadaga võrreldagi. Teil Trudeau, meil Trump, need I say more? =)\nAnu 25/9/19 01:13\nMe ükspäev just arutasime, et ei oskagi öelda, kumb hullem on... Trump on selles mõttes ausam, et ütlebki lihtsalt, mis sülg suhu toob. Meie tüüp on kahepalgelisuse musternäidis.\nBlack Panther 24/9/19 20:39\nAitähh vastuste eest :) Ma olin see kes kirjutas selle küsimusi täis kommentaari. Mind ajaks ka kindlasti närvi siuke ninnu-nännutamine foorumis, et ei saa otse öelda asju nii nagu on ja mida peaks muutma :D Kuid see, et lausa seadused on kohandatud sisserändajatele, vau see on küll tase omaette ja negatiivses mõttes! Ei teadnud et asja on nii...äärmuslikud. Kuigi jah, olen siit sealt kuulnud, et selline tolerantne riik. See alkoholi teema on väga hea, eks tegelikult ju ühiskond ja kultuur määrabki selle kui palju inimesed joovad ja kui kättesaadav on jne. Minu jaoks oli see nii veider ja samas naljakas ka, et mu kallima seltskond on mitte alkoholi tarbijad ja see oli küll elus vist esimene kord kogeda, et on sõprade seltskond kes mingil tähtpäeval ei joo alkoholi ja mina kes ma küsisin, et kas rohkem ei võta šhampust, tundsin ennast veidrikuna, sest vastus oli loomulikult ei:D Ja see kõik on ju Eestis ja Soomes väga haruldane.\nAnu 25/9/19 01:14\nAnonüümne 24/9/19 21:47\nCalgarys mingil festivali kontsertil oli alko ala eraldi tsoonis,kus võis seda osta ning seal ära tarbida. Selle eest kanepi hais oli igal pool :)\nAnu 25/9/19 01:15\nKanepit tunneb siin suviti küll vist igas pargis, jah.\nAnonüümne 25/9/19 00:01\nKahju kukeseentest. Nii hea talvel purgike marineeritud kukeseni süüa või sügavkülmast kastet teha. Kas Matt üldse metsaseeni on söönud? Tal ka ju eesti juured. Kusjuures kui neid tavalisi poe shampinjone marineerida/ soolata saab üpris sarnase variandi kui metsaseene oma. Kui isu peaks tulema.\nAnu 25/9/19 01:16\nKukeseeni olen ostnud poest ja turult, aga no jube kallid on ja poe omad pole just kõige maitsvamad. Paljud käivad korjamas ja müüvad soovijatele, ma mõtlesin tegelikult osta selle varuga, et saaks talveks ka, aga ainult mõtteks see jäigi. Nüüd on vist hooaeg läbi juba.\nTT 25/9/19 01:17\nLugesin ja rohkem kui 20 aastat Canadas elanuna ei saa kommenteerimata jätta. Esiteks kinnitan, et Canada on suur ja lai ning eri paigus vägagi erinev. Kommentaari paluks võtta täienduse mitte kriitikana.\nAlko müük provintsi haldus, vähemalt Quebeckis ja Ontarios müüakse toidupoes. Kanepit müüakse mõnuainena legaalselt.\nNõustun, et siinmaal peab väga jälgima mida ütled et kogemata mõnda vähemust ei solvaks. Sõnavabaduse koha pealt meenutab enesetsensuuriga nõukaaega.\nPagulusprobleemi veel pole, aga kardetavasti mingi moment ületatakse kriitiline piir. Rassiprobleemi pole kui välja arvata "visible minorities" ametlik eelistamine (eestlased on invisible😜)\nRiietus mugav ja lohakavõitu, maitse asi muidugi, aga mulle meeldib euroopa stiil rohkem. Teismelistel siiski bränd tähtis nagu igal pool.\nElatustase keskeltläbi kõrgem kui Eestis, samas kui osad hinnad soodsad siis teised hullult kallid (üür, kindlustus, kinnisvara, telecom, ...)\nUjulad tenniseväljakud soodsad, samas tasuta linna tenniseväljakud hooldamata betoon või asfaltplatsid. Ratta või kergliiklusteed haruldus.\nTervishoiust rääkides: Nii vähe kui mina või pere oleme kokku puutunud eelistan iga kell Eestit. Samas tehnoloogia suurtes haiglates tõepoolest tasemel.\nPuhkusega siiski enamasti suuremates firmades paindlikkust minimaalselt. 2 nädalat mõttetult vähe. Isiklikult töötan riigiametis ja suudan ligi 3 kuud nipitada aga see on haruldus.\nKanadalased ise üldiselt uhked oma maa üle. Minu jaoks siinne ühiskond liiga lapsik, liiga palju kontrolli. USA jälle teine äärmus. Kokkuvõttes pole paha koht elada kui startreki sarnane rahvuste ja rasside paabel meeldib.\nAnu 25/9/19 01:26\nKäivad kuuldused, et tulevikus hakatakse igal pool Kanadas alkot toidupoes müüma, eks näis, millal see juhtub.\nSul on kolm kuud puhkust? Mul oli Eestis 6 nädalat, ma arvasin, et see on pikk, hahaa!\nAga rattateed, kergliiklusteed ja "õige" kattega tenniseväljakud on nii Vancouveris kui Nanaimos laialt saadaval.\nTT 25/9/19 04:28\nAmetlikku puhkust on 4 nädalat, kaks kuud juurdeteenitud vaba aega, mida kasutan puhkusena.\nNo siis on BC's parem olukord, Torontos tõmmati poliitikute initsiatiivil valge joon sõiduteele ja oligi mitusada kilti "rattateid" "ehitatud". Nii autojuhid kui ratturid vandusid sellist ohtlikku lollust.\nKatrina 25/9/19 17:48\nOlen absoluutselt nous korgete telecom hindadega. Kuu arve kahele telefonile on yle 150$, koige odavama paketiga ning seda ilma jarelmaksudeta. Nett ca 100$, kaabel umbes sama palju ehk. Yyrid on ka vaikelinnades kohati arusaamatult korged, nn starter home on isegi motekam. Vesi ja kanalisatsioon arvestatakse vahemalt Pohja-Ontarios tubade arvu jargi, olenemata palju majas inimesi elab voi milline tegelik kulu on, meil 5 tuba ja ca 1300$ aastas. Lisaks maamaks ca 3500$. Kindlustustest ei hakka raakimagi. Nii et jah, lisades koik kulutused kokku on yldine elatustase kyll kordades parem, kuid jatkusuutlik elamine nouab ikka teatavat majanduslikku motlemist.\nKuid raakides elust endast, siis kuigi pidev keeldehammustamine, et mitte monda kohatut nalja teha on vahel tyytu, eelistan ma avatumat ning naeratavat yhiskonda iga kell.\nAnu 25/9/19 22:52\nÖeldakse, et eluasemekulud ei tohiks ületada 30% sissetulekust (max 50%) ja mul oli selles mõttes Eesti üürikorter ja Kanada üürikorter proportsioonis, et kumbki ei ületanud seda 30%, sest eks Kanadas on palgad ju ka kõrgemad. Samas riided, jalanõud, aksessuaarid, väljas söömine ja muu taoline on Eestiga võrreldes odavam (kui panna palgaga proportsiooni); auto ostmine, kütus, sellised asjad ka. Aga autokindlustus on kõrgem jällegi. See muidugi oleneb ka sellest, kus elada - kui ma Vancouverist Nanaimosse kolisin, läks autokindlustus poole odavamaks. Kinnisvara on siin kordades odavam kui Vancouveris, aga palgad on täpselt samad.\nMul on ka täiega see kohatute naljade vältimise teema päevakorras. 6,5 aastat olen siin elanud ja ikka peab ennast taltsutama veel, ei tule automaatselt. Aga sama siin - eelistan seda heatahtlikku suhtumist ja naeratavaid inimesi. Iga päev üllatab mind miski positiivselt, kas teeb keegi komplimendi, tuleb niisama juttu rääkima või aitab millegagi.\nAaa, üks asi tuli meelde, mis mulle siin ei meeldi - manööverdaval autol ei ole eesõigust! Eestis on ju lausa seadusega? Hakkad parkimiskohalt välja tagurdama ja kõik sõidavad muudkui mööda. Sellest ei saa ma üldse aru, muidu on kõik nii kenad üksteise vastu, aga vot parkimiskohalt normaalselt välja ei pääse.\nKatrina 26/9/19 03:11\nMnjaa, ma usun, et eluaseme kulud on mul ilmselgelt piiripeal, majas on neid jooksvaid kulusid ka ikka pidevalt. Suuremates kohtades on ehk konkurentsieelis paljudes asjades ja seetottu ka hinnad veidi paremad. Meie sellises ca 40000 inimesega pohja pool asuvas linnas on paljud asjad tunduvalt kallimad kui 3,5 tunni kaugusel asuvas 100000 elanikuga linnas. Ja mida edasi louna poole, seda odavamaks lahevad teatud teenused. Kinnisvara on kyll kallim, aga maksud vaidetavalt tunduvalt odavamad. Koigel oma head ja vead.\nAutokindlustus votab pohja pool ikka pisara silma:) aga kas Eestis pole ka ikka sama, et tagurdaja peab ikka ise vaatama, et keegi ei tule ning teed antakse yldjuhul siis kui on plaan parkimiskohale kapp peale panna? Liikluskultuur muidu on kyll imeline, suvalises kohas teeyletust oodates peetakse auto kinni, ma olen parast Kreekas elamist ikka harjunud sellise rohkem "tugevam jaab ellu" suhtumisega.\nAa, kui miskit valja tuua, siis helkurid, oigemini nende puudumine. Jube nome komme on kuskil pimedas tee aares koperdada ja siis potentsiaalselt eluohtlikke olukordi tekitada.\nMis puutub naljadesse, siis mul jookseb 9 aasta ja sarkasmisoolikas on ikka tugev. Voibolla on asi selles, et ka abikaasa jagab taolist huumorisoont, kuid avalikult tasub jah taktitundelisem olla. Samas on ka ikka inimesi kellega lahemalt suheldes saab suhteliselt vabalt oelda mis keelel.\nPole olemas ju taiuslikku maailma, ka kuskil paradiisisaarel voib kellelgi olla hoopis teistsugune arusaam kuidas on parem kookospahklit purustada voi banaani syya (praetud plantaanid, vakk), aga loppeks on vahemalt Eesti passiga igayhe suhteliselt vaba valik kus kanda kinnitada.\nKanada on naiteks lapsekasvatamiseks kyll taiesti suureparane koht, ma vist jaangi harjuma sellega, et taiskasvanud mehed ja teismelised poisid kaivad titte plutitamas, teistest inimestest raakimata, aga see on ilmselgelt ainult minu jaoks harjumatu.\nAnu 26/9/19 08:35\nHELKURID! Jaa! Meil on siin vihmahooajal veel eriti nõme kui inimesed helkureid ei kanna, pime ja ähmane, ma kogu aeg kardan, et ajan kellegi veel niimoodi alla... Keegi peab selle helkuribisnesi siin käima lööma, saaks kohe rikkaks ka.\nMeeste suhtumine lastesse on tõesti erinev Eestiga võrreldes. Matt ikka naerab, et eestlastel ei ole ju isasid. Aga siin paistavad isad oma lastega sama palju tegelevat kui emad. Mul kohe silm puhkab!\nJa üle tee saab siin tõesti otsekohe, natuke isegi piinlik kui käbedalt nad kinni peavad, mul poleks midagi selle vastu, et need paar autot läbi lasta ja siis üle jalutada kui nagunii liikluses "auk" tuleb. Aga siin pole mingit ootamist.\nKatrina 26/9/19 11:25\nJaa, minu vanker on ka nagu juudi joulupuu. Helkuritele oleks pigem mingit suuremat kampaaniat vaja, lihtsalt nurgas putkat pysti lyyes ostetakse viisakuse parast voibolla paar tykki ja jaetakse kuskile taskupohja.\nSiin muuseas pagulasprobleemi kui sellist vaga pole, suurem enamus maandub ilmselt Torontosse voi vahemalt sinnakanti. Suur elevant toas on aga natives ja nendega seostuvad probleemid, sel teemal ei taha kyll keegi kovasti sona votta.\nAgnes 26/9/19 13:10\nTagurdades ega üldse manööverdades pole küll eesõigust. Manöövrit sooritades ei tohi tõkestada teisi liiklejaid ega sundida neid suunda muutma. Ehk siis parkimiskohalt välja tagurdades annab tagurdaja kõikidele teistele liiklejatele teed. Kehtib muidugi ka edaspidi sõites.\nAnonüümne 25/9/19 19:02\nKummaline on mõne inimese arusaam nn avatud ühiskonnast: selline ühiskond, kus sõnavabadus puudub, aga vähemalt kõik naeratavad.\nKatrina 25/9/19 19:35\nArvamust avaldada voib ikka, nii et sonavabadus kui selline on taiesti olemas. Kuid teravamad ja sarkastilisemad naljad ei too kaasa mitte naerupahvakut vaid pigem kulmukergituse. Nii et tegelikult on asi pigem viisakuses.\nAnu 25/9/19 22:40\nMina rääkisin pagulastele avatusest, sest nende vastuvõtmise koodid on väga kõrged ja Kanada ongi immigrantide maa, suurem osa elanikke on mingil hetkel kuskilt mujalt sisse rännanud.\nSõnavabadus on siin kindlasti olemas, aga tahtlik mõnitamine ei ole tolereeritud. Katrina on tegelikult juba kõik ära öelnud.\nt. 26/9/19 09:36\nSee, et isad lastega ei tegele, on viimastel aastatel Eestis vägagi muutunud. Kui kevadel Tallinnas käisin nägin umbes nii 7 isa päeval lastega kärutamas ja emasid ei näinudki. Nüüd, Eestisse tagasi kolides, näen jätkuvalt isasid lastega väljas, isegi üht vanaisa nägin! :)\nJa abivalmis ning sõbralikke võõraid kohtab ka.\nRassiline kooslus on viimase 4 aastaga ka (vähemalt Tallinnas) muutunud.\nMis puutub helkuritesse, siis USAs mu mees mõtles, et peakski helkureid müüma hakkama, aga siis tõdesime, et meie linnas ju keegi jala ei käi ja sinna see jäi, aga eks Kanadas (ja nii mõneski muus USA linnas) on jalutajaid rohkem.\nAnu 26/9/19 09:47\nJa helkuritest - eelmisel talvel kleepisin ma Oscari vankri helkurribadega üle, sest isegi toidupoodi minnes oli parklas vahel selline tunne, et mõni võib kogemata otsa sõita. Aga see on tõsi, et jala käiakse vähem kui Eestis. Kuigi siiski käiakse. Näiteks koerajalutajad! Meil naabruskonnas käib üks koeraomanik vihmaperioodil kui hämaram on helkurvestiga. Ma olen mitu korda mõelnud kinni pidada ja teda kiita, aga kuna ma olen eestlane ja võõrastega ei räägi ja small talki ei valda, siis ei saa, hahaa :)\nCax Murka 26/9/19 19:08\nMina küll üiaks juba mitme meetri pealt, et issand kui tubli inimene, kiidaks teist ette ja taha! See pole smooltook, see on täitsa asjakohane jutt! Aga ma olen ka muidugi puhastverd poluvernik ja räägin võõrastega küll XD\nMeil siin ühed käivad nii, et isegi koeral on tuled ja viled külges, ma esimese hooga pimedas saand arugine, mõtlesin, et mingi uhvu või muidu poltergeist, aga selgub, et peni! No tiblu, nagu ütles Muhv :D\nAnu 26/9/19 21:40\nPean ennast kokku võtma, jah!\nStriida 28/9/19 09:06\nAnu, Sa tee helkurite tutvustamiseks algust lasteaias, kus Sul poiss käib. Helkureid ju Eestist saada ja need on lausa imelised. Meil lasteaias kohe jälle tulemas helkuripuu, kuhu siis vanemad koos lastega toovad helkurid külge ja sealt võib võtta igaüks, kellel kaduma läinud või polegi. Lapsed ise väga uhked selle algatuse üle! Tee ka Kanada laste seas selgitustööd, nii levib ka täiskasvanuteni!\nAnu 28/9/19 17:57\nVõiks midagi sellist teha küll. Kuigi Oscari hoius on muidugi ainult 8 last, aga alustuseks midagi ikka.\nCax Murka 28/9/19 11:01\nMa hakkasin just mõtlema - helkurid on Eesti Nokia! XD\nOn jah! :)\nCax Murka 29/9/19 04:16\nNo näed, täna oleks olnud just juhus võõrastega smooltooki aada. Käisime tädi juures Mustamäel ja seal just nende ukse ees kaks tõmmut, eksootilist daami seletasid kõva häälega midagi omas keeles. Mõtlesin just, et astun ligi, naeratan ja küsin, et "kaugelt mehi ka olete", aga kuna meid oli palju ja kõik läbisegi sebisid, siis jähi see tegemata. Kuid selgus, et vend oli seda siiski teinud ja daamid olid Indiast, need täpid kõik otsaees ja puha. Keele ja osariigi suhtes jäi siiski asi lahtiseks, aga kuna nad olid suht tumedad, siis arvan, et kusagilt lõuna poolt. Keelgi tundus olevat mitte hindi, äkki siis tamili, või mis need lõunapoolsed seal on?\nCax Murka 29/9/19 04:19\nAa, ja isa ütles selle peale, et ta (st ma) räägingi kõikidega, koertega ja puha, mispeale ma vastasin, et justnimelt - koertega ja kassidega ja varestega ja puudega ja üldse kõikidega, nagut haldjas. Asi see siis nüüd hindudega rääkida :)


FUTULAND: Tere, Kevad!:)\nMUHEDIK March 20, 2016 at 8:14 PM\nMeie kevad magab veel sügavat talveund, polegi kedagi tervitada :)\nEve Piibeleht March 20, 2016 at 8:18 PM\nMa olen ka jälginud, kust esmajärjekorras sulab ja siis katsunud varasemad õitsejad sinna üle kolida.\nKodus oli imeilus ilm nii eile kui täna, aga linnas olla lumetormi nähtud.\nRahutu rahmeldaja March 21, 2016 at 8:27 AM\nMeie kevad algas pigem talviselt kui kevadiselt. Tegelikult miinuskraadidega kuigi kahtlustan, et päikeselistel momentidel võis ka plussi kerkida. Täna on jälle korralik lumi ja jätkuv sadu\nTsiil March 21, 2016 at 10:00 AM\nKevad jah :) ja sigalahe põnev saab see väljasulamine olema. Ma hakkan ka lumikellukesi ümber paigutama ja veel mõned ümberpanemised mõlguvad meeles. Hah, nii tore, et kevad käes!\nTii March 21, 2016 at 11:19 AM\nKassid on targad! Kassi energiliselt püstise saba järgi ennustades on algavas kevades rohkelt rõõmu oodata. Kui mõni võõramaalane ongi parematele jahimaadele kolinud, siis alles jääb ju väärtuslik vaba koht.\nNaabrinaine March 21, 2016 at 6:54 PM\nMis neil kassidel on nende uute magamiskohtadega?? Vahet ei ole, MIS koht, peaasi, et uus! Uus padi, puhtaks pestud lina, õmblemist ootavad riided, uus tool - peaasi, et varem pole seal magatud. Või on asi lihtsalt selles, on karvad on sel hetkel ebaühtlaselt maja peale laiali laotatud...? :-P\nTistou March 21, 2016 at 9:13 PM\nTaara on üks võrratu mägisibul. Ilus ja värviline igal ajal. Sellest teisest on muidugi kahju, kuid ehk mõni pojuke veel toibub. Peaks uurima nende silostujate sortide tausta. Paistab, et sellise suure, hõreda ja avatud lehestikuga sordid on kannatanud kõige enam.\nmustkaaren March 21, 2016 at 9:24 PM\nTahaks loota, et Kuninganna Eliisabeti tytred suudavad meie talvedega leppida, et rohelised peanupukesed terved pysivad.\nAga kevade alguse puhul tuleb ikka kõige ilusam ja kahjurõõmsam lumi.\nMeie kassidele meeldib kitarrikottide otsas magada, kui need on just reisilt tulnud ja kannavad värskeid lõhnauudiseid. Muul ajal sobib iga soe koht.\nAedkutsub March 23, 2016 at 12:17 PM\nSee kurgipeenar näeb küll väga soliidne välja, see vurrudega härrasmees eelmise pildi peal ka. Iileksit tahaks endalegi, poputamiseks.


Pärimine – Lehekülg 2 – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\n15.07.2019 Margot Toompark\nTelli käsiraamat “Pärimine. Pärandaja, testament ja pärijad ehk mis saab peale surma?” Kinnisvarakooli e-poest soodushinnaga! Kasuta Kinnisvarakooli e-poes raamatu tellimisel kupongi “hqorzn” ning saa käsiraamat 25% soodsamalt. Pakkumine kehtib kuni 21.07.2019. Soodushinnaga käsiraamatu soetamiseks kliki siia. Käsiraamat “Pärimine. Pärandaja, testament…\n“Perekonnaõigus ja varasuhted” annab ülevaate erinevatest varasuhetega seonduvatest õigussätetest\n09.07.2019 Tõnu Toompark\nKäsiraamat “Pärimine” soodushinnaga\n09.05.2019 Margot Toompark\nTelli käsiraamat “Pärimine. Pärandaja, testament ja pärijad ehk mis saab peale surma?” Kinnisvarakooli e-poest soodushinnaga! Kasuta Kinnisvarakooli e-poes raamatu tellimisel kupongi “8mt53l” ning saa käsiraamat 25% soodsamalt. Pakkumine kehtib kuni 12.05.2019. Soodushinnaga käsiraamatu soetamiseks kliki siia. Käsiraamat “Pärimine. Pärandaja, testament…\n06.05.2019 Margot Toompark\nErinevatest varasuhteliikidest annab ülevaate “Perekonnaõigus ja varasuhted”\n11.04.2019 Tõnu Toompark\n21.02.2019 Margot Toompark\nTelli käsiraamat “Pärimine. Pärandaja, testament ja pärijad ehk mis saab peale surma?” Kinnisvarakooli e-poest soodushinnaga! Kasuta Kinnisvarakooli e-poes raamatu tellimisel kupongi “15r0zw” ning saa käsiraamat 25% soodsamalt. Pakkumine kehtib kuni 24.02.2019. Soodushinnaga käsiraamatu soetamiseks kliki siia. Käsiraamat “Pärimine. Pärandaja, testament…


NBC News: Valge Maja personaliülem Kelly nimetab Trumpi idioodiks ja arvab, et päästab USA-d katastroofist - DELFI\nNBC News: Valge Maja personaliülem Kelly nimetab Trumpi idioodiks ja arvab, et päästab USA-d katastroofist\nDonald Trump ja John KellyFoto: Andrew Caballero-Reynolds, AFP\nValge Maja personaliülem John Kelly on viimasel ajal õõnestanud moraali, solvates president Donald Trumpi mõistust ja esitades end riigi päästjana, teatasid kaheksa praegust ja endist Valge Maja ametnikku NBC Newsile.\nAmetnike sõnul kujutab Kelly ennast Trumpi administratsiooni abidele ainsa kaitsevallina, mis hoiab ära katastroofi, piirates poliitikaküsimustest ja valitsuse toimimisest küsitavat arusaama omava presidendi äkilisi tunge. Kelly on nimetanud Trumpi korduvalt „idioodiks”, teatasid neli ametnikku NBC Newsile.\nKelly ise nimetas neid väiteid täielikuks jamaks.\n„Ma veedan koos presidendiga rohkem aega kui keegi teine ja meil on uskumatult otsekohene ja tugev suhe,” ütles Kelly oma avalduses. „Ta teab alati, mis on minu seisukoht ja tema ja mina teame mõlemad, et see lugu on täielik jama. Ma olen presidendile, tema agendale ja meie riigile pühendunud. See on järjekordne haletsusväärne katse mustata president Trumpile lähedasi inimesi ja juhtida tähelepanu kõrvale administratsiooni paljudelt edusammudelt.”\n„Ta ütleb asju, mida sa ei suuda uskuda,” ütles üks Valge Maja kõrgetest ametnikest. „Ta ütleb seda ja sa mõtled: „See ei ole see, mida sa peaksid ütlema.””\nTrump on ametnike sõnul mõnedest, kuid mitte kõigist Kelly kommentaaridest teadlik.\nValge Maja praeguste ja endiste ametnike sõnul on Kelly teinud kohati märkusi, mis on vapustanud naissoost töötajaid. Kelly on väidetavalt öelnud korduvalt, et naised on emotsionaalsemad kui mehed, sealhulgas vähemalt ühe korra presidendi ees.\nMõned ametnikud ütlesid, et ootavad Kelly lahkumist juuliks, kui tal saab aasta ametis oldud. Teiste sõnul on see lihtsalt üks pakkumine. Selge on ametnike sõnul aga see, et Trump ja Kelly näivad olevat teineteisest väsinud.\nValge Maja kõneisikud tunnistasid, et Trump ärritub mõnikord Kelly peale, eriti siis, kui tunneb, et Kelly ei anna talle kogu informatsiooni, mida ta vajab ja tahab.\nKelly tuli Valgesse Majja korda looma. Enne seda oli abidel sageli segamatu ligipääs presidendile. Kelly tegi mõned olulised muudatused, näiteks vähendas ta inimeste arvu nõupidamistel ja ligipääsu Ovaalkabinetti.\nAmetnike sõnul on Kelly lisaks sellele presidenti tagasi hoidnud mõnedes välispoliitilistes ja sõjalistes küsimustes.\nÜhe tulise vaidluse käigus enne veebruarikuiseid taliolümpiamänge Lõuna-Koreas veenis Kelly jõuliselt ja edukalt Trumpi loobuma käsust tuua USA väed Korea poolsaarelt välja, teatasid kaks ametnikku.\n„Tugev järeldus on: „Kui mind siin ei oleks, oleksime me kolmandas maailmasõjas või oleks president tagandatud,” kommenteeris üks Valge Maja endine kõrge ametnik.\nKelly on öelnud sarnaseid asju ka kongresmenidele, tehes mõnikord nalja Trumpi teadmiste puudumise üle poliitika ja valitsemise kohta, märkisid ametnikud.\nKelly on olnud eriti terav sisserändeküsimustes, mida peab enda tugevaks küljeks, sest on olnud sisejulgeolekuminister ning USA Kesk- ja Lõuna-Ameerika sõjaliste operatsioonide väejuhatuse ülem.\nKelly on pidanud mitmeid kohtumisi Valge Maja ametnikega läbirääkimiste ajal kongresmenidega presidendi piirimüüri ja DACA-nimelise programmi üle. See lubab mõnedel inimestel, kes toodi lapsena ebaseaduslikult USA-sse, riiki jääda.\n„Ta ei saa isegi aru, mis DACA on. Ta on idioot,” ütles Kelly kahe kohal viibinud ametniku sõnul ühel nõupidamisel. „Me peame ta iseenda käest päästma.”


RAKENDUSLIK MAJANDUSTEADUS ANNAB LAIAPÕHJALISED TEADMISED MAJANDUSE TOIMIMISEST JA PRAKTILISED OSKUSED KEERUKATE MAJANDUSALASTE PROBLEEMIDE LAHENDAMISEKS.\nÕppekava annab Sulle suure pildi majanduse toimimisest eri tasanditel suundumusega praktilisele analüüsile. Enamik õppejõududest on noorema põlvkonna doktorikraadiga teadlased, kellel on lisaks tugevatele teoreetilistele teadmistele ka praktiline töökogemus majandus-, finants- või analüüsivaldkonnas.\nÕppekava arendusse on aktiivselt kaasatud Eesti Panga, rahandusministeeriumi, Swedbanki ja PricewaterhouseCoopersi esindajad.\nÕppekava on arendatud programmi Nordplus Higher Education toetusel koostöös Põhjamaade juhtivate ülikoolidega, mille hulka kuuluvad Helsingi Ülikool, Stockholmi Ülikool ja Rootsi Kuninglik Tehnoloogiainstituut.\nMajandusanalüüsi ja rahanduse instituut teeb Horisont2020 projekti IBEP raames teaduskoostööd Aalto Ülikooli, Helsingi Ülikooli ja Tel Avivi Ülikooliga.\nRakendusliku majandusteaduse õppekava on TalTechis üks populaarseimad ja tudengite tagasisidedes kõrgelt hinnatud.\nMillega tegeleb rakenduslik majandusteadus?\nRakenduslik majandusteadus tegeleb majandussüsteemide mõtestamise, mõõtmise ja mõistmisega ning võimaluste leidmisega mitmesuguste majandusprobleemide lahendamiseks. Tänapäeva majandussüsteem on kompleksne ja pidevas muutumises ning vajadus analüüsisuundumusega majandusvaldkonna spetsialistide järele on ajas suurenev.\nRakenduslik majandusteadus annab laiapõhjalised teadmised majanduse eri tasandite toimimisest. Mis on Euribor ja millest sõltub selle suurus? Miks paljud ettevõtted ei jõua viienda sünnipäevani? Kas mõistlikum on investeerida aktsiatesse, võlakirjadesse, fondidesse või soetada hoopis kinnisvara? Need on vaid mõned paljudest küsimustest, millele leiad vastuse majandusteadust õppides.\nSuur osa rakendusliku majandusteaduse õppest on praktiline ja seob teoreetilised aspektid majanduse toimimisest praktiliste näidetega elust enesest, valmistades õppekava lõpetanud ette finants- või majandusalaseks tööks. Suur rõhk on meetodiõppel, mis annab praktilised oskused andmetega töötamiseks ning loob eeldused, et jätkata õpinguid süvendatult majandusanalüüsi suunal.\nRAKENDUSLIK MAJANDUSTEADUS ANNAB PÕHJALIKUD ALUSTEADMISED MAJANDUSE TOIMIMISEST, TUGINEDES NÜÜDISAEGSELE MAJANDUSTEADUSELE.\nÖkonoomikaainetes õpid mõtestama nii tarbijate kui ka ettevõtete käitumist turgudel, kuidas kujuneb nõudlus ja pakkumine, kuidas kujuneb sisemajanduse kogutoodang, mida toob endaga kaasa inflatsioon või kuidas mõjutavad intressimäärad rahvusvahelist kaubandust. Teadmiste tugevdamiseks on õppekavas oluline rõhk finantsarvestuse ja rahanduse õppel. Õpingute käigus omandad teoreetilised ja praktilised baasteadmised finantsarvestusest, finantsjuhtimise põhitõdedest ja rahanduse printsiipidest.\nTeadmiste paremaks rakendamiseks tänapäeva tööturul õpid erinevaid „numbrilisi“ analüüsimeetodeid ja tutvud nüüdisaegsete IT-lahendustega majanduses. Tutvud andmetöötluse põhitõdedega ja statistiliste meetoditega majanduses ning omandad andmete modelleerimise baasteadmised ökonomeetrias. Tööturule suundumiseks saad tervikliku erialaspetsiifilise ettevalmistuse rakendusliku majandusanalüüsi ja finantsmodelleerimise õppeainetest.\nOluline aine, kus õpid koostama praktilisi analüüse: ettevõtte tegevuse analüüs ja prognoosimine; ettevõtete tegevusest tulenevate makromajanduslike mõjude analüüs; makromajanduse analüüsi alused ja majandusnähtuste simulatsioonid. Õpid kõiki tulemusi esitama aruannete ja esitlustena. Harjutustunnid toimuvad arvutiklassides.\nFinantsmudel seob ühtsesse süsteemi kõik üksteist mõjutavad valdkonnad: tulud ja kulud, varade soetamine, finantseerimine, maksetingimused, varude juhtimine jne. Mudeli abil saab ennustada probleemseid situatsioone, langetada kvaliteetseid otsuseid ja hoida kokku aega. Finantsmodelleerimise aines õpidki selliseid rahanduslikke mudeleid, analüüse ja prognoose koostama. Finantsmodelleerimine on ühtviisi vajalik nii uute projektide kavandamisel kui ka tegutseva ettevõtte juhtimisel. Seetõttu on õpitavad oskused hädavajalikud asumaks tööle finantsanalüütiku või -spetsialistina ettevõtetesse, pankadesse või konsultatsioonifirmadesse.\nOmandad alusteadmised majandusnähtuste omavahelistest seostest nii mikro- kui makromajanduse tasandil. Saad teada, mis on ükskõiksuskõver, eelarvejoon, turu tasakaal ja teised majandusteaduse põhimõisteid. Hakkad laiemalt nägema majandusprobleemide põhjuseid ja seoseid. Uurid erinevaid teooriaid, leidmaks majanduse kitsaskohtadele lahendusi.\nÕpid meetodeid, kuidas mõõta, analüüsida ning prognoosida majandusnäitajaid ja nendevahelisi seoseid. Harjutustunnid toimuvad arvutiklassides - võtad aluseks reaalsed andmed ja õpid kasutama spetsiaalseid arvutitarkvarasid.\nTutvu rakendusliku majandusteaduse õppekava täisversiooniga!\nMiks õppida rakenduslikku majandusteadust TalTechis?\nTalTech on arendanud rakendusliku majandusteaduse bakalaureuseõppe programmi koos Põhjamaade juhtivate ülikoolide, nagu Helsingi Ülikool, Stockholmi Ülikool ja Rootsi Kuninglik Tehnoloogiainstituut, programmi Nordplus Higher Education toetusel. Ühiselt arendatud õppekava tagab, et meil antav haridus vastab maailmas kehtivale tipptasemele.\nMajandusanalüüsi ja rahanduse instituut teeb Horisont 2020 projekti Individual Behaviour and Economic Performance (IBEP) raames teaduskoostööd Aalto Ülikooli, Helsingi Ülikooli ja Tel Avivi Ülikooliga, tagades akadeemilise personali kõrge taseme läbi rahvusvahelise koostöö.\nMajandusanalüüsi ja rahanduse instituut on üheks Jean Monnet' mooduli “The Economic and Legal Evaluation of Digital Ecosystems in the EU“ (ELEDEUU) osapooleks. Mooduli eesmärk on stimuleerida akadeemilist diskussiooni digitaalsete ökosüsteemide valdkonnas ning tõsta teadlikkust digitaliseerumise õiguslikest ja majanduslikest aspektidest.\nRakendusliku majandusteaduse õppekava on ka abiturientide hulgas kõrgelt hinnatud: 2017. aastal oli see TalTechi suurima sisseastumiskonkursiga kava ja 2018. aastal üks populaarsemaid terves ülikoolis.\nSuur osa meie õppejõududest on praktilise töökogemusega valdkondlikud eksperdid, kes osalevad aktiivselt mitmetes teadus- ja rakendusuuringutes. Lisaks iseloomustab meie õppejõude tudengite antud kõrge tagasiside. Mitmed õppejõud, aga ka õppematerjalid, on saanud paljude tunnustuste osaliseks.\nTargad majandusotsused on edu pant nii üksikisiku, ettevõtte kui ka riigi tasandil. Otsustusprotsessid on majanduses muutunud üha enam andmepõhiseks. Sellest lähtuvalt vajab tööturg spetsialiste, kes tunnevad ennast mugavalt numbritega, on kursis kaasaegsete analüüsimeetoditega ja näevad numbrite taga nende majanduslikku sisu.\nÕppekava lõpetanuna võid asuda tööle nii kodu- kui ka välismaistesse ettevõtetesse. Peamiste tööandjate hulka kuuluvad pangad, konsultatsioonifirmad ning teised era- ja avaliku sektori ettevõtted. Sul on võimalus alustada karjääri analüütiku, finantsspetsialisti või konsultandina. Töökogemuste lisandudes oled valmis nõustama ettevõtte tippjuhtkonda ning tegutsema poliitika- ja strateegiakujundajana või majanduseksperdina.\nNii Eesti kui ka rahvusvahelisel tööturul on nõudlus spetsialistide järele, kes valdavad nüüdisaegseid analüüsimeetodeid, kes on võimelised erinevaid hüpoteese ja stsenaariume püsitama ning usaldusväärseid lahendusi pakkuma. TalTechist saadud teadmised on universaalsed ning soovi korral leiad põnevaid väljakutseid ka välismaal.\nAvalik sektor: Eesti Pank, Finantsinspektsioon, Maksu- ja Tolliamet\nRahvusvahelised konsultatsioonifirmad: KPMG, PWC, Deloitte\nPangad: Swedbank, SEB, LHV\nMajandusuuringud: Statistikaamet, Praxis, Centar\nSuurettevõtted: Eesti Energia, Eesti Telekom, Baltika Grupp\nRahvusvahelised organisatsioonid: Euroopa Keskpank, IMF, World Bank\nAlvar Kangur, Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) majandusanalüütik\nNatalie Lubenets, Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraadi majandusekspert\nMartti Randveer, Eesti Panga rahapoliitika ja majandusuuringute osakonna juht\nTeet Tender, PwC Baltikumi nõustamisteenuste juht\n2020 aasta üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi preemia rakenduskõrgharidusõppe ja bakalaureuseõppe üliõpilaste astmes pälvis Vladislav Fjodorovi bakalaureusetöö „Majapidamiste eluasemeinvesteeringuid mõjutavad tegurid Euroopa riikide näitel”, juhendaja: Merike Kukk.\nSotsiaalministeeriumi 2020 aasta eripreemia pälvis Miina Hõbenael oma bakalaureusetööga „Digitaalsete oskuste mõjust palkadele: Euroopa riikide mikrotaseme analüüs kasutades PIAAC andmeid”, juhendaja: Simona Ferraro.\nRakenduslik majandusteadus on laia teoreetilise ja praktilise käsitlusega kombineeritud õppekava, mis annab noorele hakkajale majandushuvilisele spetsiifiliste teadmiste kõrval tugeva analüüsivõime, oskuse näha tervikpilti, märgata detaile ning olla tänapäeva maailma võtmeküsimustes nii kaasamõtleja kui ka suunanäitaja. Kogemuse põhjal võin öelda, et õppekava lõpetanud on nii erasektoris kui ka avalikus sektoris kõrgelt hinnatud. Soovitan!\nSiim Erik Akermann, lõpetas õppekava 2020.\nMajandusteadlases on ühendatud teoreetiku, analüütiku, psühholoogi, esineja ja prognoosija ametid, mis tähendab, et õppimisel on vajalik omandada teadmisi mitmest omavahel lõimuvast valdkonnast. Bakalaureuseõpe TalTechi rakendusliku majandusteaduse erialal annab tugevad alusteadmised edasiseks spetsialiseerumiseks ja mis kõige toredam – saadud teadmisi saab rakendada juba alates esimesest tunnist. Soovitan rakenduslikku majandusteadust kõigile, kes ei pelga numbrite merest seoste otsimist ja enda maailmapildi avardamist.\nMiina Hõbenael, lõpetas õppekava 2020.\nMa soovitan rakenduslikku majandusteadust sellepärast, et see õppekava on ideaalne kombinatsioon nii teoreetilistest ja praktilistest oskustest kui ka tehnilistest ja vähem tehnilistest oskustest. Ühest küljest saab rakendusliku majandusteaduse tudeng endale suurepärased tehnilised analüüsioskused. Teisest küljest omandab ta ka väga olulisi pehmemaid oskuseid, mis muuhulgas tagavad asjakohased analüüsid ja oskuse nende tulemusi arusaadavalt tõlgendada. Igatahes on selle eriala lõpetaja väga mitmekülgsete oskustega spetsialist, kelle järele on tööturul suur nõudlus.\nJanely Põllumägi, lõpetas õppekava 2015.\nTalTechi rakendusliku majandusteaduse bakalaureuseõpe pakub üsna eeskujulikult vajalikke oskusi ja teadmisi selleks, et tundengi enda mõistliku panuse lisamisel õppeprotsessi anda esmased vajalikud eeldused edukaks konkureerimiseks tööturul ja samuti ka õpingute jätkamiseks. Antud tõdemusele annab kaalu asjaolu, et õpet viivad läbi tugeva praktilise taustaga spetsialistid nii Eesti Pangast kui ka juhtivatest finantssektori eraettevõtetest, kes samas ei jää hätta ka oluliste teoreetiliste kontseptsioonide selgitamisega. Seetõttu võib tihtipeale esineda isegi seda rõõmu, et raskemad teemad saavad juba loengus enam-vähem mõistetavaks ja sellevõrra vähem kulub unetunde kofeiini tolerantsuse ja Google`i otsingumootori võimete testimisele.\nTõnno Tint, lõpetas õppekava 2019.\nSoovid omandada kõrghariduse tööturul kõrgelt hinnatud erialal;\nSind huvitab, kuidas toimib majanduskeskkond ja millised on erinevad seosed erinevate majandusnähtuste vahel;\nSulle meeldivad numbrid, soovid neid analüüsida ja siduda neid erinevate teoreetiliste kontseptsioonidega majanduse erinevate tasandite toimimisest;\nSoovid töötada valdkonnas, kus on võimalik teha numbritele tuginevaid tarku otsuseid.\nÕppekoha saamiseks nõutav tulemus: matemaatika eksami tulemus vähemalt 65 punkti ning eesti keele oma vähemalt 55 punkti või eesti keel teise keelena vähemalt 75 punkti. Inglise keele oskus vähemalt B2 tasemel.


Kiskjasiil: 26.03.2017. tuul puhus aiakäru ümber :)\nTore, et kell suveaja peale keerati ja sinna võiks see jäädagi. Ma olen nagunii rohkem varahommikune ärkaja, mis ei tähenda, et ma kohe hommikul ärkvel oleksin, käivitumine võtab aega u kohvikruusi jagu või veidi rohkem. (body on ärkvel, mind magab).\nPühapäeval ärkasin päikesesse ja optimist nagu ma olen, haarasin taimekastid ja viisin kasvukasse, et nad päikesevanne saaksid. Kusagil üheksa paiku läks taevas pilve, mina kerisin ilmaprognoosi lahti. 3-6 m/s. Koristasin aiast mudru ja likvideerisin vaatest komposti hunniku. Kelts on läinud ja aed tahenenud. Peaaegu.\nVaatasin ilma, et kas hakkab looma... aga ei, hullemaks läks ja aina hullemaks. Lisasin riietusse mõned tuulekihid.\nPärastlõunaks olin juba väga kuri, mis sest, et ilma peale pole mõtet kuri olla ja üldse tuul kuivatab maad isegi siis, kui vihma sajab :)\nVaatasin kasvukasse ja nägin, kuidas epimeediumite õied tuules lehvivad ning otsustasin nad tuppa tagasi transportida. Aialihased on veel suht nörgukesed, 8 kasti vastu tuult suruda oli üks jõu- ja ilunumber. :)\nPühapäevaks oli planeeritud paar ruutmeetrit tellise- ja põldmarjavabaks teha. Tellis on hea ka selleks puhuks, kui tuul peaks veel tugevnema. Ausalt öeldes puhus see tuul lõpuks mu aiakäru koos puruga pikali ja siis ma otsustasin, et tänaseks on küllalt räheldud. Esimest korda üle pika aja jõudsin tuppa varavalges :) mis on ilmselge raiskamine. Ilm ei olnudki külm, tuul oli lihtsalt raju.\nP.S. külvasin kasvukasse redised ära.\nTomatid pikeerisin eelmisel nädalal. Viimane aeg on külvata punase viljaga tomateid ka. Rõdutomateid sel aastal ei külva.\nKui KSJ mu raami korda saab, võtan kraavikaldapealse hunniku ette, et teise kasvukasse uut mulda lisada. Uurisin turba tellimise variante, üks läheb töösse.\nMärts saab varsti läbi. Talikülvid on endiselt õues, ei taha neile veel vunki sisse anda, muidu peab nendega ka hakkama edasi-tagasi jooksma.\nJeffersonia dubia otsakesed on muide juba 2 nädalat turritamas, lisasin veidi mulda, aga see neid ei pidurda. Laugud u 7 cm pikkused. Võrkiirised on tänavu hilisemad, lumekupp ilmus ka välja.\nLumikellukesed ja märtsikellukesed on õunapuu all ka valendama hakanud. Lumeroose on tänavu rohkem õitsemas, eks oligi juba aeg, kolmas aasta. Hääd pikka päeva, aednikud :)\nPostitaja: Tsiil kell esmaspäev, märts 27, 2017\nIse Hakanud Lillekasvataja 27 märts, 2017\nTubli toimetaja. Jõudu tööle!\nFutu 27 märts, 2017\nIlmateade lubab viimasel ajal hästi lahkelt kõike ilusat, aga tegelikkus on pilved ja külm tuul.\nRahutu rahmeldaja 27 märts, 2017\nega siis meiesugused ilmast nüüd nii väga ka hooli kui hirmus aiavalu peale tuleb. torisema küll võtab. Pikk päev on tõesti hää :)\nKole tuul oli kohe mitu päeva, ka minu käru lendas uppi.\nKylvamise hooaeg, jajah. Akende hulk seab oma piirid, muidu kylvaks lisaks mõnelelilile, tomatile ja tillile veel 200 asja...


Fiskars oksakäärid valged\nKuni Ø 20 mm okste ja väätide hõlpsaks lõikamiseks. Valget värvi oksakäärid paistavad paremini silma. Ülikerge kaaluga ja hõlpsasti kasutatavad tänu FiberComp™ materjalist konstruktsioonile ja PowerLever™-mehhanismile. Sobib eriti hästi väikeste kätega kasutamiseks. Mõlema käega kasutatav lukustusmehhanism.\nVäikeste ja keskmise suurusega käte jaoks disainitud kergete FiberComp™ materjalist käepidemetega Fiskarsi valged oksakäärid P57 sobivad väga hästi kergeks lõikamiseks. Patenteeritud PowerLever™-mehhanism muudab lõikamise kergemaks ja käepide võimaldab kasutada lõikamisel kõiki viit sõrme. Ülemise tera mittenakkuv PTFE-kattekiht teeb lõikamise ja puhastamise lihtsamaks.\nKaal pakendiga (kg) 0.1620


MEESTEARST: Eesti meeste sperma on ülihea, aga nad rikuvad selle viina juues ära - DELFI Naistekas\nMEESTEARST: Eesti meeste sperma on ülihea, aga nad rikuvad selle viina juues ära\nEesti mees elab tervena ligi 20 aastat vähem kui tema Skandinaavia sookaaslane, samas on tema sperma vaat et parima kvaliteediga maailmas ja seksiga alustab ta juba 17-aastaselt.\nAndroloogiakeskuse arst Kristjan Pomm rõõmustas isadepäeva eel Tallinnas toimunud konverentsil "Meeste tervis" kuulajaid teatega, et Eesti mehel „powerit“ jätkub ja teoreetiliselt pole meie väiksel rahval põhjust väljasuremist karta.\n"Me jääme sperma kvaliteedilt TOP riikide hulka ja oleme oluliselt paremate geneetiliste näitajatega kui näiteks Norra. Parim sperma on aga kindalt jaapanlastel," ütles Pomm.\nDoktor Pommi sõnul on mehe seksuaaltervis tema tervise üldnäitajate määramisel väga olulisel kohal. "Mida parem on meeste sperma kvaliteet ja mida enam on spermas elujõulisi rakke, seda suurem on meeste üldine tervis ja eluiga," tõdes ta.\nKuigi looduse poolt on Eesti mehele kaasa antud geneetiliselt hea sperma kvaliteet, mis peaks pikendama ka eluiga, suudavad mehed selle teatud pahedega nagu joomine, suitsetamine ja üleliigne kehakaal tihtipeale ära rikkuda.\n"Alkoholi tarvitamine on üks Eesti meeste probleem, mis põhjustab ka mitmeid haigusi. Nädalas oleks vaja vähemalt kolme alkoholivaba päeva. Sama on suitsetamisega – seegi mõjutab oluliselt meeste reproduktiivtervist," rääkis Pomm.\nSeostest meeste kehakaalu ja tervise, haigustest, mis hakkavad juba noori mehi kimbutama ning milline tõbi mehe kõige sagedamini hauda viib, loe portaalist Pealinn.\nNovember on ülemaailmne meeste tervisele pühendatud kuu


Mountolive | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Mountolive\nLeila oli ta pahupidi pööranud, nagu tõstetakse üles vana kohver, lüües selles kõik segamini. Ta kahtlustas, et pole muud kui võltspaatoslik verisulis nooruk, kellel pole mingeid jõuvarusid. Otsekui vihaga sai ta aru, et nüüd oli tal lõpuks käes midagi, mille eest ta võiks surra, miski, mille tooruses oli tiivuline teade, mis läbistas teda teadvuse põhjani. Isegi pimedas tundis ta end punastavat. See oli absurdne. Armastada oli absurdne, nagu oleks keegi ta kaminasimsilt maha virutanud. „Mountolive“ on kolmas raamat Lawrence Durrelli neljaosalisest romaanist „Aleksandria kvartett“. Osa kannab selle peategelase, Egiptuse suursaadiku David Mountolive’i nime, nii nagu kõik teisedki osad kannavad selle tegelaste nimesid: „Justine“, „Balthazar“ ja „Clea“. Kolmas osa erineb teistest selle poolest, et siin ei ole minategelane Aleksandrias elav inglise keele õpetaja ja kirjanik Darley, kes jutustab lugu esimeses, teises ja neljandas köites. Kolmandas osas, mille tegevus toimub 1930. aastate Aleksandrias, räägib lugu jutustaja hääl. Igas järgnevas osas selguvad varasemate sündmuste põhjused. Selliste kompositsioonivõtetega meelitab autor lugejat kätte võtma romaani iga järgmist osa, sest avades tegevustiku tagaplaane järk-järgult saab lugejagi aimu asjadest, mida varasemates osades pole selgitatud. Lawrence Durrell (1912‒1990) on 20. sajandi menukamaid Briti kirjanikke, matkamees Gerald Durrelli vanem vend. „Aleksandri kvarteti“ esimene raamat „Justine“ ilmus eesti 2016., teine osa „Balthasar“ 2017. aastal. Kirjastus: Eesti Raamat,\nLeila oli ta pahupidi pööranud, nagu tõstetakse üles vana kohver, lüües selles kõik segamini. Ta kahtlustas, et pole muud kui võltspaatoslik verisulis nooruk, kellel pole mingeid jõuvarusid. Otsekui vihaga sai ta aru, et nüüd oli tal lõpuks käes midagi, mille eest ta võiks surra, miski, mille tooruses oli tiivuline teade, mis läbistas teda teadvuse põhjani. Isegi pimedas tundis ta end punastavat. See oli absurdne. Armastada oli absurdne, nagu oleks keegi ta kaminasimsilt maha virutanud. „Mountolive“ on kolmas raamat Lawrence Durrelli neljaosalisest romaanist „Aleksandria kvartett“. Osa kannab selle peategelase, Egiptuse suursaadiku David Mountolive’i nime, nii nagu kõik teisedki osad kannavad selle tegelaste nimesid: „Justine“, „Balthazar“ ja „Clea“. Kolmas osa erineb teistest selle poolest, et siin ei ole minategelane Aleksandrias elav inglise keele õpetaja ja kirjanik Darley, kes jutustab lugu esimeses, teises ja neljandas köites. Kolmandas osas, mille tegevus toimub 1930. aastate Aleksandrias, räägib lugu jutustaja hääl. Igas järgnevas osas selguvad varasemate sündmuste põhjused. Selliste kompositsioonivõtetega meelitab autor lugejat kätte võtma romaani iga järgmist osa, sest avades tegevustiku tagaplaane järk-järgult saab lugejagi aimu asjadest, mida varasemates osades pole selgitatud. Lawrence Durrell (1912‒1990) on 20. sajandi menukamaid Briti kirjanikke, matkamees Gerald Durrelli vanem vend. „Aleksandri kvarteti“ esimene raamat „Justine“ ilmus eesti 2016., teine osa „Balthasar“ 2017. aastal. Aasta