Nagu te mu eilsest masekapostist võite järeldada, veetsin ma ülejäänud päeva voodis nuttes ja komme süües. Ok, ma ei nutnud vaid selle pärast, et ma arvatavasti sünnitusel suren, vaid selle pärast ka, et ma olin juba veendunud, et kui ma mingil imekombel ei peaks surema, siis pean ma edaspidi kahe lapsega üksikema olema, sest Kardol on uus naine.\nNimelt kuulsin ma pealt mingit väga imelikku kõne, kus ta rääkis… jube imelikult ja kahtlase moega. Kui ma küsisin, et kes see oli, vastas ta, et see oli minu ema. Mis mu ema tahtis? “Ah, rääkis Riki sünnast.”. Mida? “Niisama…” ise ringi kõõritades ja silmkontakti vältides. Ma läksin isegi nii kaugele, et ma nõudsin, et ta mulle oma telefoni näitas, mille peale vastas ta lihtsalt: “Ei.”\nÜhesõnaga, see kulmineerus siis sellega, et ma vedelesin oma voodis teki all, õgisin kahe käega komme näost sisse ja nutsin selle üle, et mu elu peab olema nii tohutult ebaõiglane ja rõve. Mul oli plaanis terve õhtu samas vaimus jätkata, aga mu väikevend pidas õhtul Virtualzone’is sünnat ja no kuigi ma üldse ei viitsinud sinna minna, tundus siiski viisakas kohale ronida. Okei, mu ema helistas ja ütles, et ma PEAN minema, seega mul polnud väga valikut kah.\nPeale seda, kui suslik hüppama õppis, ei tee ta päevad läbi mitte midagi muud. Mõni ime, et lapsed kunagi paksud pole. Mõtle kui vormis ma oleks, kui ma muudkui ringi keksiks.\nPoisid said seal igasuguseid mänge mängida, mina muidugi kukkusin kohe õgima, kuni äkki olid ukse taga mu sõbrannad, kes ütlesid, et ma kohemaid, küsimusi esitamata nendega kaasa läheksin. Nii viisid nad mu kuskile saunaruumidesse, mille nad olid täiega ära kaunistanud ja mulle üllatus babyshoweri korraldanud. No ei oleks saanud olla paremat ajastust!\nSain megapalju armsaid kingitusi!\nNagu appppi! Vaadake, kui palju vaeva mu sõbranjed nägid!\nPidin mekkima erinevaid beebitoite ja maitseid ära arvama. Suutsin vist ühe täppi panna (õuna-pirni).\nPidin pimesi lapse ära mähkima. Easy! Mul on kolm aastat mähkmepraktikat :D!\nMinu armsad eidekesed!\nLõpuks kui kohustuslik osa läbi sai, koorisime me ennast ujukate väele ja läksime jaapani vanni vedelema. Üli mõnus oli seal paar tundi liguneda, krimpsu tõmbuda ja naistega juttu puhuda. Ei tasu vist mainidagi, et õhtu lõpuks ei olnud mul enam mingit kassi. Selgus, et uue naise asemel oli Kardole helistanud hoopis Gerda, nii et jess, see mure ka murtud. Ok, üks väike mure lisandus ka. Sauna selgus, et mul on “ema nibud”. What ever that is, aga kodus sai Karts korralikult mölinat, et ta mulle enne öelnud pole, et mul imelikud tissid on. Ta väitis, et ta ei olevat tähele pannud 😀\nKoju jõudes olin ma nii rammestunud, et jäin hoopis ise Mari magama pannes magama, samal ajal, kui Kardo poole ööni all telekatuba värvis. Oijah, nüüd on Mari lasteaias, Kardo tööl ja mina vedelen liikumatult voodis. Nii hea on olla. Wohhoo!\nKurat, mul on ikka head sõbrannad. Ma ei kujuta ette, millega ma nad ära teeninud olen, aga ma loen sõnad peale, et ärge MINUST küll kunagi sääraseid asju oodake, eks. Ma ei taha seda pinget 😀\nReply\tL 12. september 2016 at 15:59\nKas keegi oskaks öelda, kus oleks võimalik osta sellist roosat kleiti nagu seal ühispildil sellel vasakpoolsel neiul? Lihtsalt niiiii armas kleit!!\nReply\tKätlin 12. september 2016 at 15:32\nSul on tõesti vahvad sõbrannad! 😉\nReply\tMallukas 12. september 2016 at 15:58\nReply\tJ. 12. september 2016 at 15:02\nEsiteks näed sa väga värske välja! Peale eilset postitust eeldaks veidi räbalamat olekut aga krt rasedad naised on ikka ilusad naised! 😀\nKas need samad sõbrannad kinkisid sulle juba selle Finish boxi? Ja nüüd veel pidu ja kingitused?\nSul on tõesti vedanud! Kuna mulle pole kunagi selliseid üllatuspidusid tehtud siis ma ei kujuta ettegi kuidas ma reageerinud oleks…arvatavasti oleks tulemuseks silmameik laiali hüsteeritsev naine 😀\nReply\tMallukas 12. september 2016 at 15:50\nTead, ma jõudsin eile enne pidustusi veel lõunaune ka teha, sellest ka värskem olek 😀 aga aitäh!\nReply\tKäta 12. september 2016 at 11:09\nSorri kullatükk, et ma ei saanud osaleda:(\nAga tüdrukud nägid töesti vaeva ja lisaks oled sa seda väärt!\nMa arvan, et ma suudan sulle andestada 😀\nReply\tE 12. september 2016 at 10:38\nSihukesi postitusi lugedes ma alati mõtlen, et ma peaksin olema sotsiaalsem inimene ja endale sõbrannad leidma ja neid hoidma 😀 Just seetõttu, et meil pulmad plaanis paari aasta jooksul ja beebit üritame ka saada ja noh tahaks ka selliseid üllatusi ja pidusi ning pruutneitsisi vaja jne 😀 Aga samas ei ole üldse minu rida, ma ei klapi inimestega ja tavaliselt läheb ikka alati midagi nihu ja siis tõrjun ma nad endast eemale, kuna ma tunnen, et saan ilma nendeta ka hakkama ja suva värk 😀 Ja inimsuhted on nii nussverid ning inimesed on nii kahepalgeliseeeed, et ma alati mõtlen “oh ei viitsi mina jamada sellega”.\nMa olin ise see hästi mustersõbranna ja tegin kõigile alati mingeid pidusi ja nänne ja värke aga nagu mulle pole kunagi ühtegi tehtud, hiljem ainult inimesed totaalselt muutunud ja olen otsustanud, et ah sitta kah pole mul neid vaja. No näiteks lapsepõlvesõbrannast kellega 8a tundsime ja parimad sõbrannad olime, kasvasime ka lahku, kuna tema läks kergelt öeldes ‘litsiks’ ja ma otsustasin, et ei vaja sellist inimest oma ellu kes on kahepalgeline ja noh hoopis teine inimene kui enne.\nMingi elu pikk ja segane jutt tuli aga ma süüdistaks magamatust 🙂 Ja ma saan alati end sellega lohutada, et mul on vähemalt kolm vanemat õde olemas ning üks neist on kõva planeerija ehk mul lootust oma tüdrukuteõhtu ja titepeod ka tulevikus saada 😀\nAga muidu sulle korraldati tõesti vägev titepidu ja tüdrukuteõhtu oli ka vägev! Ma tean, et sellest sada aastat möödas aga sattusin mõned päevad tagasi just su tüdrukuteõhtu videot vaatama.\nReply\tHedi 12. september 2016 at 11:09\nKusjuures mul on enamvähem sama teema. Minul aga see asi rohkem kasvatuses kinni. Ma kasvasin isa ja kahe vennaga. Plussiks siis veel onu (isa kaksikvend) kes ka kogu aeg külas käis ja meid hoidis. Tänu sellele ma olen kuidagi väga “mitte sõbrannataja” – tuleb välja. Olen oma 28 eluaasta jooksul reaalselt pidanud õppima kuidas naistega suhelda 😀 Ja pean tunnistama, et ma olen ikka päris palju puudust tundnud sellest, et mul pole oma sõbrannade “klikki” kes selliseid asju korraldaks, sest meessõbrad teadupärast sellised ju ei ole. Aga ma ise teadlikult proovin areneda selles suhtes. 🙂\nReply\tMallukas 12. september 2016 at 11:21\nMuuseas mina pole ka ausalt sõbrannataja, mulle on lihtsalt jopanud mõni üksik selline sõbrannataja, kes on orgunnija ja meelespidaja ja siis teised lihtsalt… tulevad kaasa asjaga 😀\nReply\tBirogov 12. september 2016 at 16:26\nSu sõbranna läks “litsiks” ja selleks sai teie sõbranna suhe läbi? Hmm..kuidas see tema litsindus sinusse puutus või sa lihtsalt olid nii moraalijünger, ei suutnud temaga sõbrustada? Kuidagi jube kahtlane põhjus tundub 😀 kui muidugi sulle keeras ka mingit sitta siis saan sellest aru.\nReply\tMarju 12. september 2016 at 08:52\nMillega oled vägevad sõbrad välja teeninud? Vaata, ma ütlen sulle. Sa pole isegi mitte hingamist välja teeninud – see on VALIK. Ka inimesi oma ellu lubada on valik! Kuidas saab veel vingemaks minna? ?\nReply\tBiku 12. september 2016 at 08:46\nVähemalt on nad sinu tõelised sõbrad 🙂\nReply\tGerli 12. september 2016 at 08:45\nSry Mallukas aga ma pean küsima ? Sul pildil ilus bandoo paistab, mis firma või kust ostetud? ? Tahaks kaa!!\nReply\tMallukas 12. september 2016 at 08:51\nMisasi on bandoo üldse:D\nReply\tGerli 12. september 2016 at 09:18\nMõtlesin Sinu “päevitusi, ujumisriided,bikiinid”?\nAga bandoo bikiinid on need ilma õlapaelteta päevitused ? kui õigesti seletasin.\nReply\tMallukas 12. september 2016 at 09:25\nFeng poest ostsin Saaremaalt, aga Pärnus olla samasuguseid ikka veel müügil 😀\nReply\tEe 12. september 2016 at 08:44\nMaril muidu muud pidukleiti pole v?\nReply\tMallukas 12. september 2016 at 08:50\nSee üldse ta ainuke riideese, mis siis?\nReply\tAnnely B. 12. september 2016 at 10:08\nReply\tAnn 12. september 2016 at 19:33\nHea vastus 😀\nReply\tUrr 12. september 2016 at 09:07\nKui lapsel on olemas üks äärmiselt kaunis kleit siis muidugi tohib seda kanda ainult ühe korra, pärast tuleb see panna kappi seisma ja kanda kõiki teisi kleite ainult ühe korra. Ja hiljem vaadata kapis seisvat iludust ja halada, et juba väike, ei saanudki rohkem kanda. A noh, vähemalt pole saanud keegi ära susata: “lapsel muid kleite polegi vää?”.\nReply\tMallukas 12. september 2016 at 09:27\nMari on seda ikka jõuliselt kanda saanud, juba lausa neljakuusena sai seda kandma hakata 😀\nReply\tAveli 12. september 2016 at 09:33\nHhahhaa, eriti lamp kommentaar 😀\nMallukas, onju Mari ei saagi enam uusi riideid – tema tuba läks nii kalliks, et nüüd aastateks hooleta..:D\nReply\tMallukas 12. september 2016 at 09:43\nKahjuks nii on jah, äkki paar aastat saan veel sedasama kleiti selga suruda, siis vaatame edasi, äkki keegi annetab uue järgmiseks 5ks aastaks.\nReply\tE 12. september 2016 at 10:41\nMa siis kommenteerin veel lambima kommentaari aga ma just avastasin, et mu voodilinas on auk sees, nagu mingi jalkapalli suurune. Kui annetamiseks läheb võtaks ühe voodilina!\nReply\tMa 12. september 2016 at 08:33\nMis kuradi ema nibud??? 😀 Äkki on mul ka??\nKardol ja teine naine? Ei usuks iialgi 😛\nReply\tMallukas 12. september 2016 at 08:42\nSellised suured ja tumedad 😀\nReply\tM 12. september 2016 at 09:03\nIlmselt need suuured ja tumedad niplid on kõigil rasedatel ja emadel 😀\nMul on selline tunne, et varsti mul tiss üleni pruun…\nReply\tAveli 12. september 2016 at 09:32\nMinul ka suured ja tumedad nagu neegril..:D\nReply\tPille 12. september 2016 at 21:42\nNo mina olen neist suurtest ja tumedatest nibudest pääsenud. Mul on tissid nagu poleks iial rase olnud ega imetanud.\nReply\tMa 12. september 2016 at 13:47\nMul on ka sellised 😀 Mees just laup hommikul ytles seda mulle. Ma teadsin, et nad on suuremaks ja tumedamaks läinud natuke, aga tuleb välja, et hoopis palju-palju 😀\nReply\te.m. 12. september 2016 at 08:26\nMiks mitte Sinust midagi sellist oodata? Tegid ju Triinule väga armsa üllatuse, millega ka natukene vaeva pidid nägema.\nAga väga armsad sõbrannad!


Algas fotokonkurss “Meie Risti” – Külauudised\nOodatakse pilte, mis kujutavad kohalikke inimesi, tegevusi, sündmusi, loodust, vaatamisväärsusi, huvitavaid objekte ja kohti nii, et pilt oleks äratuntavalt Risti alevikust.\nVõib esitada nii tava- kui digikaameraga pildistatud must-valgeid või värvifotosid digitaalsel kujul. Võistlusfoto peab olema hea kvaliteediga nii, et seda oleks võimalik hiljem vähemalt A4 formaadis välja trükkida. Üks autor võib esitada kuni 10 fotot.\nKonkursile esitatud fotode puhul hinnatakse väljendusrikkust ja emotsionaalsust ning kunstlilist ja tehnilist taset, aga ka headest pildistamistavadest kinnipidamist. Arvestatakse dünaamikat, kompositsiooni ja uudsust. Komisjonil on õigus konkursilt eemaldada tööd, mis ei haaku konkursi teemaga, ei ole korrektselt vormistatud või kus osaleja on esitanud valeandmeid.\nFotode laekumise viimane kuupäev on 15.oktoober 2011.a.\nAuhinnad – I koht – 150 eurot, II koht – 100 eurot, III koht – 75 eurot\nLisainfo Risti Vallavalitsus.\nTel. 4735054 Ülle\nEelmine Eelmine postitus: Palade kooli õpetaja tutvustab täna oma uut raamatut\nJärgmised Järgmine postitus: Tartus toimub nädalalõpus Eesti segakooride võistulaulmine “Tuljak”


Vannitamine - Perekooli Foorum\nEsileht › Beebi ja mitmikud › Vannitamine\nKas te vannitate iga õhtu enne magamaminekut oma 0-6k vanust beebit? Või ainult pesupäeval 2-3x nädalas.\nU 2x nädalas, mõnikord harvem. Beebi ei ole eriline vannifänn.\nEi. Mul on kaks last ja pole sellest pidevast vannitamisest kunagi aru saanud. Korra-paar nädalas on mitte-liikuvale beebile täiesti piisav. Kus ta ikkq nii mustaks saab, et kogu aeg pesta on vaja. 😀 Muidugi, kui laps sellest pigem rõõmu tunneb ja see mängu eest on, siis on teine asi.\nKui laps juba ise väljas (liiva, mulla, muru jms sees) liikuma hakkab, siis on tihedam vannitamine muidugi vajalik 🙂\nEi viitsi. Vannitan 1-2x nädalas. Kipub pigem 1x olema.\nBeebi 11kuune, vannitan ka kord nädalas. Väiksemana talle väga ei meeldinud, ja polnud väga vajadust ka, ei määrinud ta end ju kuskil. Nüüd kui jalad alla on saanud, siis peseme õhtuse näo-ja kätepesu ajal jalgu ka. Muidugi kui mökerdab end millegagi kokku (muld/liiv vmt), siis ikka läheb vanni.\nMina vannitasin ka 2x nädalas lapsi. Igaõhtune pesu tuli hiljem, kui laps juba end õues muru sees määris, nt suvel käputas ringi jne.\nEsimesel lapsel oli kergelt atoopiline nahk ja veel üleaastaseltki pesin igaõhtuselt tuššiga ainult altpoolt naba, vannitasime 1x nädalas. Umbes 2,5 sai naha korda.\nkui ikka veekindel tušš, peab jah aastaid küürima, et nahk korda saada 😉\n2 last, mõlemat 1.eluaastal igaõhtuselt vannitanud. Alguses gaasivalude leevendamiseks ja tõi rahulikuma une, peale pooleaastaseks saamist lihtsalt seetõttu, et oli rutiiniks saanud ja mõlemale lapsele meeldis vees pladistada. Vannitasin lihtsalt vees, pesuvahendiga sai 1-2korda nädalas pestud.\nEsialgu kusagil üle päeva aga 2-kuuselt tekkis atoopiline dermatiit ja siis tuli jälgida ranget reziimi, kus sai vaid kord nädalas vannitada. Muidu oli laps kärnas ja punane.\nPealegi mina täheldasin oma lapse pealt seda, et vannipäevadel oli lapsel väga keeruline uinuda ja uni oli rahutu. Ilmselt liigselt stimuleeris.\nVannitan ülepäeva, 3-4 korda nädalas. Suvel palavate ilmadega iga päev\nIga õhtu jah, siiani, laps 1a 2 k. Soe vann on pigem unerituaal, rahustamiseks.\nOhei nii mustaks ta ka päevaga ei saa, et peaks iga õhtu tegema. Pigem ikka paar korda nädalas.\nBeebi nahk on väga õrn ja tihe vannitamine kuivatab seda (eriti talvisel ajal). Meie vannitasime alla 6-kuust korra nädalas. Ringi ta ju ei liikunud, mustaks ega higiseks ei saanud. Natuke suuremana kui juba vees pladistada oskas ja ise vanni nautis, siis iga kahe-kolme päeva tagant. Ühtegi pesuvahendit (seepi, shampooni vms) pole siiani kasutanud, laps üle aasta.\nOtsusta oma lapse järgi, kas meeldib või ei. Minu laps nautis vanni ja see on olnud sünnist saati (3,5a) isa ja lapse ühine aeg. Esimesel nädalal olin julgestuseks juures ja korra nädalas käisin esimesel poolaastal neid 5 min segamas ehk pesemas (kahekesi lihtsam).\nSõbranna laps vihkab vannitamist ja teda piinatakse sellega ainult vajadusel.\nVannitasin igal õhtul, sest vesi on lapsele loomulik keskkond. Lapsele meeldis, eriti meeldis ujutamine. Siiani peseb igal õhtul ja mingit protesti ei ole. Laps nüüd ligi 3a.\nIga päev ei vannitanud, aga veega loputasin üle küll iga päev. Ise ka ei tahaks päevase ihuga magama minna? 🙂


Redaktsiooni kehtivus: 21.06.2001 - 12.09.2001\n(3) Linnavolikogu valib linnavolikogu esindajad Vabariigi Presidendi valimiskogusse, linnavolikogu esindaja maavanema kandidatuuri kooskõlastamiseks ning Tallinna Linnakohtu kaasistujad vastava seaduse alusel linnavolikogu poolt kehtestatud korras. Esindajad Eesti Linnade Liidu esindajate kogusse valitakse Eesti Linnade Liidu põhikirja alusel linnavolikogu poolt kehtestatud korras.\n1) linnavolikogu, linnavolikogu kantselei, linnavalitsuse, linnakantselei, linnavalitsuse ametite, linnaosade halduskogude, linnaosade valitsuste, linna ametiasutuste hallatavate asutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osatähtede ainuomanikuks on Tallinn, pitsatitel ja dokumendiplankidel ning linnakantselei osakondade dokumendiplankidel;\n(3) Teenetemärk võidakse anda Eesti kodanikele või välismaalastele. Välismaalaste all mõeldakse nii välisriigi kodanikke kui ka kodakondsuseta isikuid.\n(4) Taotlusi teenetemärgi andmiseks on õigus esitada linnavolikogu komisjonidel, fraktsioonidel, linnavolikogu liikmetel, linnavalitsuse liikmetel ning linna ametiasutustel. Taotlused esitatakse kirjalikult linnavalitsusele iga aasta 24. jaanuariks. Taotluses tuuakse ära teenetemärgi kandidaadi ees- ja perekonnanimi, sünnipäev, -kuu ja -aasta, elukoht, elukutse või amet, töö- või teenistuskoht, kodakondsus ning teenete kirjeldus. Iga taotluse esitaja võib esitada kuni kaks kandidaati.\n(5) Linnavalitsus esitab oma ettepanekud teenetemärkide kandidaatide kohta, mis on eelnevalt läbi arutatud linnavalitsuse istungil ja talle tähtajaks saabunud nõuetekohaselt vormistatud taotlused linnavolikogule.\n(7) Teenetemärk antakse autasustatavale kätte reeglina Eesti Vabariigi aastapäeva eel linnapea poolt Tallinna Raekojas.\n(8) Teenetemärgi kandmise õigust tõendab vastav diplom, mis kirjutatakse alla linnapea poolt ja antakse kätte koos teenetemärgiga.\n(9) Teenetemärgiga autasustatute nimed koos teenete kirjeldusega kantakse linnavolikogu otsuse alusel teenetemärkide kavaleride raamatusse.\n(11) Teenetemärgi kandmisel koos riiklike au- ja teenetemärkidega juhindutakse Teenetemärkide seadusest, Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud Au- ja teenetemärkide kandmise korrast ja muudest riigi õigusaktidest.\n(Tvk m 08.04.1999 nr 9 jõust. 01.05.1999)\n(1) Tallinna vapimärk (edaspidi vapimärk) on Tallinna linna autasu, mis antakse füüsilistele isikutele linnapoolse erilise austusavaldusena.\n(2) Vapimärk koosneb kahest teineteise peale paigutatud georgi ristist (käppristist). Alumine rist on sinine, pealmine pikem ja kitsam rist on valge ja selle keskmes asub valge vääriskivi (teemandi asendaja). Risti kohal on Tallinna täisvapp. Vapimärgi tagaküljele on graveeritud märgi number ja märgi andmise aasta. Märk on valmistatud hõbedast, viimistletud kulla ja kuumemailiga. Vapimärgi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas 5.\n(3) Vapimärk võidakse anda Eesti kodanikele või välismaalastele. Välismaalaste all mõeldakse nii välisriigi kodanikke kui ka kodakondsuseta isikuid.\n(4) Taotlusi vapimärgi andmiseks on õigus esitada linnavolikogu komisjonidel, fraktsioonidel, linnavolikogu liikmetel, linnavalitsuse liikmetel ning linna ametiasutustel. Taotlused esitatakse kirjalikult linnavalitsusele. Taotluses tuuakse ära vapimärgi kandidaadi ees- ja perekonnanimi, sünnipäev, -kuu ja -aasta, elukoht, elukutse või amet, töö või teenistuskoht, kodakondsus ning teenete kirjeldus.\n(5) Linnavalitsus esitab oma ettepanekud vapimärgi kandidaatide kohta, mis on eelnevalt läbi arutatud linnavalitsuse istungil, ja talle saabunud nõuetekohaselt vormistatud taotlused linnavolikogule.\n(7) Vapimärk antakse autasustatavale kätte linnapea poolt reeglina Tallinna Raekojas.\n(8) Vapimärgi kandmise õigust tõendab vastav tunnistus, mis kirjutatakse alla linnapea poolt ja antakse kätte koos vapimärgiga.\n(9) Vapimärgiga autasustatute nimed kantakse Tallinna vapimärkide kavaleride raamatusse.\n(10) Vapimärki võib kanda üksnes isik, kellele vapimärk on antud. Vapimärki kantakse linnalipu värvides muareesiidist õlalindi küljes vasakul puusal. Meeste õlalindi laius on 105 mm ja naiste õlalindi laius on 64 mm. Originaalsuuruses vapimärgi asemel võib kanda vapimärgi miniatuuri, rosetti või lindilõiget.\n(11) Vapimärgi kandmisel koos riiklike au- ja teenetemärkidega\njuhindutakse Teenetemärkide seadusest, Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud Au- ja teenetemärkide kandmise korrast ja muudest riigi õigusaktidest.\n§ 13 Linnapea ametikett\n7) esitada linnavolikogu istungil arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele;\n8) kuuluda halduskogu koosseisu käesoleva põhimääruse § 88 sätestatud korras;\n11) saada hüvitust linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning linnavolikogu tööst osavõtu eest linnavolikogu kehtestatud määras ja korras.\n(5) Linnavolikogu liige ei tohi osa võtta linnavolikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 25 lõikele 1.\n(7) Linnavolikogu liige on kohustatud:\n1) esitama majanduslike huvide deklaratsiooni korruptsioonivastases seaduses sätestatud korras;\n2) saatma linnasekretärile kolme tööpäeva jooksul vastava avalduse ja ärakirja dokumendist, millega ta nimetati valla- või linnaametnikuks Tallinnas või mõnes teises vallas või linnas, valiti vallavanemaks või linnapeaks, kinnitati või nimetati valla- või linnavalitsuse liikmeks mõnes teises vallas või linnas.\n(1) Linnavolikogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega seoses:\n4) nimetamisega kohtunikuks;\n5) tahtliku kuriteo eest süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega;\n6) jõustunud kohtuotsusega, millega tühistati Tallinna Linna Valimiskomisjoni (edaspidi valimiskomisjon) otsus tema registreerimise kohta linnavolikogu liikmeks;\n7) teovõimetuks tunnistamisega;\n(2) Linnasekretär saadab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 1 sätestatud asjaolude teatavaks saamisest vastava teate valimiskomisjonile.\n(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 sätestatud juhul esitab linnavolikogu liige vastava avalduse linnasekretärile, kes saadab selle hiljemalt kolme tööpäeva jooksul kättesaamisest arvates linnavolikogule.\n(4) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 3 sätestatud asjaolust teatab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul linnasekretärile vastava registri pidaja.\n(5) Linnasekretär saadab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 3, 4 ja 8 sätestatud asjaolude teatavaks saamisest vastava teate linnavolikogule.\n(6) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 5-7 sätestatud juhtudel saadab linnasekretär Tallinna Linnakohtust saabunud vastava kohtuotsuse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul selle kättesaamisest arvates linnavolikogule.\n(1) Linnavolikogu liikme volituste peatumine tähendab linnavolikogu liikme ajutist vabanemist linnavolikogu liikme ülesannete täitmisest.\n(2) Linnavolikogu liikme volitused peatuvad:\n1) valimisega Vabariigi Presidendiks, nimetamisega Vabariigi Valitsuse liikmeks, riigisekretäriks, riigikontrolöriks, õiguskantsleriks või maavanemaks;\n2) nimetamisega prokuröriks,\n3) valimisega vallavanemaks või linnapeaks, kinnitamisega valla- või linnavalitsuse liikmeks;\n4) nimetamisega valla- või linnaametnikuks;\n5) asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistuses;\n6) tema suhtes tõkendina vahi alla võtmise kohaldamisega üle kolme kuu;\n7) tööülesannete, õpingute tõttu või muul põhjusel, mis takistab linnavolikogu istungitel osalemist vähemalt kolme järjestikuse kuu ulatuses.\n(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 sätestatud piirang ei kehti linnavolikogu uude koosseisu valitud eelmise koosseisu linnapea ja linnavalitsuse liikmete suhtes, kes on esitanud lahkumispalve, kuid jätkavad oma tegevust kuni linnavolikogu poolt uue linnavalitsuse kinnitamiseni.\n(4) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 1 ja 2 sätestatud asjaolusid kinnitava dokumendi saamisel, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul pärast Riigi Teatajas avaldamist saadab linnasekretär vastava teate linnavolikogule.\n(5) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 nimetatud asjaolust teavitab linnavolikogu liige linnasekretäri ise juhul, kui ta on valitud mõne teise valla või linna vallavanemaks või linnapeaks või kinnitatud mõne teise valla- või linnavalitsuse liikmeks.\n(6) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 4 sätestatud juhul saadab linnasekretär linnavolikogu liikme vastava avalduse ja dokumendi ärakirja hiljemalt kolme tööpäeva jooksul nende kättesaamisest arvates linnavolikogule.\n(7) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 5 ja 7 sätestatud juhul esitab linnavolikogu liige vastava avalduse linnasekretärile, kes saadab selle hiljemalt kolme tööpäeva jooksul kättesaamisest arvates linnavolikogule.\n(8) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 6 sätestatud juhul saadab linnasekretär hiljemalt kolme tööpäeva jooksul vastava kohtumääruse kättesaamisest arvates selle linnavolikogule.\n(1) Ennetähtaegselt lõppenud või peatunud volitustega linnavolikogu liikme asemele asub linnavolikogu asendusliige.\n(2) Valimiskomisjon registreerib linnavolikogu asendusliikmed, lähtudes kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 39 6. või 12. lõikes sätestatud põhimõttest, ja saadab nende nimekirja linnavolikogu esimehele.\n(3) Asendusliige on esimene sama erakonna või valimisliidu valimata jäänud kandidaat, kes kandideeris samas valimisringkonnas, milles kandideeris asendatav linnavolikogu liige. Kui esimene valimata jäänud kandidaat loobub, on asendusliikmeks järgmine sama erakonna või valimisliidu samas valimisringkonnas valimata jäänud kandidaat. Kui kaks või enam sama erakonna või valimisliidu kandidaati said valimistel võrdselt hääli, saab asendusliikmeks valimisringkonna kandideerijate nimekirjas tagapool olnud isik.\n(4) Kui asendatav linnavolikogu liige kandideeris üksikkandidaadina või kui selles valimisringkonnas samal erakonnal või valimisliidul rohkem asendusliikmeid ei ole, saab linnavolikogu liikmeks asendusliige, kes on määratud erakondade ja valimisliitude vahel jaotatud lisamandaadi alusel, mille on registreerinud valimiskomisjon.\n(5) Kui valimisringkonna kandideerijate nimekirjas on ainult üksikkandidaadid, on asendusliikmeteks samas valimisringkonnas valimata jäänud üksikkandidaadid. Kui esimene valimata jäänud üksikkandidaat astub tagasi, on asendusliikmeks järgmine valimata jäänud üksikkandidaat.\n(6) Linnavolikogu liikme volitused peatuvad või lõpevad ning asendusliikme volitused linnavolikogu liikmena algavad linnavolikogu või valimiskomisjoni otsuse jõustumise hetkest.\n(7) Linnavolikogu liikme volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena määratud asendama linnavolikogu liiget selle valimisringkonna sama erakonna või valimisliidu kandidaatide hulgast. Linnavolikogu liikme volitused taastuvad ja asendusliikme volitused lõpevad linnavolikogu otsuse jõustumise hetkest.\n(8) Valimiskomisjon saadab oma otsused linnasekretärile.\n(9) Kui linnavolikogu liikmete arv langeb käesoleva põhimääruse § 37 11. lõikes osutatud tegutsemiseks vajaliku miinimumini või alla selle, korraldatakse linnavolikogu koosseisu puudu olevate liikmete valimiseks täiendavad valimised.\n1) linna eelarve vastuvõtmine ja muutmine ning selle täitmise aruande kinnitamine ning audiitori määramine;\n6) linnavara valitsemise, kasutamise ja käsutamise korra kehtestamine;\n7) Tallinna arengukava vastuvõtmine ja muutmine;\n8) laenude ja teiste varaliste kohustuste võtmine,\n10) taotluse esitamine või arvamuse andmine linna piiride või linna nime muutmiseks ning sellega seotud varaliste või muude vaidluste lahendamiseks;\n13) valimisringkondade arvu, piiride ja ühtse numeratsiooni ning igas valimisringkonnas mandaatide arvu määramine, valimiskomisjoni ja jaoskonnakomisjoni moodustamine;\n19) linnapeale ja palgalistele linnavalitsuse liikmetele töötasu määramine ning teistele linnavalitsuse liikmetele hüvituse maksmise otsustamine ja selle suuruse määramine;\n22) linnavolikogu liikmetele linnavolikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning linnavolikogu tööst osavõtu eest hüvituse suuruse ja maksmise korra kehtestamine;\n26) Tallinna Linnakohtu kaasistujate valimine;\n28) maavanema kandidatuuri kooskõlastamiseks linnavolikogu esindaja valimine;\n29) Tallinna ehitusmääruse kinnitamine, muutmine ja tühistamine;\n31) üldplaneeringu algatamine, kehtestamine ja tühistamine;\n32) üldplaneeringu projekti vastuvõtmine ja avaliku väljapaneku väljakuulutamine;\n33) detailplaneeringu kehtestamine ja tühistamine;\n35) linnaametnikele sotsiaalsete garantiide kehtestamine;\n36) linna ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärade ja palgatingimuste kinnitamine;\n(2) Seadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi otsustab linnavolikogu, kes võib delegeerida nende küsimuste lahendamise linnavalitsusele.\n(3) Linnavolikogu võib delegeerida linnavalitsusele muudatuste tegemise aasta jooksul ametiasutuste struktuuris ja teenistujate koosseisus linnavolikogu poolt kinnitatud teenistujate üldarvu ja palgafondi piires.\n(1) Isikuvalimistel ülesseatud kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab linnavolikogu avalikul hääletamisel. Vastavalt ülesseadmise järjekorrale antakse igale kandidaadile registreerimisnumber. Kandidaatide nimed koos registreerimisnumbritega pannakse välja hääletamiskabiinides ja istungite saalis.\n(2) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmeline hääletamiskomisjon, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Hääletamiskomisjoni ei valita ülesseatud kandidaate. Hääletamiskomisjon valmistab ette ning viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta.\n(3) Enne hääletamise väljakuulutamist tutvustab linnavolikogu kantselei vastav ametnik linnavolikogu liikmetele hääletamise ning hääletamis- ja valimistulemuste kindlakstegemise korda. Hääletamise kuulutab välja istungi juhataja. Hääletamise läbiviimiseks kuulutatakse istungil välja vaheaeg.\n(4) Hääletamiskomisjon kontrollib valimiskasti ja pitseerib selle. Hääletamiskomisjon annab linnavolikogu liikmele hääletamiskomisjoni esimehe allkirjaga hääletamissedeli ja ümbriku. Hääletamissedel antakse allkirja vastu hääletamissedelite väljaandmiseks koostatud linnavolikogu liikmete nimekirja alusel.\n(5) Hääletamissedel täidetakse hääletamiskabiinis. Hääletav linnavolikogu liige märgib sedelile oma otsustuse ja paneb hääletamissedeli hääletamiskabiinis ümbrikku. Ümbriku võib kinni kleepida. Hääletamiskomisjoni liige paneb ümbrikule linnavolikogu pitsati jäljendi ning hääletav linnavolikogu liige laseb ümbrikus hääletamissedeli isiklikult valimiskasti.\n(6) Kui hääletamissedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist, on linnavolikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada hääletamiskomisjonilt uus hääletamissedel, mille kohta tehakse nimekirja vastav märge.\n(7) Kui kandidaate on ühele kohale üles seatud mitu, on hääletamissedelil lahter, kuhu linnavolikogu liige märgib selle kandidaadi registreerimisnumbri, kelle poolt ta hääletab.\n3) kui hääletamissedelil puudub hääletamiskomisjoni esimehe allkiri või ühes ümbrikus on mitu hääletamissedelit või ümbrikul ei ole linnavolikogu pitsati jäljendit.\n(8) Kui üles on seatud üks kandidaat, on hääletamissedelil kandidaadi nimi ning kandidaadi nime järel lahtrid märkustega poolt ja vastu. Hääletav linnavolikogu liige märgib hääletamissedeli vastavasse lahtrisse oma poolt- või vastuhääle ristiga.\nKehtetu on hääletamissedel või kandidaadile antud hääl, kui:\n2) kui hääletamissedelil puudub hääletamiskomisjoni esimehe allkiri või ühes ümbrikus on mitu hääletamissedelit või ümbrikul ei ole linnavolikogu pitsati jäljendit.\n(9) Kui hääletamissedel ei ole täidetud nõuetekohaselt, kuid sellel on arusaadavalt märgitud, kelle poolt linnavolikogu liige hääletas, loetakse hääletamissedel või kandidaadile antud hääl kehtivaks. Kahtluse korral otsustab hääletamissedeli kehtivuse hääletamiskomisjon hääletamise teel.\n(10) Hääletamiskomisjon loeb hääled kohe pärast hääletamise lõppemist. Hääletamiskomisjon teeb kindlaks:\n(11) Hääletamistulemuste kohta koostab hääletamiskomisjon protokolli, millele kirjutavad alla kõik hääletamiskomisjoni liikmed. Hääletamiskomisjoni liikmel on õigus kanda protokolli oma eriarvamus hääletamiskomisjoni töö kohta. Hääletamiskomisjoni protokolli loeb ette hääletamiskomisjoni esimees ja esitab selle istungi juhatajale.\n(12) Linnavolikogu liikmel on õigus esitada kirjalik motiveeritud protest hääletamise korraldamise ja hääletamistulemuse kindlakstegemise korra rikkumise kohta koheselt istungil. Protesti rahuldamise otsustab linnavolikogu avalikul hääletamisel.\n(13) Kui ükski kandidaatidest ei osutunud valituks, kantakse vastav märge linnavolikogu istungi protokolli, seatakse uuesti üles kandidaadid ja viiakse läbi uus hääletamine. Linnavolikogu vastava otsustuse alusel viiakse uus hääletamine läbi samal linnavolikogu istungil. Otsustus fikseeritakse istungi protokollis.\n(14) Valimistulemused vormistatakse linnavolikogu otsusega.\n(15) Käesolevas paragrahvis reguleerimata protseduuriküsimusi otsustab linnavolikogu hääletamise teel. Nimetatud linnavolikogu otsustused kantakse linnavolikogu istungi protokolli.\n4) esitab linnavolikogule kinnitamiseks linnavolikogu kantselei struktuuri, koosseisu ja palgamäärad ja palgatingimused;\n7) annab välja käskkirju linnavolikogu töö korraldamiseks;\n(2) Linnavolikogu esimees määrab enda äraolekul ühe aseesimeestest käskkirjaga enda asendajaks. Juhul, kui linnavolikogu esimees ei saa oma ülesandeid istungil täita enesetaanduse või mõne muu põhjuse tõttu, määrab ta asendaja suuliselt.\n(4) Hääletamise ja hääletamistulemuste kindlakstegemine linnavolikogu esimehe valimisel toimub käesoleva põhimääruse § 28¹ sätestatud korras.\n30¹. Linnavolikogu aseesimehe (aseesimeeste) valimise kord\n(1) Linnavolikogu võib moodustada nii alatisi kui ka ajutisi komisjone. Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe (aseesimehed) valib linnavolikogu oma liikmete hulgast vastavalt §-le 31¹.\n(2) Linnavolikogu komisjoni koosseisu kinnitab ja teeb selles muudatusi linnavolikogu komisjoni esimehe esildisel. Vähemalt ühe linnavolikogu komisjoni liikme esitab linnavalitsus. Komisjoni sekretäri kinnitab linnavolikogu esimees. Üle poole linnavolikogu komisjoni liikmetest peavad olema linnavolikogu liikmed.\n(3) Linnavolikogu moodustab revisjonikomisjoni, rahanduskomisjoni, linnamajanduskomisjoni, linnavarakomisjoni, sotsiaalhoolekande- ja tervishoiukomisjoni, haridus- ja kultuurikomisjoni ja tarbijakaitsekomisjoni ning võib moodustada teisi alatisi komisjone. Alatise komisjoni pädevus määratakse kindlaks linnavolikogu komisjoni põhimääruses, mille kinnitab linnavolikogu.\n(4) Linnavolikogu alatine komisjon:\n3) algatab linnavolikogu määruste ja otsuste eelnõusid;\n4) annab arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud Tallinna õigusaktide eelnõude kohta;\n5) kontrollib linnavolikogu määruste ja otsuste täitmist;\n6) võib teha ettepanekuid linnaeelarve koostamise ja eelarve projekti kohta.\n(5) Ühekordsete ülesannete täitmiseks võib linnavolikogu moodustada ajutisi komisjone või töörühmi. Linnavolikogu õigusaktis, millega moodustatakse ajutine komisjon või töörühm, sätestatakse selle koosseis, volituste ulatus ja kestus.\n(6) Linnavolikogu komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks linnavolikogu ja linnavolikogu esimees.\n(7) Linnavolikogu komisjoni töövormiks on koosolek. Alatise komisjoni korraline koosolek toimub kord kahe nädala jooksul linnavolikogu esimehe poolt määratud nädalapäeval ja kellaajal. Korralise koosoleku mittetoimumisest teatatakse komisjoni liikmetele. Alatise komisjoni erakorralise koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees või tema äraolekul aseesimees omal algatusel või ¼ komisjoni liikmete kirjalikul nõudel.\n(8) Linnavolikogu komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool linnavolikogu komisjoni koosseisust, sealhulgas komisjoni esimees või aseesimees. Linnavolikogu komisjon võtab otsuseid vastu poolthäälte enamusega. Linnavolikogu komisjon kuulab vajadusel ära linnavolikogu vastava ala nõuniku ja õigusnõuniku seisukoha arutatava küsimuse kohta.\n(9) Linnavolikogu esimees määrab üldjuhul linnavolikogu õigusakti eelnõule juhtivkomisjoni. Juhtivkomisjon on alatine komisjon, kes korraldab antud eelnõu menetlemist linnavolikogus. Juhtivkomisjon peab kolme nädala jooksul peale määramist esitama kas:\n(10) Linnavolikogu komisjoni otsustused protokollitakse ja vormistatakse 3 tööpäeva jooksul ning neile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Protokollidega on võimalik tutvuda linnavolikogu kantseleis. Linnavolikogu komisjoni otsustus saadetakse linnavolikogu õigusaktide eelnõu esitajale ja juhtivkomisjonile. Komisjoni liikmetel ja isikutel, kellesse puutuvaid küsimusi käsitleti, on õigus saada hiljemalt 7 päeva jooksul väljavõte protokollist.\n(11) Linnavolikogu komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga linnavolikogu määruste ja otsuste või linnavalitsuse määruste ja korralduste vastuvõtmisel. Alatine komisjon esitab üks kord aastas linnavolikogu esimehele kirjaliku aruande tehtud tööst, mille avalikustamise korraldab linnavolikogu kantselei.\n(12) Linnavolikogu komisjonil on õigus kaasata oma tegevusse asjatundjaid ja teha linnavolikogu kantseleile ettepanekuid ekspertiisi tellimiseks ning saada linnavalitsuse liikmetelt, linna ametiasutustelt komisjoni tööks vajalikku informatsiooni. Vastavat tööd korraldab komisjoni esimees koostöös linnavolikogu kantselei juhatajaga.\n(13) Komisjoni liikmete, v.a. linnavalitsuse ja linnavolikogu kantselei ametnike, osalemine koosolekul hüvitatakse linnavolikogu poolt ettenähtud korras. Kui linnavolikogu kantselei ja linnavalitsuse ametnikele tehakse kohustuslikuks osalemine linnavolikogu või linnavolikogu komisjoni töös väljaspool tööaega, hüvitatakse neile osalemine linnavolikogu poolt sätestatud korras.\n(14) Linnavolikogu komisjoni liige võib isikliku avalduse alusel igal ajal tagasi astuda. Linnavolikogu komisjoni liikme volitused lõpevad linnavolikogu vastava otsuse tegemise hetkest.\n§ 31¹. Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valimise kord\n(1) Linnavolikogu valib linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe linnavolikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel. Linnavolikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valimised korraldatakse eraldi.\n(2) Linnavolikogu otsustab linnavolikogu komisjoni aseesimeeste arvu.\n(3) Iga komisjoni esimehe või aseesimehe valimisel on igal linnavolikogu liikmel üks hääl.\n(4) Hääletamise võib korraldada samaaegselt mitme erineva linnavolikogu komisjoni esimehe või aseesimehe valimisel. Sel juhul on igal linnavolikogu liikmel hääli vastavalt valitavate komisjonide esimeeste või aseesimeeste arvule.\n(5) Linnavolikogu komisjoni esimehe kandidaadi võib üles seada linnavolikogu fraktsioon või linnavolikogu liige. Linnavolikogu komisjoni aseesimehe kandidaadi esitab komisjoni esimees. Kandidaatide ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek istungi juhatajale. Kui hääletamine korraldatakse samaaegselt mitme erineva komisjoni esimehe või aseesimehe valimisel, suletakse kandidaatide nimekiri iga komisjoni osas eraldi.\n(6) Kui hääletamine korraldatakse mitme erineva komisjoni esimehe või aseesimehe valimisel üheaegselt, kantakse tekst ühele hääletamissedelile. Hääletamissedeli tekstist peab nähtuma, millise komisjoni esimeest või aseesimeest valitakse. Hääletamissedelite kehtetuks tunnistamise reegleid arvestatakse iga komisjoni esimehe ja aseesimehe valimisel eraldi.\n(7) Hääletamise ja hääletamistulemuste kindlakstegemine toimub käesoleva põhimääruse § 28¹ sätestatud korras.\n(8) Linnavolikogu komisjoni esimeheks või aseesimeheks osutub valituks kandidaat, kes saab hääletamisest osa võtnud linnavolikogu liikmete poolthäälte enamuse.\n(1) Linnavolikogu moodustab oma volituste ajaks linnavalitsuse tegevuse kontrollimiseks vähemalt kolmeliikmelise linnavolikogu revisjonikomisjoni (edaspidi revisjonikomisjon).\n(2) Revisjonikomisjoni esimees, aseesimees (aseesimehed) ja liikmed valitakse linnavolikogu liikmete hulgast salajasel hääletamisel.\n(3) Revisjonikomisjoni esimees ja aseesimees (aseesimehed) valitakse käesoleva põhimääruse §-s 31¹ sätestatud korras.\n(6) Revisjonikomisjoni liikme kandidaadi võib üles seada linnavolikogu fraktsioon või linnavolikogu liige. Kandidaatide ülesseadmise kohta esitatakse kirjalik ettepanek revisjonikomisjoni esimehele, kes esitab linnavolikogu istungil kandidaadid nimekirja kandmiseks. Kandidaatidest koostatakse nimekiri. Nimekirja sulgemise otsustab linnavolikogu avalikul hääletamisel.\n(8) Hääletamise ja hääletamistulemuste kindlakstegemine revisjonikomisjoni liikme valimisel toimub käesoleva põhimääruse § 28¹ lõigetes 2-6, 8-12 ja 14-15 sätestatud korras.\n1) revisjonikomisjoni liige lahkub revisjonikomisjonist isikliku avalduse alusel;\n3) revisjonikomisjoni liikme surma korral.\n(1) Revisjonikomisjoni töö toimub käesoleva põhimääruse § 31 lõigetes 3, 4 ja 6-14 sätestatud alustel ja korras.\n(2) Revisjonikomisjon kontrollib käesoleva põhimääruse §-s 33 ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras:\n3) linna asutuste raamatupidamise õigsust ja linna ametiasutuste hallatavatesse asutustesse paigutatud linnavara kasutamise sihipärasust;\n(3) Revisjonikomisjon peab enne linna eelarve täitmise aruande kinnitamist linnavolikogule oma töö tulemustest aru andma ning esitama märkused ja ettepanekud puuduste kõrvaldamiseks.\n(1) Revisjonikomisjon kontrollib käesoleva põhimääruse § 321 2.lõikes sätestatud valdkondades linnavalitsuse ja linna asutuste tööd linnavolikogu poolt kinnitatud kontrollimiste plaani ja linnavolikogu ning revisjonikomisjoni otsuste alusel.\nTvk m 14.06.2001 nr 30 jõust. 21.06.2001)\n(2) Kontrollimisi viivad läbi revisjonikomisjoni liikmed, kaasates kooskõlastatult linnavolikogu kantseleiga linnavolikogu kantselei ametnikke, koosseisuväliseid eksperte ja asjatundjaid.\n(6) Avastatud puudustest ja nende kõrvaldamise ettepanekutest teatab revisjonikomisjon kirjalikult linnavalitsusele, kes võtab kümne päeva jooksul pärast revisjoniakti saamist seisukoha, ning esitab selle koos aktiga linnavolikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta. Linnavolikogu õigusakti eelnõu esitab revisjonikomisjon.\n(7) Kontrollimiste läbiviimise üksikasjalikum kord sätestatakse revisjonikomisjoni põhimääruses ja linnavolikogu vastava määrusega.\n(2) Linnavolikogu eestseisusesse kuuluvad hääleõigusega linnavolikogu esimees või tema asendaja, linnavolikogu aseesimehed, fraktsioonide ja alatiste komisjonide esimehed ning linnaosade halduskogude esimehed.\n(1) Kaks või enam linnavolikogu liiget võivad moodustada linnavolikogu fraktsiooni. Linnavolikogu liige võib kuuluda ainult ühte fraktsiooni.\n(Tvk m 16.12.1999 nr 41 jõust. 21.12.1999;\n(3) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsiooni koosseisust, informeerides sellest kirjalikult fraktsiooni ja linnavolikogu esimeest, kes teeb selle teatavaks linnavolikogu istungil. Kui fraktsiooni liige lahkub fraktsioonist, ei ole tal õigust astuda linnavolikogu mõne teise fraktsiooni liikmeks. Fraktsiooni liikme võib fraktsioonist välja arvata kõigi ülejäänud fraktsiooni liikmete ühisel otsusel, mis on nende kõigi poolt allkirjastatud. Vastav otsus edastatakse linnavolikogu esimehele, kes teeb selle teatavaks linnavolikogu istungil.\n6) esitada linnavolikogu istungil arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele;\n(2) Linnavolikogu istungi kutsub kokku linnavolikogu esimees või tema asendaja. Linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja seda juhatab kuni linnavolikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.\nTvk m 12.06.1997 nr 28 jõust. 01.07.1997;\nTvk m 10.06.1999 nr 17 jõust. 17.10.1999;\n(4) Kutse linnavolikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused, tehakse linnavolikogu liikmetele teatavaks linnavolikogu kantselei kaudu vähemalt neli päeva enne linnavolikogu istungit ning kutse avaldatakse vähemalt üks päev enne linnavolikogu istungit ajalehes, milles linnavolikogu avaldab oma ametlikke teateid.\n(1) Linnavolikogu istungit juhatab linnavolikogu esimees. Linnavolikogu esimehe äraolekul juhatab linnavolikogu istungit esimehe poolt käskkirjaga määratud üks aseesimeestest. Kui linnavolikogu esimees ei saa istungit juhatada enesetaanduse või mõne muu põhjuse tõttu, määrab ta asendaja suuliselt.\n(6) Linnavolikogu istungist võtavad osa linnavolikogu liikmed, linnapea või tema asendaja, linnavalitsuse liikmed, linnavolikogu kantselei juhataja, linnavolikogu nõunikud ja teised istungile kutsutud isikud. Kinnisest istungist võtavad osa linnavolikogu liikmed ja linnapea või tema asendaja. Linnavalitsuse liikmete ja ametnike osavõtu kinnisest istungist otsustab linnavolikogu istungi juhataja ettepanekul.\n(8) Hääletamine linnavolikogus on avalik, v.a. isikuvalimised. Avalikul hääletamisel kasutatakse elektroonilist hääletamissüsteemi. Linnavolikogu liikmel on õigus nõuda koheselt istungil avaliku hääletamise tulemuste lisamist istungi protokollile.\n(8¹) Elektroonilise hääletamissüsteemi rikke korral ning juhul, kui linnavolikogu istung ei toimu linnavolikogu istungite saalis, hääletatakse käetõstmisega. Sel juhul võib linnavolikogu liige taotleda nimelist hääletamist, kui tema ettepanekut toetab vähemalt kaks linnavolikogu liiget. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab vähemalt ¼ kohalolevatest linnavolikogu liikmetest.\n(11) Linnavolikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega. Käesoleva põhimääruse § 26 lg 1 punktides 2, 4 , 6-10, 14, 15, 18 ja 24 nimetatud küsimustes on otsustuste vastuvõtmiseks vajalik linnavolikogu koosseisu häälteenamus. Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on linnavolikogu liikmel koheselt istungil. Kordushääletamise läbiviimise otsustab linnavolikogu. Hilisemaid pretensioone ei arvestata\n(12) Linnavolikogu istungi kohta koostatakse protokoll. Protokollile kirjutavad alla linnavolikogu esimees või tema asendaja–linnavolikogu istungi juhataja ning istungi protokollija. Protokollid vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles. Protokollid peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud põhinõuetele. Linnavolikogu kantselei tagab istungi protokollide kättesaadavuse.\n(1) Linnavolikogu fraktsioonil ja linnavolikogu liikmel on õigus esitada linnavolikogu istungil arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele nende tegevusvaldkonda kuuluvate küsimuste kohta. Arupärimises nähakse ette sellele vastamise viis.\n(2) Arupärimine vormistatakse kirjalikult ja esitatakse linnavolikogu istungil istungi juhatajale, kes edastab selle linnavolikogu kantseleile. Linnavolikogu kantselei edastab arupärimise linnavolikogu istungile järgneva tööpäeva jooksul linnakantseleile, kes edastab selle koheselt arupärimise adressaadile. Kui linnavalitsuse liikmele esitatud arupärimine ei kuulu tema tegevusvaldkonda, edastab ta selle vastava valdkonnaga tegelevale linnavalitsuse liikmele ja informeerib sellest arupärijat ja linnavolikogu kantseleid.\n(3) Kirjalik vastus arupärimisele tuleb saata 10 tööpäeva jooksul arvates arupärimise linnakantseleisse saabumise päevast. Kui küsimusele vastamine nõuab pikemat ettevalmistusaega, informeerib arupärimisele vastaja arupärijat ja linnavolikogu kantseleid arupärimisele vastamise ajast. Arupärimisele tuleb vastata hiljemalt 20 tööpäeva jooksul.\n(1) Linnavolikogu liige on kohustatud taandama ennast sellise linnavolikogu üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes on tal huvide konflikt vastavalt korruptsioonivastase seaduse § 25 lõikele 1.\n(2) Ettepaneku enesetaandamiseks võib linnavolikogu liikmele teha ka linnavolikogu või linnavolikogu liige.\n(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud juhul on linnavolikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel. Vastav märge fikseeritakse linnavolikogu istungi protokollis. Küsimuse arutamiseks ja otsustamiseks vajalik kvoorum on selle linnavolikogu liikme võrra väiksem.\n(11) Kirjalik algatus umbusalduse avaldamiseks, millele on alla kirjutanud kõik algatajad ja linnavolikogu õigusakti eelnõu esitatakse linnavolikogu istungil istungi juhatajale. Kirjalikus algatuses märgitakse umbusalduse avaldamise põhjus.\n(2) Umbusalduse avaldamine otsustatakse avalikul hääletamisel. Umbusalduse avaldamiseks on vajalik linnavolikogu koosseisu häälteenamus. Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud linnavolikogu istungil toetust, siis samale isikule samal põhjusel kolme kuu jooksul umbusalduse avaldamist algatada ei saa\nTvk m 03.09.1998 nr 29 jõust. 15.09.1998)\n(3) Umbusalduse avaldamine toob kaasa linnavolikogu esimehe või aseesimehe ametist või komisjoni esimehe või aseesimehe või revisjonikomisjoni liikme tema kohustustest vabastamise. Linnavolikogu esimehele umbusalduse avaldamise korral täidab linnavolikogu esimehe ülesandeis kuni uue esimehe valimiseni linnavolikogu aseesimees või linnavolikogu vanim liige.\n(Tvk m 03.09.1998 nr 29 jõust. 15.09.1998;\n(4) Umbusalduse avaldamine on aluseks linnapea või palgalise linnavalitsuse liikme ametist või linnavalitsuse liikme tema kohustustest vabastamisele linnavolikogu usalduse kaotamise tõttu.\n(5) Umbusaldusmenetluse üksikasjalikum kord sätestatakse linnavolikogu töökorras.\n6) linnaosa halduskogul käesolevas põhimääruses sätestatud alustel ja korras;\n(1) Linnavolikogul on õigus esitada Vabariigi Valitsusele ettepanekuid seaduste ja teiste õigusaktide vastuvõtmiseks ja muutmiseks.\n(2) Linnavolikogu vastava otsuse alusel esitab käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud ettepanekud Vabariigi Valitsusele linnavalitsus.\n1) pole vastu võtnud linna eelarvet kolme kuu jooksul eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest arvates, kui riigieelarvet ei olnud vastu võetud eelarveaasta alguseks;\n2) pole kahe kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi lõppemise päevast arvates valinud linnavolikogu esimeest ja linnapead või pole nelja kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi päevast arvates kinnitanud linnavalitsuse liikmeid;\n3) pole kahe kuu jooksul linnavolikogu esimehe või linnapea ametist vabastamisest arvates valinud uut linnavolikogu esimeest või linnapead või pole nelja kuu jooksul linnapea vabastamisest arvates kinnitanud linnavalitsuse liikmeid;\n4) pole kahe kuu jooksul linnapeale või linnavalitsusele umbusalduse avaldamise päevast arvates valinud uut linnapead ja pole nelja kuu jooksul umbusalduse avaldamise päevast arvates kinnitanud linnavalitsuse liikmeid.\n(2) Kui linnavolikogu osutub tegutsemisvõimetuks, loetakse kõigi tema liikmete volitused ennetähaegselt lõppenuks ning nende asemele asuvad asendusliikmed käesoleva põhimääruse § 25 sätestatud korras. Sellisel juhul kutsub linnavolikogu istungi kokku ja seda juhatab kuni linnavolikogu esimehe valimiseni valimiskomisjoni esimees või tema asendaja.\n(3) Kui linnavolikogu muutub tegutsemisvõimetuks vähem kui kuus kuud enne kohaliku omavalitsuse volikogude korralisi valimisi ning linnavolikogu liikmete kohtade täitmiseks ei piisa volikogu asendusliikmeid, otsustab käesoleva põhimääruse § 26 1. lõike punktis 13 ja 2. lõikes nimetatud küsimusi linnavalitsus.\n(4) Linna ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgamäärad ja palgatingimused kinnitab linnavolikogu.\n7) esitab linnavalitsusele ametisse nimetamiseks linna ametiasutuse (v.a linnavolikogu kantselei) juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks linna ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb linnavalitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta;\n(2) Linnapea äraolekul asendab linnapead tema poolt käskkirjaga määratud üks linnavalitsuse liikmetest. Kui ka asendajaks määratud linnavalitsuse liige on ära, asendab linnapead vanim kohalolev linnavalitsuse liige.\n(3) (Kehtetu - Tvk m 12.06.1997 nr 28 jõust. 01.07.1997)\n(31) Linnapea vabastamisel ametist seoses tema nimetamise või valimisega riigi või kohaliku omavalitsuse teenistuses teisele ametikohale muus ametiasutuses, välja arvatud riigi osalusega ettevõtte juhtimis- või järelevalveorgani liikmeks, valib linnavolikogu samal istungil uue linnapea või määrab ühe linnavalitsuse liikme linnapea asendajaks kuni uuele linnavalitsusele volituste andmiseni.\n(3²) Linnapea vabastamisel ametist tema enda algatusel kirjaliku avalduse alusel valib linnavolikogu samal istungil uue linnapea või määrab ühe linnavalitsuse liikme linnapea asendajaks kuni uuele linnavalitsuselevolituste andmiseni.\n(4) Linnapeale umbusalduse avaldamise korral valib linnavolikogu samal istungil uue linnapea või määrab ühe linnavalitsuse liikme linnapea asendajaks kuni uuele linnavalitsusele volituste andmiseni.\n(5) Linnapea surma korral valib linnavolikogu oma järgmisel istungil uue linnapea või määrab ühe linnavalitsuse liikme linnapea asendajaks kuni uuele linnavalitsusele volituste andmiseni.\n(5) Linnapea võib linnavalitsuse liikmeks esitada ka ametniku, kes on teenistuses mõnes linna ametiasutuses. Linnavolikogu poolt ametniku kinnitamisel linnavalitsuse liikmeks või vabastamisel linnavalitsuse liikme kohustustest jätkab ta oma teenistust.\n(3) Linnavalitsuse liikme vabastamisel linnavalitsuse liikme kohustustest ja palgalise linnavalitsuse liikme ametist vabastamisel lõpevad tema linnavalitsuse liikme volitused. Käesoleva põhimääruse § 54 sätestatud juhtudel ja korras makstakse hüvitust ametist vabastatud palgalisele linnavalitsuse liikmele\n(2) Linnavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab peale linnapea või tema asendaja osa vähemalt pool linnavolikogu poolt kinnitatud linnavalitsuse koosseisust. Linnavalitsuse istungist võtab sõnaõigusega osa linnasekretär.\n(5) Linnavalitsuse istungile küsimuste esitamise, istungi läbiviimise ja istungil vastuvõetud linnavalitsuse õigusaktide ning istungi protokolli vormistamise üksikasjalikum kord sätestatakse linnavalitsuse reglemendiga.\n(2) Linnasekretäriks võib nimetada vähemalt 21-aastase Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses ning kellel on akadeemilise kõrgharidusega juristi kvalifikatsioon.\n1) juhib linnakantseleid ning esitab linnapeale ettepanekuid linnakantselei ülesannete, struktuuri ja teenistujate koosseisu kohta;\n2) annab kaasallkirja linnavalitsuse määrustele ja korraldustele ning linnavalitsuse istungi protokollile;\n3) korraldab linnavalitsuse õigusaktide avaldamist ja töö avalikustamist;\n4) korraldab koostöös linnavolikogu kantseleiga linnavolikogu õigusaktide avaldamist ja töö avalikustamist;\n5) saadab õiguskantslerile linnavalitsuse õigustloovate aktide ärakirjad 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates;\n6) saadab koostöös linnavolikogu kantseleiga õiguskantslerile linnavolikogu õigustloovate aktide ärakirjad 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates;\n7) esindab linna kohtus või volitab selleks teisi isikuid;\n9) osaleb linnavalitsuse istungite ettevalmistamisel ja korraldab istungite protokollimist;\n10) annab linnakantselei sisemise töö korraldamiseks käskkirju;\n11) täidab teisi seaduses, Tallinna põhimääruses ja linnavalitsuse reglemendis pandud ülesandeid.\n(5) Linnasekretäri asendamise korra määrab linnapea. Linnasekretäri asendaja peab vastama käesoleva paragrahvi 2. lõikes sätestatud tingimustele. Alates 2002. aasta 1. jaanuarist on linnasekretäri asendajal kõik linnasekretäri õigused ja kohustused.\nVI LINNA ASUTUSED JA LINNA AVALIK TEENISTUS. TEENISTUSLIK JÄRELEVALVE\n(7) Linna asutuse moodustamise, ümberkorraldamise ja selle tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu. Linna ametiasutuse põhimääruse ja selle muutmise kinnitab linnavolikogu. Linna ametiasutuse hallatava asutuse põhimääruse ja selle muutmise kinnitab linnavalitsus.\n(10) Linna asutusel on oma eelarve, arveldusarve, Tallinna suure vapi kujutise ja oma nimetusega pitsat ning dokumendiplangid. Asutusel võib olla oma sümboolika.\n(4) Ametnik on ametiasutuse koosseisus ettenähtud ametikohale nimetatud või valitud isik. Kui seaduses või käesolevas põhimääruses ei ole sätestatud teisiti, võib ametnikuna teenistusse võtta 18-aastaseks saanud vähemalt keskharidusega Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel kehtestatud ulatuses. Ametnik võetakse teenistusse ametisse nimetamisega. Ametisse nimetamise õigus on ametiasutuse juhil või tema poolt selleks volitatud ametnikul. Ametnik annab esmakordsel ametisse astumisel teda ametisse nimetanud isikule kirjaliku ametivande ja seaduses sätestatud juhtudel ka süümevande.\n§ 54 Linnavolikogu poolt valitud ja ametisse nimetatud isikute ning teiste linnaametnike sotsiaalsed garantiid\n(1) Palgalisel ametikohal töötavale linnavolikogu esimehele või aseesimehele, linnapeale ja linnavolikogu poolt ametisse nimetatud linnavalitsuse liikmele võib linnavolikogu otsusega maksta ametist vabastamisel hüvitust kuni kolme kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud kaks kuni kaheksa aastat, ja kuni kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud vastaval ametikohal rohkem kui kaheksa aastat ning vabastamine toimub:\nTvk m 14.12.2000 nr 59 jõust. 01.01.2001)\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud hüvitust ei maksta, kui linnavolikogu poolt ametisse valitud või nimetatud isik:\n1) vabastatakse ametist tema enda algatusel, v.a. käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 toodud juhul;\n(3) Linnaosa vanemale võib maksta ametist vabastamisel hüvitust kuni kolme kuu ametipalga ulatuses kui ta on töötanud kaks kuni kuus aastat, ja kuni kuue kuu ametipalga ulatuses, kui ta on töötanud oma ametikohal rohkem kui kuus aastat, kusjuures nimetatud töötamise aja hulka arvatakse ka pidev töötamine käesoleva paragrahvi 5. lõikes nimetatud ametikohtadel ning vabastamine toimub:\n(4) Käesoleva paragrahvi 3. lõikes sätestatud hüvitust ei maksta, kui linnaosa vanemaks nimetatud isik:\n1) vabastatakse ametist tema enda algatusel, v.a. käesoleva paragrahvi 3. lõike punktis 2 toodud juhul;\n2) nimetatakse linnavalituse poolt linnaosa vanemaks uueks tähtajaks või nimetatakse linna muu ametiasutuse juhiks.\n(5) Linnasekretäri, linnakantselei koosseisus oleva valdkonna direktori, linnavalitsuse nõuniku, linnapea ja abilinnapea nõuniku, linnavalitsuse ameti juhataja ja tema asetäitja, linnavalitsuse ameti teenistuse direktori ja tema asetäitja, linnakantselei osakonna juhataja, linnaosa vanema asetäitja, linnaosa valitsuse haldussekretäri, linnavolikogu kantselei juhataja, linnavolikogu nõuniku ning linnavolikogu kantselei osakonna juhataja teenistusest vabastamisel ametniku algatusel võib maksta eelnimetatud ametnikule hüvitust, kui ta on töötanud oma või eelnimetatud ametikohtadel kokku vähemalt kolm viimast aastat ning linna ametiasutuses pidevalt:\n(5') Käesoleva paragrahvi 3. ja 5. lõikes ettenähtud hüvituse maksmise ja selle suuruse otsustab linnavalitsus linnavalitsuse ametnike osas, v.a. linnavolikogu kantselei ametnikud, kelle suhtes teeb vastava otsuse linnavolikogu esimees.\n(6) Käesoleva paragrahvi 1., 3. ja 5. lõikes ettenähtud hüvituste maksmiseks eraldatakse täiendavad rahalised vahendid linna reservfondist.\n(7) Ametniku teenistusest vabastamisel ametniku algatusel seoses vanaduspensionile jäämisega makstakse talle hüvitust, kui ta on töötanud linna ametiasutuses pidevalt:\n(8) Ametniku teenistusest vabastamisel vanuse tõttu makstakse talle hüvitust lisaks seaduses ettenähtud hüvitusele, kui ta on töötanud linna ametiasutuses pidevalt:\n(9) Ametniku teenistusest vabastamisel ametikohale mittevastava tervisliku seisundi või pikaajalise töövõimetuse tõttu makstakse talle hüvitust kolme kuu ametipalga ulatuses lisaks muudele seaduses sätestatud hüvitustele.\n(10) Ametniku teenistuse lõppemisel seoses tema surmaga makstakse toetust kolme kuu ametipalga ulatuses lisaks muudele seaduses ettenähtud toetustele.\n(11) Käesoleva paragrahvi 9. ja 10. lõikes ettenähtud hüvitust ja toetust makstakse tingimusel, et ametnik oli põhikohaga teenistuses linna ametiasutuses vähemalt viimased kolm aastat enne teenistussuhte lõppemist.\n(12) Käesoleva paragrahvi 8. lõikes ettenähtud toetust makstakse 11. lõikes sätestatud teenistusajast lühema teenistusaja korral riikliku matusetoetuse summa ulatuses.\n(13) Käesoleva paragrahvi lõigetes 7-10 ettenähtud hüvitused ja toetus makstakse välja erakorralisteks sündmusteks eraldatud vahendite arvel.\n(1) Teenistuslik järelevalve on linnavalitsuse poolt linna ametiasutuste ja nende ametiisikute ning ametiasutuste hallatavate asutuste ja nende juhtide tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostatav kontroll.\n(2) Teenistusliku järelevalve teostamisel on linnavalitsusel õigus:\n1)\tteha ettekirjutus akti või toimingu puuduste kõrvaldamiseks;\n2)\tpeatada toimingu sooritamine või akti kehtivus;\n3)\ttunnistada akt kehtetuks.\n(4) Linna ametiasutuse ja nende ametiisikute ning ametiasutuse hallatava asutuse juhi akti täitmise ja toimingu võib peatada kuni kümneks tööpäevaks akti või toimingu seaduslikkuse ja otstarbekuse täiendavaks kontrollimiseks või vajalike täiendavate andmete kogumiseks, sealhulgas akti andja või toimingu sooritaja selgituste saamiseks.\n(5) Akti täitmise või toimingu sooritamise peatamisel teenistusliku järelevalve korras peatub seaduse ning nende alusel täitmiseks antud õigusaktidega vastava toimingu sooritamiseks kehtestatud tähtaja kulgemine.\n(6) Linnavalitsus tunnistab kehtetuks linna ametiasutuste ning nende ametiisikute ja ametiasutuste hallatavate asutuste juhtide akte ja toiminguid, mis ei ole vastavuses Eesti Vabariigi põhiseaduse, seaduste ning nende alusel ja täitmiseks antud õigusaktide ning Tallinna õigusaktidega.\n(7) Linnavalitsus tunnistab ebaotstarbekuse motiivil kehtetuks linna ametiasutuste ning nende ametiisikute ja ametiasutuste hallatavate asutuste juhtide akte ja toiminguid juhul, kui akt või toiming ilmselt ei vasta kohaliku omavalitsuse põhimõtetele või põhjustab linnavara ja eelarveliste vahendite ebaratsionaalset kasutamist.\n(9) Käesoleva paragrahvi alusel ei teostata teenistuslikku järelevalvet haldusõiguserikkumiste seadustiku § 189-216 sätestatud ametiisikute aktide ja toimingute üle.\nTallinna eelarve projekt, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ja lisaeelarved ning eelarve täitmise aruanne avalikustatakse käesoleva põhimääruse § 81 lg 1 sätestatud korras.\n3) eraldised riigieelarvest seadusega linnale pandud riiklike kohustuste täitmiseks, muud rahalised toetused ja sihtotstarbelised laekumised;\n(2) Eelarve esialgse tasakaalustatud variandi koostab esitatud taotlusi, Tallinna arengukava, linnavolikogu otsustusi ja linnavalitsuse seisukohti arvestades Tallinna Linnakantselei hiljemalt 15.oktoobriks.\n11) andmed võetud laenudest ja emiteeritud võlakirjadest tulenevate kohustuste kohta eelseisvate eelarveaastate lõikes;\n(6) Pärast eelarveprojekti ja selle kohta esitatud ettepanekute läbivaatamist võtab linnavolikogu eelarve vastu poolthäälte enamusega. Eelarve vastuvõtmiseks peab linnavolikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist.\n(10) Eelarve, eelarve muutmise ja lisaeelarve projekti koostamine ja vastuvõtmine toimub linnavolikogu poolt sätestatud korras.\n(1) Linnavolikogu poolt vastuvõetud eelarve muutmise võivad algatada linnavalitsus, linnavolikogu rahanduskomisjon, vähemalt linnavolikogu kaks alatist komisjoni, linnavolikogu fraktsioon või vähemalt 1/4 linnavolikogu liikmetest.\n(5) Eelarve täitmise aruande kinnitab linnavolikogu hiljemalt 1. juuniks, olles eelnevalt ära kuulanud revisjonikomisjoni vastava arvamuse. Alates 2001. aasta 1. jaanuarist peab olema linnavolikogule kinnitamiseks esitatavale eelarve täitmise aruandele lisatud linnavolikogu poolt määratud audiitori arvamus aruande kohta.\n(4) Linnavara kasutab kas linnavara valitseja või linnavara valitsema volitatud asutus ise või antakse see seaduses ja linnavolikogu õigusaktides sätestatud korras teise linnavara valitseja või teise linnavara valitsema volitatud asutuse või teise isiku kasutusse. Teise linnavara valitseja või teise linnavara valitsema volitatud asutuse kasutusse antakse linnavara tasuta ja tähtaega määramata.\n(Tvk m 19.02.1998 nr 11 jõust. 19.02.1998)\n(2) Tallinn kui kohalik omavalitsusüksus võib teenuste osutamiseks asutada linna ametiasutuste hallatavaid asutusi, mis ei ole juriidilised isikud ja olla osanikuks või aktsionäriks linna arengu seisukohast olulises äriühingus, samuti asutada sihtasutusi ja olla mittetulundusühingute liikmeks.\n(5) Linnal on õigus oma ülesannete täitmiseks sõlmida lepinguid. Lepingute sõlmimiseks volitatud isikud määratakse käesoleva põhimäärusega ja Tallinna õigusaktidega.\n§ 71 Tallinna arengukava\n(1) Tallinna arengukava (edaspidi arengukava) on dokument, mis sisaldab Tallinna kui omavalitsusüksuse majandusliku ja sotsiaalse olukorra ning keskkonnaseisundi analüüsi, pikemaajalise tegevuse kavandamise ning edasise arengu suundi ja eelistusi.\n(2) Arengukava koostatakse kolmeaastaseks perioodiks. Kui linnal on kolmest aastast pikemaajalisi varalisi kohustusi või need kavandatakse pikemaks perioodiks, peab arengukava olema kavandatud selleks perioodiks.\n(3) Arengukava ja selle muutmise projekti koostamiseks esitavad linna ametiasutused ning linnavolikogu komisjonid hiljemalt 1. maiks linnavalitsusele oma ettepanekud. Nende alusel koostab linnavalitsus arengukava eelnõu või valmistab ette kehtiva arengukava muudatusettepanekud ning esitab vastava eelnõu hiljemalt 15. augustiks linnavolikogule.\n(4) Arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustatakse enne selle vastuvõtmist linnavolikogus linnavolikogu õigusaktidega sätestatud korras.\n(5) Hiljemalt iga aasta 1. oktoobriks vaatab linnavolikogu läbi ja võtab vastu otsuse arengukava muutmise kohta.\n(6) Arengukava on aluseks:\n1) linnaeelarve koostamisele;\n3) laenude võtmisele ja võlakirjade emiteerimisele eelarveaastast pikemaks perioodiks.\n(7) Tallinna üldplaneering ja arengukava ei tohi olla vastuolus.\n(3) (Kehtetu - Tvk m 18.05.2000 nr 15 jõust. 19.06.2000)\n(2) (Kehtetu - Tvk m 18.05.2000 nr 15 jõust. 19.06.2000)\n(2) Rahvusvaheliste ja regionaalsete organisatsioonide liikmeks astumise ja nendest lahkumise otsustab linnavolikogu. Tallinna esindab nendes organisatsioonides linnavolikogu, kui vastava organisatsiooni põhikirjas või linnavolikogu õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.\n(1) Linnavolikogu määrused ja otsused kuuluvad avalikustamisele. Linnavolikogu määrused ja otsused loetakse avalikustatuks nende väljapanemisega linnavolikogu kantseleis.\n(2) Linnavolikogu määruses ei saa kehtestada tagasiulatuvaid sätteid, mis toovad kaasa isikute kohustuste ja vastutuse suurenemise.\n(3) Linnavolikogu määrused jõustuvad kolmandal päeval pärast nende avalikustamist, kui õigusaktis eneses ei ole sätestatud hilisemat jõustumise tähtaega.\n(4) Üldist tähtsust omavad linnavolikogu määrused saadab linnavolikogu kantselei Riigikantseleile avaldamiseks kinnitatud ärakirjana nii paberkandjal kui ka elektroonilisel kujul Riigikantselei poolt antud tehniliste juhiste kohaselt nädala jooksul pärast aktile allakirjutamist.\n(5) Linnavolikogu õigustloovate aktide ärakirjad saadab linnasekretär koostöös linnavolikogu kantseleiga 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates õiguskantslerile.\n(6) Linnavolikogu otsused jõustuvad neis sätestatud tähtajal ning need tuleb saata täitjatele ja asjaosalistele.\n(7) Linnavolikogu määrustele ja otsustele kirjutab alla linnavolikogu esimees või tema asendaja.\n(8) Linnavolikogu määrused ja otsused ning istungite protokollid vormistatakse ja avalikustatakse eesti keeles ning need peavad vastama haldusdokumentidele kehtestatud nõuetele. Vastavalt vajadusele võidakse linnavolikogu määrusi ja otsuseid avalikustada ka teistes keeltes.\n(9) Linnavolikogu õigusaktide vormistamist, süstematiseerimist, avalikustamist ja nende saatmist täitjatele ja asjaosalistele korraldab linnavolikogu kantselei. Linnavolikogu õigusaktide avaldamist korraldab linnasekretär koostöös linnavolikogu kantseleiga.\n(10) Jõustunud linnavolikogu õigusaktid saadab linnavolikogu kantselei Rahvusraamatukogule ja Tallinna Keskraamatukogule.\n(2) Linnavalitsuse määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist, kui määruses eneses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.\n(21) Linnavalitsuse määruste ärakirjad saadab linnasekretär 10 päeva jooksul nende vastuvõtmisest arvates õiguskantslerile, linnavolikogu kantseleile, Rahvusraamatukogule ja Tallinna Keskraamatukogule.\n(2²) Vajadusel avaldatakse üldist tähtsust omavad linnavalitsuse määrused ka ajalehes, milles Tallinna linn avaldab oma ametlikke teateid. Kui vastavas linnavalitsuse määruses, korralduses või istungi protokollis puudub märge vastuvõetud otsuste avaldamise kohta ajalehes, otsustab selle linnasekretär vastava abilinnapea ettepanekul.\n(1) Linnaosa on Tallinna maa-alal (territooriumil) ja koosseisus linnavolikogu poolt kinnitatud linnaosa põhimääruse alusel tegutsev üksus.\n(2) Linnaosa halduskogu, linnaosa vanema ja linnaosa valitsuse pädevus ja suhete alused Tallinna omavalitsusorganite ja Tallinna ametiasutustega määratakse linnavolikogu poolt kinnitatud linnaosa põhimääruses ja linnaosa valitsuse põhimääruses, samuti teiste Tallinna õigusaktidega.\n(1) Linnaosa halduskogu moodustab ja koosseisu kinnitab valimistulemuste põhjal linnavolikogu. Linnaosa halduskogu suurus on ühe võrra suurem kui kahekordne linnavolikogu mandaatide arv linnaosas.\n(Tvk m 10.06.1999 nr 17 jõust. 17.10.1999)\n(2) Linnaosa halduskogu liikmeks võib olla kandidaatide registreerimiseks esitamisel Eesti hääleõiguslike kodanike riiklikusse registrisse antud linnaosas kantud ning selles linnaosas linnavolikogusse valitud või kandideerinud isik.\n(3) Halduskogu koosseisu ja selles tehtavad muudatused kinnitab linnavolikogu oma otsusega.\n(4) Halduskogu moodustamisel lähtutakse lõikes 2 sätestatust, isiku soovist osaleda halduskogu töös ning järgmistest põhimõtetest:\n1) halduskogusse kuuluvad antud linnaosast linnavolikogusse valitud isikud;\n2) ülejäänud kohad halduskogus jaotatakse samas valimisringkonnas nimekirjas või üksikkandidaadina kandideerinud isikute vahel linnavolikogu asendusliikmete järjekorras. Juhul, kui nimekiri sai vastavas linnaosas (valimisringkonnas) kokku vähemalt 5% kehtivatest häältest kuid nimekirjamandaatide jaotamisel ei osalenud, jaotatakse ülejäänud kohad halduskogus linnavolikogu asendusliikmete nimekirja alusel mida on täiendatud linnaosas vähemalt 5% kehtivatest häältest saanud nimekirjade kandidaatidega ja linnaosas vähemalt 5% kehtivatest häältest saanud üksikkandidaatidega;\n3) linnavolikogusse nimekirjas valitud isikute loobumisel, samuti halduskogu liikmeks oleku tingimustele mittevastavuse korral kinnitatakse halduskogu liikmeks järgmised samas valimisringkonnas antud kandidaatide nimekirjas kandideerinud isikud linnavolikogu asendusliikmete järjekorras. Linnavolikogusse valitud üksikkandidaadi loobumisel osalemast halduskogu töös, samuti tema mittevastavuse korral halduskogu liikmeks oleku tingimustele kinnitatakse halduskogu liikmeks järgmine kandidaat vastavalt linnavolikogu asendusliikmete järjekorrale.\n(6) (Kehtetu - Tvk m 10.06.1999 nr 17 jõust. 17.10.1999)\n(7) Valimistulemuste põhjal ning võttes aluseks isiku kirjaliku nõusoleku osaleda halduskogu töös, esitab linnavolikogu kantselei linnavolikogu esimehele halduskogude koosseisud ja asendusliikmete järjestuse nimekirjadena.\nTvk m 10.06.1999 nr 17 jõust. 17.10.1999)\n(3) Halduskogu liikme tegevus oma volituste täitmisel on avalik.\n(5) Halduskogu liikmel on õigus saada hüvitust halduskogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste ning halduskogu tööst osavõtu eest linnavolikogu poolt kehtestatud määras ja korras.\n(6) Linnavolikogu kantselei peab halduskogu asendusliikmete nimekirja ja peab arvestust halduskogude koosseisus tehtavate muudatuste kohta.\n(1) Halduskogu liikme volitused lõpevad enne tähtaega linnavolikogu otsusel seoses:\n2) väljalangemisega Eesti hääleõiguslike kodanike riiklikust registrist Tallinnas;\n3) nimetamisega kohtunikuks;\n5) jõustunud kohtuotsusega, millega tühistati valimiskomisjoni otsus tema registreerimise kohta linnavolikogu liikmeks;\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 1 sätestatud juhul esitab halduskogu liige vastava avalduse linnaosa vanemale, kes edastab selle hiljemalt kolme tööpäeva jooksul kättesaamisest arvates linnavolikogule.\n(3) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktis 2 sätestatud asjaolust teatab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul linnaosa vanemale vastava registri pidaja.\n(4) Linnaosa vanem edastab hiljemalt kolme tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 2, 3 ja 7 sätestatud asjaolude teatavaks saamisest vastava teate linnavolikogule.\n(5) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 4-6 sätestatud juhtudel edastab linnaosa vanem vastava kohtuotsuse hiljemalt kolme tööpäeva jooksul selle kättesaamisest arvates linnavolikogule.\n(1) Halduskogu liikme volituste peatumine tähendab halduskogu liikme ajutist vabanemist halduskogu liikme ülesannete täitmisest.\n(2) Halduskogu liikme volitused peatuvad linnavolikogu otsusel seoses:\n3) valimisega vallavanemaks või linnapeaks, kinnitamisega valla- või linnavalitsuse liikmeks, valimisega Tallinna Linnavolikogu esimeheks, kinnitamisega Tallinna linnaosa vanemaks;\n4) nimetamisega sama linnaosa valitsuse ametnikuks;\n5) asumisega tegevteenistusse kaitseväes või sellega võrdsustatud teenistusse;\n7) tööülesannete, õpingute tõttu või muul põhjusel, mis takistab halduskogu istungitel osalemist vähemalt kolme järjestikuse kuu ulatuses.\n(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 sätestatud piirang ei kehti halduskogu uude koosseisu kinnitatud eelmise linnavolikogu koosseisu linnapea ja linnavalitsuse liikmete suhtes, kes on esitanud lahkumispalve, kuid jätkavad oma tegevust kuni linnavolikogu poolt uue linnavalitsuse kinnitamiseni.\n(4) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 1 ja 2 sätestatud asjaolusid kinnitava dokumendi saamisel, kuid mitte hiljem kui kolme tööpäeva jooksul pärast Riigi Teatajas avaldamist edastab linnaosa vanem vastava teate linnavolikogule.\n(5) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 3 nimetatud asjaolust teavitab halduskogu liige linnaosa vanemat ise juhul, kui ta on valitud mõne teise valla või linna vallavanemaks või linnapeaks või kinnitatud mõne teise valla- või linnavalitsuse liikmeks.\n(6) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 4 sätestatud juhul edastab linnaosa vanem hiljemalt kolme tööpäeva jooksul halduskogu liikme vastava avalduse ja dokumendi ärakirja kättesaamisest arvates need linnavolikogule.\n(7) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktides 5 ja 7 sätestatud juhul esitab halduskogu liige vastava avalduse linnaosa vanemale, kes edastab selle hiljemalt kolme tööpäeva jooksul kättesaamisest arvates linnavolikogule.\n(8) Käesoleva paragrahvi 2. lõike punktis 6 sätestatud juhul saadab linnaosa vanem hiljemalt kolme tööpäeva jooksul vastava kohtumääruse kättesaamisest arvates selle linnavolikogule.\n(1) Halduskogu liikme volituste peatumisel ja ennetähtaegsel lõppemisel kinnitatakse väljalangenud liikme asemele asendusliige, lähtudes käesoleva põhimääruse § 88 sätestatust ning järgmistest põhimõtetest:\n1) nimekirjas kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku asendusliikmeks saab väljalangenuga samasse kandidaatide nimekirja kuuluv isik vastavalt linnavolikogu asendusliikmete järjekorrale;\n2) üksikkandidaadina kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku asendusliikmeks kinnitatakse vastavalt halduskogu asendusliikmete järjestusele järgmine isik.\n(2) Halduskogust väljalangenuga samas nimekirjas kandideerinud isikute ammendumisel kinnitatakse tema asemele järgmine linnavolikogu asendusliige lähtudes käesoleva põhimääruse paragrahv 88 sätestatust.\n(3) Halduskogu asendusliikmel on kõik halduskogu liikme õigused ja kohustused tema liikmeks kinnitamise otsuse jõustumisest.\n(4) Nimekirjas kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku volituste taastumisel lõpevad selle liikme volitused, kes on viimasena kinnitatud asendusliikmeks samast kandidaatide nimekirjast. Üksikkandidaadina kandideerinud ja halduskogu liikmeks kinnitatud isiku volituste taastumisel lõpevad selle asendusliikme volitused, kes on viimasena kinnitatud asendusliikmeks kandidaatide nimekirjast millest oli asendusliige.\n(1) Uue halduskogu esimese koosoleku kutsub hiljemalt kolme nädala jooksul peale halduskogu koosseisu kinnitamist kokku ja seda juhatab kuni halduskogu esimehe valimiseni linnavolikogu esimees või tema poolt määratud aseesimees.\n(2) Linnaosa halduskogu valib oma koosseisust halduskogu esimehe ja esimehe asetäitjad, moodustab revisjonikomisjoni ja vajadusel teisi alatisi ja ajutisi komisjone või toimkondi, valib revisjonikomisjoni liikmed, kinnitab teiste komisjonide liikmed. Halduskogu esimees peab olema linnavolikogu liige. Kui halduskogu koosseisu ei kuulu linnavolikogu liikmeid, valitakse\nesimees halduskogu liikmete hulgast. Halduskogu komisjon on halduskogule nõuandev organ, halduskogu komisjoni otsus on halduskogule soovitusliku iseloomuga.\n(4) Linnaosa halduskogu töökorralduse põhimõtted kehtestab linnavolikogu ja töökorra kinnitab halduskogu.\n(8) Halduskogu võtab oma pädevuse piires vastu otsuseid Tallinna õigusaktidega pandud ülesannete täitmiseks. Halduskogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa üle poole halduskogu liikmetest, sealhulgas halduskogu esimees või tema asendaja. Halduskogu otsused võetakse vastu poolthäälte enamusega.\n(10) Halduskogu otsus ei kuulu Tallinna õigusaktide hulka ning tal on linnaosa vanemale, linnavalitsusele ja linnavolikogule soovituslik iseloom. Linnavolikogu või linnavalitsus võivad kindlaks määrata küsimuste ringi, milles linnaosa vanem ei saa otsustust vastu võtta ilma linnaosa halduskogu seisukohta ära kuulamata.\n(11) Konkreetset linnaosa puudutava küsimuse arutamisel kuulab linnavolikogu üldjuhul ära vastava linnaosa halduskogu seisukoha.\n(1) Linnaosa valitsus on linna ametiasutus, mille põhimääruse, struktuuri, teenistujate koosseisu ja palgamäärad ning palgatingimused kinnitab linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul. Vastava ettepaneku, mis on eelnevalt kooskõlastatud linnaosa halduskoguga, esitab linnavalitsusele linnaosa vanem .\n1`) esindab Tallinna linna kohtus linnaosa pädevusse antud küsimustes või volitab selleks teisi isikuid;\n6) teeb linnapeale ettepaneku linnaosa valitsuse hallatava asutuse juhi ametisse kinnitamiseks ja ametist vabastamiseks, sõlmib ja lõpetab temaga töölepingu ning täidab teisi tööandja õigusi ja kohustusi seaduses ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras;\n6¹) täidab tööandja õigusi ja kohustusi linnaosa valitsuse ametnike ja abiteenistujate suhtes kui Tallinna õigusaktides ei ole sätestatud teisiti;\n§ 97 (Kehtetu - Tvk m 18.05.2000 nr 15 jõust. 19.06.2000)


Süljenäärme adenoom - Fibroos September\nSeedetrakti adenoom on üsna tavaline. See on healoomuline kasvaja. Neoplasm võib olla kas ühe- või mitmekordne. Adenoom on visuaalselt hästi nähtav, sarnaneb tuberkuloos. Tuntud kasvu korral, isegi visuaalselt, on võimalik kindlaks teha selle struktuur: on selgelt näha, kas see on jaotatud aktsiateks või mitte.\nEnamasti leidub süljenäärme adenoom vanematel naistel. 50-55-aastased naised on kõige rohkem ohustatud. Meeste haigus diagnoositakse palju harvem. Kasvaja võib mõjutada igasugust süljenäärme: parotid, submandibulaarset või keelealust keeleoskust. Elundi epiteeli kudede liigne vohamine põhjustab kasvaja tekkimist. Selle nähtuse täpne põhjus ei ole kindlaks tehtud, kuid on mitmeid tegureid, mis põhjustavad süljenäärme adenoomide esinemist.\nläheduses asuvate elundite või näärmete endi vigastused, kirurgilised sekkumised;\nliigse stressi lähedal olevad lihased;\nebaõiglane, tasakaalustamata toitumine.\nKuid isegi mitmete loetletud võimalike kombinatsioonide kombinatsioon ei põhjusta alati süljenäärme adenoomide arengut. Teiselt poolt võivad kasvajad tekkida inimesel, kellel pole isegi väikseid riske.\nErinevad järgmiste süljenäärme adenoomide tüübid:\nPolümorfne või segatud või pleomorfne. Kõige levinum haiguse tüüp. See areneb ja suureneb aeglaselt. Neoplasm on tiheda ja katkendliku struktuuriga. Seedetrakti polümorfsed adenoomid on suur pikliku kujuga kapsel, mille sees on seesmiselt läbipaistev vedelik. Võib jõuda üsna suurte mõõtmetega. Tavaliselt on parotiidi näärmetes polümorfne adenoom. Mingil juhul ei tohiks see käivitada, kuna on oht, et see degenereerub vähkkasvajaks. Ebaõige või mittetäielik eemaldamine viib adenoma ümberkujundamiseni.\nBasaalrakuline adenoom on healoomuline, muutub harva pahaloomuliseks. Enamasti on see mitmekordne. Tuubil on selged piirid, puutetundlikud. Kasvaja võib olla hall või pruun. Seda tüüpi haigus ei allu relapsidele.\nKanalikulaarne. Sellisel juhul kasvavad epiteelirakud. Neoplasmid sarnanevad väikeste helmestega. Kõige sagedamini ilmuvad põsed. Tavaliselt ei takista selline adenoom patsiente. Kuid ebamugavustunne võib anda punase lööbi, mis suureneb järk-järgult. Arenenud juhtudel põhjustab kasvaja külgnevate kudede nekroosi.\nRasvane. "Noorim" tüüpi adenoom. Seda diagnoositakse isegi 20-30-aastastel noortel. Kasvaja kasvab rasvarakkude poolt. Võib olla mitmesuguseid vorme. Samuti puudub kanooniline suurus. Lokaalselt põskede siseküljel, kõrvade lähedal, süljenäärmetes, submandibulaarses piirkonnas. Samuti ei põhjusta see erilise ebamugavuse "omanikku", see on valutu ja peaaegu mitte kunagi korduv.\nMonoformi adenoom on haruldane. See kasvab aeglaselt, moodustab väikese tuberkulli.\nAdenolümfoom on teatud tüüpi monoformne adenoom. Koosneb kasvanud epiteeli ja näärme kude rakkudest. Kõige sagedamini diagnoositakse vanematel meestel (üle 65 aasta vanuseid). Kõige sagedamini leiavad parotiid näärmed. See on väike rünnak. Puudutus võib olla nii tihedam kui ülejäänud kangas ja pehme. Ehitis on ebaühtlane või sile.\nAdenokartsitoom on ainus pahaloomuline kasvaja tüüp. See on moodustatud kõigil süljenäärmetel.\nHaiguse täpseks kindlakstegemiseks ning täpselt täpselt, millist tüüpi adenoomiga patsiendil tuleb, tuleb läbi viia mitmeid uuringuid ja läbida mõned testid. Diagnostilised meetodid hõlmavad järgmist:\narst läbivaatus. Spetsialist kogub igasuguseid andmeid kasvaja kohta: kui see tundub, on see murelik või mitte, kas on valu, kui kiiresti kasvab jne;\npalpatsioon. Spetsiaalsus määrab kindlaks kasvaja struktuuri, tekstuuri, kuju ja ligikaudse suuruse;\nSüljenäärme ultraheli võimaldab täpsemalt määrata adenoma parameetreid\nKoljuosa röntgenuuring viiakse läbi haiguse võimalike põhjuste väljaselgitamiseks;\nSialgograafia on ristlõike uurimine süljenäärmete kanalitest, mida kasutatakse kontrastaine abil;\nviiakse läbi biopsia, et teha kindlaks, kas pahaloomuline kasvaja ei ole;\nMäärdunud tsütoloogia on ette nähtud samal eesmärgil;\nmõnel juhul võib olla vaja täiendavaid uuringuid, näiteks kompuutertomograafiat;\nTäiustatud juhtudel viiakse läbi lümfisüsteemi uuringud.\nKahjuks on ainult üks võimalus patoloogiast lahti saada - see on kirurgiline operatsioon selle eemaldamiseks. Seda tüüpi neoplasmi ei saa ravida ja kiiritada. Sageli on koos pato-nääre adenoomiga patoloogiliselt muutunud ala vaja koguda terved koed. Kui on kahjustatud keelealune või submandibulaarne organ, saab seda täielikult eemaldada. On vaja eemaldada kogu adenoom. Kui jääb isegi väikseim osa, haigus kordub, see tähendab, et adenoom areneb uuesti.\nKasvajad asuvad näo lihaste lähedal, mis on kergesti kahjustatud, nii et kirurgid täidavad väga täpselt süljenäärme adenoomide operatsiooni. Esimestel päevadel pärast operatsiooni on patsiendil soovitatav ka spetsiaalne režiim.\nKahjuks ei ole adenoomide ennetamiseks erimeetmeid. Soovitatav on säilitada tervislik eluviis, süüa õiget ja tasakaalustatud toitu, korrapäraselt kontrollida ja otsida viivitamatult abi ilma enesehoolduseta.\nInimorganismi sülg on toodetud 600-1000 väikese ja kolme suure (submandibulaarne, parotid, hüpoglossiline) näärmetega. Need moodustused jaotuvad ühtlaselt suu limaskestale, mis paiknevad taevas, keelel, kõri-, neelu- ja ninatissünastel.\nSüljenäärmetena mitmesuguste tegurite tõttu, mis põhjustavad healoomulisi või pahaloomulisi kasvajaid. Seega on meditsiinistatistika kohaselt ligikaudu 80% kõigist haigusjuhtumitest, 10-15% submaxillaryst, ülejäänud keelealsed ja väikesed näärmed. Süljenäärme pelaomorfne adenoom on kõige sagedasem healoomuline epiteeli moodustumine. See võib ilmneda igas vanuses patsientidel, kuid enamasti mõjutab see 30-60-aastaseid inimesi.\nParotidi süljenäärme polümorfse adenoomi tekkimise põhjused ei ole lõplikult kindlaks tehtud, enamikul juhtudel ilmneb tuumor patsientidel, kes on läbinud katetega kiiritusravi. Sialadeniit (süljenäärme põletik) võib põhjustada ka ASJ-i.\nHOA-sid on mitu vormi:\npleo või polümorfne;\nPleomorfne ASJ kasvab aeglaselt, võib jõuda hiiglaslikesse suurustesse, on karmi struktuuri. Kõige sagedamini lokaliseeritakse parotid süljenäärmes. Kasvaja arengu viimases staadiumis suureneb pahaloomulisuse risk järsult.\nBasaalrakkude moodustumine on väike sõlm, millel on ühtlane tihe struktuur. See ASL-i vorm praktiliselt ei kordu, kuid on altid pahaloomulise degeneratsiooni suhtes. Kanaarirakuline kasvaja sisaldab epiteeli osakesi, mis eri suurusega kimpude kokkupanemisel tunnevad end olevat helmeid. Enamikul juhtudel kannatab 60... 65-aastastel patsientidel sellist ASL-i, haigus on asümptomaatiline.\nadenoom kalibreeritakse peamiselt ülemistel huultel ja järk-järgult levib põske siseküljele. Lümfadenoom kasvab aeglaselt, sisaldab sisemisi lümfis osakesi, esineb sageli mehed. Haridusel on selgelt määratletud piirid, elastsed ja tihedad struktuurid.\nRasvhapete adenoom võib olla mis tahes kujul, see võib olla väike või kasvab tohutu suurusega. Submandibulaarsed tsoonid, põsed, parotid piirkond - selle kasvaja lokaliseerimise lemmikkohad. See areneb valutult, pärast retsidiivi tekkimist esineb väga harva. Monomorphic ASL koosneb homogeensetest suurtest rakkudest, mis on asümptomaatilised. Adenokartsinoom mõjutab suuri süljenäärmeid, sellel on halb prognoos.\nParotid-süljenäärmepelomorfne adenoom kasvab aeglaselt, on üsna valus ja võib areneda mitme aasta jooksul. Kasvajate märgid sõltuvad nende lokaliseerimisest. Kui teke muutub pahaloomuliseks või on suhteliselt suur, näitavad patsiendid näonärvi neuriitide sümptomeid (näo lihaste iseloomulik asümmeetria).\nKui patoloogiline protsess areneb mõjutatavate näärmete sügavates lobides, võivad patsiendid esineda düsfaagiat, kasvaja häirib kõnet, valulikkus toimub neelupõletiku piirkonnas. Kui visuaalne kontroll ja süljenäärmete adenoomide palpatsioon (edaspidi "ASL") on leitud ühe tiheda sõlmega, millel on selged piirid ja mis liiguvad vabalt. Pöömorfoonilise adenomi mõõtmed võivad olla väheolulised (paar millimeetrit) või ulatuda mitukümmend sentimeetrit.\nPahaloomulisuse sümptomid (ozlokachestvleniya) ASJ:\nharidus ei ole liikuv, kasvab koos ümbritsevate pehmete kudedega;\nadenoom võib kasvada lümfisõlmedesse, mõjutada näo närvi, mõjutada nahka (esinevad haavandid).\nvisuaalselt või kaelaga puudutades määratakse põrnapiirkond turse või moodustunud kasvaja poolt;\npatsient tunneb muret teadmata etioloogiaga seotud valu pärast, mis on selles keskmes enam kui kuu jooksul lokaliseeritud (otoskoopia tulemused jäävad normaalsesse vahemikku)\nHilise diagnoosi ja ravi puudumise korral võib submandibulaarse süljenäärme adenoom muutuda näopiirkonna närvi kahjustuseks, mis läbib kasvaja lokaliseerimise piirkonda (hariduse kasvu ajal või pärast operatsiooni).\nPeamine sümptom on kasvaja kiire kasv, mis varem oli stabiilne. Operatsiooniperioodil võib ASLiga patsientidel tekkida nn Frey sündroom. See haigus esineb hüpereemia ja suurenenud higistamine submandibulaarses piirkonnas söömise ajal.\nPatoloogiline protsess areneb para- või sümpaatiliste närvikiudude kahjustuse tõttu. Kiirgusravi võib seejärel viia süljeerituse intensiivsuse vähenemiseni (kserostoomia), suu limaskesta suurenenud kuivaks.\nKasvaja asukoha, selle suuruse ja idanemise määramiseks külgnevas pehmes koes, samuti pahaloomuliste kasvajate märke õigeks tuvastamiseks kasutage:\nUltraheli (arengu varased etapid).\nMRI või CT skaneerimine - patoloogilise protsessi sügav lokaliseerimine.\nPeensoole aspiratsioonibiopsia on meetod kasvajaproovi saamiseks edasiseks histoloogiliseks uurimiseks.\nSialograafia on süljeväljundi kontrastsuse uuringute tehnoloogia.\nProbleemi radikaalne lahendus\nACL ravi on kirurgiline. Kasvaja eemaldamist saab läbi viia erinevate meetoditega. Nii võib ainult statistiliselt taanduda üksnes adenoomiga, mis sisaldab endas näärmekoe säilimist, 20 kuni 45% kliinilistest juhtumitest. Kui näärmed on täielikult eemaldatud, vähendatakse kasvaja ümberkujunemise riski 1-4% -ni.\nASL-i lisaravi korral võite kasutada ka tõestatud rahvapäraseid abinõusid. Nii et 3 spl. l tükeldatud kuivatatud õunapulber valatakse 300 ml keeva veega. Seejärel saatke tulele keema veel 10-15 minutit. Niipea kui ravim on valmistatud, eemaldatakse see ahjust ja seda nõutakse vähemalt 3 tundi. Kuidas kasutada: turse läheb kaduma, kui te regulaarselt kohaldate õietolmiku puljongi niisutatud lapiga kahjustatud näärmele. Protseduuri võib läbi viia kuni 4 korda päevas.\n10 g taime ja selle purustatud lehtede seemneid valatakse 40 ml meditsiinilist alkoholi;\nkompositsioon nõudis 2 nädalat, valmistati filtreerima;\nenne kompressiooni kandmist kahjustatud piirkonda segatakse hempokk Tinktuure võrdses vahekorras riivitud porgandiga;\nsidumismaterjal lõpeb vähemalt 2 tundi. Protseduur viiakse läbi kaks korda nädalas.\nASLiga toime tulemiseks on ka looduslikud omatehtud salvid. Võtke 100 g loomset rasva, mida kuumutatakse veevannis, ühendage see 20 g purustatud kamperiga, viige mass ühtlaseks konsistentsiks ja määrige kahjustatud näär (mõne tunni pärast pesta segu sooja veega). Põõsa oksad põletasid, saadud tuhk segati läbi peene sõela. 1 söögikorda pärast 1 l pulbrit segatakse 3 spl. l kaskärv. Kasutusmeetod: saadud salvi töödeldakse igapäevaselt igakuiselt paistes näärmega.\nJaapanlaste ja hapukiru mahlad ühendatakse võrdsetes osades, lisage neile kahekordne osa sulatatud loomarasvast, mida igapäevaselt kantakse "kahjustatud" näärmele. AHL-i toitumine tähendab rasvase, soolase, liiga vürtsise ja kogu toitu, mis põhjustab rikka süljeerumist (ka postoperatiivsel perioodil).\nKui adenoom tuvastatakse selle välimuse alguses ja eemaldatakse kirurgilise operatsiooniga, taastub patsient täielikult täielikult. Kõige sagedamini esineb retsidiiv parotiidi näärmete pleomorfse adenoomiga. Kõige sagedamini on see nähtus seotud adenomatoosrakkude läbitungimisega operatiivsele haavale, hariduse kasvu väljaspool kapslit, selle membraani purunemist kirurgilise sekkumise protsessis.\nEnamikul juhtudel esineb korduvalt multinodulaarset kasvaja. Seega on ASL healoomuline haridus, mis õigeaegse diagnoosi korral vastab ravile hästi. Korrektselt läbiviidava kirurgilise sekkumisega on prognoos selliste kasvajatega patsientide jaoks soodne.\nTermin "verevähk" ei ole meditsiiniliselt korrektne. Spetsialistid kasutavad teist nime - leukeemia. Mõiste hõlmab mitte üht, vaid mitut hemopoeetilise koe onkoloogilist haigust. Kõigi liiki leukeemiaga kehas leevenduvad hemopoeetilised rakud.


Mõtlemist muutes rikkaks – MediaMarketing\n"Mõtlemist muutes rikkaks" raamatu meediatöö\n25 aastat uuris ja intervjueeris raamatu autor Napoleon Hill eelmise sajandi alguse maailma kõige rikkama mehe Andrew Carnegie juhendamisel 500 kõige edukamat inimest. Selles ajatus klassikas avaldab ta saladused, mis on olnud edukate inimeste saavutuste põhjusteks. Siin on lihtsad ja samas võimsad ning toimivad valemid, mis aitavad sind ja suunavad eesmärkide saavutamisele. Süsteemsus, lihtsus ja terviklikkus muudavad selle raamatu unikaalseks ja kordumatuks.\nAnthony Robbins, Bian Tracy, Jim Rohn ja paljud teised legendid on pidanud käesolevat teost kõige mõjuvõimsamaks ja nende elu muutvamaks teadmiste allikaks. Paljude tarkade töövõtted ja teadmised tulenevad just siit. Kui me peaksime soovitama ühte kohustuslikku lugemist, et tõsta saavutusi ja edu tõeliste rikkusteni elu kõikides aspektides – siis siin see on.\nKui tunned, et vajad muutust oma perekondlikus elus, rahaasjades, karjääris või uusi sihte ja teed tagasi oma unistuste elluviimise juurde, siis õnnitleme sind – oled jõudnud õigesse kohta. Sa oled vaid ühe sammu kaugusel – otsusta! Võta sinu käte vahel olevad teadmised ja vii need ellu. Mõtle õigesti ja muuda oma elu rikkaks!\nKuidas maksimeerida raamatust tulenevat kasu?\nPaljud targad soovitavad, et kõige parem teadmiste omandamise viis lugemise kõrval on rääkida saanud mõtted edasi enda lähedastele. Jaga siit saanud kalliskive ka teistega. Saage koos veelgi rohkem kasu nendest teadmistest.\nNIPINURK: KUIDAS ennast teiste inimeste negatiivsuse eest kaitsta? – 01.08.20 Buduaar/TV3\nNapoleon Hill: vabadus või surm sõltub otsusest – 25.08.20 Raamatud/Postimees\nNAPOLEON HILL ⟩ Vabadus või surm sõltub otsusest – 22.07.20 Raamatud/Postimees\nSEKS, ARMASTUS JA IHA KUULSUSE JÄRELE I Millistele stiimulitele meie teadvus kõige enam reageerib? – 25.06.20 Hingele/GoodNews\nEttevõtja Vallo Arumäe raamatusoovitused, mis avaldavad edu saladuse – 24.04.20 Raamatud/Elu24\nHEAD LUGEMIST I Heade uudiste portaali lugemissoovitused! Ehk on sinugi suur elumuutus peidus nende kaante vahel? – 19.04.20 Hingele/GoodNews\nRaamatusoovitused: kuidas mõtlevad miljonärid? – 07.04.20 Raamatud/Postimees


Avastame 3 retsepti, et integreerida artišokid meie dieeti, toitu, millel on palju keha kasulikke mõjusid.\n1. Risotto artišokkidega\nArtišokkide retseptide hulgas on peatootja risotto. Artišokkidega riisi retsept on iseenesest lihtne, mida peame pöörama tähelepanu köögiviljade puhastamisele.\nKoostis 5 inimesele:\n> umbes 400 g arborio või karnaroli riisi, kuid suure teraviljaga, \_ t\n> kuiv valge vein\n> köögivilja puljong,\n> 2 artišokk,\n> või ja parmesani või parmesani koor.\nEttevalmistus: pärast artišokkide hoolikat puhastamist lõigake südamed väikesteks tükkideks. Lõigake sibul peeneks ja laske sellel veidi õlis kuivada. Lisage artišokid, segage, laske paar minutit küpsetada ja lisada riis.\nKui riis on röstitud, degaseeritakse veiniga, muutes selle aurustuks. Küpseta riisi nii kaua kui vaja, lisades järk-järgult keeva puljongi. Küpsetamise lõpus segage võid ja parmesaani ning serveerige kohe laine.\nÜks trikk: muuta risotto isegi kreemikaks, lõigata artišoki varre sisemine ja õrn osa paari viiluga ja lisage need pähklisse!\nKas teadsite, et artišokkide kasutamist kasutatakse ka teraapiana? Avasta cynaroteraapia\n2. Artišoki omlett\nArtišoki omlett on üks lihtsamaid ja tõhusamaid artišokkidega retsepte.\n> 5/6 artišokkid okkadega,\n> 4 muna,\n> riivitud parmesan,\n> väike piim,\nEttevalmistus: peske ja puhastage väga hästi ning lõigake artišokid ja varre sisemine ja õrn osa tükkideks. Viige need segistisse, need peavad olema väikesed pisikesed tükid ilma kõvade osadega. Segage peenestatud artišokid kõigi teiste koostisosadega. Suures mittekleepuvas pannil pannakse helde supilusikatäis õli ja valage segu.\nLaske omelett kaetud umbes kümme minutit, hoides leeki madalal. Pöörake omlett üle ja tehke sama asi teisel poolel. Lihtsaim ja parim artišokkide retsept on valmis teenima, millega võib kaasneda valge kapsasalat.\nArtišokk: kas sa tead, mida nad hästi teevad?\n3. Paistud artišokid ja kartulid\nSiin on üks tervislikumad retseptid, mis põhinevad artišokkidel ja kartulitel, seejärel raudal ja kaaliumil.\n> 4 artišokk, roomlased või okkad,\n> 4 keskmise kartuliga,\nEttevalmistus : lõigata artišokid korrektselt puhastatult väikesteks kiiludeks ja jätta nad vees ja sidrunis leotama, et neid mitte tumedamaks muuta. Tehke sama ka kartulitega: eemaldage koor ja lõigake need sama suurusega kiiludeks kui artišokid ja lase neil keeda suures kastrulis viis minutit.\nPruuni purustatud küüslauku pisut õliga pannil, lisage kuivatatud kartulid ja artišokid, oregano ja sool ning segage paar minutit. Kata kõik ja lase veel paar minutit, kuni need on keedetud, lisades vajadusel vett. Serveeri kuumalt puistatakse värske riivitud pecorino ja must pipariga.\nProovige ka makrobiotilisi retsepte artišokkidega


Tugitool Lucky, helehall Medley kangas | AJ Tooted Eesti\nTugitool Lucky, helehall Medley kangas\nVastupidavast tekstiilist kate\nKutsuv tugitool vastupidava tekstiilkatte, mugavate käetugede ja puidust jalgadega. Kaasaaegne tugitool sobib erinevatesse avalikesse ruumidesse. Avar iste ja toetav seljatugi tagavad mugava istumisasendi.\nMugav tugitool võtab stiilselt vastu teie kliendid, külalised ja töökaaslased. Mugav ja kaasaaegne disain kutsub istuma. Tugitool on ideaalne puhketuppa, ooteruumi, personaliruumi või teistesse ühiskasutatavatesse keskkondadesse. Tugitool Lucky on kaetud väga vastupidava ja tugeva kangaga. Ideaalne pikaajaliseks kasutamiseks. Valige mitme trendika värvitooni seast endale sobivaim. Tugitooli ümmargused jalad on valmistatud heledast puidust, mis täiendavad tugitooli kaasaaegset disaini. Saate seda lihtsalt kombineerida teiste mööbliesemetega. Tänu kõrgematele jalgadele on tugitooli alt puhastamine eriti kerge. Toetav iste vähendab pingeid seljalihastes. Selja- ja peatugi on hästi vormitud, et pakkuda eriti ergonoomilist tuge. Tugitool on lisamugavuse tagamiseks eriti lai. Nõjatuge taha ja lõõgastuge tugitoolis Lucky.\nSügavus: 810 mm\nÜldkõrgus: 1110 mm\nIstme sügavus: 590 mm\nRaamile värv: Pruun\nIstme materjal: Kangas Medley


Narva-Jõesuu, uinuv Riviera - Äripäev\nNarva-Jõesuu, uinuv Riviera\nAeglaselt, aga järjekindlalt on Narva-Jõesuu kosumas Eesti taasiseseisvumisega kaasnenud tagasilöögist. Iga aastaga kasvab rannaribal päevitajate ja meres suplejate hulk ning need fännid, kes Narva-Jõesuule ka rasketel aastatel truuks jäänuna harjunud enda tarbeks 100meetriseid plaa?ilõike reserveerima, peavad oma harjumusi muutma. Kuid hoolimata kasvavast populaarsusest lööb Narva-Jõesuu plaa? ka kõige kuumematel suvepäevadel oma avarusega.\nJuba nimetatud kuningliku kvaliteediga Eesti kõige pikem plaa?. Laulvad liivad: nimelt on Jõesuu liiv nii peene teraga, et see hakkab teatava ilmaga plaa?il jala all helisema.\nPuhas meri, sest lained jõuavad randa läbi avara ja sügava Narva lahe. Kuna Narva laht on pigem avamere pikendus kui laht selle sõna eestilikult kitsas (ka otseses) tähenduses, siis pakub meri tuulesuunast sõltuvalt üllatusi. Ühel päeval jaheda ilmaga on meri soe, järgmisel ja päikesepaistelisel päeval aga karge. Või vastupidi. Narva-Jõesuul on hea õhk. Randa eraldab linnast männiriba, mis vuhistab 24 tundi süsihappegaasi omastada ja osooni toota.\nNarva-Jõesuul on ajalugu ja minevik, millest suures osas on jäänud küll ainult mälestus, kuid mis siiski avaldub pitsilistes vanades puumajades, tänavaplaneeringus, vanades väärikates pargipuudes ja siin-seal peituvates detailides. Endise nimega Hungerburg on suurepärane koht õhtuseks jalutuskäiguks.\nMelu. Aktiivset seltskonnaelu. Ööklubisid ja diskoteeke, bangaloid, veekeskusi, jõusaale, spordikomplekse, suveniirimüüjaid ega kogu seda tingeltanglit, mis turistide hordidega ikka kaasas käib.\nTuriste küll on, aga horde veel mitte. Seepärast on hinnad tunduvalt madalamad kui Eesti populaarsetes suvituslinnades, olgu siis tegemist majutuse, toitlustuse või mõne muu teenusega. Samas on võimalik väljas õhtust süüa normaalsete hindadega ja täiesti kvaliteetse köögiga kohtades.\nPole raha ja rikkust, mistõttu nii mõnigi valdkond on Narva-Jõesuus veel arengueelses staadiumis. Paljugi võiks olla parem, kuid samas on eluliste vajaduste rahuldamine piisava kvaliteediga tagatud.\nSiin ei torma külastaja kulmukergituse peale teenusepakkujad oma teenuseid pakkuma, rohkem tuleb ise otsida ja vaeva näha.\nNarva-Jõesuu on pigem suur vabaõhukuurort kui suvituse Meka. Arvestades ajalugu ja selle omadust korduda, siis kindlasti mitte kauaks. Nii et kes tahab kasutada võimalust nautida loodust, randa ja merd määral, mida mujal tasuta lihtsalt ei saa, peab selle võimaluse kiiresti ära kasutama. Enne, kui siin avatakse taas kuursaal, villa Capricio ja rannapaviljon. Enne, kui Narva-Jõesuust saab taas Eesti suvituskohtade lipulaev.