Kus on kodu koht? | Allmaailm\nKus on kodu koht?\nPosted in Mildura by fallenboy on 12. juuli 2009\n♪ Hetkel mängib iTunesis: Supermode – Tell Me Why\n12. juuli 2009 Mildura, Victoria, Austraalia\nMa olen tänaseks aasta Eestist eemal olnud. Ma tulin Austraaliasse elama, sest Eestit ma elamisväärseks ei pea. Tänaseks ei ole see suhtumine muutunud, küll aga pole ma kindel, et Austraalia on just see õige koht — jah, siin on ilus ilm, sõbralikud inimesed, kes naeratavad ja ütlevad ilusaid asju isegi siis, kui nad sinult midagi ei looda. Jah, siin väärtustatakse inimest ja tema tehtud tööd. Ja siinne valitsus ei koori ega ruuna enda elanikke. Vähemalt on kõik see mulle ühe aasta jooksul nii paistnud… Aga mu sisetunne ütleb, et see ei ole ikkagi see koht — sest siinne kliima on hoopis midagi muud, milles ma üles kasvanud olen ja ma ei saa rääkida siin enda keelt… Ja ega vähemtähtiski pole see, et mulle ei meeldi sinne inimeste maitse ja nende olematu kunstimeel 😛\nMa ei tea, mida teha. Albiino emahunt tahab, et ma jookseks edasi, parem koht on seal kusagil olemas (UK, Kanada), aga mina kaalun ja kaalun ning leian, et Austraalia on ikkagi suhteliselt hea koht. Ja kõik märgid näitavad, et peaksin siia jääma — kui ma Lapsele rääkisin, et ma olen paar päeva mõtlenud, et ma ikkagi üritan siia jääda, tuli minut.ee-s uudis, et IT-inimesed on Austraalias väga oodatud. No kui see oli lihtlabane kokkusattumus, olen ma ema Theresa kehastus!\nMa ei ole selline inimene, kes arutab enda otsuseid kellegiga ja kes teiste soovitusi tõsiselt võtab ning see on enam-vähem mulle vaid head teinud… Aga kas ma saaksin nüüd eirata selliseid märke? Aga kas ma saaksin eirata enda sisetunnet? Kumb on tähtsam — sisetunne või .. kosmose saadetud märk?\nMiks ma nüüd ei näe enam unes hunte (nägin kunagi väga tihedalt unes hunte, tavaliselt kägistasin nad surnuks. Viimane kord nägin albiinot krooniga emahunti, kes minuga rääkis (ei mäletanud hommikul, mida ta mulle ütles). Indiaanlased usuvad, et hunt on inimese vaimne juht ja teda ei tohi ära tappa… Kas emahunt ütles mulle “so long, sucker! Tapsid kõik enda juhid ära ja mina enam rohkem uusi välja ei saada! Oled üksi!”? Või oli see märk sellest, et ma ei vaja enam juhtimist, olen ise piisavalt targaks saanud ja emahunt lihtsalt tuli hüvasti jätma?)?\nJa teie, kes te arvate, et ma olen reetur ja õnnekütt, egoist jne jne jne — ärge hakake pihta! Kui te suudate elada enda kodumaal nii, et seda anastav valitsus teie elamist-mõtlemist-keha ei suuda mõjutada, siis siiralt — ma olen kade teie peale! Mul on kahju lahkuda enda kodumaalt, kuid ma ei taha elada elu, kus ma pean enamiku oma elust tegema tööd, mille eest saadav tasu on kordades väiksem, kui normaalsetes ühiskondades — ja seda isegi siis, kui mul on hästitasutud töökoht, kus ma teen head tööd. Mul ei ole motivatsiooni istuda 8 tundi tööl ja teha tööd, mille omandamiseks olen ma raisanud hulka raha ja aega, kui selles eest saadav tasu on väiksem, kui kusagil mujal saadav tasu lihttöö eest, mis ei nõua õpinguid ega investeeringuid… Ja on stressivaba.\nEi, see ei ole vingumine — see on ebaõiglus.\nEi, ma ei pea ise midagi tegema, et enda riiki paremaks teha — ma olen valinud ja palga maksnud inimestele, kes peavad minu jaoks elu paremaks, elamisväärsemaks ja õiglasemaks tegema.\nEi, ma ei ole patrioot — kui te tõesti arvate, et tänapäevased riigid on autonomsed riigid klassikalises mõistes, siis palun, avage silmad. Patriotism? Palun! Parem tunnistage, et teil ei ole oskusi, et mujal läbi lüüa!\n« Tagasi argipäeva\nOlen 12 aastane süütu tütarlaps* »


[ÕPETUS] Teeni krüptoraha VPS peal! - Erinevaid õpetusi - Vahvel.Net\n[ÕPETUS] Teeni krüptoraha VPS peal!\nPEPZ , 28. juuli, 2014 , 5136, 4 in Erinevaid õpetusi\nPEPZ Steam profiil\n60,4 tundi viimased 2 nädalat\nPostitas 28. juuli, 2014 (muudetud)\n[NB! Ma ei garanteeri et te selle meetodiga teenite ennast kohe kasumisse. Õpetus on loodud harimaks inimesi kuidas paigutada serveritele kaevajad ülesse.]\nSee meetod ei ole sobilik Bitcoini teenimiseks vaid võtame esile väiksemad krüptorahad millega on veel võimalik kasumit teenida ise kaevades.\nSiin õpetuses annan teile teada kuidas teenida Darkcoin nimelist krüptoraha mille väärtus on hetkel 1DRK = 0.00980201BTC = ~5.8USD\nPaypali kontot mille peal oleks vähemalt 5$ või krediitkaart (kasuta vahendajat kui pole, vahvlis on neid piisavalt)\nNatukene aega ja viitsimist\nEsimene samm: Loo endale DigitalOceanis konto\nRegistreeru siin ja aita mind:\nRegistreeru siin ja ära aita mind: https://www.digitalocean.com/\nEmaili aktiveerimisel viiakse Sind makse info lehele kus saad maksta krediitkaardiga või paypaliga. All on ka väli nimega "Promo Code", kasuta promo koodi: SHIPITFAST10 ja saad 10$ krediiti tasuta juurde kui oled 5$ makse sooritanud.\nTeine samm: Kaevajate loomine\nNüüd kui sul on 5$ makstud ja 10$ tasuta krediiti, loome enda krüptokaevajad. Selleks vajuta nuppu "Create".\nPane serverile enda soovitud nimetus ja vali kõige väiksem pakett kus on 512MB ja 1 tuum.\nRegioon vali mis tahad, ise olen katsetanud ja leidnud et London 1 sobib minu jaoks paremini.\nOperatiivsüsteemiks vali Ubuntu 14.04 x64\nJa nüüd vajuta "Create droplet"\nKolmas samm: Kaevaja seadistamine\nKui tegid teise sammu edukalt ära, siis peaks Sinu emailile tulema SSH andmed, et serverile ligi pääseda.\nServeri ligi pääsemiseks kasuta vabavara nimega Putty\nHost Name: pane ip mis saidi meili kaudu ja vajuta Open (all pool)\nKasutajanimi on arvatavasti root\nPS! Parooli sisestades ei näidata tärne ega ka tähti, ära ehmu. Võid ka meililt parooli kopeerida ja Putty aknas parema hiireklõpsuga seda kleepida.\nMõnes regioonis tahetakse et sa muudaksid oma serveri parooli ära.\nNüüd kui sa näed igasugust teksti millest sa võib-olla aru ei saa on vaja kleepida rida koodi. (Parem hiireklõps kleebib)\napt-get update -y && apt-get install -y build-essential m4 libssl-dev libdb++-dev libboost-all-dev libminiupnpc-dev git automake libcurl4-openssl-dev screen && git clone https://github.com/ig0tik3d/darkcoin-cpuminer-1.2c.git && cd darkcoin-cpuminer-1.2c && chmod a+x autogen.sh && ./autogen.sh && ./configure && make && make install && cd ~\nKleebi see rida Putty sessiooni ja vajuta enter. Lase tegumitel oma asjad ära teha ja võime jätkata.\nÄra pane Putty akent kinni, meil läheb seda vaja neljandas sammus.\nNeljas samm: Kaevajate bassein\nNüüd kui meil on enamus asju valmis, võime liituda kaevajate basseiniga kus on meie teenimis võimalus suurem.\nMa ise kasutan selle jaoks GHash.io kodulehte aga Sa võid leida endale sobivama koha.\nKui soovid GHashi kasutada pead registreeruma lehel: https://cex.io/ (Aita mind: https://cex.io/r/0/pepzwee/0/)\nKui seal on kasutaja loodud oled ka GHash.io lehel registreerutud ja arvatavasti sisse logitud. Nüüd võime hakkata kaevajaid tööle panema.\nMenüü all on alammenüü kus on näha "BTC" ja muid krüptorahasid mida võid nende lehel teenida, aga meie sättisime paika ainult Darkcoini teenimise.\nSellel lehel hakkad nägema palju sa kaevad ja kui palju sa lõpuks teeninud oled. Sa ei hakka teenima koheselt krüptoraha, see võtab aega. Kannatust!\nSul läheb kaevamiseks vaja neid ridasid:\n"-o stratum+tcp://drk.ghash.io:3333" ja "pepzwee."\nSul on näha arvatavasti "sinukasutaja." aga kui tahad minu eest teenida siis lase käia\nNüüd ava Putty aken uuesti ja lisa järgnev rida koodi:\nscreen minerd -a X11 -o stratum+tcp://drk.ghash.io:3333 -u kasutaja.kaevajanimi\nPutty kinni panemiseks vajuta enne "CTRL + A ja siis CTRL + D", nüüd võid Putty kinni panna ja kaevaja kaevab edasi.\nNeid samme võid korrada kuni 10 korda. Nii teenid rohkem ja kiiremini.\nMinu kaevajate andmed hetkese seisuga:\n~400KH/s kõikidega kokku teenida pole paha 5$ investeeringu kohta.\nMiks just Darkcoin?\n--- See on üks krüptorahadest millega on võimalik veel teenida CPU kaudu kasumit. Seda ei saa teha näiteks Bitcoini ja Dogecoiniga, saad kaevata aga kasumit sa ei teeni.\nMiks just DigitalOcean?\n--- Nad lubavad kasutada kaevajaid. Teised VPS pakkujad võtavad su rajalt maha kui CPU kasutus on konstanselt 100%. Kui sul on aga server siis võid sama teha ka seal.\nKas ise oled teeninud juba?\n--- Darkcoiniga veel mitte. Dogecoiniga jah - aga mõistsin, et seal ei olnud mõtet enam CPUga tegeleda, GPU on seal parem.\nMis VPS-id veel lubavad kasutada kaevajaid?\n--- DemonVPS lubab kasutada kaevajat kui see jääb 60% piirde. Selleks peab kasutama CpuLimit vabavara linuxil mis piiraks kaevaja kiirust.\n--- Teisi pakkujaid hetkel ei tea, uurin.\nKui leidub küsimusi või ei saanud mingist kohast aru siis küsige.\nMuudetud 28. juuli, 2014 liikme PEPZ'i poolt\nPostitas 28. juuli, 2014\nTubli töö! Väga põhjalik ja informatiivne õpetus.\n1. Mis on Kh/s?\n2. Mitu DRK saab sellisel kiirusel (400Kh/s) päevas teenida?\n3. Kust see raha ilmub?\n4. Miks ei ole võimalik kohe alustades DRK teenida, vaid läheb aega?\n5. Digitaloceanis maksavad 10 serverit x 5$ ehk 50$/kuus. Kas see on piisavalt kasumlik?\nTeema autor Postitas 28. juuli, 2014 (muudetud)\n1. Kh/s ehk Kilohashi sekundis on kiirus kui kiiresti sinu riistvara suudab hashida (krüpteerida) andmeid (blockid).\n2. Potensiaal on teenida 0.03DRK päevas. See oleneb väga tugevalt sellest kui rasked ülesanded sellel päeval on ja kuidas veab.\nMõni ülesanne on kerge ja võtab aega 14 minutit kui veab. Teine ülesanne võib olla raske ja kulub kuni 5 tundi selleni kui ei vea.\nKui läheb hästi saad ühe kuuga 1DRK kätte ja selle seedima jätta. Darkcoini väärtus kõigub alla ja ülesse ning mingi hetk võib kõvasti ülesse minna.\n4. Ühe tuumalised vpsid mis kaevavad CPU pealt ei ole piisavalt võimsad et sulle kohe teenida.\n5. Hetkese seisuga kindlasti mitte. Sama on mainitud ka esimese postituse esimesel real.\nÕpetus on loodud vaid harimise eesmärgil. Tegemist ei ole skeemiga mis toob kasumit.\nPostitas 25. august, 2014\nVaadates VPSi rendihindasi, siis see kaevamine ei hakkagi ju pmst kunagi kasumit tooma..\nInvestisid 5$, kas selle ühe serveriga max kaevajate arv ongi 11, nagu su pildil? Ehk 10$ invest = 22 kaevajat max?\nMis on reaalne keskmine päeva DRK mis tiksub, kui on 11 kaevurit?\nIseenesest õpetus on väga hästi koostatud, kuna mul Paypali kässi vedeleb siis huvi isegi tekkis.. Aga selline nagu ma olen, kasum peab sees olema


Sõudjate treener Matti Killing: seis pole katastroofiline, aga hea ka mitte | Õhtuleht\nMart Treial, 5. mai 2017, 17:20\n„Seis pole katastroofiline, aga hea ka mitte.“ Nii lausus sõudjate treener Matti Killing täna pärast hooaja esimese MK-etapi eelsõite, kus mõlemad meie eksperimentaalse koosseisuga paatkonnad said oma sõidus viimase koha.\nKahepaat Allar Raja - Tõnu Endrekson, kelle sõitu segas Endreksoni pisike jalahäda, kaotas oma eelsõidu kiireimale, Bulgaaria paarile 17,3 sekundiga. Neljapaat koosseisus Kaspar Taimsoo, Sten-Erik Anderson, Joosep Laos ja Kaur Kuslap liugles üle lõpujoone 14,33 sekundit Poola kvartetist hiljem ning oli seitsme neljapaadi võrdluses eelsõitude aeglaseim. Mõlemad jätkavad finaalikoha püüdmist homsetes vahesõitudes.\nAga häirekella ei tasu spordisõpradel lüüa. Killingu sõnul on praegune jõudude vahekord loogiline, sest olümpiasangarid nautisid tavapärasest pikemat puhkust (veetreeningutega alustati märtsis ehk kaks kuud hiljem kui mullu) ning rihivad tippvormi septembri lõpus toimuvaks MMiks.\n„Selge see, et me ei tulnud siia võitma. Hea, kui keegi meist finaali pääseb,“ lausus Killing Õhtulehele. „Meie eesmärk on näha, kui kaugel me praegu maailma tipust oleme. Aasta tagasi kaotasime esimesel MK-etapil neljasega kuskil kümne sekundiga (täpsemalt 8,29 – M.T.).“\nKesine hooaja algus on Eesti sõudjatele pigem tavapärane ning sel on lihtne põhjus: erinevalt paljudest Euroopa riikidest ei saa meie maal aastaringi paadiga vee peal käia, mistõttu on kevaditi veekilometraaž väike.\n„Kui oled sõudja, siis pead enamuse ajast sõudma,“ märgib Killing. „Nüüd on meil ka kodus vesi lahti ja üks kord peavad ilmad samuti normaalseks minema. Enne MK-d olime paar nädalat kodus, aga ilmad olid ikka koera omad, nii et pooltes trennides pidime tegema muud, kui vee peal sõitma.\nAga see on meie teadlik valik, et me ei lähe kuskile Hispaaniasse või Portugali talvituma. Siiani oleme sellise ettevalmistusega hooaja tähtsaimatel võistlustel konkurentsis püsinud. Loodame, et ka sel sügisel oleme teisest mastist mehed.“\nHomme-ülehomme jätkuva MK-etapi põhjal otsustavad sõudjad, milliste paatkondadega minna kuu lõpus Tšehhis toimuvatele Euroopa meistrivõistlustele. Praeguse seisuga on kindel vaid see, et Killing ei saa paatide komplekteerimisel arvestada olümpiapronksi Andrei Jämsäga, kelle seljal diagnoositi märtsi lõpus ühe diski väljavõlvumus. Killingi sõnul edeneb Jämsä taastumine normaalselt, kuid EMil pole mõtet teda lõhkuma hakata.


Elva Elu Send an email 22. Apr 2019\naprillil kella 18 paiku teatati politseile, et Elvas Turuplatsi tänava pargis magab puu all joobes mees, kel kõrval kott õllepudelitega. Kõnetamisele ja kõrvalseisjate häältele mees ei reageerinud ja nii ei jäänud kohalikel muud üle, kui politseinike abi paluda. Politseipatrull võttis joobnud mehe politseisõidukile ning toimetas arestikambrisse kainenema.\naprillil õhtupoolikul helistati politseile küsimaks nõu, mida teha Nõo vallas Unipiha külas lahtiselt hulkuva naabrikoeraga. Teataja sõnutsi olla looma pere välismaale sõitnud ning jätnud oma lemmiku seniks omapäi. Koeral õnnestunud mingil moel oma kodust lahkuda ning nüüd on ta külavahel hulkumas. Naabritel puudub teadmine, kas koer on kuri või võib ta ise inimese abi ja hoolt seni vajada. Politsei korrapidaja võttis info vastu võtnuna ühendust Tartu loomade varjupaigaga ning andis neile tarviliku teadmise edasi. Juhtunu tegelesid edasi varjupaiga töötajad.\naprillil kella 15 ajal vajati Elvas Kesk tänaval politseinike abi, kui sealse kaupluse juures tülitas joobes meeklient nii turvatöötajat kui teisi kauplusekülastajaid. Kuivõrd mees turvatöötaja ja politseinike soovitusest koju minna välja ei teinud, tuli politseinikel tülikas mees viia arestikambrisse kainenema.\naprillil sai politsei vihje, et Elva vallas Pööritsa külas tarvitavad alaealised alkohoolseid jooke. Infot kontrollima sõitnud politseinikud leidsid eest kaks noorukit, kel mõlemal tuvasta alkoholi tarvitamise tunnused. Noorukid anti üle vanematele ning peredega tegeleb edasi noorsoopolitsei.\naprillil avastati, et Elvas Tartu maanteel on lõhutud staadioni hoone suur aken. Piirkonnapolitseinik käis sündmuskohal, fikseeris üksikasjad ning vestles ka ümberkaudsete inimestega, ent kellelgi ei olnud ühti vihjet lõhkuja kohta tol hetkel anda. Kahju ning juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.\nMöödunud nädalal tabas politsei Elva vallas kaheksaja Nõo vallas lisaks seitse autojuhti, kes ületasid ulatuslikult lubatud sõidukiirust. Neist raskeim fikseeriti 13. aprillil kella 18 paiku Nõo vallas Jõhvi-Tartu-Valga maantee 152. kilomeetril, kus ühe Škoda kiiruseks mõõdeti 90 alas 137 km/h. Sõidukijuhi suhtes alustati menetlust ning teda võib oodata ees kuni 1200eurone rahatrahv, kuni 30päevane arest ning juhtimisõiguse peatamine kuni kaheks aastaks.


Õiguskantsleri seisukoht Tallinna sünnitoetuste osas ei ole loogiliselt järjepidev | Veritas lux mea!\nÕiguskantsleri seisukoht Tallinna sünnitoetuste osas ei ole loogiliselt järjepidev\nPostimees annab teada õiguskantsler Indrek Tederi seisukohast, et Tallinn kohtleb lapsi sünnitoetuste määramisel põhjendamatult ebavõrdselt diskrimineerides lapsi, kelle vanemaist vaid üks on Tallinna elanik. Õiguskantsler kirjutab:\nSünnitoetus on toetus lapsele. Ja igas last puudutavas küsimuses tuleb esikohale seada lapse huvid. Lapse huvide prioriteetsuse põhimõttega ei ole kooskõlas praktika, mille kohaselt Tallinna linn eelistab ja toetab sünnitoetuse maksmise läbi üksnes kooselavate vanemate peresse sündinud lapsi.\nSee seisukoht tõstatab mitmed küsimused. Esiteks on huvitav, et sõnad “igas last puudutavas küsimuses tuleb esikohale seada lapse huvid” tulevad samalt mehelt, kes mitte kuigi ammu ei leidnud põhiseadusega vastuolu selles, et riik rahastab igal aastal miljonite kroonidega tuhandete sündimata laste tapmist — olgugi, et eelmine õiguskantsler ütles selgesõnaliselt, et riigil on kohustus mitte sekkuda sündimata laste õigusesse elule ja ka kohustus seda õigust kaitsta. Seda otsust formuleerides ei maininud õiguskantsler Teder poole sõnagagi, et lapsi puudutavates küsimustes tuleks nende huvid esikohale seada, vaid rääkis täiskasvanute enesemääramise õigusest, mida võib tema arvates teostada kasvõi laste elu hävitamise hinnaga.\nNii on raske uskuda, et õiguskantsleri seisukoht sünnitoetuste osas on siiralt motiveeritud hoolest laste pärast. Tõenäolisem on, et tema positsioon lähtub (teadvustatud või teadvustamata) ideoloogilisest hoiakust seista vastu sotsiaaltoetuste jagamisele moel, mis soosib laste kasvatamist terviklikus perekonnas, mitte üksikvanemate poolt. Postimees kirjutab selles osas järgmist:\nSünnitoetus kui konkreetselt lapse hüvanguks mõeldud toetus ei ole aga õiguskantsleri hinnangul see vahend, mida kasutada traditsioonilise peremudeli propageerimiseks. Seda enam, et määrus ei nõua mõlema lapsevanema reaalset kooselamist, vaid ainult Tallinna elanikuks registreerimist rahvastikuregistris. Kas vanemad elavad ka tegelikult koos lapsega või mitte, ei oma sünnitoetuse saamisel tähtsust.\nAntud juhtum näitlikustab, kui lihtne on õiguslikku argumentatsiooni rakendada ideoloogiliste huvide teenistusse. Muidugi võinuks õiguskantsler asuda ka täpselt vastupidisele seisukohale, et Tallinna sünnitoetuste maksmise kord ei ole diskrimineeriv, kuna traditsioonilise peremudeli (kui ühiskonna vundamendi) toetamine kujutab endast kaalukat avalikku huvi, mis õigustab erinevat kohtlemist (kuigi, tõsi, vaevalt lähtub Tallinna linnavalitsus sellise sünnitoetuste maksmise korra kehtestamisel soovist kaitsta perekonna institutsiooni). Oluline on tähele panna, et see, kumba pidi õiguskantsler otsustab, ei sõltu õigusnormidest endist, vaid nende tõlgendaja (antud juhul siis õiguskantsleri) maailmavaatelistest hoiakutest.\nMõeldes sellele, kas mitte ei suuna õiguskantsler Teder oma kriitikat valikuliselt, võiks püstitada küsimuse, miks ei pööra ta tähelepanu nn vanemapalgale, mis on ju olemuslikult just samuti lapsetoetus (st mõeldud ennekõike lapse hüvanguks), ent mille suurus sõltub väga ulatuslikult (ca 5000-30000) toetuse saaja sissetulekust. Kus on siin see avalik huvi (toetudes õiguskantsleri enda argumentidele), mis sellist erinevat kohtlemist õigustab? Ja kas selles kontekstis enam ei kehti õiguskantsleri sõnad, et “Lastele suunatud sotsiaaltoetuste eesmärk peaks olema just võrdsete arenguväljavaadete tagamine”?\nThis entry was posted on Friday, July 9th, 2010 at 10:53 and is filed under Poliitika.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\nOne Response to Õiguskantsleri seisukoht Tallinna sünnitoetuste osas ei ole loogiliselt järjepidev\nJuly 13, 2010 at 17:51\nÕiguskantsleri seisukohti iseloomustabki aegajalt maailmavaateline järjepidevusetusja vastuolud; positivistlikus õigusparadigmas formuleeritud põhiseadus jätabki väga palju võimalusi tõlgendusteks. See on mingil määral sisse programmeritud, et normidele kiputakse andma tõlgendajale meelepärast sisu. Ja kui “moes” on liberaalne eluhoiak, siis üritatakse seda igal võimalikul ja võimatul juhul ka teha. Mulle on ka mulje jäänud, et praegune õiguskantsler üritab ka kuidagi eriti õpetav olla ja justkui mahajäänud ühiskonda reformida moodsuse vaimus, “nagu eurooplased ees.”


Riigikogu eelinfo 1. – 7. oktoobrini - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo 1. – 7. oktoobrini\n28.09.2018 / Eelinfo\nKell 9.15 – Euroopa Liidu asjade komisjoni esimees Toomas Vitsut kohtub Läti, Leedu ja Poola Euroopa Liidu asjade komisjonide esimeestega.\nKell 9.45 – Riigikogu esimees Eiki Nestor avab 14. Mudel-Euroopa Parlamendi (MEP) resolutsioonide arutelu (Riigikogu istungisaal).\nKell 13 – Riigikogu aseesimees Enn Eesmaa osaleb Eesti 100. aastapäevale pühendatud omavalitsuspäeva tähistamisel (Tabasalu Ühisgümnaasium ja Harku Vallavalitsus).\nKell 19 – Riigikogu esimees Eiki Nestor osaleb üle-eestilise ettevõtlusnädala raames parimate ettevõtete auhinnagalal (Maarjamäe loss, Pirita tee 56).\nKell 18 – Riigikogu aseesimees Enn Eesmaa osaleb Hiiumaa visiidi raames rahvakohtumisel (Kärdla kultuurimaja).\nKell 19 – Riigikogu aseesimees Enn Eesmaa osaleb aasta ettevõte 2018 galal (Haven Kakumäe jahisadam).\nEuroopa Parlamentidevahelise Kosmosekonverentsi (EISC) delegatsiooni liige Anne Sulling osaleb 69. Rahvusvahelise Astronautika Kongressi 9. rahvusvahelisel parlamendiliikmete kohtumisel Bremenis Saksamaal.\n29. september – 7. oktoober\nRiigikogu liige Marko Mihkelson annab loenguid ja osaleb kohtumistel Vermonti Ülikoolis Burlingtonis Ameerika Ühendriikides ja McGilli Ülikoolis Montrealis Kanadas.\n2. – 7. oktoober\nOSCE Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni esimees Mart Nutt ja liige Jaanus Marrandi osalevad OSCE PA sügisistungil, Alalise Komitee istungil ja parlamentaarsel foorumil Biškekis Kõrgõzstanis.\nRiigikogu liige Tarmo Kruusimäe osaleb idapartnerluse-teemalisel konverentsil „Quo Vadis Eastern Partnership?“ Kiievis Ukrainas.\n3. – 5. oktoober\nRiigikogu esimees Eiki Nestor osaleb Eduskunna korraldatud Eesti 100. aastapäevale pühendatud Eesti-Soome koostöö teemalisel seminaril Helsingis, peab Turu rahvusvahelisel raamatumessil avakõne ja osaleb raamatumessi vestlusringis Soomes.\nRiigikogu aseesimees Kalle Laanet ning liikmed Dmitri Dmitrijev, Meelis Mälberg, Kalle Palling, Heljo Pikhof, Barbi Pilvre, Marko Pomerants, Henn Põlluaas ja Urve Tiidus osalevad Eduskunna korraldatud Eesti 100. aastapäevale pühendatud Eesti-Soome koostöö teemalisel seminaril Helsingis Soomes.\n4. – 5. oktoober\nRiigikogu liige Barbi Pilvre osaleb kohtumisel “Women.Peace.Security” Kiievis Ukrainas.


MAJANDUSPROGNOOS: Eesti majandus tammub paigal\nMAJANDUSPROGNOOS: Eesti majandus tammub paigal (1)\nToimetas Sander Silm, 2. september 2015 16:32\nNordea värske majandusprognoosi Economic Outlook kohaselt kasvab Eesti majandus tänavu 2 ja järgmisel aastal 3 protsenti. Kuna aga väliskeskkonna areng on ebaühtlane, on kasvanud ka Eesti majanduskasvuriskid.\n"Globaalne nõudlus ja kaubandus taastuvad oodatust aeglasemas tempos mõjutatuna paljuski arenevatest turgudest. Eesti peamiseks pikaajalise kasvu riskideks on kujunemas majanduse liigne sõltuvus sisetarbimisest ning eksportivate ettevõtete kahanenud investeerimismahud, mis ei luba oodata kiiret tootlikkuse kasvu," kommenteeris Nordea panga peaökonomist Eestis Tõnu Palm.\nNordea hinnangul taastub maailma majandus aeglasemalt vaatamata stimuleerivale rahapoliitikale ja pea poole võrra alanenud toornafta hinnale.\nUSA majanduse aeglustumine on samas ajutine, kuigi suurriigi majandusele avaldavad samuti mõju arenevate turgude heitlikumad kasvuväljavaated. Riskide osas ei tohiks alahinnata mitmete arenevate riikide kasvuriske. Eeskätt puudutab see mitmeid toorainet eksportivaid riike, kes ei ole varasematel aastatel panustanud piisavalt majandusreformidesse ja ettevõtlussektori mitmekesistamisse.\nNäiteks Venemaa ja Brasiilia kogevad majanduslangust ega pöördu prognoosi kohaselt kriisist väljumisel endise kasvu juurde. Hiina majandust ootab lühemas perspektiivis mõõdukas aeglustumine, kuid samas viitavad märgid, näiteks laenu- ja kinnisvaraturu mullistumine, jõulisema languse riskile ja vajadusele tegeleda majanduse struktuursete probleemidega.\n"Globaalse majanduse ja kaubanduse kasvuriskid piiravad investeerimisaktiivsust ja see piirab ka Eesti sarnaste eksportivate majanduste kasvuvõimalusi. Eestile tähendab see ennekõike seda, et ka meie ekspordipartnerite kasvu veab suures osas sisenõudlus ja seega välistellimusi Eesti eksportivale tööstusele ja investeerimiskaupade tootjatele napib. Tarbimiskeskne majanduskasv on avatud väliskeskkonna riskidele. Hinnakasvupööre on energia- ja toormehindade tõttu küll aeglasem, kuid juba järgmisel aastal aeglustab see elanike reaalsissetulekute kasvu," arvas Palm.\nEuroala majandus jätkab tsüklilist elavnemist ning ka Põhjamaade majanduskasvud jätkuvalt lahknevad.\nRootsi edestab naabreid kiire majanduskasvu ja kasvava tööhõive poolest. Ka Taani majandus on jõudnud stabiilsesse ent mõõduka taastumise faasi. Samas kaotab Norra üldiselt tugev majandus hoogu järsu toornafta hinnalanguse tõttu. Eesti jaoks ülioluline kaubandusparter Soome kogeb neljandat aastat majanduslangust, põhjusteks nõrk sisenõudlus ja Venemaa arengute mõjud. Venemaa majanduslangus süveneb, kuid mõju Eesti ekspordile järk-järgult taandub.\n"Eesti välismajanduse aktiivsus püsib ka edaspidi madal, hoolimata euroala järk-järgulisest taastumisest stimuleeriva rahapoliitika toel. EL suurriikidest on tugevama kasvuväljavaatega Saksamaa, Hispaania ja Suurbritannia, kuhu Eesti ekspordimahud on piiratud. Lisaks püsib investeerimisnõudlus Euroopas ebaühtlane ning globaalne hinnalanguse surve hoiab ekspordihinnad languses," leidis Tõnu Palm.


Ringmaa: ootasime küll suuremat konteinerveo kasvu - Logistikauudised\nRingmaa: ootasime küll suuremat konteinerveo kasvu\nTallinna Sadama kommertsjuht Erik Ringmaa nentis, et konteinervedu kasvas Tallinna Sadamas sellel aastal liiga vähe, oleks oodanud kümnendikkasvu.\nSelle aasta algusest, eriti alates märtsist, on täheldatav konteinerite veos peale massiarvestuliku kasvu ka kasv ühikute osas.\n"Eks konteinerveod on elavnenud üle maailma, kuid tegelikult plaanisime ikkagi kasvuks 10%," iseloomustas Ringmaa nelja kuu lõikes saavutatud 4-5%-st kasvu.\nKriisiajast väljumise esimese sümptomina hakkas konteinerite vedu kasvama massiarvestuses, kuna pandi rohkem rõhku nende täituvusele ehk konteinerite nn pooltühisõite tehti vähem. Järgmise etapina kasvas ka konteinerite vedu ühikuti.\nRingmaa sõnul on praegu andnud konteinerveole hoogu mittemilitaarne vedu Afganistani.\nParalleelselt on vedellasti vedu jäänud aasta tagusega enam-vähem samale tasemele. Siin on tooni andvad nafta- ja naftatooted. "See oli teada, et Ust-Luga Sadama naftaterminali ei avata niipea," lisas ta piiritaguse, Eesti transiiti pingestava sadama kohta.\nSelle aasta nelja esimese kuu lõikes kasvas konteinerite vedu massiarvestuses tasemelt 418,7 tuhat tonni tasemele 439,6 tuhat tonni ehk 5% ning ühikutes 4% ehk tasemelt 47 940 TEU-d tasemele 49 832 TEU-d.


Kõik, mida peate teadma trühvlite kohta - Elustiil\nKõik, mida peate teadma trühvlite kohta\nMis on jälle trühvlid? küsite oma kelnerilt, kes on teile just öelnud, et teie pastaroog sisaldab neid. Ta selgitab, et enne oma teiste laudade juurde askeldamist on trühvlid haruldane ja maitsev seenevorm. Kui teie pastaroog lõpuks kätte jõuab, ei saa selle peal eksitada raseeritud trühvlitega, mis pakuvad teravat aroomi ja selgelt maalähedast maitset. Kui teil on hästi arenenud suulae, saate kiiresti armuda igasse peenesse maitsesse, kui see suus lahti läheb.\nVarsti pärast seda otsite trühvleid kõikjalt, kuhu lähete, see tähendab nii restorane kui ka läheduses asuvaid metsi. Valmistuge pettuma, sest trühvlite leidmine Austraalias ja üsna mujal võib olla üsna hirmutav, kui te pole nõus privileegi eest lisatasu maksma. Ehkki tehniliselt on see seen, on seda raskesti tabatavat seent palju raskem leida kui teie tavalist portobello või shiitake, pehmelt öeldes.\nVahepeal on teil veel küsimusi. Mis on must trühvel? Mis on valge trühvel? Kas trühvlid on sama mis seened või mitte? Kas vastab tõele, et trühvlid näevad välja nagu kaka? Kas nad on ohutud? Kas neid varjatakse meie eest, et hoida hindu kõrgel? Miks nad maitsevad nii pööraselt hästi? !!!\nEsiteks: hinga sügavalt sisse, sest sa oled meie jaoks väike trühvel hull. Okei, nüüd, kui olete veidi rahunenud, on siin kõik, mida peate teadma vägeva trühvli kohta.\nMitte segi ajada samanimeliste väljamõeldud suuruste šokolaadidega, soolased trühvlid on maa-alused seened, mida kasvatatakse lubjarikkas mullas laialehiste puude, näiteks tamme või sarapuupähkli juurte lähedal. Neid toodetakse enamasti kontsentreeritud piirkondades kogu maailmas, sealhulgas Prantsusmaal, Itaalias, Uus-Meremaal, Hiinas, Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas ja Vaikse ookeani loodeosas.\nKas trühvlid on seened?\nEoste kandva keha tõttu peetakse trühvlit põhiliselt seenevormiks. Nende kahe vastava rühma vahel on siiski mõned olulised erinevused. Nimelt kasvavad trühvlid maa all, seened aga tavaliselt maapinnast. Veelgi enam, söödavad trühvlid ei sarnane ühegi traditsioonilise seente maitsega, isegi kui mõlemal on teatav mullane maitse.\nLihtsuse huvides peab enamik inimesi trühvleid seenevormiks, sest nii trühvlid kui ka seened on viljakehaga seened. Viljakeha on muide seene osa, mis paljundab eoseid. Näiteks tavalisel seenel on külviks kasvav osa tegelik seen (s.o viljakeha), maapinna all olev vars aga seen.\nKuidas trühvleid kasvatatakse?\nKui arvasite, et millegi viinamarjaistanduse kasvatamine on peavalu, on tõenäoline, et te ei teeks väga head trühvlitalunikku. Selle põhjuseks on asjaolu, et protsess võib kesta keskmiselt kolmest kuni nelja aastani ja põhjustada sageli pettumust. Esimene samm on tamme- või sarapuupähklipuude spetsiaalsete eoste süstimine, kui puud on alles istikud, kusjuures iga puu on järgmisest kaugel.\nPuude kasvades kasvavad ka trühvlid maa all, kinnitades end puu juurte külge. Kogu selle aja jooksul kogevad trühvlid ja peremeespuud sümbiootilist suhet, mille jooksul trühvlid aitavad puul saada mullast toitvat fosforit, samal ajal kui puujuured toidavad kasvavatele trühvlitele glükoosi.\nKui saabub koristamise aeg, kasutavad põllumehed spetsiaalsete väljaõppega koerte või sigade abil trühvlilõhnade nuusutamiseks. Seda nimetatakse trühvlijahiks ja väidetavalt on see nende tegijate sõnul üsna lõbus. Teiselt poolt tulevad mõned talupidajad selliste tegurite tõttu nagu kliima, muld ja õnne praktiliselt tühjade kätega ning see pole ilmselt üldse eriti lõbus.\nSamuti väärib mainimist, et trühvlid võivad looduses looduslikult kasvada. See juhtub siis, kui loomad kaevavad üles trühvlid ja kakavad seejärel eosed välja, levitades neid teistesse piirkondadesse. Tänapäeval kaevab inimene aga trühvli tavaliselt üles enne, kui loom saab sellest rõõmu tunda. Lõppude lõpuks on raha. Kasumipotentsiaali tõttu ilmub kogu maailmas rohkem trühvlifarme, hoolimata pikenenud ooteajast ja sisseehitatud ebakindlusest.\nKui suur on trühvlitööstus Austraalias?\nKui mõtlete, kust leida trühvleid Austraalias, on teil kindlasti õnne, sest meie rahvas on heausksete trühvlibuumide keskel. Kui Austraalia korjas 1997. aastal umbes ühe kilogrammi trühvleid, siis nüüd on see arv umbes 20 000 kilogrammi. Uus-Meremaal on ka trühvlikasvatus hüppeliselt kasvanud, selle eest tuleb välja näidata umbes 30 trühvrit (ehk trühvlikasvandust). Austraalias on umbes 160 trühvrit.\nKuna trühvlid kipuvad kõige paremini kasvama temperatuurimuutuste korral, leiate enamiku neist sellistest kohtadest nagu Victoria ja Tasmaania (kus on soojad suved ja külmad talved). Manjimupi linn - mis asub Lääne-Austraalia lõunaosas - on ka trühvlitootmise kasvukoht. Uus-Meremaal asuvad valdavad talud Põhja-Canterbury piirkonnas.\nSuurem osa Austraalia trühvlitoodangust eksporditakse, samas kui umbes 25% jääb siia koju. Seega, kuigi Austraalias on trühvleid leida lihtsam kui kunagi varem, ärge arvake, et see maius ei paku lisatasu. Kui proovite säästa paar taala, on seal alati trühvliõli.\nKuidas trühvlid välja näevad?\nKuigi eksisteerib mitmesuguseid trühvliliike, on enamik inimesi tuttav mustade ja valgete trühvlite üldiste kategooriatega. Mustadel trühvlitel on tavaliselt kare ja mõnevõrra teraline välimus, mis sarnaneb tahkete mustusekamakate või isegi tükilise kakaga (olenevalt sellest, kellelt te küsite). Nende sisemus on võrreldes sellega märksa tõmbavam ja näeb välja peaaegu nagu wagyu veiseliha.\nValged trühvlid kipuvad aga väliselt meenutama karedakoort. Seestpoolt näitavad nad sellist marmoriseente kvaliteeti, mille leiate mustadest trühvlitest, ehkki veidi erinevas vormis.\nKuidas maitsevad trühvlid?\nMustad trühvlid annavad terava aroomi ja maitsevad küpsetades tavaliselt paremini. Maitset kirjeldatakse sageli pähklise, mullase, puitunud, seenelise ja isegi veidi šokolaadise maitsega.\nValged trühvlid on võrreldes sellega mõnevõrra peenemad, ehkki igale roale lisatuna on need siiski täiesti märgatavad. Nad eraldavad muskuslikku aroomi ja pakuvad maitset, mida tavaliselt kirjeldatakse kui kergelt küüslaugust.\n17 restorani, kus proovida trühvleid\nNüüd, kui teate, mis on trühvlid, tahaksite neid ise kogeda. Usaldage meid, kui ütleme, et me ei saa teid süüdistada. Õnneks pole Austraalias trühvleid leida nii keeruline kui varem. Siin on mõned restoranid (ja festivalid) Uus-Meremaal ja Austraalias, kus menüüst leiate sageli trühvleid:\nAsukohad Sydneys ja Brisbanes\n2. Devoni kohvik (Sydney ja Brisbane)\nMitu asukohta Sydneys ja Brisbanes\n3. Hr Wong (Sydney)\nAadress : 3 Bridge Ln, Sydney NSW 2000\n4. Three Williamsi kohvik (Sydney)\nAadress : 613A Elizabeth St, Redfern NSW 2016\nAadress : Falcon St 28, Crows Nest NSW 2065\nAadress : Pood 4/5 23/41 Lindfield Ave, Lindfield NSW 2070\n7. Hea mälu (Sydney)\nAadress : 108 Boundary St, Paddington NSW 2021\nAadress : Carrington St 60, Sydney NSW 2000\n9. Kingsley (Sydney)\nSydneys mitu asukohta\nAadress : 199 George Streeti esimene korrus, Sydney NSW 2000\n11. Baar M (Sydney)\nAadress : 10 Neild Ave, Rushcutters Bay NSW 2011\nAadress : Poodiumitase, Rydges South Bank, Glenelgi tänav ja Grey Street, Lõuna-Brisbane QLD 4101\nAadress : 115 Collins St, Melbourne VIC 3000\n14. tüüp 00 (Melbourne)\nAadress : 361 Little Bourke St, Melbourne VIC 3000\n15. Trühvli Melbourne'i festival (Melbourne)\nAadress : Kuninganna Victoria turg\n16. Trühvli kerfuffle (Perth)\n17. Grill (Auckland)\nAadress : 90 Federal Street, Aucklandi CBD, Auckland 1010\nMustad trühvlid kipuvad olema mullased, pähklised, veidi magusad ja mõneti seenelised. Valged trühvlid kipuvad olema veidi peenemad, avaldades küüslaugumaitset.\nMiks on trühvlid nii kallid?\nTrühvlite kasvatamiseks võib kuluda kuni neli aastat ja kõik saagikoristused ei anna edu. Ühendage see tavapärase pakkumise ja pakkumise põhimõtetega ning on lihtne mõista, miks trühvlid nii kallid on.\nMilleks trühvleid kasutatakse?\nTrühvleid raseeritakse kõige sagedamini ja kasutatakse seejärel garneeringuks kõigele, alates munaroogadest kuni pastaroogadeni ja juustuburgeriteni.\nMis toidugrupid on trühvlid?\nSöödavad trühvlid on viljakehaga seened. Mugavuse huvides peab enamik inimesi neid seenevormiks.\nKas trühvlid on kaka?\nTrühvlid ei ole kakad, kuigi mustad trühvlid on siiski sarnased. Lisaks ei kasvatata trühvleid kakal. See tähendab, et trühvlid võivad vohada, kui loomad neid söövad ja siis sigimispoosid välja kakavad.\nKas trühvlid on tervislikud?\nTrühvleid võib pidada suhteliselt tervislikeks, kuna neis on palju vitamiine, mineraale, süsivesikuid, valke ja kiudaineid. Lisaks nii küllastunud kui küllastumata rasvhapete sisaldamisele sisaldavad trühvlid C-vitamiini, fosforit, naatriumi, kaltsiumi, magneesiumi, mangaani ja rauda.\n40 parimat Austraalia lolli, kommi ja maiustust\nArnotti šokolaadiplokid tulevad\nPeak Focuse šokolaad aitab teil igapäevast lihast üle elada\nmida tähendab homseni instagram\nkuidas kodus tätoveeringust kiiresti lahti saada


Heategevuskontsert tõi saali häid inimesi täis - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nHeategevuskontsert tõi saali häid inimesi täis\n15. detsember 2015, 0:00 1 min lugemist\nÕhtujuht Hardo Adamsoni küsimusele, et mida Holgeri eakaaslased tema seisundist arvavad, vastas Holger: «Alguses nad muidugi naersid mu üle, aga pärast muutusid.» Samuti kasutas Holger võimalust tänada kõiki, kes teda raskel hetkel aitasid ja toetasid. FOTO: Arvo Meeks\nHeategevuskontserdile Tõrva kirik-kammersaalis kogunes üle 150 inimese, kes aitasid koguda südameklapirikkega poisi toetuseks hea hulga raha.\nTänavune heategevuskontsert «Usun inimeste headusse» oli pühendatud 11aastase kohaliku poisi Holger Põhjala aitamisele, kes eelmisel aastal ootamatult kokku kukkus ning operatsiooni käigus endale metallist südameklapi sai. Lisaks sellele, et Holger sellest peale regulaarseid ja kulukaid vereproove vajab, loodeti kontserdi käigus koguda raha poisile eraldi toa ehitamiseks, kuna ta vajab arstide sõnul varasemast enam rahu ja vaikust.\nKolmandal advendil teoks saanud kontserdiga, mille peaesinejad olid Lauri Liiv ja Olav Ehala, koguti Holgeri toetuseks 2500 eurot, mis ka sümboolse tšekina kohapeal üle anti. «Umbes pool rahast moodustas piletitulu ning pool tuli annetajatelt,» rääkis peakorraldaja MTÜ Usun Headusesse juhatuse liige Maila Rajamets, kellele oli see juba seitsmes kord taolise toetusürituse kaasorganiseerija rollis olla.


Elamu Tartus Vanemuise 42, 1895.a. Tartumaa kultuuritee\nNeorenessanss stiilis aadlielamu on Eestis harvaesinevalt rikkaliku ja hästisäilinud sisekujundusega hoone. Ühtlasi näide 19. sajandi viimaste kümnendite ja 20. sajandi alguse viljakaima arhitekti Reinhold Guleke loomingust.\nKahekorruseline ristkülikukujulise põhiplaaniga hoone. Pidulikku, paljude detailidega tänavafassaadi liigendavad kolmnurkfrontoonidega külgrisaliidid, mille nurki kaunistavad rustikalsed liseenid. I ja II korruse akende all on simsid.\nEhitati 1894. a. aadlielamuna. Hoonet on juurdeehitistega täiendatud kahel korral. 1962. aastal valmis Ines Jaaguse projekteeritud olemasoleva hoone sissekäigu asemele ehitada uue sissepääsuga lihtsakoeline kahekordne hoone. Juurdeehitus oli ette nähtud iseseisva tiivana, mis astuks tänavast tagasi. 1985 aastal projekteeris P. Madalik hoonele suure vajalike hoidlatega juurdeehitise, mis hõlmas ka Jaaguse projekteeritud hooneosa ümber ehitamist. Madaliku projekt nägi ette Vanemuise tänava poolse fassaadi ühtlustamist ja oli mõeldud 1962 aastal valminud hoonemahu vastavusse viimist ajaloolise hoonega. Madaliku projekt jätkas Guleke arhitektuurilist keelt. Projekt ei realiseerunud täielikult, 1962 aasta juurdeehitis jäi samaks juurde ehitati põhjanurga korpus ja pikem kirdefassaad.


Rahalistel põhjustel ootab eriarstiabi järjekorras üle lubatud maksimaalse ooteaja vaid 5518 inimest | Eesti Haigekassa\nRahalistel põhjustel ootab eriarstiabi järjekorras üle lubatud maksimaalse ooteaja vaid 5518 inimest\n1. aprilli seisuga ootas ravijärjekordades olevast 127 623-st kindlustatud inimesest 85% ambulatoorse eriarstiabi, 3% päevaravi ja 12% haiglaravi järjekorras.\nÜle haigekassa nõukogu kehtestatud lubatud maksimaalse ooteaja oli järjekorras 27 101 inimest (ehk 21% kõigist järjekorras olijatest), neist vaid 5518 (ehk 4% kõigist järjekorras olijatest) peab lubatust kauem ootama rahalistel põhjustel.\nRahalisel põhjusel järjekorra maksimumpikkusest kauem ootajatest on 30% keskhaigla (AS Ida-Tallinna Keskhaigla), 22% regionaalhaiglate ja 5% üld- või kohalike haiglate järjekordades; ülejäänud eriarstiabi lepingupartnerite järjekordades ootab 43% järjekorra maksimumpikkusest kauem ootavatest inimestest rahalisel põhjusel. Haigekassa piirkondlikud osakonnad on asunud korrigeerima nende raviasutuste lepinguid, kus on järjekorrad tekkinud raha vähesusest.\nAmbulatoorses abis on rahalisel põhjusel lubatust pikem ooteaeg põhiliselt kahel erialal – silmahaiguste erialal (1798 inimest ootab lubatust kauem) ja kõrva-nina-kurguhaiguste erialal (936 in.) ning statsionaarse ravi osas ainult Harju piirkonnas kõrva-nina-kurguhaiguste (190 in.) ja kardiokirurgia erialal (107 in.).\nÜlejäänud 21 583 kindlustatud inimesest (ehk 17% kõigist järjekorras olijatest) ootavad kauem muude asjaolude tõttu – raviasutuse-poolne võimsuse puudumine (personali vähesus või ülekoormus, ruumide ja aparatuuri ülekoormus), patsiendi soov pääseda kindla arsti vastuvõtule või korduvvisiit, mis määratud hilisemaks kui järjekorra maksimumpikkus. Niisuguseid rahast mittetingitud järjekordi ei saa haigekassa lühendada.\nMuudel põhjustel järjekorra maksimumpikkusest kauem ootajatest 66% on 2 regionaalhaigla – SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla ja SA Tartu Ülikooli Kliinikumi – ning Tallinna Lastehaigla järjekordades ja 11% kolme keskhaigla – AS Ida-Tallinna Keskhaigla, AS Lääne-Tallinna Keskhaigla ja SA Pärnu Haigla järjekordades. Üld- ja kohalike haiglate järjekordades ootab 4% ning ülejäänud eriarstiabi lepingupartnerite järjekordades kokku 19% järjekorra maksimumpikkusest kauem ootavatest inimestest.\nAmbulatoorses abis on muudel põhjusel lubatust pikemad järjekorrad põhiliselt silmahaiguste, onkoloogia, kardioloogia, naistehaiguste ja uroloogia erialal – ning statsionaarse ravi osas kõrva-nina-kurguhaiguste erialal.


Kes jõuab kanda, sellele antakse: Saja üheksakümne kolmas\nSaja üheksakümne kolmas\nSärk pärast poeskäiku\nNo ma ei tea, mis see nüüd jälle oli. Kolm ja pool päeva olin sisuliselt teovõimetu, viibisin unelaadses olekus või siis lihtsalt horisontaalis, higistasin ja külmetasin, valutasin pead ja talusin iiveldust. Kõik oli küll veidi kergem kui kolm nädalat tagasi, tookord mõtlesin tõesti, et lõpp on lähedal. Mingis telesaates kirjeldas üks narkomaan oma kogemusi võõrutusnähtudega ja ausalt üteldes on minu üleelatu üpris sarnane. Kehatemperatuur on ka madal, 35,5 on keskmine. Ja kõik need päevad, kui ma ei olnud võimeline midagi tegema, oli mul tegelikult õppepuhkus ja olin lootnud ennast kooliasjadega rea peale saada. No ei saanud. Eile õhtuks suutsin siiski nii kaugele saada, et käisin poes. Kõik läks päris kenasti, alles kassasabasse jõudes viskas naha märjaks. Panen loo illustreerimiseks pildi särgist, mis mul seljas oli. Kena muster koju jõudes, eks. Õnneks mu uus, Milanost ostetud jope töötab hästi ja mul ei hakanud märgade riietega õues külm.\nTäna olin päris tegus, küpsetasin ära kõik piparkoogitaigna ja viskasin mingeid asju ära. Homme ja ülehomme on koolipäevad. Püüan osaleda ja tarka nägu teha. Veidi olen küll hakanud kahtlema selles kooliskäimise vajalikkuses. Mõned ained on toredad ja arusaadavad, mõned seevastu täiesti arusaamatud ja segadust tekitavad. Kolm ainet on juba läbitud - arvestused tehtud. Võib-olla ma peaksin käima kudumise ja küpsetamise koolis, sest need on ühed mu lemmiktegevused. Teatriskäimine ja sõbrannadega kohvikus istumine ka. Aga sellega vist üheski koolis ei tegeleta.\nAga kolmapäeval Herceptin ja südame ultraheli. Kuna uuring on kell 16, siis teen nii, et hommikul olen tööl ja siis lähen päevaravisse süsti saama, siis südame ehhosse ja siis ultrahelisse. Mul on tööl mõned tunnid ette tehtud, saan varem ära minna. Neljapäeval ja reedel ka tööl. Ja siis varsti ongi juba jõulud käes. Emme tuleb mulle jõuluajaks külla. Tore!\nPostitaja: Kaisa kell 21:52


Briti rahandusminister hoiatas Islandit - Arhiiv - Majandus\nBriti rahandusminister hoiatas Islandit\n5. jaanuar 2010, 11:29\nAndrew Ward, Alex Barker- FT\nIsland. FOTO: SCANPIX\nBriti rahandusminister Alistair Darling hoiatas eile Islandit, et kui nad hülgavad plaani Suurbritanniale koos kokkuvarisenud IceSave'i pangaga kaotsiläinud raha tagasi maksta, lähevad asjad palju raskemaks.\nMinistri märkus oli ilmselt mõeldud mõjutamaks Islandi presidenti, kes peaks iga hetk avalikkusele teatavaks tegema, kas ta kavatseb kirjutada alla õigusaktile, mille alusel Island maksaks Suurbritanniale ja Hollandile kinni ligi 4 miljardit eurot, mille nood oma kannatada saanud kodanikele ise korvasid.\nIslandi valitsus on juba kuid vaeva näinud, et ideele elanikkonna hulgas toetust leida. Raha tagasimaksmine on tingimuseks, et IMFilt ja teistelt laenuandjatelt edasist abi saada.\nSamas on tagasimaksed kohanud tugevat avalikkuse vastuseisu.\nDarling möönis Londonis peetud pressikonverentsil, et tagasimaksed panevad Islandi õlule raske koorma. Samas aga rõhutas ta, et kokkuleppele allakirjutamine oleks riigi majandusliku tuleviku jaoks ülimalt oluline.\n«Ma ütleksin Islandi rahvale: ma tean, et see on raske, kuid te peate mõistma, et Briti valitsus pidi sekkuma, et tulla appi Islandi pangas keerukasse olukorda sattunud inimestele,» ütles Darling.\nReykjaviki parlament võttis seaduseelnõu eelmisel nädalal napi häälteenamusega vastu, kuid president Grimsson on oma allkirja andmisega viivitanud. Kui ta lepingut heaks ei kiida, tuleb see kas hüljata või rahvahääletusele panna.\nGrimssonil on täna pressikonverents, mille käigus ta peaks oma otsuse teatavaks tegema. Presidendi heakskiit kujutab endast tavaliselt Islandis pelgalt formaalsust. Vetoõigust on kasutatud vaid ühel korral alates riigi iseseisvumisest aastal 1944.\nSeaduseelnõu vastu on oma allkirja andnud juba üle 60 000 ehk ligikaudu veerand Islandi hääleõiguslikest kodanikest ning küsitluste andmetel mõistavad tehingu hukka 70 protsenti islandlastest.\nBriti ja Hollandi kodanike kaotsiläinud säästud Reykjavikis baseeruva Landsbanki üksuses nimega IceSave on veelgi süvendanud poliitilisi rahutusi Islandis pärast majanduse kokkukukkumist.\nBriti ja Hollandi valitsused on juba kompenseerinud oma kodanikele enamiku kaotsiläinud rahast ning soovivad, et Island neile kulud hüvitaks.\nPaljud islandlased leiavad, et tagasimakse, mille suuruseks kujuneks ligi pool riigi sisemajanduse kogutoodangust, õõnestaks nende majanduse taastumist.\nVaidluse tõttu on veninud ka IMFi 10 miljardi dollarilise päästeprogrammi toetussummad, samuti on küsimärgi alla sattunud Islandi mullune avaldus Euroopa Liiduga liitumiseks.


Suvi. Lõpp. | Jõulust jõulu\nMilline suvi… Olen sel suvel palju tänutundega mõelnud „hapukurgihooaja“ peale. Küll on hea, et meil on veel midagi loodusest ja aastaringist otseselt tulenevat, mis meie elusid niivõrd haarab, et kõik muu jääb seisma. Usun, et tänavusel suvel oli see kõigi jaoks nii. Mis töö, mis uudised… päike ja heinamaa… Seda traditsioonilist ilu meist paljudel muidugi ei ole, et suviti olekski hoopis teine rütm ja õnnestuks iga kuldne tunnike kinni püüda; ja ega meie peregi suveelu päris nii ei käi, aga lapsed-naised elasid meil sel aastal siin maal küll nagu miškad… Päike, vohav salat, marjad-viljad, kuumus, päike, jõgi, järv, meri, päike, loomad linnud, putukad, päike, reisid, päike, päike, päike. Ühendatud perede vanim laps võttis kokku nii (lõik postituse lõpus).\nMeie väikse pere miškaelu muidugi jätkub. Jah, vastu tänast oli öösel juba ainult 3 kraadi, aga seni.. Sageli ei lähe alla 10-11 kraadi, ka öösel mitte. Ja pamplid, õunad, pirnid. Ikka veel on ilusad õhtud, ikka ei pea veel kuigi palju riideid selga panema, sääski ka enam ei ole. Jaksame veel elada rõõmsalt loodusega koos, veel ei ole looduse kiuste. Ehkki jah, mõškad tahaks viimasel ajal kangesti ka meie juurde miškaelule tulla… Ehk saame veel mõned nende sissepääsud sulgeda.\nSuve lõpp-sügise algus on meie laiendatud peres selline sünnipäevamaraton, et 2aastase lemmikmäng on praegu sünnipäev, „Sind tervitan“ (eestiaegne sünnipäevalaul, mida Abikaasa peres kombeks on laulda) tuleb esitusele (minu poolt, tema tellimisel) vähemalt kord päevas ja Mana (minupoolne vanaisa) sai reedel täiesti selgesõnalise „Palju õnne sünnipäevaks“.\nPüüame väga, et kirikuaasta pereaastale väga varju ei jääks – kõht oli küll kõiksugu kooke täis, aga pisikese koogikese tegin ikka möödunud esmaspäeval Neitsi Maarja sünnipäeva puhul ka (kui teil on pampleid ja te mõtlete, et mida mõttetut taime?!, siis kuumutage marju! Tehke moosi või kooki!), ja reedel sõime Neitsi Maarja Pühima Nime püha puhul kohalikku kitsejuustu (kitsepiim veel pole kohalik, aga neid meie usinaid sugulas-naabreid ei või iial teada – lambad, hobused ja mesilased neil juba on!) kohaliku pamplimoosiga! Eilne ristiülendamispüha läks küll reisimise nahka…\nKes mind teavad, neid ei üllata, et mõtlen juba advendi peale. Jõulude peale mõtlen muidugi aastaringselt (sain alles nüüd ise aru, kui sobiv pealkiri mu blogil on!). Ja enne muidugi mardid-kadrid… Aga praegu katsume ikka venitada seda suvejätku – kui need hiired meil nüüd päris üle varvaste ei hakka jooksma! Sügise päris algus on ju alles ees. Ja sellega koos ka sügisesed paastupäevad, lõikus ja suur pidulik Mihklipäev!\nSõitke lähimasse aeda, vaadake, kuidas õunad kannavad!


Ansip: Alkoholimüügi piiramine on variserlik - Delfi\nKui Harjumaal ja Tallinnas on alkoholimüük volbriööl kauplustes kella 19-7 keelatud, siis teistes Eesti linnades säärast keeldu pole. Tartu linnapea Andrus Ansipi sõnul on alkoholimüügi täiendav piiramine üheks päevaks variserlik.\n“Kui on pikalt ette teada, et sel päeval alkoholi kätte ei saa, varutakse seda juba varakult ning siis võib täiesti kindel olla, et see alkohol joomata ei jää,” ütles Ansip Postimehele.\nAnsip nentis, et Tartus on määravad organiseeritud tudengid ja seetõttu pole volbripidu linnas kunagi teismeliste joomapeoks muutunud.\nTartu politseiprefekt Aivar Otsalt ütles ajalehele, et politsei hoiab volbriööl eriliselt silma peal Raekoja platsil, ülikooli spordihoonel, ööklubi Atlantis ümbrusel ja Emajõe kaldapealsetel.\nPärnu linnavalitsuse ettevõtluse peaspetsialist Kaja Juhansoo ütles ajalehele, et linnas ei tule mingeid lisapiiranguid. See tähendab, et kella 23-7 võib kauplustes müüa kuni kuueprotsendilise kangusega alkoholi, näiteks õlut ja siidrit.\nJuhanson lisas, et varasematel aastatel pole linnas volbriööl suuri probleeme olnud ja seepärast ei pidanud linnavalitsus vajalikuks täiendavaid piiranguid kehtestada. “Kui politsei oleks meile sellise ettepaneku teinud, oleks linnavalitsus seda muidugi kaalunud,” lisas ta.\nKa Võru linnavalitsus loobus Võrumaa Teataja andmeil alkoholimüügi keelu kehtestamisest, kuna leidis, et tal puudub selleks seaduslik õigus.\n“Linnavalitsus ei saa sellist piirangut seada ja volikogu pole seda vajalikuks pidanud,” ütles linnavalitsuse suhtekorraldaja Urmas Paidre ajalehele. “Seega mingeid piiranguid ei tule.”\nMaavanem Mait Klaassen ütles ajalehele, et ei pea alkoholimüügi keeldu õigeks, kuna inimesed soetaksid siis suuremad varud ning jooksid kokkuvõttes rohkem. Ta lisas, et volbriööl pole maakonnas ka varem midagi hullu juhtunud.\nTallinnas on volbriööl alkoholimüük olnud keelatud juba mitu aastat, terve Harjumaa ulatuses pole seda varem tehtud.


Directo - Directo litsentsilepingu näidis\nDirecto litsentsilepingu näidis\nÄritarkvara keskkonna DIRECTO\nLITSENTSILEPING nr D-0000\n1. LEPINGU EESMÄRK\nKäesoleva litsentsilepingu (edaspidi “Leping”) alusel annab Gate Communications OÜ (edaspidi “Litsentsi andja”) Lepingu teisele poolele FIRMANIMI OÜ (edaspidi “Litsentsi saaja”) õiguse kasutada äritarkvara keskkonda “DIRECTO” (edaspidi “DIRECTO”) ja Litsentsi saaja kohustub selle eest Litsentsi andjale maksma igakuiselt tasu.\nDIRECTO kasutamine seisneb Litsentsi andja poolt valitud serverisse paigaldatud DIRECTO programmikoodi ja tekkivate andmete kasutamist Litsentsi saaja poolt. DIRECTO kasutuselevõtmisega nõustub Litsentsi saaja käesoleva Lepingu tingimustega. Lepingu tingimustega mittenõustumise korral on DIRECTO kasutamine keelatud.\nLeping annab Litsentsi saajale õiguse DIRECTO-t Lepingus ja igakuisel arvel, sätestatud tingimustel kasutada. Käesoleva lepinguga ei lähe Litsentsi saajale üle DIRECTO omandiõigus.\n2. LITSENTSI SAAJA ÕIGUSED\nKäesolev Leping annab Litsentsi saajale alljärgnevad õigused:\n§ Õiguse ligipääsuks Litsentsi andja rakendusserverile DIRECTO kasutamiseks vajalikul määral;\n§ Litsentsi saaja töötajatele õiguse kasutada DIRECTO-t oma tööülesannete täitmiseks;\nÕigus kasutada DIRECTO-t Lepingus toodud tingimustel ka sellisel juhul kui Litsentsi andja majandustegevus peatub või on takistatud, ja kui Litsentsi saajal endal on DIRECTO kasutamiseks vajalikud ja sobivad tehnilised ja muud vahendid. Litsentsi andja kohustub vastavast võimalikust takistusest oma majandustegevuses teavitama Litsentsi saajat võimalikult vara, kuid vähemalt kuu aega enne võimalike takistuste tekkimist.\nLitsentsi saajal on keelatud:\n§ Paljundada, kopeerida, müüa, rentida, muuta või muul moel levitada DIRECTO koosseisu kuuluvat programmikoodi, dokumentatsiooni ja muid materjale;\n§ Võimaldada kolmandatel isikutel juurdepääsu DIRECTO programmikoodile;\n§ Kasutada DIRECTO programmimooduleid või nende osasid esialgsest funktsioonist erinevatel eesmärkidel;\n§ Anda DIRECTO-t edasi (allkasutusse)\nLitsentsi saaja on kohustatud:\nhüvitama kõik otsese kirjalikult tõestatud kahju, mis Litsentsi andjal tekib Litsentsi saaja poolt käesoleva Lepingu tingimuste rikkumise tulemusena.\n4. LITSENTSILEPINGU LÕPETAMINE\nLitsentsi andjal on õigus lõpetada käesolev Leping ühepoolselt juhul, kui Litsentsi saaja ei täida Lepingu tingimusi või täidab neid mittekohaselt. Muudel juhtudel toimub lepingu lõpetamine vastavalt Võlaõigusseadusele või poolte kirjalikul kokkuleppel. Juhul, kui Leping on lõpetatud, on Litsentsi saaja kohustatud koheselt lõpetama DIRECTO kasutamise ning tagama kõikide DIRECTO-ga seotud failide ja materjalide kõrvaldamise Litsentsi saaja valdusest.\nKõik informatsioon, talletatud andmed jms, mis puudutavad Litsentsi saajat ja mis käesoleva Lepingu täitmise käigus on läinud Litsentsi andja valdusesse (salvestatud serverisse vms) kuuluvad pärast käesoleva Lepingu lõpetamist Litsentsi saajale tagasi andmisele elektroonilises formaadis.\n5. LITSENTSILEPINGU MUUTMINE\nKäesoleva lepingu tingimuste muutmine saab toimuda ainult mõlema osapoole nõusolekul. Lepingu muudatused vormistatakse kirjalikult lepingu lisana.\nKõik õigused DIRECTO-le (s.h, kuid mitte ainult, DIRECTO-s sisalduvatele piltidele, tekstidele, failidele ja programmikomponentidele), kuuluvad Litsentsi andjale. DIRECTO on kaitstud vastavalt Eesti Vabariigi ja rahvusvahelistele autoriõigust puudutavatele seadustele.\n7. GARANTII, LITSENTSI ANDJA KOHUSTUSED\nLitsentsi andja kohustub:\nTagama Litsentsi saaja andmete konfidentsiaalsuse, kusjuures Litsentsi andjal on õigus teavitada avalikkust kliendisuhtest Litsentsi saajaga kui Pooled pole kokku leppinud teisiti;\nTeostama esmakoolituse ja andmete ületõstmise vastavalt mõlemapoolselt heakskiidetud pakkumusele;\n§ Tagama Litsentsi saaja ligipääsu DIRECTO serverile HTTPS protokolli kaudu;\n§ Tagama varukoopiate valmistamise Litsentsi saaja andmetest vähemalt iga 24 tunni järel ning vähemalt 7 päeva varukoopiate säilitamise;\n§ Litsentsi saaja esindajate küsimuste ja veateadete registreerimise tööajal (E-R 9:00 kuni 17:00) telefoni vahendusel ja 24h ööpäevas e-maili vahendusel;\n§ Tagama DIRECTO töös ilmnenud vigade kõrvaldamise minimaalse võimaliku aja jooksul;\nTagama Litsentsi saaja esindaja teavitamise programmi funktsionaalsetest muudatustest.\n§ Viima Litsentsi saaja soovi korral läbi Litsentsi saaja töötajate koolituse vastavalt kehtivale hinnakirjale.\n8. GARANTII PIIRANGUD\nLitsentsi andja ei garanteeri:\n§ DIRECTO vastavust Litsentsi saaja kõikidele nõudmistele ja soovidele ega täielikult vigadeta tööd;\n§ DIRECTO tööd ja sobivust kõikide riist- ja tarkvarakonfiguratsioonidega;\n§ DIRECTO kasutamisest tulenevate võimalike kaudsete või otseste kahjude hüvitamist;\n§ DIRECTO programmkoodi Litsentsi saaja nõudmisel tehtavate täienduste tasuta teostamist.\n9. VASTUTUSE PIIRANGUD\nLitsentsi andja ei vastuta kahjude eest, mis on tekkinud ükskõik millisest defektist DIRECTO programmikoodis, selle dokumentatsioonis või DIRECTO kasutamisest ebatavalistes tingimustes, kaasaarvatud kahjud info kaotusest, äritegevuse seiskumisest ja DIRECTO parandamisest ja uuesti programmeerimisest.\n10. LITSENTSITASU JA TASUMISE KORD, DIRECTO KASUTAMISE ULATUS,\nKäesolev Leping annab Litsentsi saajale õiguse DIRECTO kasutamiseks alljärgneval viisil ja ulatuses:\nLigipääs kõikidele DIRECTO moodulitele v.a. TOOTMISMOODUL\nKuni 3 üheaegset süsteemi kasutajat\n1 juriidilise isiku andmed\nPiiramatu tehingute arv, v.a. PERSONALIMOODUL, mille kasutamise maht antud litsentsi raames on piiratud üheaegsete kasutajakohtade arvuga\nManuste säilitamist mahus 50 megabaiti üheaegse kasutaja kohta\nLepingutasu suuruseks ehk litsentsitasuks on: üks tuhat viissada krooni (EEK 1500.00) kuus, millele lisandub käibemaks 18%. Litsentsitasu maksmine toimub Litsentsi andja poolt esitatava arve alusel igakuiselt jooksva kuu eest ettemaksuna. viie (5) päeva jooksul arvates arve esitamisest. Tasumisega viivitamisel kohustub Litsentsi saaja tasuma viivist 0,2% tasumisega viivitatud summast iga viivitatud päeva eest. Juhul, kui Litsentsi saaja viivitab lepingujärgsete arvete tasumisega 45 päeva või rohkem, on Litsentsi andjal õigus piirata Litsentsi saaja ligipääsu DIRECTO-le ületähtaegse võlgnevuse likvideerimiseni.\nLitsentsi saajal on õigus igal hetkel juurde tellida täiendavaid DIRECTO kasutajalitsentse hinnaga viissada (EEK 500.00) krooni kuus, millele lisandub käibemaks. Tellimuse esitamine toimub kirjalikult või e-maili teel.\nJuhul kui Litsentsi andja süü tõttu on DIRECTO kasutamine takistatud (serveri tõrked vms asjaolud), siis ei ole Litsentsi saaja kohustatud tasuma Litsentsi tasu takistuses oleva aja eest. Takistuses olevat aega arvutatakse tunni täpsusega. Iga takistuses olnud tunni eest vähendatakse järgmise kuu Litsentsitasu 0,15% kuu tasu suurusest. Pooled lepivad kokku, et serveri korraliste hoolduste tegemiseks on ette nähtud iga öine ajavahemik 01:00 kuni 05:00 (Hooldusaeg). Hooldusajal tekkivate katkestuste tõttu, et ole Litsentsi saajal õigust litsentsitasu vähendada.\n11. TÄIENDAVATE TEENUSTE OSTMISE KORD\nLitsentsi saajal on õigus tellida Litsentsi andjalt täiendavaid arendustöid ja konsultatsioone vastavalt tellimuse esitamise hetkel kehtivale hinnakirjale. Litsentsi saaja vastava soovi korral kohustub Litsentsi andja enne arendustööde algust esitama hinnakalkulatsiooni elektroonilises või kirjalikus vormis.\nTallinnas 1. juulil 2007 .a.\nLitsentsi andja: Litsentsi saaja:\nMartin-Paul Rinne Volitatud Isik\nJuhatuse esimees Juhatuse liige\nGate Communications OÜ FIRMANIMI OÜ\nTüri 10c, 11313 Tallinn Majade tee 123, Tallinn\nReg. nr. 10652749 Reg. nr. 12345678\nLitsentsi andja esindaja: Litsentsi saaja esindaja:\nEgon Leego Esmane Esindaja\nTel: 671 8578 Tel. 123 4567\nFax: 671 8555\ne-mail: egon.leego @ directo .ee e-mail: email@mail.ee


Kommentaarid - TENERIFE | Millised on kaupade hinnad (vihje: väga odavad!) ja mida tasub/ei tasu sealt osta? - Reisijuht\nTENERIFE | Millised on kaupade hinnad (vihje: väga odavad!) ja mida tasub/ei tasu sealt osta? - kommentaare 1-12\nPuhas kuld :D. Hästi kirjutatud.\nAga hindadest kriipsugi. No 120€ maksev mälupulk on mainitud\nMees räägib mis talle kasulik.\nIse käinud ja vastutan sõnade eest.\nTule eile meile ja võta homne odav ajaleht kaasa.\nLeib, sai ja piimatooted on kallimad kui meil. Muu on sama. Alkohol on preagu odavam. 2014 aasta oktoobris maksis Puerto de la Cruz'is 1 liitrine rumm Santa Cruz 10.80€. See on tehtud samas, Tenerife pealinnas Santa Cruz, olevas viinatehases. Ostsin 2 tükki Eestisse kaasa. Ülihea jook.\noktoober 2017 Tenerifel\nmaksis 1-liitrineTorres 10 hotelli lähedal kaupluses 12.50€, bensiin 95 0.889, normaalne õlu 0,5 rannapromenaadi kohvikus veidi üle euro jne. Munad on ka kallimad kui meil, aga muud kaubad tunduvalt odavamad kui Eestis.\nOlen mitmeid aastaid kevadeti Tenerifel käinud ja ise seal ostetud toiduainetest sooja toitu teinud ning võin väita, et suurtest kettmarketitest ostetud toiduained on odavamad meil ostetud toiduainetest. Imelikul kombel on just need juur- ja puuviljad kallimad mida nad ise kasvatavad, muud asjad on praktiliselt sama hinnaga kui meil või odavamad. Mis aga puudutab alkoholi ja tubakat siis peaksid Tenerifel kõik padujoodikud ja suitsetajad olema. Olen saanud kohalikku rummmi mille 1l pudel maksab 5 e ringis ja mis sakib päris hästi. Kuna suitsu ja narkotsiga ei tegele siis teadmised nende hindade osas puuduvad, kuid kuulnud olen, et ka need kallid ei ole. Mis puudutab riideturukauppa siis pesu pesemisega eriti tegelema ei pea, sest ostad lihtsalt uue selga. Elektroonika korralikus poes maksab üldjuhul nagu meil kuid on ka odavamaid kohti. Üldjuhul on kallis teenindusega seonduv. Aga kui keegi tahab midagi peenemat ja eksklusiivsemat siis ka nendel on võimalus kallimate hindade tunnet omada erinevates pealinna kaubanduskeskustes.\nKäisin minagi tol imelisel rebaja ajal suures keskuses ja tõesti,kõik oli kallim kui meil.\nÜldiselt kõik on kallim või sama mis meil.\nAlkkoholi kohta ei tea.\nLIDL tuleb ka meile, lööme neid hindadega.\nOleks võinud siis hindadest ka rääkida. Ise käisin seal ca 10 aastat tagasi ja juba siis oli kangem kärakas tunduvalt odavam kui meil. Veinist rpol mõtet rääkidagi, odavamad peedid olid alla euro liiter. Õlu vist oli toona samast klassist hinnaga või pisut kallim, aga tänu Ossile on täna kindlasti ka see seal juba tunduvalt odavam.\nMinu kõige ägedam hinnašokk oli see, kui Tenerifel puhates ühel hommikul mööda rannapromenaadi jalutades sukeldus minu kallis kaasa mingisse kaubanduskeskusesse (kusagil Ahviranna kandis) ja väljus sealt kena kleidiga (Desigual'i toode) ja oli õnnelik nagu väike laps kellele Jõuluvana annab kingi ilma luuletuseta. Kleit on kena ja sobib :). Olla olnud suur allahindlus ja eelmise hooaja kaup. Maksnud 34.90 eurot. Poolaastat hiljem Ülemiste Keskuses näitab abikaasa mulle Desigual'i poes SAMA kleiti, UUS KAUP 115.00 eurot ...\nOn tõesti väga odav, olen just Lanzarotel ja siin enamik asju 2 x odavam kui meil, ainult mõned toiduained on suht sama hinnaga.\nKui tõesti seal Lanzal oled, siis kirjuta parem, mis ilm seal praegu on.\nIlm on selline et päeval kusagil 20-22 oleneb asukohast, õhtuti jahedavõitu e. Mingi fliis peale, päevitada saab, vesi meres 19 e. Kylmavōitu,\nKliima hea, enesetunne kordades parem kui eestis olles\neestlane Lanzarotel anna teada olukorrast...\nPole Eesti ajal oma jalga enam sinna saanud,niiet ei oska vaielda hindade osas! Olin Santa Cruzi ja Las Palmase tihe külaline Sügaval nõuka ajal 80-92,siis oli see küll Paradiis)))\nSoovitan Santa-Cruzis Decathlonis ära käia, kaks korrust suhteliselt odavat spordikaupa. Kes peaks juhtuma autoga olema pange tagasi tulles ääreni täis


Müüa maatükk, elamumaa, Oga tee 4, Viti, Harku vald, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maatükk, elamumaa - Oga tee 4, Viti, Harku vald, Harjumaa\nKrunt 1 128 m², detailplaneering tegemata\nÜmbrus: kaugus Tallinnast 16 km\nMüüa kinnistu kenas looduskaunis kohas Harku vallas, Viti külas, kuiv tasane pind, kõrval\nKinnistu asub 16 km kaugusel Tallinnast ja 6 km Tabasalust, kus on olemas gümnaasium, lasteaiad, ujula, spordiväljakud, palju erinevaid kauplusi ja söögikohti.\nMeri (Vääna-Jõesuu ilus liivarand) jääb 2,5 km kaugusel kinnistust.\nTsentraalse vee- ja kanalisatsioonitrassi liitumispunktid kinnistu piiril.\nNaabruses elatakse aastaringselt.\n35 000 € 31 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maatükk, elamumaa - Oga tee 4, Viti, Harku vald, Harjumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/2942767 Kommentaar:


Halduskohus – Vikipeedia\nkohus, mis lahendab avalik-õiguslikke vaidlusi\nHalduskohus (inglise keeles administrative court) on esimese astme kohus Eestis. Halduskohtus arutatakse seadusega selle pädevusse antud haldusasju ning muid avalik-õiguslikke toiminguid.\nEestis on kaks halduskohust:\nTallinna halduskohus, mis jaguneb Tallinna ja Pärnu kohtumajaks ning mille tööpiirkond on Harju, Hiiu, Järva, Lääne, Rapla, Saare ja Pärnu maakond;\nTartu halduskohus, mis jaguneb Tartu ja Jõhvi kohtumajaks ning mille tööpiirkond on Jõgeva, Põlva, Tartu, Valga, Viljandi, Võru, Ida-Viru ja Lääne-Viru maakond.\nHalduskohtus lahendatakse avalik-õiguslikke vaidlusi. Sellistes vaidlustes on üks pool avaliku võimu kandja (riik, kohaliku omavalitsuse üksus, avalik-õiguslik juriidiline isik või avalikke ülesandeid täitma volitatud eraisik) ning teine füüsiline isik. Avaliku võimu kandjad võivad sattuda ka omavahel eraõiguslikesse vaidlustesse, mille lahendamine on samuti halduskohtu pädevuses.\nHalduskohtutes on 12.02.2021. a seisuga kokku 25 kohtunikku.\n1 Halduskohtu pädevus ja volitused\n2 Menetlus halduskohtus\n2.1 Haldusasja läbivaatamine\n2.3 Menetluse lõppemine\n3 Halduskohtute haldamine\nHalduskohtu pädevus ja volitusedRedigeeri\nKaebuse rahuldamisel on halduskohtul õigus haldusakte nii tühistada kui ka neid kohustada andma või seda keelata. Samuti on halduskohus volitatud mõistma välja hüvitist avalik-õiguslikus suhtes tekitatud kahju eest ning tegema ettekirjutusi haldusakti tagajärgede kõrvaldamise kohta. Kuna halduskohtud peavad lähtuma uurimisprintsiibist, on neil õigus ka teha kindlaks haldusakti tühisus, õigusvastasus või välja selgitada avalik-õiguslikus suhtes asjakohased faktilised asjaolud.\nHalduskohtumenetlus algab kohtule kaebuse esitamisega. Kaebaja saab halduskaebuses nõuda kõike, mida halduskohus on kaebuse rahuldamisel pädev tegema. Kui halduskohus võtab kaebuse menetlusse, sätestab halduskohtumenetluse seadustik kohtule erinevad toimingud, sealhulgas kohustuse välja selgitada menetlusosalised: pooled (kaebaja ja vastustaja), kolmas isik ning kaasatud haldusorgan.\nPärast kaebuse menetlusse võtmist toimub eelmenetlus, mille raames kontrollitakse näiteks vaidluse eseme ja poolte õigsust, määratakse olulised tähtajad ning selgitatakse välja poolte konkreetsed taotlused. Samuti kogutakse eelmenetluse käigus tõendeid. Eelmenetlus lõpeb kas:\nkohtu määratud menetlusdokumentide esitamise tähtaja lõppemisega kirjalikus menetluses või lihtmenetluses;\nasja määramisega läbivaatamiseks lepitusmenetluses.\nHaldusasi vaadatakse läbi kohtuistungil, kirjalikus menetluses, lihtmenetluses või lepitusmenetluses.\nKaebuse kättetoimetamise ning kohtuistungi vahel peab olema vähemalt 30 päeva, kuid kohus võib seda tähtaega seadusega kooskõlas lühendada. Kui toimub eelistung, võib kohus selle jätkuna läbi viia asja arutamise istungi või määrata eraldi põhiistungi aja. Kohtuistungi kord on määratud halduskohtumenetluse seadustikus, kuid kohaldatakse ka tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatut.\nKirjalik menetlus toimub juhul, kui kohtu hinnangul on võimalik vaidlus lahendada ning mõlemad pooled on sellega kas nõus või neil puudub mõistlik põhjus nõuda asja lahendamist kohtuistungil.\nLihtmenetluses võib halduskohus asja läbi vaadata juhul, kui õiguse riive on väheintensiivne (varaliselt hinnatava riive puhul kuni 1000 eurot). Lihtmenetlus võib toimuda ka juhul, kui pooled sellega nõustuvad. Lihtmenetluses järgitakse üksnes olulisimaid halduskohtumenetluse põhimõtteid, et tagada menetluse kiire kulg.\nLepitusmenetluses lahendatakse vaidlus kohtuniku abiga läbirääkimisel, kui pooled ja kolmas isik sellega nõustuvad. Ka siin on eesmärk teha menetlus kiiremaks ning odavamaks. Lepitusmenetlus lõpeb kas kompromissile jõudmise ja menetluse lõpetamisega või kompromissita, kui seda taotleb üks menetlusosalistest või kui kohus ei pea konsensusele jõudmist tõenäoliseks.\nKohtukoosseis koosneb halduskohtus tavaliselt ühest kohtunikust, kuid kohtu esimees võib määrata kolmeliikmelise koosseisu. Seda tehakse, kui asi on eriliselt keeruline, põhimõtteliselt tähtis või muudel juhtudel, kui see on õigusmõistmise huvides. Kui koosseis muutub menetluse käigus, alustatakse asja läbivaatamist algusest peale.\nMenetlus lõpeb halduskohtus kas menetluse lõpetamisega või kohtuotsuse/-määruse jõustumisega. Halduskohus lõpetab menetluse järgmistel juhtudel:\nkaebaja on sama nõude juba varem halduskohtule esitanud ning selles on jõustunud kohtuotsus/-määrus menetluse lõpetamise kohta;\nkaebetähtaeg on ületatud;\nkaebuses vaidlustatud haldusakt on tunnistatud kehtetuks või kaebuses nõutav on tehtud;\nfüüsiline isik on surnud ning juriidilise isiku tegevus lõppenud;\nkaebusest on loobutud või saavutatud kompromiss.\nKohtunike arvu ning kohtute tööpiirkonna määrab valdkonna eest vastutav minister (justiitsminister). Samuti nimetab justiitsminister ametisse halduskohtu esimehe ja kohtudirektori ning otsustab halduskohtute eelarve üle. Peaaegu kõigeks vajab justiitsminister eraldi veel kohtute haldamise nõukoja nõusolekut.\nHalduskohtunikud nimetab ametisse Vabariigi President. Kohtuniku ametisse nimetamise ettepaneku teeb Riigikohtu üldkogu, kuulates ära vastava kohtu üldkogu.\n↑ 1,0 1,1 1,2 Kohtute seadus. – RT I, 28.01.2021, 2.\n↑ 2,0 2,1 2,2 Riigikohus. Halduskohtud. – https://www.riigikohus.ee/et/eesti-kohtususteem/halduskohtud\n↑ 3,0 3,1 Maa- ja halduskohtute tööpiirkonnad. JMm 27.10.2005 nr 45. – RTL 2005, 110, 1696.\n↑ 4,0 4,1 Pikamäe, P. (toim.). Kohtute seadus. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura 2018.\n↑ 5,00 5,01 5,02 5,03 5,04 5,05 5,06 5,07 5,08 5,09 5,10 Halduskohtumenetluse seadustik. – RT I, 13.03.2019, 54.\n↑ 6,0 6,1 6,2 Merusk, K.; Pilving, I. (koost.). Halduskohtumenetluse seadustik. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura 2013.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Halduskohus&oldid=6097895"\nLehekülje viimane muutmine: 6. mai 2022, 11:51\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:51, 6. mai 2022.


Miljon miksi - Äripäev\nLennart Beat 06. veebruar 2004, 00:00\nTäpsemalt Thomas Bangalteri ja Guy-Manuel De Homem-Christo 2001 aasta Discovery plaadi remiksid. Internetis ammu saadaval, kuid ainult neile, kes viimatinimetatud albumi ostsid ja automaatselt Daft Punki võrguklubi liikmeks said. Arvestades meie plaadipoodide nõrka varustatust, võis ka singlite leidmine raske olla ja värske kogumik pakub võimalust kaotatu tasa teha. Kuid need, kel juba on tüüpide mõlemad albumid (lisaks Discoveryle ka 1997. aasta Homework), ei pruugi siit oodatud vibratsioone leida.\nBoris Dlugoshi töö on üks parimatest, kuna pole niigi täiuslikule lähedast Digital Love?i tundmatuseni muutnud.\nParim on The Neptunes ja absurdselt hästi moondatud Harder, Better, Faster, Stronger koos Pharrell Williamsi falsettvokaaliga. Eelkõige tulevad pluss-punktid nende enda põhitöö eest.\nKõik muu siin on uudishimu rahuldamiseks ja mitte rohkemaks. Milleks parandada midagi, mis pole katki? Leidke kusagilt nende varemilmunud originaallood ja tuletage meelde, millal viimati nii nakatavat, naljakat ja inspireerivat tantsumuusikat järjest kuulsite.\nValitsevas 90ndate nostalgias oleks prantsuse house üks väheseid asju, mille kasvõi üksikule saarele kaasa võtaks.\nVaata lisaks: www.daftpunk.com


HITSA õpilaskonkurss 2015/2016\nKas tead, et maailma esimese minikaamera Minoxi leiutas Eestist pärit Walter Zapp? Ja et internetisuhtluskeskkond Skype on sündinud Eestis? Või et Eesti on kosmoseriik tänu tudengite loodud satelliidile ESTCube? Kuidas viiksid Sina Eesti maailmakaardile?\nOotame töid digiloovtööde võistlusele, parimaid premeerime uhkete auhindadega:\nLahe Asi ja Progetiiger digiloovtööde võislus\nPane fantaasia tööle ja paku välja, milliste lahedate ideedega saaks Eesti maailmas paremini silma paista ja esita need HITSA õpilastööde konkursile!\nOsaleda saab kategoorias:\ntikkimismasinaga loodud käsitööese\n3-d tehnoloogiaga loodud töö\nDigiloovtööde võistlusele ootame kuni viieliikmelisi võistkondi, osaleda saavad õppijad vanuses 5-20 eluaastat. Tööde esitamise tähtaeg on 29. veebruar 2016! Konkursitööd tuleb esitada HITSA veebilehe kaudu: konkursiveeb.hitsa.ee.\n--- Tähelepanu ---\nÕpilastööde konkurss on selleks korraks lõppenud!\n2015/2016. õppeaastal toimunud õpilastööde konkursi "Maailmariik Eesti" digiloovtööde võistlusel osales üle 500 õpilase 175 tööga. 23. aprillil toimunud finaalis selgitati välja võitjad kaheksas kategoorias ja viies vanuserühmas. Konkursi võitjad >>\nJoonistustusvõistlus on selleks korraks lõppenud. Võitjad ja võidutööd leiab aadressilt joonistaja.eenet.ee >>


Kriisikommunikatsiooni koolitus - Tartu Rahvaülikool\nKriisikommunikatsiooni koolitus Uus!\nKoolituse eesmärk on anda juhtidele ja kriiside lahendamisega kokku puutuvatele inimestele teadmised ning praktilised oskused, kuidas kriisiolukordades operatiivselt toimida ning kuidas kommunikatsioon aitab kriise maandada. Koolitaja Illari Läänel on kriisikommunikatsiooni koolitamise kogemust 15 aastat, ta on nõustanud nii Haapsalu lastekodu põlengu, Laagna lasteaia juhtumi kui ka teiste meie ümber juhtunud õnnetuste lahendamist kommunikatsiooni osas.\nN kell 11.00-15.45\nKriisi tähendus ja kriisi tasemed\nValmisolek kriisideks, kriisiolukorra käsiraamat\nKommunikatsioon ja juhtimine kriisiolukorras\nMeediatöö kriisi ajal, ajakirjandus kui partner või kui vaenlane kriisiolukorras\nKõneisiku roll kriisi lahendamisel\nKriisikaasuste lahendamine ja ühised rühmatööd\nKriiside näited ning õppevideod\n11.00-12.30 I osa\n13.15-14.45 II osa\n15.00-15.45 III osa\nKoolituse hind sisaldab kohvipause, õppematerjale ja soovi korral tõendit osalemise kohta.\nteab kuidas korraldada kommunikatsiooni kriisiolukordades;\ntunneb kommunikatsiooniriske kriisiolukordades ning oskab neid maandada;\nteab praktilisi võimalusi kommunikatsiooni abil kriise maandada.\nOlen meedia- ja kommunikatsioonivaldkonnaga olnud seotud üle 25 aasta, sh viimased 17 aastat turunduse ja kommunikatsiooni juhtimisega seotud ametikohtadel.\nGümnaasiumijärgseid õpinguid jätkasin Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituudis, kust on mul teadusmagistri kraad ajakirjanduses. Aastatel 2002 kuni 2017 töötasin Eesti ühes suurimas ja vanimas organisatsioonis – Tartu Ülikoolis kommunikatsiooniüksuse juhina. Aastatel 2018 kuni 2020 juhtisin Eesti Lennuakadeemia turundus- ja kommunikatsiooniosakonda ning vahepeal rektori kohusetäitjana ka akadeemiat tervikuna.\nErialase täiendusena olen regulaarselt osalenud erinevatel kommunikatsiooni, turunduse ja juhtimisega seotud koolitustel Eestis, aga ka Taanis, Islandil ja Hollandis.\nTurundus- ja kommunikatsioonivaldkonna koolituste kogemustepagas hõlmab kommunikatsiooniteemasid, nagu:\nkommunikatsiooni planeerimine & kommunikatsiooniplaani koostamine;\nväliskommunikatsioon & meediasuhtlus;\navalik esinemine & esinemine meedias;\nüritusturundus ja ürituste korraldamine;\nkommunikatsiooni hindamine & mõõtmine.\nKoolituste kõrval olen koostanud turundus- ja kommunikatsioonitööga seotud käsiraamatuid nii haridusasutustele kui ka ettevõtetele. Nt „Riigi äriühingu ja sihtasutuse nõukogu liikme käsiraamat“, kus olen kommunikatsiooni peatüki autor (Rahandusministeerium, 2017) https://www.rahandusministeerium.ee/sites/default/files/nk_liikme_kasiraamat_22122017.pdf.\nVõi „Eesti kutseõppeasutuste kommunikatsiooni käsiraamat“ (Innove, 2011) http://haridusinfo.innove.ee/UserFiles/Kutseharidus/Ramune/Kommunikatsiooni%20k%C3%A4siraamat.pdf.\nKlientide seas on nii avaliku kui ka erasektori asutused ning ettevõtted, sh paljud koolid, kutseõppeasutused ning kõrgkoolid, aga ka kohalikud omavalitsused, ministeeriumid, sihtasutused jt.


Laste mudimismänguasjad on täis ohtlikke kemikaale – Think before you buy\nSquishy’d, värvilised pehmed vahust mänguasjad on Taanis turult tagasi kutsutud, sest need sisaldavad ohtlikke kemikaale, mis on eriti kahjulikud lastele.\nKahjuks müüakse selliseid mudimismänguasju jätkuvalt teistes Euroopa riikides.\nHulk Taani jaemüüjaid nagu BR, Top-Toy ja Toys’R’Us andsid korralduse lõpetada squishy’de müük Taani kauplustes alates 19. juunist 2018. Taani Keskkonnakaitse Agentuur väljastas nende toodete kohta ametliku hoiatuse, kuna need sisaldavad suures koguses ohtlikke ja allergeenilisi aineid. Squishy’d on väikesed mudimismänguasjad, mis on valmistatud nn memory vahust. Neid leidub kõikvõimalikes vormides ja värvides ning neil on intensiivne magus lõhn.\nTaani Keskkonnakaitse Agentuuri poolt kaheteistkümnele pehmest vahust mänguasjale läbiviidud testi tulemused näitasid, et kõik 12 mänguasja sisaldasid ohtlikke kemikaale. Taani ametivõimude sõnul kujutavad need kemikaalid lastele suurt ohtu, eriti kui nad mänguasjad voodisse võtavad või kui neid on magamistoas mitu tükki.\nLeitud ohtlike kemikaalide hulka kuuluvad dimetüülformamiid, stüreen ja tolueen. Neid peetakse inimtervisele kahjulikeks aineteks. Dimetüülformamiid on ELi väga ohtlike ainete kandidaatainete loetelus alates 2012. aasta lõpust, sest see on kahjulik reproduktiivsüsteemile ja võib põhjustada maksa kahjustusi. Tolueen võib kahjustada närvisüsteemi, neerusid ja tõenäoliselt ka maksa. See võib mõjutada ka reproduktiivsüsteemi. Tolueen põhjustab väärarendeid, võib tõsiselt ärritada silmi ja hingamissüsteemi ning põhjustada allergilisi reaktsioone.\nErinevalt Taanist on mudimismänguasjad squishy’d jätkuvalt müügil teistes Euroopa riikide kauplustes.\n<< Kas Pärnu lasteaiad on ohtlikest kemikaalidest vabad ?\n> > Keskkonnahoidlike hangete seminar “Naabrist rohelisem” – esitlused lisatud!


Alansi. Kirivalla. Lutsu. : Külapiiride paikaajamine vol 2: Alansi ja Siuge vahelise piiri vaidlused\nKülapiiride paikaajamine vol 2: Alansi ja Siuge vahelise piiri vaidlused\nJätkame ajalooliste ürikute teemal. Siuge on samuti muinasajast pärit küla nagu Alansi ja Kirivalla, olles ühtlasi ka Kirivallast järgmine küla Tallinn-Paide taliteel.\nOsa sellest taliteest on näha ka ülemisel muinsuskaitse all olevaid objekte tähistaval kaardil, Siuge külakeskusest loodesse suunduv tee. Ajad muutuvad ning tänaste haldusüksuste seas pole Siuget olemaski - see, kunagi ka Harmi mõisale kuulunud küla on nüüd osa Tamsi külast, kuuludes seega täna Rapla maakonda.\nVõib-olla seoses sellega, et Dekenid hakkasid neile kuulunud Siuge küla tükkideks jagama, tekkisid kohtuvaidlused Siuge-Alansi vahelise piiriga seoses.\nEsimene istung toimus 6.jaanuaril 1501 Harju Meeskohtus. Kõige tulisem vaidlus käis maa-ala üle, mis on kivist silla juures Siuge-Alansi teel. Kellele kuulub kivist sild?!Vaidlusaluse maatüki suhtes kutsuti tunnistusi andma Alansi (Allanas) ja Habaja (Appa) talupojad, et kinnitasid, et vaidlusalune maa ja põllutükid on aegade algusest saati olnud nende oma, sama kinnitasid ka kloostrineitsite ja Kõue talupojad (die Bauern der Klosterjungfrauen und die Bauern von Köw). Esimene otsus piiri kohta pärineb 6.maist 1501, Alansi küla nimi kirjutati seal Allinatz. Esiletoomist väärib sellest lahendist ka vastaspoole väide, millega üritati Habaja talupoegade väiteid näidata ebausaldusväärsetena: nad ei ole elupõlised talupojad, vaid sisserändajad (wäre nicht Erbbauer zu Appay, sondern es wären allzumal Einkömmlinge). Meenutuseks - kui Alansil oli selleks hetkeks juba paar-kolm tuhat aastat elatud, siis Habajal tekkisid esimesed talukohad 15.sajandi esimeses pooles ehk teisisõnu, Habajal polnud elu käinud veel 100 aastatki.\nSiinkohal tekib muidugi ka küsimus, kus siis meie kandis ometi see klooster oli?! Õige vastus on tegelikult see, et siin on silmas peetud tõenäoliselt Tamsi või Vaopere talupoegi, sest Tamsi küla omanik oli alates 1286 Tallinna Püha Mihkli Nunnaklooster, kes tegutses kunagi tänase Gustav Adolfi Gümnaasiumi ruumides, ka Vaopere ja Kuimetsa kuulusid kloostrile.\nJärgmine kohtuasi toimus Siugel 19.juunil 1633. Siuge (Siuck), Habaja (Abbiat) ja Alansi (Allandes) külade vahelise piiri kohtulik tuvastamine.\nPüüan siin pisut edasi anda kohtuotsuse teksti: "Nimelt ristikivist, mida meile näitas Rittmeister Berendt Taube ja mis paistab kui nurgakivi, millel on kõik neli nurka välja raiutud ning mis tähistab kolme mõisahärra omandi piiripunkti, nimelt Kuimetsa, Harmi ja Siuge; siis proua Wagneri poolt meile näidatud üks õõnsus või koobas ühe Kuimetsa söötis seisva talukoha Pundipere (Punti Perre) läheduses, mida ta peab kohaks, mis tähistab kolme mõisahärra piiripunkti. Milline koobas, peale seda kui sealt ei leitud mingit kivisütt (Kohle??) nagu tavapärane oleks olnud, pidi tähistama kolme mõisahärra piiripunkti, ei õnnestunud meil tuvastada, vaid leidsime sealt hoopis ristikivi. Ja siit edasi minnes leidsime veel ühe ristiga kivi. Sealt edasi nägime veel üht ristikivi enne tammi, tammi juurest läksime üle paremat kätt suure kasepuu juurde, kus pidi ka üks ristikivi olema, mida me ei leidnud. Et seal hiljuti, veel mõne aasta eest oli olnud ristikivi, kinnitasid meile vande all Harmi talupojad. Seetõttu tuleb sinna uuesti ristikivi panna. Sealt edasi otsejoones mööda mäge, kuhu tuleb samuti panna ristikivi, ristikivist ära pöörata mädasoos asuva allika suunas, Siuge küla ligidal /…/. Edasi sirgelt üle mädasoo jällegi kohta, kus kohtuvad Kuimetsa, Siuge ja Harmi, ühe puu (Grenenbaum?) juurde, mis on kahe ristiga tähistatud, kuhu tuleb samuti ristikivi panna. Ja mina kui meeskohtunik koos kahe kaasistujaga kinnitan, et see jäägu piiriks ka edaspidi.\nKuid see, mida proua Wagnersche koos oma väimehe ja teiste sõpradega väidab oma piiri ja valdused, nimelt alates sellest samast suurest kasepuust kulgevat piir hoopis järgmiselt; suure kasepuu juures olevat olnud ristikivi, mida tema enda talupojad kinnitasid, ning millisesse kohta me määrasime uue ristikivi asetamise, sealt edasi edela suunas üle sillla, mis asub Siuge küla all, sillast pöörata lääne suunas kuni veekoopani (Wasserkuhle?), sealt edasi loode suunas, sealt lääne suunas, siis taas edela suunas, seejärel lõunasse, siis mädasoos asuva veekoopa juurde, sealt edasi lääne suunda, kus asub ristikivi."\n18. juunil 1635 on allkirjastatud järgmine dokument:\n"Esmalt alates ühest piirikivist, mis Kuimetsa, Harmi ja Siuge maid eraldab, Pundipere (Puntiper) all, kus on põld, mis Jacob Deckeni ajal ühendati Saumetsa maatükiga, kuuluvana Habaja küla maade hulka, vastavalt vanale kohtuotsusele aastast 1501. Ja siit edasi kuni kivini enne tammi, ja nii edasi mööda tammi paremat kätt kasepuuni, sest seal peab olema tunnistajate jutu järgi ristikivi. Sealt läbi põõsa Kerwaste Zilloni mööda Alansi teed (auf dem Allandschen Weg) Siuge all, kus peab ka olema ristikivi, lähtudes seitsme talupoja vande all antud tunnistustest, seal kivisilla juures peab ka olema ristikivi. Sellest kivisillast edasi mädasoo allika juurde, mis peaks olema üle kallatud tugeva täitega (mit hartem Gruss umschüttet) Mannrichteri otsuse järgi. Sealt edasi Grenenbaumi suunas, millel peab Mannrichteri otsusest lähtuvalt olema kaks ristimärki ning selle läheduses ka ristikivi, mis Mannrichteri otsuse järgi peab olema piirimärgiks Tammistu, Siuge ja Harmi maade eristamiseks, sealt edasi lähevad Harmi ja Tamsi piirid vastavalt vanadele piiridele.\nAlla on kirjutanud: Otto Wrangell\nHanss von Rechenberk\nKaardimaterjali vaadates arvan, et vaidlus käis nende maatükkide üle, mis on Saumetsa juures. Pundipere on tõenäoliselt pärandkultuuri kaardil märgitud Pundi talukoht. Kivist sild "Alansi teel" võis olla ilmselt Siuge ja Habaja veski vahelisel teel üle Alansi oja minev sild, juhul kui tol ajal eksisteeris kivist sildasid ka üle jõgede. Ja miks Alansi tee, mitte Habaja tee - sest Alansi oli tollal suur ja tähtis. Habajale mõisa ehitamiseni oli veel pisut aega - Habaja mõisa sünniaasta on teatavasti 1646.\nPildid ja kaardimaterjal: Maaameti geoportaal.\nPosted by Monika at 13:26\n"Tõsiteaduslik" ajalugu väidab, et enne 18. sajandit kivist sildu Eesti maanteedel polnud. Üldiselt peetakse 1784.a. avatud Tartu kivisilda Liivimaal (st Eesti ja Läti aladel) esimeseks.\nOlles teedeajalooga ja keskajaga hobi korras veidi kokku puutunud, julgen selles aga veidi kahelda! Miks ei võinud Eestis olla kivist sildu? Eriti seal, kus looduslikku kivi oli lademes - asi siis osa paekivist lubjaks põletada polnud ja võlvile rakis teha polnud! Pole palju raskem töö kui iga mõnekümne aasta tagant puittarindeid vahetada! Jah, 16.-17. sajandi suurel sõdadeperioodil võidi paljud neist purustada ja see võis jätta hiljem mulje, et kivisildu polnudki.\nIgatahes - kui ürikus on mainitud kivist silda, ju see nii siis ka oli.\nVõrdluseks - Ida-Preisimaal Rösseli linnas (praegu Reszel Poolas) on säilinud imeilus 14. sajandi kivist kaarsild, mille teealune on kokku ehitatud... vanglaga. Käisin seal sellel varakevadel. Arvestades, et Eesti asus alates 13. sajandist samas kultuuriruumis, võib oletada, et ka siin olid keskajal siiski kivisillad üsna tavalised.\n25. detsember 2010 22:52


Seened, kuusk ja linnapea - Eesti Päevaleht\nSeened, kuusk ja linnapea\nVõib tekkida küsimus, miks ma nimetan end tänases kolumnis Tallinna linnapeaks. Aga miks ka mitte? Paljud kasutavad seda tiitlit, isegi kui see on neil selge sõnaga keelatud, nagu näiteks Edgar Savisaarel. Aga ta ei hooli sellest, vaid käitub nagu mõni revolutsiooni käigus troonilt kihutatud monarh, kes elab küll kusagil pööningukambris ja sööb ajalehe sisse keeratud heeringat, aga nõuab uhkelt, et teda endiselt majesteediks kutsutaks. Justkui hull Lear, kes keset tormist kõnnumaad, räbalais ja paljajalu, sonis sellest, et müntimisõigust ei saa temalt keegi võtta. Gorki näidendis „Põhjas” on Paruni-nimeline tegelane, kes tegelikult pole enam ammu parun, ja on tegelane Näitleja, kes pole enam näitleja.\nSee mõjub ehk tsipa naeruväärselt, kuid ongi hea, sest jõulud peavadki olema lõbusad. Maskeraad kuulub asja juurde! Paljud isad ja vanaisad riietuvad neil päevil jõuluvanaks ning aastavahetusel peetakse hoogsaid karnevale. Mina ja Savisaar tantsime seal linnapea maski ja ketiga ning keegi ei saa meile seda väikest vallatust pahaks panna.\nÜleüldse, vähemalt aasta lõpus tasub olla helges meeleolus ja mitte kaevelda. Keskendugem heale!\nLoodetavasti on teil kuusk juba toas. Kes on lugenud Valdur Mikita uut raamatut „Lindvistika”, see teab, et erinevalt kasest ja männist, mille inimene on kodustanud, on kuusk endiselt poolmetsik ja sestap veidi hirmuäratav. Hämar kuusemets mõjub meile ju hoopis teisiti kui valgusküllane männik või kohisev kaasik. Ka üksik kõrge kuusk maja taga tundub kuidagi salapärane ja tumemeelne. Kuuse maani ulatuvate okste varjus on hea varitseda, kuuse otsa saab ennast hõlpsasti üles puua. Kui kuusk jõulude ajal tuppa tuuakse, ehitakse ta värviliste kulinatega ja pannakse talle küünlad külge, et varjata kuusest õhkuvat hämarust. Teda püütakse taltsutada ja suurelt jaolt see õnnestubki, kuid ikkagi on mõnus mõelda, et meil seisab keset elutuba tükike iidset laanepimedust. Koduloomad tajuvad seda, nuusivad majja tunginud võõrast, seljakarvad turris, ja kui nad kuuse alla pikali heidavad, läigivad nende silmad kuidagi teistmoodi – hulljulgelt ja metsikult.\nMaskeraad kuulub asja juurde. Paljud isad ja vanaisad riietuvad neil päevil jõuluvanaks ning aastavahetusel peetakse hoogsaid karnevale.\nAga kuusk pole jõulude ajal ainus külaline ürgsest minevikust. Avanevad ka sahvrid ja sealt voolab välja kõik see hea ja veelgi parem, mida me oleme endale korilase kombel jõuluks varunud. Kõik need moosid ja mahlad, kõrvitsasalat ja purgikesed marineeritud männiriisikatega. Võimalik, et me pole seda kõike oma kätega kokku korjanud, aga siis on olnud abiks vanaemad, sõbrad või lihtsalt head kaasmaalased. Tuttava turumuti käest ostetakse hapukapsad, keldrist tuuakse kartulid. Eestlase jõululaud on suures osas samuti pärit metsast ja isiklikult aiamaalt ning pühitseb sellega väga vana traditsiooni püsimist.\nKui meil on kuusk toas ja toit laual, sõstramorss kannus ja esimesed pitsid hundijalavettki välja valatud, siis on aeg unustada kõik pisikesed jamad ja sellised rumalad käibeväljendid nagu „kas me sellist Eestit tahtsime” või „häbi olla eestlane”. Meenutagem hoopis Mikita mõtet, et maailmas on palju rohkem neid inimesi, kes on käinud Pariisis, kui neid, kes on käinud seenel. Ja tunda uhkust selle üle, et parajasti ümber laua istujad on kõik selle eksklusiivse harrastusega kokku puutunud. Mis tähendab, et elatakse haruldases paigas, haruldase rahva seas.\nMe kõik võime end südamerahus Tallinna linnapeaks nimetada!


Täna on viimane päev oma tulusid deklareerida - Kasulik.ee\nTäna on viimane päev esitada maksu- ja tolliametile 2016. aasta tuludeklaratsiooni. Täna on viimane päev taotleda ka madalapalgalise tulumaksu tagasimakset.\nKolmapäevase seisuga oli maksu- ja tolliametile oma eelmise aasta tuludeklaratsiooni esitanud 642 636 inimest. Enne tänast tähtaega oodati veel eeldatavalt 25 000 deklaratsiooni.\nTäna on viimane võimalus taotleda ka madalapalgalise tulumaksu tagasimakset. Kolmapäevaks oli taotluse esitanud 74 755 inimest, kellele kuulus tagastamisele 27,3 miljonit eurot.\nOma tulud tuleb deklareerida ka füüsilisest isikust ettevõtjatel (FIE). FIEdel on oluline meeles pidada, et tuludeklaratsiooni põhivorm A ja vorm E on vaja esitada kõikidel juhtudel ja ei ole oluline, kas ja kui palju ettevõtlusest tulu saadi. Juhul, kui ettevõtlustulu ei saadud, tuleb esitada vorm E nullidega. Deklaratsiooni peab esitama ka siis, kui ettevõtlus 2016. aastal katkestati või lõpetati. Vormil E saab andmed esitada ka eraisik, kes ei ole ennast füüsilisest isikust ettevõtjana registreeritud, kuid on saanud maksustamisperioodil ettevõtlustulu.\nMeeldetuletus: tuludeklaratsiooni saab esitada reedeni (2) 29.03.2017\nNeil inimestel, kes pole veel oma tulumaksu tagastust saanud ja samas on juba esitanud lisadokumendid, palub MTA varuda kannatust, kuna dokumentide läbi vaatamine võtab aega. Deklaratsioonide kontrollimahtu on eelkõige suurendanud selliste deklaratsioonide kasv, kus on esmakordselt deklareeritud eluasemelaenu intressid ja mis lähevad selle tõttu ka kõik ülevaatamisele.\nKas esimestel tundidel tehtud tuludeklaratsioon tagab kiirema maksutagastuse?


Ruumi on palju ... | Martech Zone\nRuumi on palju ...\nPühapäev, 1. juuni 2008 Pühapäev, oktoober 4, 2015 Douglas Karr\nKõigi Jumala olendite jaoks on palju ruumi. Kohe kartulipudru kõrval., algselt üles laadinud tuim.\nMy Issi saatis mulle selle meili teel ja seda oli lihtsalt liiga naljakas mitte jagada.\nSee on reklaam Saskatooni restoran, Greenville, Lõuna-Carolina, ja seda saab osta T-särgina.\nSamuti katsetan Flickri funktsiooni „Blogi see foto“. See on üsna lahe funktsioon, kus saate luua küljendusmalli ja postitada pildi koos blogipostitusega nende liidese kaudu otse oma ajaveebi, kasutades oma blogi välist postitamise funktsiooni. Kui ma selle esimest korda postitasin, öeldi, et see "ebaõnnestus" ja "Proovi uuesti". Tegelikult polnud see siiski läbi kukkunud, nii et olge tähelepanelik, kui seda märkate!\nSee on sama funktsioon, mida kasutan oma igapäevaste linkide postitamiseks saidilt Del.icio.us.\nDouglas Karr Sunday, June 1, 2008 Sunday, October 4, 2015\nMetamärgi DNS ja dünaamilised alamdomeenid\nApple võtab Microsofti märkmeid?\n3. juuni 2008, kell 9\nMilline suur tähelepanu parandaja. Olen näinud sarnaseid steikhoidlate reklaame, mis mind alati naerma ajavad (muidugi omamoodi süüdi).