Reisile raamatuga • Go Traveli reisikirjad: Reisiblogi Reisile raamatuga – Go Traveli reisikirjad\n27. oktoober 2010, GO Maailm\nÜlevaade 2009. aastal ilmunud reisikirjandusest - Toomas Kiho Ilmselt tuleb selles näha mingit ajastu märguannet või uut suundumust kirjanduselus, et reisikirjandus on saanud iseseisvalt nii suure tähelepanu vääriliseks, et selle kohta on eraldi ülevaade-ettekanne Eesti Kirjanduse Seltsi koosolekul. Sellega on reisikirjad astunud klassikaliste suurte – luule ja proosa kõrvale. Esimest korda.\nTõepoolest, tuleb nentida, et eestlased armastavad reisida ja armastavad avaldada ka reisiraamatuid. Iseasi, kui palju neid loetakse. Siin avaldub üks üldisem tendents, mis vääriks omaette käsitlemist, pealegi ei puuduta see üksnes reisikirjandust. Tundub, et lugemise ja kirjutamise vahekord on viimasel ajal paigast nihkunud: peaaegu kõik tahavad kirjutada, millest annavad tunnistust uued meediumid nagu blogid, kommentaariumid jne, aga vähesed tahavad lugeda. Kuigi, raamatuid ja teiste hulgas reisiraamatuidki vähemalt ostetakse, sest vahel juhtuvad need raamatupoodide müügiedetabelite tippu, elulooraamatute kõrvale.\nTõsi küll, müügitipust leiab hulgaliselt ka kokandus- ja aiandusraamatuid või „kuidas elada” tüüpi „õppekirjandust” (aga seda laadi literatuur ei peaks ju ometi kirjanduse aastaülevaates omaette loengut pälvima) ning nn popkirjanduse menukeid (rahvusvahelistest Dan Brown, Stieg Larsson, meilt Mihkel Raud, Andrus Kivirähk). Kui tuua mõni konkreetne näide, siis on Ene Timmuski „Minu Kanada” märtsikuu Apollo raamatumüügi edetabelis sees ning Justin Petrone „Minu Eesti” hoiab 2009. aasta Apollo müügiedetabelis 14. kohta (esikohal on ootuspäraselt Urmas Oti elulooraamat). Vahest peaks ka memuaristika järgmisel korral kirjanduse aastaülevaadete seas eraldi kaalumist pälvima, nii elulooraamatud kui mälestusteosed, sest tundub, et turg on nende teoste vastuvõtuks veelgi enam valmis kui reisikirjanduse puhul. Reisiraamatu ülesanne on lihtsalt öeldes tuua lähemale tundmata maid ja vahendada erakordseid seiklusi, õpetada lugejatele midagi, mida niisama lihtsalt ei saa kogeda.\nSee nii-öelda tugitoolirändajat abistav funktsioon on ehk üks olulisemaid, mille pärast reisiraamatu lugemist üldse kaaluda. Reisiraamatu võib ka utilitaarsematel kaalutlustel kätte võtta, eeskätt siis reisiinformatsiooniks ehk tegelikuks teejuhiks, kui endal seisab ees minek maanurka, millest raamatus juttu. Selleks sobivad küll ennekõike teatmelisemate sugemetega tarberaamatud, mida annavad välja paljud ekstra sellele keskendunud kirjastused, alates Baedekerist kuni Lonely Planeti ja teisteni. Reisikirjandust võib kasutada ka elamuste saamiseks tagantjärele, armsaks saanud maanurkade uuesti mõttes ülekülastamiseks – et kuidas seal nüüd elatakse, et vaat, kuis mina noorpõlves … Või ka lihtsalt maailmapildi avardamiseks, et milliseid tähelepanekuid üks või teine autor on samas maailmanurgas teinud. Siia kuuluvad eripärase kimbuna ka võõramaalaste sissevaated Eesti elusse. Ajaloolise tagasivaatena tuleb rõhutada pikka aega eestikeelse reisikirjanduse keskteljeks olnud mitmekümneaastase ilmumisstaažiga raamatusarja „Maailm ja mõnda”. Kuigi see sisaldas suure osana küll tõlkekirjandust, on tegu vaieldamatu reisikirjanduse klassikaga eestlase raamaturiiulil. Nõukogude ajal oli see kindlasti ka toimumata jääma pidanud reiside aseaineks.\nLaias laastus joonistub ilmuva reisikirjanduse klassifitseerimiseks välja kaks äärmust: telje ühes otsas paikneb teatmekirjanduslik reisijuht, teises servas ilukirjanduslikult külluslikud süžeed võõraste maade ainetel. Ja siit hakkab tegelikult hargnema üks õige põnev paradigma: kuidas tuntakse teist? Kuidas suhestatakse ennast sellega? Kui sügavalt osatakse üht või teist kultuurilist eripära näha ja austada? Sellest kriteeriumist lähtudes võib tegelikult saada ka hindajale nagu mina siin täna või kriitikule hea „kirves” – kui kirjanik oskab ikka näha midagi rohkemat kui lugeja, siis on ta tekst, mis võõrast maad ja kultuuri puudutab, lugemist väärt. See on oluline, kuid siiski vaid asja üks pool. Teine ja niisama tähtis (ja lausa labane asi kriteeriumina üles seada) on raamatu autori puhul see, kas ta oskab kirjutada. See on siis teine „kirves”. Ja selliste lihtsate hellebardide vahelt astuvadki üle väärtkirjanduse lossi lävepaku mõned reisiraamatud. Neil, mis ilmuvad, on vähemalt see võimalus. Aastal 2009 ilmusid järgmised eestikeelsed reisiraamatud.1\nEha Fjodorov ja Kati Murutar, „Egiptuse eha”, Elmatar.\nAime Hansen, „Jaipur-Delhi-Himaalaja. Reisikohvrist leitud lood”, Varrak.\nErik Holm, „Rännud Lõunaristi alt”, Kadmirell.\nKaia-Kaire Hunt, „Minu Nepaal. Muinasjutte Himaalaja jalamilt”, Petrone Print.\nAiri Ilisson-Cruz, „Minu Austraalia. Kuidas ma vahetasin raha aja vastu”, Petrone Print.\nKristjan Jansen ja Mele Pesti, „Mate ja miljon mahla”, Autorite kirjastus.\nIndrek Jääts, „Aasia päevikud. Põhja-Indiast Lõuna-Hiinani”, Pegasus.\nLiis Kängsepp, „Mina, vandersell. LõunaAmeerika päevik”, Pegasus.\nUno Laur, „Tuulepealne meri”, Olion.\nAleksander Maastik, „Otsija lugu”, Elmatar.\nMathura, „Guatemala, maa hing”, Allikaäärne.\nKaspar Noor, „Musta kulla needus. Tanel Talve ja Motoreporteri seiklused Kaspia ja Musta mere ääres”, Fookus.\nTarvo Nõmm, „Minu Island. Tule ja jää sümfoonia”, Petrone Print.\nJustin Petrone, „Minu Eesti. Kas lubate elada?”, 1. osa, Petrone Print.\nKristiina Praakli, „Minu Itaalia. Kõige kirglikum ja kaootilisem”, Petrone Print.\nOlev Remsu, „Rongiga maailma lõppu. Tallinn-Moskva-Vladivostok”, Go Reisiraamat.\nBerit Renser ja Terje Toomistu, „Seitse maailma. Reisiromaan”, Petrone Print\nKaja Saksakulm Tampere, „Minu Soome. Üksinda omade seas”, Petrone Print.\nRoy Strider, „Minu Mongoolia. Raamat armastusest”, Petrone Print.\nLii Unt, „Illusioonimeistrid”, Menu.\nPeeter Vihma, „Kättpidi Keenias. Ehk kümme lugu läbikukkunud vabatahtlikult Ida-Aafrikas”, Eesti Ekspress.\nPeeter Vähi, „Siiditeel”, Pilgrim.\nJaan Väljaots, „Minu Pariis. Kuidas moepealinnas ellu jääda”, Petrone Print.\nNagu näha, on enamik kirjastajaid panustanud ühe-kahe raamatuga, kuna Petrone kirjastus ja tema raamatusari „Minu…” on terve omaette maailm, Eesti reisikirjanduse moodne impeerium. Aga tõdegem siiski, et Petrone pole sugugi üksi, reisikirjandust annavad välja ka teised kirjastused. Siiski loob – massilise dominandina – Petrone Print mingi kammertooni või fooni. See on nagu metsas, kus üht liiki puud arvulise enamusega ka metsa meeleolu ja ökosüsteemi kujundavad.\nMilline on Petrone „Minu …” sarja raamatute fooni loov stammsisu? Kui väga lihtsalt öelda, siis see on jutustus sellest, kuidas üks Eestimaa tüdruk tahab Eestist ära ja siis komistabki ta mingi mehe peale, kes ta teisele maale elama võtab. Sellest loost sünnib siis raamat. Tavaline äraminemise lugu, aga kui tahate – ka muinasjutt printsi leidmisest, üks veidike tuhkatriinulik rännak sombusest ja kitsukesest koduriigist Suurde Maailma. Mahajääjatele jääb vähemalt raamatki, kirjanduslik jälg. Rahustuseks, et kui kaotame ka ühe geeniliini, siis kultuurilises liinis jääb meile pärandikene. – Ma muidugi natuke utreerin, aga üldiselt peab see paika. Siin on ka üks tähelepanuväärne erand, kus hoopis mees tuleb naise juurde ja kolib siis hoopis Eestisse, Tartusse. See on Justin Petrone „Minu Eesti” – tegu on Epp Petrone enda abikaasa väga vaimukalt kirjutatud looga. See oli võib-olla pisut õel reisikirjanduse kammertooni kirjeldus.\nVeel üks iseloomulik nüanss 2009. aasta reisikirjanduse puhul on see, et peaaegu igas reisikirjas on sees kohustuslik lause: siis helises mu Nokia ja läks lahti! „Ühel detsembriõhtul katkestas Ioni telefonikõne mu telekavaatamise. Ta küsis ilma pikema sissejuhatuseta, kas ma Indiasse tahan minna, ja mina vastasin pikemalt mõtlemata ning siiralt, et tahan küll.” (Indrek Jääts)\n„Mõne kuu pärast kuulen Nokia-helinat, helistab Aigar ja küsib: „Kuule, mõtlesite te seda kõike ikka päris tõsiselt? Kui jah, siis peaks korra kokku saama ja mõned asjad paika panema”.” (Peeter Vähi)\n„Mul on minekuga tuli takus. „Krister, kuule, Krister!” helistan heale tuttavale. „Sorry, aga mul on jälle midagi vaja. Mul on vaja Aasia pileteid.” (Kaia-Kaire Hunt) Nüüd mõned sõnad mõnest mõtteid tekitanud reisiraamatust eraldi, ehk astume siis üldiselt üksikule.\nPeeter Vähi, „Siiditeel”\nÜllatab esmaklassilise vormistusega, mis on sedavõrd klants – fotode kõrge kvaliteet, küljenduse ja vormistuse meistriklass, et esmapilgul on oht „üle kuumeneda”, võib tekkida tunne, et tegu on pelga kinkeraamatuga. Õnneks on see eksitus. Piisab, kui süüvida raamatusse, süüvida kirjutatud teksti, kust vaatab vastu ehe reisikiri. Teksti poolest on tegu klassikalisima reisikirjaga, kus on iga päeva kohta üles tähendatud kõik läbitud vahemaad, mõõdetud temperatuurid, kõrgusvahed jne. Lugejatele vahendatakse asetleidnud sekeldused piiridel, viisadega jne. Aga see on pelk raam – teksti „pilt”, mis lugemisel tekib, on siiski ka „värviline”, enamiku lugemiselamusest moodustab Aasia, Siiditee, inimesed ja kultuurid seal. Raamatust koorub veel palju enamat: koorub üks päris suur tükk teadmist Aasia, selle suurima ja tänapäeval kõige plahvatuslikuma maailmajao kohta. Muu hulgas saame siit teada, mida tähendab sõda tegelikult sellele mandrile – mida ja milleks, kelle huvides. Seejuures on see rahuarmastav raamat. Ja vormistuslikult vist küll eelmise aasta tippteos reisiraamatute seas, ei toimetamisele ega eriti küljendusele pole midagi ette heita. Kui liigagi sageli lükatakse raamatusse pildid lihtsalt suvalistesse kohtadesse n-ö viimase hetke illustratsioonideks ja need on ka heitliku kvaliteediga, siis siin on igal pildil oma visioonlik koht, ja viited piltidele on täpsed, ülesvõtted ise esmaklassilised. Suurim tugevus on siiski raamatu moraalsetes omadustes: see näitab halastamatult, milline on maailm tegelikult, milline on Aasia, kust leiab kõige verisemad maailmasõja rinded. Saame teada, millised on sealsed inimesed ja nende kultuur, nende püüdlused. Halastamatu aususega on osatud näha valgete inimeste võimalusi ja väljavaateid seal. Ning nalja saab ikka ka.\nOlev Remsu, „Rongiga maailma lõppu. Tallinn-Moskva-Vladivostok”\nTegu on raamatuga, millel õigupoolest on kaks autorit: tekst Olev Remsult ja pildid Tiit Pruulilt. Kahjuks on seekord aga nii, et üks tapab teise: tasakaal, mis Vähi raamatu puhul pildi ja sõna vahel oli vooruseks, on siin kiskunud kismaks. Seekord on vist küll niipidi, et Pruuli on tapnud Remsu. Raamatut on lugeda raske, kuna hiidsuured pildid lõhuvad rütmi. Seega on tekst vajunud tagaplaanile. Ja kogu reisist, mis iseenesest on ju seikluslik rännak läbi Venemaa, aga tegelikult lugejale ikkagi peaasjalikult tagasi sovetiaega, jääb fotoreportaaži mulje. Aga raamatut kõlbab sirvida ja vaadata kõigil sovetiaja tundjatel, eriti sovetigurmaanidel, kui selliseid olemas olema peaks.\nMathura, „Guatemala, maa hing”\nSee on üks väga isiklik raamat, kus rännak tehakse rohkem siseilma kui välisesse. Guatemala jääb siin ainult taustaks, kulissiks, mille põhjal kirjanik saab oma mõtisklustes edasi minna. Raamatu peategelane pole reisiraamatule tüüpiliselt seega mitte maastik ega võõras kultuur ega ka mitte seiklused teel, vaid kirjanik-mõtiskleja ise. Saame rohkem teada sellest, mida mees mõtleb, kui sellest, kus või miks ta midagi mõtleb. Köide sisaldab ka luulet, Mathura on tekstisse lisanud temaatilisi fragmente ning pärimuslugusid – üldiselt tuleb nõustuda EP Li arvustaja Mari Peegliga, kes nendib (EP L 27. XI 2009), et „Proosas on Mathura säilitanud luulelisuse … see raamat on just selline, et tasuks igale üksikule lausele tähelepanu pöörata”. Komponeerimisega on nähtud tugevasti vaeva, kuid nagu luuleraamatutega tihti juhtub, saame rohkem teada poeedi hingevaevadest kui loodusest. Seega on seda raamatut raske ka reisikirjanduse kontekstis hinnata. Siiski: garifunade ja KeskAmeerika huviliste-friikide jaoks on ka „lüürika aineses” (kui sellisest saaks kõnelda) palju äratuntavat ja mõnel puhul rikastavatki.\nPeeter Vihma, „Kättpidi Keenias. Ehk kümme lugu läbikukkunud vabatahtlikult Ida-Aafrikas”\nÜsna lihtsa teostuse ja ülesehitusega raamat, mida võib lugeda ka ühe inimese eneseleidmise või silmade avanemise loona. Tähelepanuväärseim ja kõige õpetlikum selle raamatu puhul on, kuidas raamatu kasvades (s.t kui ennast teksti sisse lugeda) ühtlasi kirkalt esile tuleb, kuidas üks n-ö tänapäeva noor võib hakata asju hindama või mõistma: s.t et asjad maailmast on sageli keerulisemad (kui ta seni on teadnud) ja lihtsamad (kui ta seni on teadnud) – ja mõlemat korraga! Maailm on keerulisem ja lihtsam. See saab selgeks nii selle raamatu kirjutajale – aga kõige tähtsam, autor suudab selle selginemise tuua ka lugejateni. Nii võttes on Vihma raamat üks ehedamaid ja seetõttu põnevamaid tekste 2009. aasta reisikirjanduse seas. Kui Mathura läks Guatemalasse ennast enese seest üles otsima – õnnestus see tal siis rohkem või vähem –, aga ta jäi ikka sellekssamaks, siis siin pole autor enam endine ja ka korrastatud maailm ei ole enam päris see mis enne reisi, s.t enne vabatahtlikuna Keenias tööleasumist. Seetõttu on see eriti ilus, initsiatsioonikas raamat, mille eriliseks tugevuseks on autori võime lugeja endaga riitusele kaasa tõmmata. Kui me kõik saaksime maailmast aru, siis oleks maailm kindlasti parem paik. Vihma on lähtunud samasugusest, teinekord pooljuhuslikust maailma-avastamise tungist, mis on omane paljudele reisikirjandusse tulijatele, kuid tema raamat päädib teistsuguste järeldustega. Nimelt, et maailm ei pruugi olla selline, nagu ta varem on arvanud. Veelgi enam: maailm ei pruugi olla ka selline, nagu talle on õpetatud ja sisendatud. Maailm on keerulisem, huvitavam, mitmepalgelisem – kõike ei saa mõõta ainult ühe silmapaari kõrguselt.\nIndrek Jääts, „Aasia päevikud. Põhja-Indiast Lõuna-Hiinani”\nTegu on kahe Aasias käigu päevikuvormis meenutustega. Seejuures ei ole etnoloogist autor liiga, s.t koormavalt täpne ei oma ülestähendustes ega muus, mida tal lugejale on pakkuda. Selles raamatus pole sügavat ega valusat „sisselõiget”, mida on vaja loetava äkk-kirjanduse puhul, seda pole ka autor etendanud ka pelga poosi mõttes, selle asemel on järjekindel (et mitte öelda tuim) kuupäevade ja sündmuste jada. Raamat on selles mõttes korralik, kuid edeneb nagu keskpärane malepartii, ilma eriliste ilu- ja hüüumärkideta. Raamat kõlbaks oma laadi poolest vahest kõige paremini omaaegse „Maailm ja mõnda” sarja sisse – kusagile keskmiste vahele, tähelepandamatult.\nAime Hansen, „Jaipur-Delhi-Himaalaja. Reisikohvrist leitud lood”\nTema raamat polegi õige reisikirjandus selle kitsas mõttes, pigem on meie käes novellikogu, mis peaks sellisena hoopis proosaülevaatemeistri vaatlusalasse kuuluma. Ka vormistus viitab samale, s.t belletristikale, mitte rännukirjandusele: raamatus pole pilte, pole kaarte, ei olegi õieti üldse mingit osutust autori reisi tegelikule toimumisele ruumis. Aineseks küll, jah, konkreetne kultuur – India, Kashmir ja muud ida kultuurid, mida autor vahendab meile ülima põnevuse ja kaasakiskuva sulega. Õigupoolest on niisiis tegu pigem aasta novelliauhinna väärilise tekstikogumikuga. Kuid aines on toonud ta reisikirjanduse vaatevälja. See reisiraamat on voolanud kaugele üle oma kitsa reisikirjanduse sängi, ujutades üle ka ilukirjanduse luhad. Aime Hanseni reisikohvrist leitud lood – selliste leidude üle võiks uhke olla mis tahes suurkirjanik. Neid võib võtta seiklusjuttudena või psühholoogiliste meeleolupiltidena või inimeste elu läbikomponeeritud kirjeldustena, mis ei lase parima novellistika kombel lugejat enne lahti, kui raamatu tagumine kaas sulgub. Ja märkamatult, salaja on autor olulised kultuurinüansid ja -paradigmad lugejatele selgeks teinud ja lähedale kirjutanud. Niisiis on Hanseni lood teiste reisiraamatute vahel nagu natuke liiga suureks kasvanud poiss väiksemate seas. Kaalukategooria on teine – ilusam, ilukirjanduslikum. Tuleb vist nõustuda nende tarkpeadega, kes arvavad, et raamatuid peaksid kirjutama kirjanikud. Ja käesoleva raamatuga annab Aime Hansen oma kirjanik-olemisest märku küll.\nBerit Renser ja Terje Toomistu, „Seitse maailma. Reisiromaan”\nRenser ja Toomistu on lugejatele kinkinud teksti, mis oleleb kusagil päriselu ja olematuse piiril, pilve ja maa vahel. Kus maal asjad aset leiavad, polegi esmaoluline (reisiraamatu puhul paradoksaalne olukord) – sest suure osa raamatu ajast ei puuduta jalad nagunii maad ja pea on pilves. Taotluslikku segadust lisab see, et autoreid on kaks. Kuigi raamat on määratletud romaaniks, õieti reisiromaaniks, siis päris romaaniks saab seda pidada vist küll ainult tingimisi. Ning ka reisiraamatute sekka saab „Seitse maailma” üsna tingimisi liigitada. Siin seigeldakse pilvedel, ratsutatakse roheliste kassidega, jalutatakse vikerkaartel, kuulatakse rääkivaid hingi jne, jne. Kogu raamat on seiklus (või peaks ütlema, et raamatuga näidatakse, et ka kogu elu võib olla seiklus?), ja see raamat õpetab, et tegelikult polegi oluline, kas seiklus on aset leidnud päriselt või mängult, kuigi reisikirjanduses peaks asi olema just vastupidi. Berk Vaher on arvanud koguni, et „vägevama katarsisega teoseid on eesti kirjanduses vähe” (Looming 2010, nr 3). Siiski tuleb narkokirjanduse austajate ringist väljaspool raamatu hindamisel nõustuda pigem Vahur Afanasjeviga, kes on vastupidisel seisukohal.\nRoy Strider, „Minu Mongoolia. Raamat armastusest”\nTegu on armastusromaaniga, erootikahuvilistele peab aga kohe ütlema, et armastus on kahjuks platooniline. Aga pinget autor vaieldamatult hoida oskab, kui kirjeldab oma üleelamisi Mongoolia karmis looduses (eksimine mägedes, veepuudus jne) või üleelamisi seoses vastamata armastusega. Mõnel juhul võib pierrot’likule õhkamisele kaasagi tunda, et ei saa ega saa ta kätte tüdrukut, et päriseks temaga jääda. Ja kas põhjus on mehes või naises – ei teagi (aga ambivalentsus on armastusromaani puhul kindlasti ju vooruseks). Mongoolia avaneb seda traagilisemalt (et armastus kõik aeg kriibib), aga siiski mitte niivõrd, kui võiks. Hea sulejooksuga kirja pandud raamat sobib kerge ajaviiteromaanina lugemiseks päris hästi, reisiraamatuna vähem.\nAjakirjanduslik taust (et mitte öelda taak) ei jäta nendel lehekülgedel kuidagi maha seda kirjutavat paari. Mõlemad on palju reisinud ja haritud pilguga vaatlejad. Ka Lõuna-Ameerika reis, mida raamatus kirjeldatakse, on ise põhjalik ning ka eeltöö on olnud tõhus. Lugeja saab aru küll, et jah, need inimesed on tõesti nendes kohtades käinud. Paraku – see teine kirves vist seekord peab välkuma, kuna raamat jääb pidama reportaažide ritta. Aga reporteritööst on veel ikka mitu sammu edasi kirjanikuametini… Või pole pretendeeritudki enamale kui ühele reportaažide reale? Kuid tihti on ka need kõrvalseisjale igavavõitu sulega kirja pandud – iseenesest ehk isegi kenad jäädvustused ei kipu lugejat kõnetama, jäädes kaugeks nagu võõra inimese pildialbum. Teema on huvitav, manner ju ka, kogemust reisisellidel on ja ka kirjutajatena on nad olnud võimelised tootma säravaid tekste. Paistab siiski, et see raamat on leidnud oma austajad: just sellest raamatust olen juhuvestlustes kuulnud rohkem kui teiste eelmise aasta reisraamatute kohta.\nJustin Petrone, „Minu Eesti. Kas lubate elada?”, 1. osa\nJustin Petrone „Minu Eesti” on välismaalase sissevaade Eesti elusse. Kui muudes „Minu …” sarja raamatutes räägivad eestlased (eeskätt neiud) oma otsingutest teistel maadel, armumisest ja meheleminekust, elust abikaasana võõras kultuuris, siis siin on kõik ümberpöördult: naise asemel on jutustajaks mees, kes abiellub muidugi siis naisega, eestlase asemel räägib võõramaalane ning elama asub ta koos naisega hoopis Eestisse, mitte välismaale. Et ka kirjeldatu, Eesti ja siinsed kombed, on ju see, mida tunneme iga kell paremini kui muud, sestap on tegu üsna hõrgu reisiraamatuga. Seda lugedes saab „reisida” Eestisse ja näha seda maad siin ehk nii, nagu ta paistab mujalt tulnule. Vaimukas ja ladus raamat. Kiitus ka tõlkijale, kelleks on Raivo Hool. Ja siinkohal on paslik kiita ka Epp Petronet – nii tema panuse eest Eesti (reisi)kirjanduse kui Eesti kultuuri rikastamisse laiemalt.\nAleksander Maastik, „Otsija lugu”\nÜsna erakordne raamat eelmise aasta reisikirjanduse sees. Juba sellepärast, et konkreetne autor jääb saladuseks. Jah, autor on muidugi Aleksander Maastik, aga on see isa, kelle sulest pärinevad raamatusse koondatud kirjad, või poeg, kes on need kirjad trükki toimetanud? Etteheiteid võib teha pisikestele toimetamispuudustele: kirju on olnud perekonna valduses terve lasu ning raamatusse on need üksteise järel lükitud peaaegu kõik (välja on jäetud mõned kõige isiklikumad-traagilisemad). Sellisest valikust on veidi kahju, õieti tekitab see küsimusi, sest kirjades korratakse väga sageli, väga palju kordi üle ühtesid ja samu asju. Kordamist on nii palju, et selle põhjused – koduigatsus, igatsus pere ja lähedaste järele – jäävad lõpuks tagaplaanile ning kordusest kujuneb kirjanduslik võte. Igatsus ja traagika pääsevad mõjule lõpuks võib-olla just multiplitseerituse tõttu, kuna teemakordusi kirjast kirja ikka nii palju on. Kestab seesama igatsus oma lähedaste järele, seesama pingutus saamaks alla jalgu võõral maal, needsamad pisikesed võidud ja rahateenimise algus jne, kirjast kirja. Lõpuks, nagu kapsalehed, annavad need koos edasi mingi uue meeleolu, nimbuse. See on tegelikult üks rõõmustav paradoks. Kuigi, jah, aineselt pole tegu üldse erilise raamatuga. Ja ka see on paradoks, kuna reis, millest raamatus juttu, tehti juba 80 aasta eest. Siia kaante vahele on koondatud Austraaliasse rännanud tööotsija kirjad kodumaale Eestisse. Ajaliselt niisiis sootuks erinev muudest siin vaadeldud raamatutest, kuid temaatikalt ja ainekäsitluselt taas täiesti tänapäeva sobiv – ka enamik praegusi reisijaid on oma kirjapandus vastamisi just nendesamade probleemide, samasuguste murede ja rõõmudega. See annab kuidagi mõnusat kindlust, et maailm polegi XX sajandiga lõplikult millekski magedaks muudetud. Seesama tuleb tegelikult välja veel paljude teiste kirjutistest ka, et maailm siiski veel on (vähemalt kuskilt otsast) üleilmastumata. See vist ongi kõige väärtuslikum järeldus, mille võib teha 2009. aasta reisikirjanduse põhjal.\n1 Tänan Tiit Pruulit, kes varustas mu nii selle nimekirja kui ka raamatutega.\nArtikkel ilmus ajalehes Sirp 23.04.2010


valu pärakus | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nvalu pärakus 12.05.06 / Üldkirurgia\nOlen tundnud valu pärakus juba umbes 3 nädalat. Millega vöib tegu olla? Ja kuidas seda ravida? Olen tähele pannud, et valu tekib istudes, aga päris kindlalt ei oska öelda. Veel on valus seistes kummardada ette poole. Samas kakada pole valus. Ja see valu ei ole koguaeg, vöi vähemalt ei ole nii tugev, et peaks valuvaigistit vötma, aga samas ära ka ei kao. Mötlesin täna, et valu on juba ära kadunud, sest pärast kakamist oli nagu valu kadunud korraks, aga kui sain jälle maha istutud, tundsin jälle , et on valus. Kui teie sellise probleemiga ei tegele, siis äkki oskate öelda, mis arsti juurde pöörduda oma murega.\nEtte tänades...23a naine...\nArvan, et alustama peaksite oma perearstist, kes siis läbivaatuse järel oskaks ehk midagi soovitada. Ainult sellise informatsiooni järgi ei oska ma isegi õelda, millise eriala patoloogiaga võiks olla tegemist, rääkimata diagnoosimisest. Tegu võib olla nii proktoloogilise/kirurgilise, kui ka neuroloogilise probleemiga.


LLM või Master of Laws on rahvusvaheliselt tunnustatud magistri kraadi õigusteaduses. LLM programmid on tavaliselt avada neile, kes on varem saanud kraad õigusteaduses.Tõttu suurenenud teadlikkus ja teadmised maailmas on muutumas muret keskkonna. Seega peaaegu iga MTÜ ja valitsus nõuab teenuste Environmental Law spetsialist. Need advokaadid, kes on huvitatud sellest tulemas valdkonnas peab valima selle Õppekava.Seal on rohkem kui neli tuhat kõrgkoolid Euroopas juhtivate teadusasutuste väikestele, õppetöö orienteeritud ülikoolides. Euroopa ise ei ole nii palju teistsugune kui teistel kontinentidel, ulatudes polaarjoonest Aafrika rannikul.Osaajaga LLM Keskkonnaõigus Euroopas - Võtke LLM Keskkonnaõigus Euroopas. Get kõiki Osaajaga LLM Keskkonnaõigus programmi ja kooli kohta. Säästa aega ja kontaktandmed kooli otse siin!\n13 Tulemused LLM Keskkonnaõigus, Euroopa


3 väheteada fakti Tõnis Niinemetsa kohta ning tagasivaade edukale aastale | Diktor\n3 väheteada fakti Tõnis Niinemetsa kohta ning tagasivaade edukale aastale\n4. jaan. 2021 kell&nbsp12:34\nSeriaalis "Alo" mängib nimiosalist koomik Tõnis Niinemets.\nNäitleja, stand-up-koomik ja meelelahutaja Tõnis Niinemets on pugenud kõigi eestlaste südametesse just tänu oma positiivsele ellusuhtumisele.\nTunneme teda mitmetest teleseriaalidest, filmidest ja etendustest, millest kõige suurem roll on tal siiamaani olnud seriaalis „Alo“.\nRääkisime Tõnisega tema esimesest töökohast, lemmikust võileivast, missuguse püha ta maailmale välja kuulutaks ja sellest milliseid projekte toob uus aasta.\n3 väheteada olulist fakti Tõnis Niinemetsa kohta:\n1.Lemmikvõileib: Sai või sepik, pasteet, sink, juust, tomat, sool ja pipar. „Hästi lihtne tegelikult, aga siis see sai peaks olema selline natuke magus ehk magus-soolane koos. Mulle meeldib süüa näiteks Ekstra küpsist ja määrida sinna võid peale,“ kirjeldab Tõnis enda kulinaarseid eelistusi.\n2. Unistuste pood: „See oleks natuke sümbioosne pood. Müüksin seal lilli, aga mitte ainult lõikelilli, vaid ka potililli, siis saaks seal ka vaikselt nokitseda ja istutada.\nSamuti oleks seal erialast kirjandust, mis on kuidagi aiandusega seonduv või hoopis teatrikirjandust ning siis võiks seal olla ka head veini, kuigi ma ise alkoholi ei tarbi. See on selline koht, kus sa võid ka lihtsalt olla, et ei pea midagi ostma endale.\nMul on silme ees üks kindel pood, mida ma Taanis nägin, milline ma tahan, et see oleks. Äkki kunagi tulevikus tõesti midagi sellist juhtub, aga see peaks küll mingi selline vanaduse projekt olema,“ unistab näitleja.\n3. Väljamõeldud püha: „Selleks oleks spordivaatamise püha. Muidugi ei saa sundida inimesi vaatama, aga näiteks olümpiamängud võiksid olla kohustuslikud.\nSee oleks ideaalne – ma ei tohi kuskile minna, vaid pean vaatama olümpiamänge kaks nädalat. Need, kes on kontoris, siis nemad peaksid sel pühal olema kodukontoris,“ fantaseerib Tõnis.\nTõnis oli lõpetanud kümnenda klassi kui ta läks esimest korda tööle. Tema elu esimene töökoht oli Rakvere lammutuses, kus tuli lammutada linnaarhiivi endist hoonet, mille asemele kerkis Ööklubi Mjäu.\n„Kõige meeldejäävaim oli see, et esimesed kolm päeva tegime tööd nendes tingimustes, mis me olime kokku leppinud ja siis kolmandal päeval küsisime palka juurde ja siis meile öeldi, et ei maksta rohkem ja siis lõpetasime töö tegemise enam-vähem ära. See palga küsimine oli nagu pigem teiste töökaaslaste eestvedamisel. Ma lihtsalt hoidsin grupiga ühte,“ meenutab Tõnis.\nNüüdseks on Tõnis karjääri teinud näitlejana juba 10 teatrihooaega ning sellega on kaasnenud ka omad rutiinid. Selleks, et teatud rolli sisse elada ja tunnetus kätte saada, kuulab Tõnis enne etendust autos tihti muusikat.\n„Kui ma lähen mingile etendusele, siis ma kuulan mõnda kindlat muusikapala. Mulle tundub, et see kõlksub kokku sellega etenduse vibe’ga.\nKui on vaja ennast käima ajada, siis ma kuulan sellist heas mõttes “tümmi” ehk kiiremat muusikat. Kui ma mingit tõsisemat asja mängin, siis kuulan sellist rock’i . Näiteks on välja kujunenud, et enne lavastuse “Monument” panen käima AC/DC lood,“ selgitab Tõnis.\nNäitlejatöös teleseriaalides naudib Tõnis mitmekülgsust, sest nii lühikesed kui ka pikad rollid pakuvad mõlemad isemoodi võimalusi. „Mulle meeldib teha selliseid sutsakaid sarjadesse. Mõnest sutsakast on arenenud ka midagi suuremat.\nNäiteks „Naabriplikasse“ läksin tegema väikest sutsakat ja hiljem mängisin mitu hooaega. Tasub olla tänulik selliste väikeste osade eest. Samas näiteks “Alo” seriaal on selline, kus me olime esimesest ideest kuni viimase hetkeni sellega seotud, selline suurem püsituumik näitlejaid. Eriti mina, kelle roll oli enne sarja tekkimist juba olemas.\nMul oli ka väike roll “Tulejoonel” sarjas. Üheltpoolt on selline lõbus ja teatud vabadus väikeste rollidega, suurte rollidega aga räägitakse rohkem eelnevalt läbi ning on rohkem proove.\n„Tulejoonel“ rolli sisse elamiseks sain natuke lugeda, veidi oli seletatud, kes see tegelane on, aga kohapeale minnes tuli välja, et režissöörile tundub ta hoopis teistsugune, mis on ka okei. Tuleb lihtsalt kiiremini kohaneda,“ seletab Tõnis.\nSügisel filmitud „Tulejoonel“ sarjas mängis Tõnis kunstikuraator Jon’i. „Mul on kahes episoodis mõlemas üks stseen. Jon on selline hullusele kalduv tüüp ja täpselt ei saagi aru, kas teda huvitavad mehed rohkem kui naised või teda huvitavad inimtüübid. Teda võib mõista ilmselt erinevalt.\nMul on peategelase Kaspar Velbergiga selline stseen, kus Kaspar tõlgendab seda asja kindlasti kuidagi ühtepidi, aga minu tegelane ei ole algusest lõpuni selle mõttega vestlusesse läinud.\nKui režissöör Ergo Kuld mulle seda tegelaskuju seletas, siis sain aru, et Jon’i huvitab Kaspari tegelane rohkem kui Saara tegelane, aga see ei tähenda seda, et ta oleks gei. See on lihtsalt huvi kui inimese vastu. Seda ma ei tea, kas see ka mängides välja tuleb, et kas jääb mulje, et tegemist on lihtsalt ühe veidrikuga või jääb mulje ühest geist,“ muheleb Tõnis.\nUus aasta tuleb Tõnisel tegus, sest ees on ootamas väga mitu projekti. Näiteks filmitakse teleseriaalile „Alo“ teine hooaeg, samuti on Tõnis ka sel aastal „Eesti Laulu“ saatejuht ning tulemas on veel mitmeid projekte, millest on veel vara rääkida.\n„Hästi põnev on ning endal on suur elevus uue aasta ja teatrihooaja ees, aga ma veel ei saa suuri sõnu teha. Esiteks ma ei taha ära sõnuda, mine tea, äkki veel suure suuga luban midagi ja lõpp-kokkuvõttes jääb midagi ära. Hetkel on küll järgmise aasta kalender üpris tegus,“ räägib näitleja entusiastlikult.\nMärksõnad: elisa, Niinemets, Tõnis Niinemets


Müüa maa Teonipõllu, Rae vald, Harju maakond\nID: 302911 | www.arcovara.ee/302911\nAadress: Teonipõllu, Rae vald, Harju maakond\nKinnistu suurus: 27 500.00 m²\nKatastri number: 65301:001:0632\nHind 31 100 € 31100.00\nm² hind 1.1 €\nMüüa maatulundusmaa Järve Selverist ca 4 km, millele võib ehitada ühe suvekodu või maja. Maja ehitamiseks vajalik algatada detailplaneering , mis eeldab ka tee rajamist, kuna puudub korralik juurdepääsutee ,hetkel viib kinnistuni pinnastee, mis ei ole aastaringselt kasutatav. Ehitada saab 0,1 ha suurusele maa-alale, metsa tuleb sälitada 70% ulatuses. Looduslikult ilus koht, mida läbib Kurna oja. Kinnistu kuulub rohevõrgustiku koosseisu.\nViimati muudetud: 2021-02-15 11:10:49\nMÜÜA LINNALÄHEDANE METSAMAAGA ...\nOru tee 4, Liikva küla, Harku vald, Harju maakond\n777 000.00 m²\n95 000 €(0.1 €/m²)\nKurekaela tee 4, Vaskjala küla, Rae vald, Harju ma...\n3 520.00 m²\n89 000 €(25.3 €/m²)\nElamukrunt Merivälja südamas!...\n170 000 €( €/m²)\nMüüa maa paradiisi saarel Pran...\nOtiloo, Viimsi vald, Harju maakond\n16 344.00 m²\n200 000 €(12.2 €/m²)


Endasse kogumine... | Anonüümne foorum | Üle 9500 postituse - Kliinik.ee\nOlen inimtüübilt, selline inimene kes on tagasihoidlik ja vaikne. Ma ei avalda alati arvamust ning hoian pigem kõike endale. Kui mulle tehakse ülekohut või haiget korjan kõik endasse, ei räägi oma muredest. Just viimasel ajal tajun, et ma ei jõua enam. Südames on rõhuv tunne ning kui neist inimestest, kes mind ärakasutavad ja haiget teevad eemale saan hakkavad pisarad jooksma. Viimasel ajal on pisarad väga kerged tulemad, tunnen end nii hellikuna. Kõik see, kuidas minusse suhtutakse, mida minuga tehakse.. ma ei jõua seda enam alla neelata. Kuidas leida abi? Või kuidas saada võitu , et mitte lasta end ärakasutada, endale pähe istuda, mitte võtta südamesse, vaid rääkida asjad välja nagu on. Kuidas saada lahti pisaratest, mis nii kerged on tulema? Tunnen, et elu läheb edasi raskeks, kui ma selline inimtüüp olen.\nOlen täpselt samasugune.\nPüüan vastu võideelda, aga seda ei sallita. Harjutakse ära, et see ju midagi vastu ei sõdi, sellega võib ju kõike teha!!


Piirangud seoses funktsioonide kombinatsioonidega\nPiirangud seoses funktsioonide kombinatsioonidega\nAlljärgnevates tabelites on toodud võimalikud määrangute kombinatsioonid, kui soovite korraga kasutada enam kui üht funktsiooni.\nFunktsioonid, mida ei saa kasutada kombinatsioonis\n„Funktsioonid, mida ei saa kasutada kombinatsioonis“ viitab järgnevale:\nFunktsioonid, mida ei saa määrata, kuna nende nupud muutuvad halliks, kui vasakul veerus olev funktsioon määratakse.\nFunktsioonid, mida ei saa määrata, kuna nende nuppe ei kuvata (sõltuvalt kasutuseks saadaval lisatoodetest), kui vasakul veerus olev funktsioon määratakse.\nFunktsioonid, mida ei saa määrata kombinatsioonis vasakus veerus oleva funktsiooniga, sest ilmub teade, kui nuppu vajutatakse ja paljundamine ei alga.\nFunktsioonid, mida ei saa määrata kombinatsioonis vasakus veerus oleva funktsiooniga, sest ilmub teade puutepaneeli ekraani tööjuhendis ja paljundamine algab ilma näiliselt määratud funktsioone aktiveerimata. (Näide: Kui valisite ja proovite paljundada paberile, millel viimistlusrežiimi ei saa rakendada.)\nFunktsioonid, mida ei saa määrata kombinatsioonis vasakus veerus oleva funktsiooniga, sest ei saa valida paberiallikat, mis sisaldab paberit, mida peaks paljundamiseks kasutama.\nFunktsioonid, millel on prioriteet, kui need valiti viimasena\n„Funktsioonid, millel on prioriteet, kui need valiti viimasena“ viitab järgmisele:\nFunktsioon, mille viimasena määrasite, on lubatud ja funktsioon, mille varem määrasite on tühistatud või nende nupud on hallid, kui vasakus veerus olev funktsioon on määratud koos nende funktsioonidega.\nLisateavet paberi formaatide ja tüüpide kohta, mida saab kasutada režiimidega <2-poolne>, <Viimistlemine> ja <Brošüür> vtSaadaolev paber.\nLisateavet iga funktsiooni kasutamiseks vajaliku lisavarustuse kohta vt Lisavarustus ja Süsteemi valikvarustus.\nKopeerimise põhiomaduste ekraan\nLisaseadmete ekraan (1/3)\nLisaseadmete ekraan (2/3)\nLisaseadmete ekraan (3/3)\nKoopia mastaap (Käsitsi), Koopia mastaap (Fikseeritud suum), Koopia mastaap (Aut.), XY suhe (Käsitsi sisestamine), Määra pikkuse jär., XY suhe (Autom. XY suhe)\nOtse 1:1 (100%), Koopia mastaap (Fikseeritud suum), Koopia mastaap (Aut.), XY suhe (Käsitsi sisestamine), Määra pikkuse jär., XY suhe (Autom. XY suhe)\nOtse 1:1 (100%), Koopia mastaap (Käsitsi), Koopia mastaap (Aut.), XY suhe (Käsitsi sisestamine), Määra pikkuse jär., XY suhe (Autom. XY suhe)\nPaberi valik (Aut.), ID-kaardi koopia, Vabas form. originaal\nOtse 1:1 (100%), Koopia mastaap (Käsitsi), Koopia mastaap (Fikseeritud suum), XY suhe (Käsitsi sisestamine), Määra pikkuse jär., XY suhe (Autom. XY suhe)\nMäära pikkuse jär.\nOtse 1:1 (100%), Koopia mastaap (Käsitsi), Koopia mastaap (Fikseeritud suum), Koopia mastaap (Aut.), XY suhe (Käsitsi sisestamine), XY suhe (Autom. XY suhe)\nOtse 1:1 (100%), Koopia mastaap (Käsitsi), Koopia mastaap (Fikseeritud suum), Koopia mastaap (Aut.), Määra pikkuse jär., XY suhe (Autom. XY suhe)\nAutom. XY suhe\nOtse 1:1 (100%), Koopia mastaap (Käsitsi), Koopia mastaap (Fikseeritud suum), Koopia mastaap (Aut.), XY suhe (Käsitsi sisestamine), Määra pikkuse jär.\nN ühele, ID-kaardi koopia, Originaali raami kustutus, Raamatu raami kustut., Köitejälgede kustutus, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Vabas form. originaal\nKoopia mastaap (Aut.), XY suhe (Autom. XY suhe), Paberi valik (Paberiallikas), Paberi valik (Kohandatud formaat), N ühele, ID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Pööra 90 kraadi, Vabas form. originaal\nPaberi valik (Aut.), Paberi valik (Kohandatud formaat)\nRaamat|2-poolne, Raamat|2 lehte, N ühele, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Pööra 90 kraadi\nPaberi valik (Aut.), Paberi valik (Paberiallikas), ID-kaardi koopia\nGrupeerimine (samad lehed)\nTe ei saa määrata <Aut.> seades <Paberi valik> kui <Erisuurused originaalid> ja <Nihutus> on määratud.\nPaberi valik (Kohandatud formaat), 1-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|1-poolne, Raamat|2-poolne, N ühele, ID-kaardi koopia, Köitejälgede kustutus, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Erisuurused originaalid, Vabas form. originaal\nRaamat|2 lehte, ID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina\n2-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|1-poolne, Raamat|2-poolne\n1-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|1-poolne, Raamat|2-poolne\n1-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|2-poolne, Raamat|2-poolne\nPaberi valik (Kohandatud formaat), Raamat|2 lehte, N ühele, ID-kaardi koopia, Köitejälgede kustutus, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Erisuurused originaalid, Vabas form. originaal\n1-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|1-poolne\nSortimine (lehtede järjekord)\nID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Grupeerimine (samad lehed)\nID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Koopia näidis\nPööra 90 kraadi\nPaberi valik (Aut.), Paberi valik (Kohandatud formaat), ID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Vabas form. originaal\nTäiskujutis, Paberi valik (Aut.), Paberi valik (Kohandatud formaat), 1-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|1-poolne, Raamat|2-poolne, Raamat|2 lehte, N ühele, ID-kaardi koopia, Originaali raami kustutus, Raamatu raami kustut., Köitejälgede kustutus, Nihutus (Numbriklahvidega), Jalus, Grupeerimine (samad lehed), Pööra 90 kraadi, Erisuurused originaalid, Vabas form. originaal\nÄra skaneeri brošüürina\nTäiskujutis, Paberi valik (Aut.), Paberi valik (Kohandatud formaat), Raamat|2-poolne, Raamat|2 lehte, ID-kaardi koopia, Originaali raami kustutus, Raamatu raami kustut., Nihutus (Numbriklahvidega), Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Erisuurused originaalid, Vabas form. originaal\nSaate ainult siis määrata <Üleval vasakul> või <All paremal> seades <Klambriteta (kuni 5 lehte)>, kui määrate selle funktsiooni koos seadega <Erisuurused originaalid>.\nRaamat|2-poolne, Raamat|2 lehte, N ühele, ID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Vabas form. originaal\nOptiline tihedus (Reguleeri)\nOptiline tihedus (Aut.)\nOptiline tihedus (Aut.),Foto, Tekst\nOptiline tihedus (Aut.), Tekst, Tekst/foto\nOriginaali raami kustutus\nTäiskujutis, N ühele, ID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Vabas form. originaal\nRaamatu raami kustut., Köitejälgede kustutus\nRaamatu raami kustut.\nOriginaali raami kustutus, Köitejälgede kustutus\nTäiskujutis, Raamat|2-poolne, Raamat|2 lehte, ID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Vabas form. originaal\nOriginaali raami kustutus, Raamatu raami kustut.\nID-kaardi koopia, Vabas form. originaal\nN ühele, ID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Vabas form. originaal\nID-kaardi koopia, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Vabas form. originaal\nKoopia mastaap (Käsitsi), Koopia mastaap (Fikseeritud suum), Koopia mastaap (Aut.), XY suhe (Käsitsi sisestamine), Määra pikkuse jär., XY suhe (Autom. XY suhe), Täiskujutis, Paberi valik (Aut.), Paberi valik (Kohandatud formaat), 1-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|2-poolne, 2-poolsest|1-poolne, Raamat|2-poolne, Raamat|2 lehte, N ühele, Originaali raami kustutus, Raamatu raami kustut., Köitejälgede kustutus, Nihutus (Asukohta), Nihutus (Numbriklahvidega), Jalus, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Töö koostamine, Erisuurused originaalid, Koopia näidis, Peatamine, Vabas form. originaal\nVabas form. originaal\nKoopia mastaap (Aut.), XY suhe (Autom. XY suhe), Täiskujutis, Paberi valik (Aut.), Raamat|2-poolne, Raamat|2 lehte, N ühele, ID-kaardi koopia, Originaali raami kustutus, Raamatu raami kustut., Köitejälgede kustutus, Nihutus (Asukohta), Nihutus (Numbriklahvidega), Jalus, Brošüüri skaneerimine, Ära skaneeri brošüürina, Pööra 90 kraadi, Erisuurused originaalid\n> Paljundamine > Piirangud seoses funktsioonide kombinatsioonidega


PROOVISÕIT: Veetlev Fiat 500 X - Maaleht\nTasub teada 12. märts 2017\nKui soovite hea välimusega, traditsioone austavat, helepunasena eriti siredat, aga ka muudes toonides väga kena autot, võiksite mõelda Fiatile. Fiat 500X on neile, kes eelistavad pigem miniatuurset, aga hästi töödeldut, väikest, aga siiski ruumikat. Paraja annuse särtsu lisavad komplektile 17- või 18-tollised valuveljed.\nSisekujundus oli meeldivalt rahulik ja mõõdetud. Nuppe oli just parasjagu, et leida kõik vajalik piisavalt kiiresti ja just sealt, kust otsida mõtlesid.\nSalong, kui eeldada, et sõitjaid on pigem kaks, tundub meeldivalt ruumikas. Taga tuleb kasinamalt läbi ajada, aga lihtsalt tühja ruumi, kui seda iga päev tarvis ei lähe, pole ju mõtet ka kaasa vedada.\nAuto laiusest annab kõige paremini pildi see, et kui meesterahvale mõeldud suusakepid põiki põrandale panna, siis teine uks päris hästi kinni ei mahu. Pakiruum on see-eest üllatavalt mahukas: kui poole sellest võtavad enda alla kahe inimesed linad-tekid, padjad ja talvised spordirõivad, jääb ülejäänu veel muu reisivarustuse tarvis vabaks.\nKiirendus tundub kiire\n1.4-liitrine mootor on piisavalt krapsakas, tema 140 hobujõuga saab ka päris edukalt kiirendada. Tõsi, eks urinat ja käiguvahetusootust tekib ka parasjagu. Päris nii pole, et vajutad ja lähed. On: vajutad, vajutad, aga siis ka läheb.\nKütusekulu võinuks pisut askeetlikum olla. Seitse liitrit sajale küll veel pikali ei löö, aga ka palju suurema mootoriga autod küsivad vähem või sama palju. Tõsi küll, diislikütust.\nVõib-olla on teistsuguse ootuse taust lihtsalt loogikas, et kui on väiksem auto, kulub ka vähem kütust. Aga olgem ausad: pigem nii ei ole. Kombineeritud kulu on kirjade järgi 6,0, aga selleks tuleb sõitu tõesti parajalt kombineerida.\nVeovariante on sel Fiatil kolm: tavaline, sportlik ja kehvade teede jaoks mõeldu. Üleminek ühelt teisele on lihtne, kahjuks proovimise päevadel oli aastaajalt talvine tee pigem suvine, pealegi kuiv.\nMaastikul liikuda ma ka ei proovinud. Tõsi, maastikuvõimet sellest linnalikku vurfi sõiduriistast õhkub, kuid Eesti oludes on väikese Fiatiga karja- või heinamaal ukerdamine pigem narr tegu. See, et suure lumeni suvilasse pääseda, on hoopis teine teema, aga kardan, et suvilaomanikud eelistavad pigem meie traditsioonilisi maastikukulgureid.\nÜlemäära odav pole\nVedrustus, arvestades seda, kui väike on auto pinnalaotus, toimis ka ebatasasel ja kurvilisel asfaltteel kenasti. Jah, mõnes kurvis tuli entusiastlik hoog pisut järsemalt maha pidurdada, aga see sõltus pigem juhi ettevaatlikkusest.\nKaugtuled näitasid kenasti. Ning raadio võis parajalt valjuks keerata. Seega jääb lahendada vaid üksainus küsimus.\n„Mis see nii väike auto ikka maksab!“ võib pealiskaudne põrutada. Maksab ikka küll. Mütsiga lööma minna ei maksa.\nKuigi on olemas ka odavaim variant, võiks 18 000 eurot ikka kaasas olla. Mõnusalt mugav ja parema saavutusvõimega variant on hinnatud 21 990-le eurole. Selle raha eest olete te aga ka piisavalt kiire ja stiilne.


Kaspar Allik • 26. märts 2019 kell 10:07\nUSA sõidujagamisteenuse Lyfti börsidebüüt näitab investorite riskihimu sõidujagamise kohta. Foto: Reuters/Scanpix\nMõlema ühine joon on suur kahjum, seega saab Lyfti börsidebüüdist vihjeid investorite praeguse riskijanu kohta.\n"Ameerika ettevõtted on näidanud suuri kahjumeid, selles mõttes saab see olema huvitav suunanäitaja," kommenteeris Bolti (endine Taxify) kaasasutaja Martin Villig. Bolt jälgib tulevasi sõidujagajate börsidebüüte eelkõige tööstusharu mõttes.\nVillig märkis, et nende valdkond on seni suutnud tõsta rekordiliselt raha ilma börsile minemata, seda suurusjärgus 60–70 miljardit dollarit. "Börsile minek on kindlasti väga huvitav, kuidas investorid seda avalikul turul vastu võtavad," ütles Villig.\nLyfti börsidebüüt paneb Villigu sõnul paika sentimendi ka järgmiste sõidujagamisettevõtete jaoks. IPOsid on oodata ka mujalt maailmast. „Yandex on öelnud, et üritab minna börsile, Didi Hiinas on seda öelnud. Ilmselt on aasta jooksul näha igast regioonist IPOsid," märkis Villig. Mõju Boltile võib olla investorite mõttelaadi kujundamise kaudu. Kui IPOd lähevad hästi, vaadatakse Villigu sõnul positiivselt kogu sektorit.\nLisaks toob Villig huvitava arenguna välja täna avalikuks saanud Uberi tehingu. 3,1 miljardit dollarit käidi välja Lähis-Ida rivaali Careemi eest. Tegemist on esimese korraga, kui Uber kedagi ostab. "Siiani nad on turult lahkunud ja teinud ühisfirmad kolmel turul," ütles Villig.\nCareemi, kes on samas suurusjärgus Boltiga, võib Villigu sõnul luua investorites huvi väiksemaid kiiresti kasvavaid sõidujagamisettevõtteid rahastada, kui nähakse, et ees on edukaid müügitehingud.\nLyfti kahjumiks 2018. aastal oli 911 miljonit dollarit, mis on USA börsil suurim IPO-eelne kahjum seni, vastavalt S&P Global Market Intelligence’i andmetele, kirjutas Wall Street Journal. Lyftile teeb silmad ette praeguseks kümne aasta vanune Uber, kes on kvartalis kaotanud enam kui 800 miljonit dollarit. Uber peaks börsile jõudma selle aasta jooksul.\n„Mitut nende ärimudelit pole põhjalikult testitud,“ kommenteeris Stanfordi Ülikooli äriprofessor kahjumlikke börsile jõudvaid suuri idufirmasid kommenteerides. „Ma ei oleks üllatunud, kui mitu ettevõtet neist ei ole nii kasumlikud, kui investorid ootavad,“ märkis ta.\nSeni on suuri kulutusi ja suurt kahjumit teenivad idufirmad saanud niiviisi tegutseda praegu turul olevale suurele hulgale erakapitalile, kelle peamine mõõdupuu on olnud kasvav käive. Samas võivad investorid populaarse toote reaalset nõudlust valesti hinnata, kirjutab Wall Street Journal. Ühtlasi pole kahjumlikud idufirmad majanduslangust üle elanud.\nErakapitali ligi tõmmanud käibekasv saab peamiseks tõmbenumbriks ka börsil. Lyft kasvatas enda eelmise aasta käivet kaks korda 2,2 miljardi dollarini. Seni ei ole ettevõtte öelnud, millal kasumisse jõuda tahetakse, kuid juhtkond ning pankurid on viidanud, et suured kulutused näiteks turundusele võtavad käibest aina väiksemat osa.\nPankurite sõnul on investorite nõudlus Lyfti 21–23 miljardi dollarilise turuväärtuse juures suur. Erakapital on ettevõtet viimati hinnanud 15,1 miljardi dollarilise turuväärtuse vääriliseks.\nEelmisel aastal kulutas Lyft turundusele ja juhtide ning sõitjate motiveerimiseks 1,3 miljardit dollarit, mis tegi keskmiselt 2 dollarit sõidu kohta. Mitu Lyfti ja Uberi investorit ootavad, et uute juhtide ja sõitjate meelitamiseks mõeldud tasud alanevad börsile minnes, sest siis pole enam võimalik pidevalt uut raha kaasata.\nLyfti aktsiad jõuavad USA Nasdaqi börsile ticker'iga LYFT. Ettevõtte on öelnud, et kokku tõstetakse kuni 2,09 miljardit dollarit ning kokku pakutakse 30,77 miljonit A-klassi aktsiat, mille hinnaks oodatakse ligikaudu 62–68 dollarit aktsia kohta.


Rahandusministri maksuplaan teeks Eesti vaesemaks - Sotsiaaldemokraadid\nAvalehele Uudised Rahandusministri maksuplaan teeks Eesti vaesemaks\nRahandusministri maksuplaan teeks Eesti vaesemaks\nJana Ristimets 28.06.2021 Maksud\nSotsiaaldemokraatliku erakonna aseesimehe Lauri Läänemetsa hinnangul teeks rahandusministri ettepanek maksusüsteemi muudatuste osas Eesti vaesemaks ja suurendaks regionaalset ebavõrdsust omavalitsuste vahel senisest veelgi.\n„Keit-Pentus Rosimannuse välja pakutud plaan teeks Eesti oluliselt vaesemaks ning oleks valus hoop keskklassile ja vaesematele inimestele.\nAinuke asi, millega Pentuse väljakäidu osas nõustuda, on kohalike omavalitsuste tulubaasi suurendamine. Kui seda teha aga tulumaksu suurendamise läbi nagu rahandusminister välja pakub, siis suurendab see ainult regionaalset ebavõrdust. Tulumaksust pool võtaks Tallinn ja Tartu ning paljudel teistel omavalitsutel tekiks raskusi eakate hoolekande teenuste eest tasumisel. Siin on vaja pigem riiklikku ümberjagamist eakate arvust lähtuvalt, mitte tulumaksu laekumisest.\nSamuti eksitab Pentus-Rosimannus avalikkust rääkides tulumaksust kui tööjõu maksust.\nVarasemalt on tööjõu maksuks peetud sotsiaalmaksu, mida tõesti tuleks vähendada, kuid kui soovime säilitada solidaarset tervishoiu süsteemi, siis eeldab see muudatusi mõnes teises maksuliigis, näiteks peaksime kehtestama 5% ettevõtte tulumaksu. Kõige suuremat kahtlust rahandusministri plaanis näitab aga pakkumine, et võiksime langetada tulumaksu 5-6% võrra, mis vähendaks aastas riigi sissetulekuid 400- 500 miljonit eurot.\nNimelt ei paku minister välja mille arvelt selline auk riigieelarves kaetakse või millistest teenustest riik loobub. Juba täna ei suuda Eesti maksta päästjatele, õdedele, õpetajatele neile lubatud palgasummat, samuti ei suuda õhuke riik maksta tagasi kriisi ületamiseks võetud laene. Tulumaksu vähendamise kõige suurem probleem on aga selles, et sellest võidavad eelkõige rikkad, keskklassi ja vaeste kasu on pea olematu, arvestades, et laste õpingute või bussisõidu eest tuleks rohkem maksma hakata.\nPentus-Rosimannuse tulumaksu vähendamise ettepanek suunaks kogu maksusüsteemi sinnapoole, et oleme sunnitud rohkem maksustama rikkaks saamist, mitte rikkaks olemist.\nEnne konkreetsetest maksudest rääkimist vajame ühiskondlikku kokkulepet – millist ühiskonda, millise sotsiaalse turvavõrgu ja ambitsiooniga riiki me soovime.\nKui keskendume ainult majanduskasvule, siis unustame ära, et majanduskasvu, edukate ja innovaatiliste ettevõtete taga on inimesed. Iga töötaja loob ühiskondlikku rikkust ning seda võimaldab hea, kõigile kättesaadav haridus ning sotsiaalne turvalisus,“ märkis Lauri Läänemets.


Osakoormus Meedia PhD Malaisia - Doktorantuur 2021\nDoktoriõpingud Malaisia - leia infot Osakoormus võimaluste kohta. Kogu info Meedia doktorantuuri kohta.\nVõta parimate Osakoormus Malaisia ülikoolidega otse ühendust! Alusta Meedia doktoriõpet Malaisia ! Siit leiad kogu vajaliku info!\n1 Tulemused Meedia, Malaisia Filter


Ahjupeedi-läätsesalat kitsejuustuga ja stroobikastmega - Tuuli Retseptid\ndetsember 20, 2020detsember 20, 20200 0\nkategooriad: Argipäeva sobivad road, Eelroad, Retseptid, Salatid, Tervislikud toidudsildid: kitsejuust, peet, salat\nPeedisalatid on meil alati au sees olnud. Kombinatsioonis sageli koos kitsejuustuga magushapuka kastmega, mis peedi maitse hästi ilusa maitseraamistuse annab. Sinna magushapukasse kategooriasse paigutub ka meie pere lemmikuks olev Piesta õunastroop sobib peedi-kitsejuustusalatile maitset andma ideaalselt. Ütleme nii, et see peedi ja stroobi kooslus on olnud üheks viimase aja lemmikuks kombinatsiooniks. Peet ja kitsejuust armastavad magusapoolseid kastmeid ja seda rolli suudab stroop suurepäraselt kanda. Tummisust aitavad sellele salatile lisada läätsed, mis on teenimatult tahaplaanile jäänud vana ja väärikas toiduaine.\nKõik salati jaoks vajalikud toorained on ausad ja eestimaised ning pärinevad Talust Koju lehelt, kuhu on koondatud kodumaised ja mahedad talutooted. Valik on igati esinduslik ja tellimus tuuakse koju kohale. Reedel tellitud kauba saab kätte teisipäeval ja teisipäeval tellitud kauba reedel. Mugav ja lihtne ning tooraine kvaliteet on lihtsalt suurepärane!\nTellitud kaup, millest saab kohe varsti üks mõnus salat valmis.\nTagasi selle peedisalati juurde tulles olin hästi üllatunud kodumaistest läätsedest. Väga mõnusa tummise olemisega ja ideaalne erinevate salatite komponent. Soovitan neid soojalt, sest tegelikult võiks läätsesid kindlasti ka oma igapäevamenüüs rohkem tarvitada. Meil kulus kotitäis läätsesid kiirelt erinevatesse hautistesse, suppidesse ja salatitesse neid lisades.\nSalatile sobib juurde pakkuda Kotzebue pagari hapusaia koos imemaitsva Butero võiga. Joogiks sobib hapendatud kasemahlajook rabarberiga. Kõiki neid tooteid saab samuti Talust Koju veebipoest tellida.\n2 keskmise suurusega peeti Tarvastu Saariku talu mahepeet\nPaar küüslauguküünt ja tüümianioksa Kopra Sahver\n180 Kreeka salatijuustu Kalamatsi Meierei\n100 g salatisegu Luxveg Eesti\n2 punast sibulat õhukeste viiludena, Kopra sahver\n100 g läätsesid keedetuna, Planty-Me\nKanepiõli võid asendada ka rapsi- või oliiviõliga, Tammejuure Mahetalu\n2 sl stroopi Piesta\n2 sl kanepiõli Tammejuure Mahetalu\nValmista esmalt ahjupeedid. Selleks koori ja tükelda peet. Sega tükeldatud peet kanepiõli, mee, soola ja pipraga. Lisa mõned küüned küüslauku ja paar tüümianioksa ning rösti kas küpsetuspaberisse või fooliumisse keeratuna 180-200 kraadini kuumutatud ahjus ca 30-40 minutit, kuni peet on pehme. Jahuta.\nKeeda läätsesid soolaga maitsestatud vees ca 45 minutit, kuni nad on pehmed. Kurna ja tõsta kõrvale.\nSega viilutatud sibul paari lusikatäie salatikastme sisse ja jäta veidikeseks marineerima. Ülejäänud salatikastmega sega salatiroheline ja tõsta see siis salativaagnale või -kaussi. Lao sinna peale ahjupeet ja läätsed. Lisa ka sibul koos sibulamarinaadiga ja väiksemaks murendatud kitsejuust. Viimistle vajadusel veel värskelt jahvatatud musta pipraga ja serveeri kohe.\nPostitus sündis koostöös Talust Koju veebipoega.\nPardifilee punase hapukapsa, punase veini-granaatõuna kastme ja krõbedate kartulitegaSeljanka ehk supp selleks puhuks, kui on vaja liha ära kasutada


Soovitatav õpilane - ITS Tech School\nITIL v3 sihtasutus\nTänan ja see oli suurepärane ja informatiivne seanss.\nAssotsieerunud juht (IT)\nITIL-i haldamine kogu elutsükli vältel\nGr8 tugipersonal. treeneril on hea elemendi ITEM. Parim toidukvaliteet. üldiselt väga hea harjutamise ajal\nITIL vahesaaduste kasutamine\nSuurepärane treener, kellel on põhjalikud valdkonnapõhised teadmised. Hea treeninginfrastruktuur.\nMuutke ja suutlikkuse haldurit\nSee oli suurepärane väljaõpe sellise suurepärase treeneri ja õpikeskkonnaga. Tore oli teada, kuidas organisatsioonid töötavad sisemiselt ja omavahel seotud protsessid. Pealegi oli treener nii teadlik, et ta selgitas kõike väga kannatlikult ja praktiliste näidetega, mis aitasid mind mõista nii kõike ja nii kergesti. Ma pole kunagi oodanud, et see oleks nii suurepärane kogemus, kuid ma kavatsen teha ainult oma sertifikaate. Tervitused ja kõik parimad kõigile.\nTeenuse haldamise protsessi juht\nSee oli suurepärane õppesessioon. Loodan, et meil on rohkem seansse, mis sarnanevad teiste elutsüklitega, meeldiks osaleda ja õppida.\nTema suurepärane institutsioon koos kvaliteetsete töötajate ja kõik vajalikud Infra. ITILi sihtasutus on esimesel katsel heade märkidega välja vahetatud.\nSoovitage teile kõigile seda sertifitseerimiseks.\nHuawei India juht\nITIL-vahetu teenuse disain\nViimase kuu jooksul olen ITS-i tehnoloogiakoolist oma ITIL-i asutamise ja vaheprofiili teinud. Leidsin müügihalduri hr Sandeepi ja treenerit väga kasulik, et mõista kogu protsessi ja isegi need aitavad tulevastel väljavaated kandidaatidel tuua. Olen tänulik mõlemale neist ja otsin samasugust koostööd järgmiste ITSTECHSCHOOLi kursuste raames\nSee oli suurepärane seanss. Treener oli hea. Mulle meeldis tema õpetamise viis.\nHästi korraldatud ja hästi läbiviidud koolitus.\nVäga hea väljaõpe ja asjatundlik treener.\nKronos Lahendused, Noida\nTeie organisatsiooni professionaalsus on hea väljapanek ja kõik lubatavad tulemused on korralikult hoolitsetud.\nOn tõeliselt hea meel, et Chikanna on meie Seleniumi juhendaja. Kursuse ja instruktorite erialateadmiste üldine hea sisu katvus muutis selle tõeliselt huvitavaks ja põnevaks.\nHea treenimise instituut\nTreenija oli professionaalne, kellel oli palju teadmisi, selgitas ta teemasid üksikasjalikult ja kõrvaldas enamuse meie päringutest\nüldiselt oli hea väljaõpe


Las vegas montecito sulgeb selle uksed | REISIMINE JA KULTUUR\nLas Vegas Montecito on uste sulgemine\nIlukirjanduslik Las Vegase kasiino - Montecito - sulgeb oma uksed.\nReede, 22. veebruar 2008, polnud mitte ainult hooaja finaal, vaid ka show finaal. Poom ... said tehtud. Mida? Fännialusele vihjet andmata ... saade ja kasiino lähevad pimedaks.\nIlusalt armastatud NBC telesari Las Vegas on lõpule jõudnud.\nTeadetetahvlid põlevad ... ja NBC on tule all. Uste sulgemine viie aasta pärast ... NBC on kriitikale vastanud vabandustega.\nTsiteerides reitingud vähenevad Montecito uste sulgemise põhjusena ..., kuid tunnistamata languse süüd. NBC täieliku reportaaži leiate artiklist Kõik Las Vegas.\nSel aastal üritas NBC etenduste reitinguid taaselustada, asendades James Caani tegelase Tom Sellecki kui Montecito omaniku.\nKes ei armasta Tom Selleckit. See on olnud nii pikk, et ta on olnud väikesel ekraanil tavaline ... et tema tagasitulekut tervitati avasüliga. Tema salajane ... hämmastav ... karakter on see meelelahutustelevisioon, mille jaoks aplodeeriti. Lõpuks ... tegelane, kes sulandus osalejatega ... ja me ei pidanud seda nimetama Reality TV-ks.\nPärast 5-aastast investeerimist ... on fännid kohutavad. Muidugi võib see NBC jaoks olla õnnistuseks. Kriitikutel ja fännidel on palju rääkida ja nad jagavad oma vaateid maailmale veebivestlusruumides ja teadetetahvlitel. Fännid saadavad vihatud mehi otse NBC-sse, ähvardades boikoteerida igasuguseid asju. Positiivne on NBC ... igasugune reklaamimine ... hea või halb ... on ikkagi avalikustamine.\nPaar kuud tagasi ... andis Las Vegase linnapea võtmeisikutele ja meeskonnale võtmed linna Oscar Goodman. Las Vegase show ... nagu ka kõigi teiste Las Vegase keskmes olevate saadete puhul ..., on turismi ja Vegase üldise teadlikkuse jaoks andnud natuke tõuke. Üks teadetetahvli kommentaar räägib sellest, kuidas vaataja tundis end tund aega nädalas puhkusel, vaadates viimast Las Vegase episoodi.\nNäib, et kõik võrgud, sealhulgas NBC, võtaksid fännibaaside osas pisut teistsuguse ülevaate. Võib juhtuda, et Las Vegas TV fännide arv on aastatega vähenenud ... aga ... nad on ikkagi fännid. Ja need fännid väärivad premeerimist õrna hüvastijätmise lainega ... mitte šokiga, mis loob negatiivset tagasisidet.\nNii et ... ma ütlen NBC-le ja kõigile ringhäälinguvõrkudele ... olete võib-olla oma otsust ratsionaliseerinud ja kaardistanud ... aga fännid on need, kes maksavad arveid. Reklaamijad võivad tšekid saata ... kuid vaatajad on põhjus, miks teil on reklaamijad. Ärge lubage reklaamijatel teie rivistust juhtida.\nFNN: White House/Congress immigration talks; Winter storm moving from CA to AZ (Juuni 2021)\nSilte Artikkel: Las Vegas Montecito sulgeb uksed, USA edelaosa, Las Vegas, NBC, Montecito, Tom Selleck, kasiino sulgemine


TOALILL VÄRDSINNINGIA - Aiakaubad - Kõik tooted - bauhof.ee\n• värdsinningia mix vajab kastmist vastavalt temperatuurile, soojas rikkalikult\nToalill värdsinningia vajab kastmist vastavalt temperatuurile, soojas rikkalikult. Väetada võiks õitsemise ajal 2-3 korda kuus, õitsvatele taimedele mõeldud väetisega. Vältida tuleks üle- ja alakastmist, seisvat vett potialusel, tuuletõmbust, liiga kuiva õhku ning liigniiskust. Peale õitsemist võib taime peaaegu kuivalt üle talve hoida, kuid see võib osutuda keeruliseks. Seega võib taime lihtsalt uue vastu vahetada.\nhttps://www.bauhof.ee/et/aiakaubad/toalill-vardsinningia-581041 4329364 TOALILL VÄRDSINNINGIA https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/5/8/581041_D1.jpg 9.95 9.95 EUR OutOfStock /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Taimed /Kõik tooted/Aiakaubad /Taimed/Toalilled • värdsinningia mix vajab kastmist vastavalt temperatuurile, soojas rikkalikult • Väetada võiks õitsemise ajal 2-3 korda kuus, õitsvatele taimedele mõeldud väetisega • Vältida tuleks üle- ja alakastmist, seisvat vett potialusel • 14-päevane tagastusõigus Toalill värdsinningia vajab kastmist vastavalt temperatuurile, soojas rikkalikult. Väetada võiks õitsemise ajal 2-3 korda kuus, õitsvatele taimedele mõeldud väetisega. Vältida tuleks üle- ja alakastmist, seisvat vett potialusel, tuuletõmbust, liiga kuiva õhku ning liigniiskust. Peale õitsemist võib taime peaaegu kuivalt üle talve hoida, kuid see võib osutuda keeruliseks. Seega võib taime lihtsalt uue vastu vahetada. add-to-cart low-stock 1 tk 11% 9,95\nTOALILL VÄRDSINNINGIA on lisatud ostukorvi


Euroopa kliimapoliitikat trotsides astub valitsus riskantsesse äriprojekti. Mäng käib poole miljardi peale - Eesti Ekspress\nEuroopa kliimapoliitikat trotsides astub valitsus riskantsesse äriprojekti. Mäng käib poole miljardi peale\nEesti Energia ja VKG ühisprojekt põlevkiviõli rafineerimistehase ehitamiseks on seotud suurte riskidega. Valitsus lubab neile aga sadade miljonite suurust finantstuge.\nTULEB KIIRESTI TEGUTSEDA: Otsuseid küll veel pole, aga koppa maasse lüüa põlevkiviõli rafineerimistehase rajamiseks plaanitakse kas Sillamäel või Auveres. Pildil Auvere õlitehas.\nEesti Energia ja VKG soovivad Ida-Virumaale ühiselt rajada uut ja väga kallist põlevkiviõli rafineerimistehast. Valitsus toetab tehase rajamist. Majandusminister Taavi Aas on öelnud, et riik tahab uues tehases osaleda ja sellest tulu teenida, mis tähendab, et toetus ei ole lihtsalt moraalne, vaid riik paneb mingil viisil ka ise raha sisse.\nPowerpointi slaididel näidatakse tehase hinnaks 650 miljonit eurot, riigipoolset panust selles 200 miljoni euro suuruseks. Tasub aga tähele panna, et riigi jaoks on tegu topeltriskiga. Esimene on see, et valitsus paneb otse raha sisse, ja teine see, et Eesti Energia kui riigiettevõtte panus on samuti risk, mille lõplikuks kandjaks on valitsus.\nMuidugi, hetkel pole keegi veel kuhugi raha üle kandnud, koppa pole maasse löödud ja lõplikku otsust, et tehast ikkagi ehitama hakatakse, samuti pole. Tegutsetakse aga kiiresti, sest aeg sunnib takka. Iga kadunud kuu ja aastaga muutub tehas kallimaks ja riskantsemaks.


Sweet cherry Sinyavskaya viitab talvikindlale varajastele küpsetele sortidele, millel on suurepärased maitse- ja välimusomadused.\nKasvataja Evstratov Anatoli Ivanovitš tegeles talvise kõva kirsside kasvatamisega. Uute sortide loomisel kasutas ta mittestandardset valiku meetodit, milles taime esmane seemneid mõjutavad gamma-kiirgus ja ained, mis suurendavad taime aktiivsust. Sellised katsed viidi läbi Tula ja Kurski piirkondade puudega. Selle tulemusena valisid nad kõige kestvamad, kes siis kogesid juba Moskva piirkonnas. Seega ilmus Sinyavskaja maguskirssi sort.\nAllpool on foto number 1 Sinyavskaya kirsid.\nSinyavskaya maguskirssi sort kuulub keskele. Täiskasvanud puu jõuab 5 meetri kõrguseni, võra kuju on lai ja ümmargune. Lehed on suured, ovaalsed, siledad, tuhmad, neil on tihe roheline värv. Lehtplaat on lame, sile servaga, keskmistel tingimustel. Õisik koosneb kolmest keskmisest valgest lilledest. Puuviljad on tumepunased, ümmarguse kujuga, kaaluga umbes 4, 6 grammi. Punase-kollase värvusega õrn nahk. Puuviljad kimpude harudel, samuti aastane kasv.\nParim koht Sinyavskaja kirsside istutamiseks ja kasvatamiseks on enamik Venemaa, samuti Skandinaavia mägised ja põhjapoolsed alad. Edukalt selgub, et Moskva piirkonnas ja Moskva lõunaosas kogutakse hea saak.\nIstutamiseks ja edukaks kasvatamiseks sobib kerge muld väikese savi lisamisega. Komposiitmuld peaks olema neutraalne.\nAllpool on foto number 2 Sinyavskaya kirsid.\nTähelepanu! Cherry on võime olla dekoratiivne kevadel ja suvel.\nSordil on magus ja hapu vürtsikas maitse, mahlane ja õrn liha. Väike luu on marjast kergesti eraldatav. Hoolikalt hoolitseb, et ta suudab igal aastal toota palju puuvilju.\nSeda iseloomustab põua tolerantsus. Ciny Sinyavskaja kõrge külmakindlus.\nSinyavskaya maguskirssi - Chermashnaya, Krymskaya sordid. Sord on skoroplodny. Õitsemisperiood - mai alguses, viljad valmivad 10.-15. Juulil.\nTootlikkus on suur. Viljaka aasta jooksul võib ta ühe täiskasvanud puust anda kuni 50 kilogrammi marju.\nHaigused ja kahjurid on nõrgad.\nSee on oluline! Kirsid peetakse aias kirsside headeks naabriteks.\nAllpool on foto number 3 Sinyavskaya kirsid.\nAastane suur saagi kogus;\nMagusa ja hapu magustoidu maitse võimaldab kasutada värskeid marju ja tihe liha võimaldab kasutada konserveerimiseks puuvilju.\nPuu loetakse täiskasvanuks ja on valmis maksimaalse vilja saamiseks 11-aastaselt;\nSord on iseenesest nakatunud, on vaja istutada tolmeldajaid.\nNäpunäide. Puu valmimise ajal ei ole vilja jootmine väärt. See hoiab kogu mahlakad ja küpsed marjad.\nSweet cherry Sinyavskaya erineb üsna lihtsast kasvatamisest. Hea töö eest rõõmustavad selle omanikud ilusate dekoratiivsete õitsemise ja maitsvate maitsega lastele ja täiskasvanutele. Bon söögiisu ja kõrge marja saak!\nIvanova Elena, Moskva Ma kasvan maamajas juba aastaid Sinyavskaya magus kirss ja olen väga rahul. Sordil on ilus valge õitega ja see annab palju küpseid maitsvaid marju. Ma soovitan kõigile osta seemikuid ja nautida maitsvat delikatess. Olga Veselova, Ryazan Ma kohtusin selle sordiga, kui otsustasin istutada oma krundile viljapuuaed. See on lõhnav õitsev ja maitsev mahlane puuviljad. Ma soovitan teil aias kasvada!\nSweet cherry Sinyavskaya © 2017 - Detsember 2021


Kliimabuss stardib täna Pariisi poole 3.12.2015\nдекабрь 06, 2016,\nEestimaa Looduse Fondi pressiteade\nEesti esimene keskkonnaaktiviste ühendav läbi Euroopa kulgev kliimaaktsioonKliimabuss alustab täna teekonda Pariisi kliimakonverentsi poole. Teel Pariisi peatub meeskond oluliste kliimat mõjutavate objektide juures Euroopas. Meeskond vahendab teekonnal ja Pariisi tänavatel toimuvat Eesti inimestele sotsiaalmeedia, blogi http://hoiamaad.ee/kliimabuss ning teiste meediakanalite kaudu. Eestlaste teelesaatmine toimub täna Paldiski tuulepargi juures.\nSel nädalal alanud rahvusvaheline Pariisi kliimakonverents on suursündmus ning see, milles seal kokku lepitakse, määrab kõigi maailma inimeste ning keskkonna tuleviku. „Kodanike aktiivsus ning ootus kliimamuutuste probleemile lahenduse leidmisele on üle kogu maailma hetkel haripunktis. Eestis oli vaja, et kohati kauge kliimamuutuse teema inimestele koju kätte tuleks, kuna ka meil on kliimamuutuses oma roll.Seepärast sai pandud kokku meeskond aktiivseid inimesi, kes tahavad kajastada Pariisis väljaspool konverentsisaale toimuvat,“ avas aktsiooni tagamaid ELFi juhatuse esimees ja Kliimabussi meeskonna liige Silvia Lotman.\n„Kodaniku aktiivsus on ütlemata oluline poliitilise kliima muutmisel. Kui rahvas ei ütle, et tahame jätta meie koduplaneedi ja ka kauni Eesti enda lastele elamiskõlblikuna, siis ei pruugi vajalikku muutust tulla. Seepärast on vaja ka Eestis näidata, mis Pariisis praegu toimub, et inimesed saaksid infot, tunneksid huvi ning oleksid meie põlvkonna üheks suurimaks väljakutseks valmis,“ ütles Kliimabussi üks algatajaid Mihkel Pukk Eesti Maavarade Ühingust.\nKliimabussi eesmärgiks on konverentsi toimumise 10 päeva jooksul edastada iga päev olulisemad sündmused nii ametlikust kui ka mitteametlikust (tänavaaktsioonide) osast, millest Eesti ajakirjanduses muidu ei pruugi kuulda. Videoreportaaže edastatakse Eesti meedias, Facebookis, Twitteris (#kliimabuss) ja Kliimabussi omal kodulehel www.hoiamaad.ee/kliimabuss.\nLisaks artiklitele ja videoreportaažidele aitab Kliimabussi meeskond paigutada Eestile olulised küsimused Euroopa ja maailma konteksti. Meie valikud ja meie loodus ei ole Euroopast ja muust maailmast lahus. Oma teel läbib Kliimabuss olulisi piirkondi Euroopas, kus on näha kliimamuutuste põhjused, tagajärjed ja lahendused.\nKliimabussi meeskond läbib teel Pariisi viis vahepeatust, kus kohalike keskkonnakaitsjate ja ekspertide abiga vaetakse maailma tulevikku:\n· Lätis Pļaviņu hüdroelektrijaama juures räägitakse ühendatud energiaturust ja Baltimaade taastuvenergiast;\n· Leedus Ignalina tuumaelektrijaama juures vaadeldakse tuumaenergia probleeme. Muuhulgas räägitakse sellest, et Ignalina sulgemiseks kulub 3 miljardit eurot;\n· Poolas Konini kaevanduste juures vaadatakse, millised on kaevandamise tulevikustsenaariumid;\n· Saksamaal Aachenis räägitakse, mismoodi kaevanduste mõju vähendada;\n· Belgias Antwerpenis näidatakse, kuidas riik teeb tohutuid kulutusi, et hoida ära tõusva merepinna tõttu tekkivaid katastroofilisi üleujutusi.\nKliimabussi meeskonda kuuluvad Silvia Lotman (Eestimaa Looduse Fond), Mihkel Pukk (Eesti Maavarade Ühing), Sanna Kartau (Mondo), Mihkel Kaalep ja Andres Estna (noorte kliimakonverentsil silma paistnud 9. klassi õpilased), Mart Valner (Kuku „Ilmaparandaja“ saatejuht), Piret Karro (Müürileht).\nMeeskond tänab kõiki toetajaid ja kaasaelajaid!\nKliimabussi aktsioon sai toetust Hooandja vahendusel, Kodaniku Ühiskonna Sihtkapitalilt, EMP toetust Vabaühenduste Fondilt Avatud Eesti Fondi vahendusel, Mondolt ja Müürilehelt.\nFotod Tõnu Tunnel, 350.org\nSilvia Lotman: Mida ootavad keskkonnaorganisatsioonid Pariisist 25.11.2015\nPäike puhub ja tuul paistab 3.12.2015\nЭстонский Фонд Природы, 2016\nИсчезающие и мигрирующие животные\nПосчитай свой след\nКак мы передвигаемся?\nКак бы мы могли передвигаться?\nДружественный к климату садовод\nБлагоприятный для климата дом\nСистемы отопления, безвредные для климата


Tilda ja tarakanid: Stereotüüpidest mh\nMitte, et ma nüüd saripostitajaks hakata püüan, lihtsalt, täna on kuidagi nii, et koguaeg tahaks süüa...\n- Kuidas tundub?\n- Teen uue?\n- Jumal hoidku, no kes see teid siis niimoodi? Te olete vaevu äratuntav siin!\n- Aitäh teile, - vastasin mina ja muutusin tundeliseks, - kõike head teile, tervist ja õnne, karjaõnne, marjaõnne... Ja ma oleks ilmselt jätkanud veel, pikalt, kui mu kaaslane poleks mind praegu et jõuga sealt luugi eest minema tirinud.\n-Tavaline dokumendifoto, palun, - ütles mees.\n- Oi, - ütles fotodesse selgelt süvenev mees, - teeme uued. Mul on siin silmad kuidagi kurvad!\nPostitaja: Tilda kell 21:59\nEpp 6. detsember 2018 07:21\nMulle meenus üks teemaga haakuv tsitaat:\nTilda 6. detsember 2018 08:06\nMorgie 6. detsember 2018 08:16\nOn üsna tavaline, et dokumendifotol näevad kõik inimesed välja nagu ärakaranud vangid või hullarist põgenenud maniakid. (Selle järgi saab isegi aru, et laps on ületanud lapseea künnise - seni olid fotod temast normaalsed, nüüd äkki...)\nVõi zombid. "Silmad kuidagi kurvad" eh eh eh. Aga vahel on hea, kui mõne sündmuse käik jääbki mõistatuseks.\nTilda 6. detsember 2018 09:47\nJaa, intriig jääb õhku :)


Keskkonnaministeerium: pakendijäätmete eraldi kogumine on mõistlik ja vajalik (2021-03-01 07:27:14)\nViimastel päevadel on meedia tähelepanu all pakendijäätmete eraldi kogumise mõttekus. Mitmed artiklid on seadnud kahtluse alla pakendite kogumise süsteemi tervikuna. Keskkonnaministeerium kinnitab, et ilmunud artiklid ei peegelda asjade täielikku sisu ning pakendite liigiti kogumine on jätkuvalt mõistlik ja vajalik.\n"Olen tänulik meediale terava teemapüstituse eest, mis võimaldab kõik kahtlused ja küsimused võimalikult avatult läbi analüüsida," ütles keskkonnaminister Tõnis Mölder, "ühiskonna mure efektiivse jäätmemajanduse üle on asjakohane ning kõik, mis ebaselge, peab saama põhjendatud vastuse."\nMinister rõhutas, et esmalt peab olema ühiseks mõtteviisiks, et pakendid pole mitte prügi, vaid eeskätt ressurss, mida tuleb võimalikult palju kordi kasutada. "Üle maailma tehakse igapäevaselt tööd selle nimel, et leida uusi viise, kuidas erinevaid materjale pidevalt ringlusesse tagasi võtta. Piltlikult öeldes, mida polnud veel eile võimalik ümber töödelda, võib homme juba olla kasutusele võetud. Mööda ei saa vaadata ka asjaolust, et efektiivne taaskasutus algab pakendite disainist ja koostisest, kus juba nende tootmisel peab olema vastatud küsimus, mis saab pakendist pärast sisu tarbimist. Sellelegi pööratakse aasta-aastalt üha rohkem tähelepanu," tõi Mölder välja.\n"Kahtlemata ei ole Eesti pakendikäitluse süsteem piisavalt efektiivne ning probleemidega tuleb tõsiselt tegeleda kõigi osapoolte koostöös. Mis puudutab esitatud anonüümseid kahtluseid massiliste pettuste toimumisest, siis tõendusmaterjali olemasolul on ainuõige neist ka ametlikult teada anda, olgu siis Keskkonnaametile või Maksu- ja Tolliametile. Olen omalt poolt palunud ka asjakohast ülevaadet viimaste aastate tuvastatud rikkumiste osas ning analüüsi meedias esitatud väidete osas," rõhutas keskkonnaminister Tõnis Mölder.\nMölder nentis, et jäätmemajanduse korrastamine on seni takerdunud poliitilise huvi puudumise taha. "Jäätmeseadus on jäänud toppama ning ajale jalgu, sest juba aastaid pole tolles poliitilist kokkulepet saavutatud. Pole olnud arutelu, pole olnud konstruktiivset dialoogi. Peamine vaidlus on parlamendis käinud selle üle, milline on kohalike omavalitsuste roll jäätmemajanduses. Praegune regulatsioon on kohalike omavalitsuste vaates ilmselgelt liiga nõrk," märkis Mölder. "Me peame aduma, et kõigile meelepäraseid lahendusi siin polegi ning kusagil on vaja langetada ka ebapopulaarseid otsuseid. Oluline on, et meie jäätmekorraldus oleks edaspidi läbipaistev, mugav ning ajaga kaasas käiv."\nMinister lisas veel, et kuigi pakendijäätmete liigiti kogumine on hetkel kaugel ideaalpildist, on siiski näha edusamme tolle korraldamises - näiteks on üha rohkem kohalikke omavalitsusi leidnud võimalusi pakendite kogumist oma piirkondades tõhustada. "Ka KIKi pakutud jäätmetoetused on üha populaarsemaks muutnud. Kindlasti jätkame kohalike omavalitsuste toetamist, samuti suurendame jäätmeteadlikkust ning tõhustame järelevalvet. Selge on see, et mida lähemal kodule pakendikonteinerid asuvad, seda meelsamini sinna korralikult sorteeritud pakendeid tuuakse. Mida vähem on jäätmemajanduses anonüümsust, seda vähem satub ka pakendikonteinerisse prügi, mida seal olema ei pea."\nMis puudutab pakendijäätmete käitlemist, siis selle keerukus on tihti mitte põhjus, vaid juba tagajärg. Nimelt on paljud tooted pakendatud selliselt, et ümbriseid pole võimalik ringlusse suunata. See olukord kestab seni, kuni on ettevõtjaid, keda ei huvita, mis saab toodet ümbritsevast pakendist.\n"Vastutustundlik ettevõtja teeb kõik selleks, et tema toote kaitseks, säilitamiseks, hügieeni tagamiseks, hoidmiseks või reklaamiks kasutatud pakend ei leiaks oma maise tee lõppu mitte kuumas ahjus või kõledal prügimäel, vaid oleks uuesti ringlusse võetavad," selgitas Keskkonnaministeeriumi asekantsler Kaupo Heinma. "Meie ülesanne on anda tootjatele nende pakendid tagasi. Seda isegi juhul, kui nendega ei ole midagi peale hakata. Ainult nii saavad tootjad aru, et süsteem vajab muutust."\nHeinma rõhutas, et kui me nüüd loobume pakendijäätmeid eraldi kogumast, siis maksame suuremaid prügiarveid ja tootjad suurendavad kasumeid. "Meil kellelgi pole ju vaja lisanduvaid kulusid pakendijäätmete käitlemise eest," tõdes ta. "Isegi siis, kui need lõpetavad mingil põhjusel jäätmepõletis või prügimäel. Tootjad ise maksavad pakendijäätmete käitlemise arved."\nPakendite liigiti kogumise meelespea\n· Iga pakendi tootmisele on kulutatud ressurssi, seetõttu tuleb seda ka hoida nii kaua kui võimalik;\n· erinevate materjalide ringlusse võtmise võimalused paranevad ja täienevad iga aastaga;\nmida rohkem anname pakendijäätmeid tagasi, seda suuremad on tootjate kulud ja see sunnib neid vähem pakendama ja paremaid pakendeid kasutama;\n· pakendijäätmeid saame ära anda tasuta; selle võrra tekib meil vähem segaolmejäätmeid, mille eest maksame;\n· kogutud pakendeid on võimalik ringlusse suunata ja seda kindlasti tehakse.\n·Eestis tekib aastas keskmiselt 200 000 tonni pakendijäätmeid (arvestatud on nii liigiti kokku kogutud kui ka segaolmejäätmete hulgas olevaid pakendijäätmeid).\n·Inimese kohta tekib meil aastas 176 kg pakendijäätmeid. Euroopa Liidu riikidest näiteks Saksamaal 226 kg, Iirimaa 216 kg, Bulgaaria aga 64 kg inimese kohta.\n·2018. aastal võeti ringlusse 60 % pakendijäätmetest.\n·Pakendijäätmetest ca 26 % taaskasutati, s.t toodeti energiat või kasutati muul viisil. 13,5 % pakendijäätmetest ladestati (arvestatud on ka segaolmejäätmete koostises olevaid pakendijäätmeid).\n·2018. aastal võeti Eestis ringlusse 37,7 % plastpakendijäätmetest.\n·2018. aastal täitis Eesti pakendidirektiiviga liikmesriikidele kehtestatud pakendijäätmete ringlussevõtu sihtarvud.\n·2020. aastal läbiviidud sortimisuuringu kohaselt on segaolmejäätmete koostises ca 30 % pakendijäätmeid, nendest enamuse moodustavad plastpakendijäätmed. Viimase 10 aasta jooksul ei ole segaolmejäätmetes pakendijäätmete osakaal vähenenud.


Operatsiooni ja portsüsteemi täitmist saa ka infot sünnimärkide eemaldamise Ingrid 2018-04-13 16:01:07 2018-04-16 15:42:14 Kas valgus võib.Dr Ülo Pintson selgitab tarkusehammaste eemaldamise vajalikkust ja operatsiooni käiku. HAMBARAVIARTIKLID KUULUTUSED SÕNASTIK KOOLITUSED AJAVIIDE.hallux valgus operatsioon Ja see operatsioon siiski ei päästa sind, sest peale operatsiooni võid kaunite kingade kandmisest vaid unistada.Hallux Valgus operatsiooni järgselt, jalalaba traumad, jalalaba ja varvaste pealsed lahtised haavad ja haavandid, lahase eemaldamise järgne kasutamine;.Läätsekae Katarakt - katarakt, mis viib vähendamine, ning mõnedel juhtudel lõpetada selle kaotus. See haigus on kõige tavalisem põhjus pimedus.Trombi - operatsiooni eesmärk on eemaldada trombi kärpides paigast haridus ja taganemise veresoonkonna süsteemi. Praegu sellist operatsiooni tehakse kahel viisil.Kodus olles pole vaja olnud ka valuvaigisteid võtta.Lisan veel seda,et on väga palju erinevaid variante kuidas seda operatsiooni teha. Vasta Tsiteeri.Kirurgi meisterlikkus, mida täiendab tänapäevane lasertehnoloogia, muudab katarakti eemaldamise operatsiooni maksimaalselt efektiivseks ja ohutuks.On teatud tähiste eemaldamise operatsiooni fibroadenoom on: tuumori kiire kasvu, kui see suureneb ligi kaks korda.Kateetri eemaldamise järgselt lubatakse mees järgmisel päeval haiglast koju. Operatsiooni olulisemateks kõrvalnähtudeks võivad olla erektsioonihäire.Sünnimärkide eemaldamise operatsiooni ajakava Clinica kliinikus. Protseduuri kestus: 0,5-1 tund: Tagasi tööl: samal päeval: Parimate tulemuste ilmnemine:.pöördsuurvarvas (hallux valgus). Ägedate haiguste (angiin, nohu) ja nahavigastuste/mädapõletike Operatsiooni keerukus ja protseduuri kestus sõltub deformat-.HEMORROIDEKTOOMIA EHK HEMORROIDIDE EEMALDAMISE OPERATSIOON kaasneda vähene vere eritus operatsiooni piirkonnast, gaaside peetus ning ebamugavus soole.Operatsiooni näidustuseks on vajadus kontrollida vaagnaorganite seisundit ägeda või Munajuha eemaldamise põhjuseks võib.\nPean otsustama emaka eemaldamise operatsiooni, kuna peal kasvab mitu müoomi, mis aastaga on suurenenud pea kahekordseks. Kardan. Ei oska ka valida.JALABA – deformatsioonid, Halluks Valgus. Minimaalselt invasiivne Spetsiaalne sidumine ning operatsiooni järgsed jalatsid lisavad jalale stabiilsust.Adenoidi eemaldamise operatsiooni näidustuseks on adenoidi suurenemine, mis asukoha tõttu hakkab takistama ninahingamist. Keskkõrva ventilatsioonis tekivad.Tere tulemast hulgimüügi kvaliteedi e valgus IPL masin püsivat karvade eemaldamise SHR saab teha libistades operatsiooni.Fast.12 veeb. 2008 Sapipõie eemaldamise arstiteaduslik termin on koletsüstektoomia. vahel kahjustati ka kogemata sapijuha, mistõttu valgus sapp kõhuõõnde. ligikaudu 2700 sapipõie eemaldamise operatsiooni, neist 92 % tehti eelmisel .TONSILLEKTOOMIA e.kurgumandlite eemaldamise operatsioonijärgne meelespea. Kurguõhetus ja valu kõrvades võib esineda mõne päeva jooksul pärast operatsiooni.pindmiste veenide eemaldamise järgselt toimub venoosse vere äravool jalast süvaveenide kaudu. Operatsiooni eelselt on oluline Teie tervisliku.Tavalise katarakti operatsiooni käigus jaotab arst ultraheli abil hägustunud läätsesisu katarakti eemaldamise operatsiooni maksimaalselt efektiivseks ja ohutuks. funktsiooni ja fokusseerib pildi silma valgustundlikule koele ehk võrkkestale.Rindade eemaldamise operatsiooni ajal või sellele järgnevalt on võimalik rind rekonstrueerida. Operatsioon Christinas Clinicus.Sapipõie eemaldamise arstiteaduslik termin on Tavaliselt on pärast operatsiooni tarvis veeta üks öö haiglas ja mistõttu valgus.Teie sapikivide raviskeem sõltub sellest, kuidas sümptomid mõjutavad teie igapäevaelu. Kui teil pole mingeid sümptomeid, soovitatakse sageli aktiivse jälgimise.jalalabaoperatsioonid ja taastumine pärast – Küsimus siis neile, kes teinud läbi jalalaba opid, kuidas on taastumine ja kui kaua olite kodus, kaua karkudel.4. kõrvaldada arm pärast operatsiooni mis on spetsialiseerunud valgus seadmete meditsiini ravi ja Ilu tarbeks. E kerge Laser juuste eemaldamise masin.Need võivad tekkida katarakti operatsiooni ajal või pärast seda, kui olete ikka veel arsti Sümptomite hulka kuuluvad vilkuv valgus, nägemise järkjärguline .\nTervete kudede eemaldamise ulatus sõltub Ravi varajases staadiumis melanoomidest tavaliselt sisaldab eemaldamise operatsiooni melanoomi. Lisage kommentaar.Seetõttu soovitasid tema arstid viivitamatut kogu eesnäärme eemaldamise operatsiooni. Katkend Lea Dali Lioni raamatust "Joonista valgus".28 jaan. 2018 et prillivaba periood teie elus oleks võimalikult pikk ning teil poleks kunagi vaja võtta ette hädavajalikku katarakti eemaldamise operatsiooni.Enne kirurgilist operatsiooni. Enne kui kirurg teeb tarkusehammaste eemaldamise vajalikkuse kindlaks, teeb ta suu läbivaatuse ning räägib teiega tagajärgedest."Kassa" valis hinnakujunduse selgitamiseks põie eemaldamise operatsiooni. Tsüstektoomia ehk põie eemaldamine maksab Haigekassa hinnakirjas 7537 krooni.Kes on hiljuti lastnud teha tasulist adenoidise eemaldamise operatsiooni lapsele. Palun kommenteerige kui palju läks maksma kokku ja kus oli tehtud. Soovin teada.Adenoidi eemaldamise operatsioon ja kuulmekile šunteerimine (eesti k) (Põhja-Eesti Regionaalhaigla) Ortognaatse operatsiooni järgne taastumine (eesti k) (Põhja-Eesti Regionaalhaigla) UV kiirgus ja valgusravi (Pärnu Haigla).Söömine, joomine, suitsetamine keelatud 2 tunni jooksul peale operatsiooni. Tarkusehamba eemaldamise järgsetel päevadel suuavamistakistuse esinemine normaalne.Tavalise kataraktioperatsiooni käigus lõigub arst ultraheli abil hägustunud läätsesisu lasertehnoloogia muudavad katarakti eemaldamise operatsiooni võimalikult funktsiooni ja fokuseerib pildi silma valgustundlikule koele ehk võrkkestale.Järeldusi operatsiooni edukuse kohta saab teha alles 6-12 kuu möödudes: kuni operatsiooni ajal sügavale luu sisse selliselt, et neid eemaldada.• Operatsioonihaava võib pesta 48-72 tundi pärast operatsiooni, Operatsioonihaava õmbluste eemaldamise aeg sõltub selles.Esimese 24 tunni jooksul pärast operatsiooni ei tohi juua alkoholi, Sagedased kõrvaltoimed eemaldamise munasarja tsüstid on hematoom ja kõhuvalu.peab olema võimalus enne rinna eemaldamise operatsiooni planeerida hallux valgus'e operatsioon“ kood 0N2110 sisaldab ka operatsiooni „Hallux valguse.Laparoskoop on valgusallikaga varustatud peenike toru- kaamera, millega on võimalik näha kõiki Sageli võib olla operatsiooni põhjuseks munajuhade läbitavuse kontrollimine Munajuha eemaldamise põhjuseks võib olla ka põletiku .\nPlastilised operatsioonid Kaalukirurgia Keskuses - kõhuseina plastika, õlavarte ja reite korrigeerimiine, rindade vähendamine.Teadlased on tõestanud, tühisus eemaldamise operatsiooni meniski. Vafoxuwu, Fri, February, 09, 2018 Aline rebend meniski täielikult kinnitust leidnud.MAO EEMALDAMISE OPERATSIOONI JÄRGSED TOITUMISSOOVITUSED Hea patsient! Käesolevast infolehest leiate toitumissoovitusi mao osalise või täieliku eemaldamise järgseks.MIKS OPEREERIDA Kurgumandlite eemaldamise operatsiooni soovi tatakse, kui kurgumandlipõletikud on muutunud krooniliseks. Operatsioon kestab 30–40 minutit.Kui inimene oksendab, siis võib selles alati sappi olla, ka peale sapipõie operatsiooni. Millal on õige aeg minna sapikivide eemaldamise operatsioonile.Ka pärast operatsiooni on tarvis suurvarvast õiges asendis hoida tugilahase abiga, Emaptrax Tervisekaupluse pakutavad Hallux Valgus lahased:.Sapipõie eemaldamise kirjeldus Koletsüstektoomia Seda operatsiooni kasutatakse haigete või kahjustatud sapipõie eemaldamiseks.Nii et pole vaja karta, et mandlite eemaldamise järel organismil mõni funktsioon täitmata jääb. siis see jääb alles ka pärast operatsiooni.Hüdrotseele eemaldamise operatsioon Operatsiooni päeval • 6 tundi enne operatsiooni ei tohi juua piimatooteid ja viljalihaga mahla, süüa.Eemaldamise operatsiooni tsüst lülisamba hõlmab avades tsüstiseina, imemise vedeliku sellest, mistõttu on täielik eemaldamine tsüsti.Protseduur toimub võrkkesta eemaldamise taastamiseks. Võrkkesta eemaldamine - mõnikord jäljendab retinal pärast operatsiooni uuesti.Adenoidi eemaldamise operatsiooni näidus operatsiooni võib laps olla algul unine ja viril.Adenoidi eemaldamise operatsioon Operatsioon toimub üldjuhul päevakirurgiliselt üldnarkoosis. Esimesed 48 tundi pärast operatsiooni peaks laps puhkama.Haavaõmbluste eemaldamise aja ütleb Teileraviarst. † Haavaõmbluste eemaldamise järel haavale asetatud plaastri võib äravõttaüheööpäevajooksul.


Taksofirmad kergitavad sõiduhindu - ärileht.ee\nTaksofirmad kergitavad sõiduhindu\nKerkinud kütusehinnale viidates on mitmed Tallinna ja Tartu taksofirmad viimase kuu jooksul tõstnud oma sõidutariife. 35–50-kroonine taksosõit on sõltuvalt firmast kallinenud 5-13 krooni.\nMitu Tallinna taksofirmat kaotasid 35-kroonise miinimumtasu, kuid kergitasid samas sõidualustustasu. Nii tõstsid pealinnas tegutsevad Linnatakso ja E.T.X. Takso 1700 sõidualustustasu 12 kroonilt 25 kroonile, mistõttu kerkis üle 35 krooni maksva sõidu hind 13 krooni, kirjutab Postimees.\nLinnatakso tegevjuht Allan Kotis ütles, et hinnatõusu põhjus oli üha kallinev kütusehind ja see, et linnavõim plaanib ära kaotada miinimumtasu. “Poes teile ju minimaalselt 100 grammi vorsti ei müüda,” sõnas ta.\nKallinenud sõidualustustasu kasutava firma E.T.X. taksojuht Aare Neerut lausus, et reisijad on uue hinna vastu võtnud väga rahulikult. “Vaid üks reisija märkis, et varem oli teil tasu väiksem,” märkis ta.\n“Põhjus on see, et vaadake bensiinijaama poole,” sõnas hiljuti kilomeetrihinda 5.50ni tõstnud ning sõidualustustasu kuuelt kroonilt kümnele kergitanud Marabu Takso juhataja Veiko Lauri. “Aastaga on kütusehind tõusnud peaaegu viis krooni, see ongi kogu põhjus.”\nHindasid on tõstnud ka Reval Takso ja Viking Takso.\nTulika Takso ja Tallinna Taksopark kergitasid sõidualustustasu 15 kroonilt 25-le juba mais.\nTallinna transpordi- ja keskkonnaameti linnatranspordi osakonna juhataja Eero Aarniste lausus, et uus taksoveo eeskiri peaks volikogu ette lõpphääletusele jõudma järgmise aasta alguses.\nEeskirja üks eesmärke on lisaks miinimumtasu kaotamisele teha lõpp kirjule tasuderägastikule ja jätta alles vaid pealeistumistasu, kindel kilomeetritariif ja ootetasu.\nTaksosõit on kallinenud ka Tartus. Detsembri algusest on pea kõigis üheksas taksofirmas tavatariif seitse krooni kilomeeter. Ka tõusis enamikul firmadel miinimumtasu.\nPärnu Takso juhataja Edgar Põldme ütles, et nemad kaotasid 25-kroonise miinimumtasu juba kevadel ning tõstsid pealeistumistasu 10 kroonilt 20-le. Tavatariifi tõstis firma seitsmelt kroonilt kilomeetri kohta kaheksale kroonile.


Ministeerium tahab üle 12-tonnistele veokitele kehtestada kuni 1300 euro suuruse teekasutustasu - Äriuudised - Majandus\nMinisteerium tahab üle 12-tonnistele veokitele kehtestada kuni 1300 euro suuruse teekasutustasu\n22. detsember 2016, 14:29\nVeoautode teekasutustasu eesmärgiks on transporditaristu kvaliteedi säilitamiseks lisavahendite kogumine rakendades kasutaja maksab printsiipi. Väljatöötamise kavatsuse koostamisel on aluseks võetud 2015. aastal Riigikantselei tellimusel koostatud uuring «Transpordimaksude rakendamise võimalused Eestis».\n«Teekasutustasu kehtestamine on Euroopas levinud praktika. Meie raskeveokid tasuvad teistes riikides teekasutustasusid, aga Eestis kehtiv raskeveokimaks rakendub vaid Eestis registreeritud veokitele. See on tekitanud olukorra, kus Eesti raskeveokid peavad üleval teiste riikide taristut, kuid teiste riikide veokid Eesti teedesse raha ei panusta,» selgitas Simson.\nEesti on saatnud Euroopa Komisjonile ettepaneku kehtestada tasu üle 12-tonnistele veoautodele. Esialgse plaani järgi tuleks teekasutustasu hakata tasuma üle 12-tonnistel veokitel päevamääraga 10-12 eurot ja aastase määraga 700-1300 eurot. Tänaseni pole Euroopa Liidus teekasutustasu kehtestatud vaid Eestis ja Soomes.


Horoskoop - Reede 10.01 - Elulife\näär 21. märts – 20. aprill\nTunnete täna soovi oma elukombeid paremaks muuta. Olete valmis loobuma ebavajalikest harjumustest aga ka üleliigsetest esemetest teie kodus.\nOlete täna kergesti mõjutatav oma kaaslaste arvamusest. Teil võib esineda raskusi konkreetsete otsuste langetamisel, parem lükake need hoopis edasi!\nTäna on teil tõelised raskused keele hammaste taga hoidmisega. Samas kipute oma arvamust välja ütlema ka seal, kus see enam midagi muuta ei saa.\nTunnete täna end veidi ahistatuna, kuna olete tahtmatult sõltuv oma kaaslastest. Võimalikud möödarääkimised ja üksteisele vastu töötamine.\nVõimalik, et tänane päev toob endaga kaasa muudatusi. Teie tutvusringkonda ilmuvad inimesed, kellest võib hiljem palju abi olla. Hoidke silmad lahti!\nHea päev tegeleda kõige ilusa ja kunstipärasega. Võimalik, et tunnete soovi suunata oma energia ja tähelepanu partnerile. Tõenäoline armumine.\nTeie tähelepanu on pööratud sellele, et saada erakordseks, tunnustatud inimeseks. Olete köidetud tugevatest isiksustest, kes suudavad rahvast mõjutada.\nKipute täna asju enese ja teiste jaoks keerulisemaks tegema. Ootate, et keegi teine hakkaks lahendama teie isiklikke probleeme. Keskendumisraskused.\nTeil tekivad uued tõsised tööülesanded ja ametialased nõudmised. Olete kohusetundlik ja suuteline oma ideid ka praktiliselt kasutama.


Õpetajad – Huvikool\nKärt Männa (laul)\nArlo Orlovski (kitarr)\nArty Tamme (ukulele)\nartytamme@gmail.com Arty Tamme teekond ukulele õpetajaks algas hoopis teise neljakeelsega – viiuliga. Seda õppis ta lastemuusikakoolist alates kuni aastal 2019 G.Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis jazz viiuli eriala lõpetamiseni. Lastemuusikakooli järel lisandus kuuekeelne – kitarr, mida oli tore iseseisvalt õppida ja hiljem Otsa koolis lisapillina lihvida. Uueks väljakutseks võttis Arty ukulele, mida hakkas õppima ja õpetama umbes samal ajal, ehk alates 2018/2019 õppeaastast Maire Eliste Muusikakoolis ja 2019 alates Rocca al Mare Koolis.\nMaali Kukk (ukulele, klaver)\nMaali Kukk alustas muusikuteed aastal 2005, Viljandi muusikakoolis klassikalise klaveri erialal, jätkas Georg Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis jazzklaveri suunal. Hetkel tegutseb kahes koolis nii klaveri- kui ukulele õpetajana, nädalavahetusteti aga vallutab lavalaudu olles klahvimängija ansamblis Bossenova ja multikultuurses afrofunk-koosseisus Afro Tallinn Beat Orchestra.\nNils-Kristjan Kosapoeg (flööt)\nnkosapoeg@gmail.com Nils-Kristjan Kosapoeg alustas pilliõpinguid Nõmme Muusikakoolis klaveri erialal. Aastal 2003 jätkusid õpingud samal erialal Tallinna Muusikakeskkoolis, 2007. aastast flöödi erialal. 2009. aastal jätkas Nils flöödiõpingud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, kus ta on end muuhulgas täiendanud ka jazzmuusika alal. Aastast 2016 õpib Nils flööti Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Nils mängib flööti kollektiivides Härrasmeeste Ansambel, Ansambel Yheksa, Kvintessents, samuti erinevates orkestrites.\nTobias Tammearu (saksofon)


Juhtimissüsteemi siseaudiitorite koolitus - Procept Consult ISO 9001\nJuhtimissüsteemi siseaudiitorite koolitus\nJuhtimissüsteemi siseaudiitori koolitus\nKoolituse eesmärk on anda osalejatele vajalikud teadmised ja oskused juhtimissüsteemi siseauditite planeerimiseks, ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks ning tulemuste adekvaatseks hindamiseks ja dokumenteerimiseks.\nKoolituse tulemusena on osalejad võimelised siseauditi tulemuslikult ette valmistama, läbi viima ja tulemusi hindama ning oma leiud selgelt ja üheselt mõistetavalt dokumenteerima. Koolitusel osalejale väljastatakse tunnistus, mis tõendab osaleja pädevust siseauditi läbiviimiseks.\nKoolituse kestus on 9.00-17.00. Õppekava sisaldab 8 akadeemlist tundi loengu osa ning 8 akadeemlist tundi iseseisvat tööd (auditi ettevalmistus, auditi läbiviimine, auditi tulemuste dokumenteerimine). Veebikoolitus viiakse läbi virtuaalselt MS Teamsi keskkonnas.\nSiseauditi tulemuste esitlemine ja parendustegevused;\nKoolituse viib läbi Erki Kippasto, MSc toiduteadus, Lean 6-sigma Master Black Belt. Ligi 15-aasta jooksul on Erki abi kasutanud paljud tootmis- ja teenindusettevõtted oma juhtimissüsteemide ja töökorralduse arendamisel\nKoolituse lõpetajatele väljastatakse paberkandjal tunnistus, mille aluseks on:\nkoolituse eest tasumine täis mahus,\nkoolitusel osalemine täies mahus osalemine,\nkoolitusjärgse praktilise õppeauditi läbiviimine ja selle kohta aruande koostamine.\nPärast praktilise õppeauditi läbiviimist toimub iga osalejaga individuaalne järelkoosolek MS Teams keskkonnas. Selle käigus analüüsitakse saadud kogemusi ning auditi aruandes esitatud järelduste korrektsust, et edaspidiselt auditeid edukalt ellu viia ja korrektselt dokumenteerida.\nTunnistuse kaotamise korral väljastatakse soovi korral duplikaat


Väikesed Ilunikerdused: Rõõm tuli sahtlist välja ...\nRõõm tuli sahtlist välja ...\nKotikese lugu sai alguse juba üle aasta tagasi. Tol hetkel valdas mind tahtmine proovida vabaheegeldust ja koti ilmestamisel seda kasutada. Vahepeal tulid järgmised "projektid", kott rändas järjest sügavamale sahtlisse ja oli seal nii aastakese peidus. Hiljuti lõngasahtleid koristades tuli endiselt poolik töö nähtavale. Kuna tegemist oli rõõmsa ja särava heegeldisega, haarasid lapsed selle kohe mänguks. Mina aga vaatasin toda poolikut rõõmu ja otsustasin asja lõpule viia :)\nNüüd on eesmärk täidetud, käsitöökott valmis ja esimene poolik töögi sinna sisse rännanud.\nSedakorda on poolikuks tööks järjekordne pitssall... kassikäpakirjaline :)\nLabels: heegeldamine, kott, pitskude\nÕhkõrn ja udupeen\nMinu esimene nikerdus... ehk blogimise algus