Aint talking some shit here..: December 2006\nRootsi tripi kokkuvõte\n6 päeva rootsis ja 9 korda käisin suusatamas. Jah, mägedes elades oleks patt olnud vähem kui 2 korda päevas suuskadel välja minna. Sest tingimused olid superhead ja avastamist kui palju. Hämmastas, et päeval oli pikkust samapalju kui eestis ja lume tõttu tegelikult oli kogu aeg kuigipalju valge, erinevalt praegusest olukorrast kodumaal.. Kaasas olid minu kõik 4 paari suuski ja see oli õige otsus - kõiki kasutasin vähemalt 2 korda. Lihtsalt ilmad olid muutlikud ja iga suusapaar on väga hea mingi teatud ilmaga. Nende päevadega sai kogeda nii värsket lund kui vana lund kui sula lund ja jäist teralist lund.\nPõhjapoolse rootsi maanteed on sõitmiseks puhas lust, liiklust on praegu veel väga vähe. Liikluspolitsinikud ka ainult lehvitasid rõõmsalt. Autoga läbitud 1500km keskmine diiselkütuse kulu tuli pardaarvuti järgi tsipa alla 5l/100-le, reaalselt natuke üle. Üllatavalt väike number, arvestades, et keskmiseks kiiruseks tuli ilus ümmargune number.\nPoolel teel tagasi Stockholmi tegin peatuse Bergviken’i järve ääres, sõin ära oma võileivad ja püüdsin pildistada peegelsiledat järve. Siin ei ennustanud veel miski, et Läänemerel tuleb öösel päris korralik torm. Stockholmis oli pilves ja sooja 13 C – tundus uskumatu, et kõigest 6 tunnise teekonna taha jäi maha hoopis teistsugune, öösel sadanud värske lume ja -6 kraadiga selge hommik. Kunagi lähen veel kindlasti sinna tagasi!\nposted by ek at 5:53 PM | 0 comments\nMore I see, less I know – snow hei-hoo\nViimane päev oli hommiku kerge lumesadu, ja seejärel päike-päike-päike :) Panin uisusuusa alla ja põrutasin jälle üles platoole. Tegin ära eile poolelijäänud ringi Mittaklappeni juures. Ühes tuule eest peidetud orus oli põhjapõdrakasvatajate ajutine eluase ja aedikud. Praegu polnud seal küll hingegi. Funäsdaleni piirkond ongi kõige lõunapoolsem üldse, kus on veel pooleldi vabalt elutsevad põhjapõdra karjad ja saami kultuuri leidumas. Kella unustasin seekord maha, telefoni ka.. aga ega seal platoo peal ja orgudes levi polegi. Muidu on siin kandi asulates ja suusakeskustes igal pool ka 3G mobiilivärk juba 2-3 aastat täiesti töötamas ja nojah.. suuresti tänu minule :) Vaatamata kella puudumisele saabusin tagasi tsivilisatsiooni täpselt lõunasöögi ajaks. Seljataga mõnus 30km tiir.\nThorsby suusagümnaasiumi noored olid parajasti oma kamasid bussi pakkimas ja olid üpris kurbade nägudega. Nende 5-päevane laager sai läbi. Muidu olid nad väga viisaka käitumise ja olemisega lapsed ja noored. Õhtuti käis suures puhketoas innukas “matte” ülesannete lahendamine. Mina eriti neid aidata ei osanud, minu keskkoolimatemaatika oskused on muutunud ülimalt lünklikuks, peab tunnistama. Asemele tulid soomlased!!! Soomeski on lund ainult pimedal polaarjoonetagusel alal ja nad eelistasid pigem Bruksvallat Rootsis.\nÕhtune suusasõit klassikasuusaga oli mõnus. Seekord haakisin end sappa kahele kohalikule rootsi mehele. Tempo oli rahulik, ega ma rapsida ei viitsinukski, kerge väsimuse foon oli kontides ja suusa pidamine oli nati hellavõitu. Järsematest nõlvadest ei saanud enam otse üles nagu eile, vaid pidi käärsammule üle minema. Minule üllatuseks otsustasid need 2 svenssonit tagasiteeks valida transiitsuusaraja, kulgeb Bruksvalla poole tagasi piki teist jõekallast. Ma olin sealt päevavalges tulnud, kuid pimedas sõiduks pidasin mina seda rada ohtlikuks. Libisemine oli laskumistel väga kiire ja kõrge jõekallas teinekord väga lähedal. Läksin nendega ikkagi kaasa, sest ühel mehel oli võimsamat sorti pealamp. Väga vahva oli, pimedas hoopis teistmoodi. Kui ohtlikud kohad läbi said, kargasin viimasel kiirel laskumisel rongi tuulest välja ja lendasin äärmist libedat jälge kasutades kuulina mööda. Vahe jäi sisse ja mind viimase kolme kilomeetriga kätte ei saadud. Ise olen rahul :)\nKaardil klikates jõuab Nagi's oleva paremini loetava kaardifotoni.\nposted by ek at 5:15 AM | 0 comments\nEileõhtune “nightride” läks eriti ägedaks kätte. Mul õnnestus sappa haakida “päris” suusatajatele ja üldse mitte maha jääda. Seda suuresti tänu sellele, et mu suusk oli superkiire ja pidamine ka väga hea. Omamoodi kurioosne, et õhtuseks tiiruks võtsin oma kõige vanema suusapaari – vist 97-ndast aastast pärit Rossignoli combi suusad. Ma teadsin et nad on külma ja jäise-teralise lumega kiired. Kuid seekord olin ju suusapõhja keskosale pidamiseks veel kandnud õhukese kihi ülimalt kleepuvat ja sitket sinist kliistrit, ning mul oli päris suur kartus, et määrisin suusa kinni. Aga ei – tulemus oli suurepärane suusk klassikasõiduks. Nii me kihutasime umbes viiekesi lambid peas kui tuledesäras rong, paar pimedat vagunit ka veel sabas jõlkumas. Sõitsime Bruksvallat ja Ramundberget’it ühendaval 8 km-sel laial kahesuunalisel rajal. Valdavalt lauged pikad tõusud-laskumised, paar tükki olid veidi järsemad ka. Väga-väga hea oli.\nposted by ek at 4:37 AM | 0 comments\nMeie elamine asub 650 meetrit meretasapinnast kõrgemal. Ümberringi on palju mäeahelikke ja tippe, mis on ~1200 meetrit, paar tükki on ka ligi 1800m. Täna valisin valgel ajal kulgemiseks Mittaklappeni juurde viiva suusaraja, kuna hommikusöögilauas sain teada, et rajamasin läks varahommikul sealseid suusajälgi uuendama. Mittaklappen on selline omapärane viltuse kolmnurga kujuline mägi, 1212,2m kõrge. Suusarada oli esimesed 8km valdavalt ülesmäge : ) Sugugi mitte järsult, ei mingit harkisjalu ronimist, täiesti sõidetavad tõusud, kui vaid jaksu jaguks. Vahepeal tuli veidi allapoole ka, aga üldiselt oli tõus-tõus-tõus jupiti lausikut ja jälle tõus. Nii et selle 7 km-ga jõuab rada vähemalt 300m kõrgemale - parema ettekujutuse saamiseks on see 3x Kiviõli tuhamäe kõrgus. Vaade läheb avaramaks, kidurad sammaldunud kased on asendunud lihtsalt võsaga. Tegemist on omamoodi platooga. Mõnes kohas on aimatav väikeste järvede olemasolu. Õigemini seal on lumi eriti tasane ja mingid sildid viitavad kohustusele omada kalastajakaarti. Lund on seal üleval umbes meetri jagu.\nSuusa- ja matkaraja tähistusi kandvad postid on siin vähemalt 3 meetrit kõrged, nii et võib arvata palju kevadtalveks lund võib olla. Iga 3-4 km tagant on matkaraja veeres väike varjualune, kuhu saab teeline maha istuda ja tuule eest peidus olles oma võileibu järada. Platoo peal rajad hargnevad ja saab ka mingitmoodi kinnise tiiru teha, või siis laskuda tagasi tsivilisatsiooni juurde hoopis Ramundbergeti (see on Bruksvalla naaberküla) mäesuusakeskuste vastasnõlvalt. Minul jäi päris mitu rada veel läbi avastamata kuna kell tiksus halastamatult ja lõunasöögile siin eriti hiljaks jääda ei tohi. Laskumine alla oli muidugi elamus omaette. 8 km sai läbi lennatud alla 20 minuti. Vahepeal võis 4 minutit suht liikumatult laskumisasendis olla. Viimane kilomeeter tuli ka sahka panna, et mitte võpsikusse lennata. Kokkuvõttes sai kena 25km-ne tiir tehtud.\nposted by ek at 10:42 PM | 0 comments\nFunäsdaleni piirkond on läbi aegade olnud rootsimaa lumerikkaim. Ja ta ei asu sugugi kaugel põhjas – 580 km Stockholmist loodesuunas, Härjedaleni maakonnas, Norra piiri ääres. Tubli 6 tundi on siin korralikku päevavalgust, sest polaarjooneni on veel ikka väga palju maad. Tänavune erakordselt soe talvealgus on siingi tunda, lund on praegu kõigest ~0.5 meetrit tavapärase meetri asemel. Kuid sellest täiesti piisab – osad mäesuusakeskused olid nädalavahetusel juba avatud, Ramundberget’s vist isegi kõik nõlvad, ja murdmaaradu hooldatakse ka nii umbes 70 kilomeetri ulatuses.\nPraegusel ajal ongi enamus piirkonna külastajatest veel nii öelda tavasuusatajad mitte mäesuusatajad. Siin on vist laagerdamas pea kõik lõunapoolse rootsi ja kesk-rootsi suusaklubid. Nii näiteks on Bruksvallarna Fjällhotell, kus ma elan, täiesti välja müüdud. Hetkel siin elamas ~100 suusaklubide noort ja ~20 lihtsalt suusasõpra (nagu mina). Täiesti laagri tunne on. Meid toidetakse 4 (jajah – “neli”) korda päevas kindlatel kellaaegadel, ja toidud on hästi maitsvad ja piiramatus koguses. Hotellipidaja Eger oma kahe-kolme abilisega sisuliselt elabki vist köögis kogu päeva. Kuid nad saavad hiilgavalt hakkama. Mina igal juhul kardan, et sisseõgitav musttuhat kalorit ma ära kulutada ei suuda. Sest rahulik murdmaasuusatamine on tegelikult organismile väga ökonoomne tegevus, eriti veel nii heakvaliteediga radade puhul. Täna ma suusatasin ennelõunal 2,5h klassikat, ja õhtu eel ligi paar tundi vabatehnika suusaga. Kusjuures 2 korda samu radasid ma ei sõitnud, valisin meelega erinevad pikemad ringid. Nii on põnevam ringi vaadata ja vaateid nautida. Vöökott joogiga kaasas kindlasti. Valgustatud rajad on ka siin olemas, kuid need on pisemad ringid (a’la 3km). Aga pealambiga saab mujal ka. Nii mõnigi kasutab orienteerujate öist pealampi, mis on eriti kaugele näitav prožektor. Aga minu kaevurilambike on ka täiesti piisav, valgustab ühtlaselt ja laialt. Öisetes oludes sõitmine on omamoodi võluv, liikumine tundub kiirem ja pealampidega suustajad on kui jaaniussikesed öhes.\nNii heades tingimustes on lausa lust talverõõme nautida. Talve, mida mujal ikka veel pole. Väljas mägedes olles ja rassides unustab päris lihtsalt kõik muu. See on hea. Nii näiteks täna hommikuse pika tiiru lõpuosas juurdlesin ma päris tõsiselt tükk aega, kas praegu on 2006 või 2007. Ega tegelikult vahet polegi. Veidi narr ehk oleks, kui koju saadetud postkaardile vale arvu paneks.\nposted by ek at 10:35 PM | 0 comments\nÜhes mineva nädala R2 hommikuprogrammis ütles M. Strandberg, et Eesti alal poleks meie esivanemad üldse suutnud elada, kui siin talvel lund poleks olnud. Et muidu oleks pimedus kõik maha tapnud. Ma olen täiesti nõus - see detsembrikuine aina jätkuv pime ja vihm on päris hull, pane kui palju lampe tahes põlema. Ühesõnaga põgenesin "külmale maale". Alustuseks jõudsin Östersundi, mis on rootsimaa talvepealinn, kusjuures ainult 600km Stockholmist. Sõites läbi vana hea rootsimaa tuli päris kodune tunne või õigemini äratundmisrõõm peale (ülla-ülla). Roostepunased majakesed, hobused ja karvased ponid koplites, puust kirikud, ehitud kuused, valgete kinnastega postiljonid parempoolse rooliga kollastes Renault'des - kõik on täpselt nii nagu eelmistel aastatel nähtud. Talveilmaga on siingi lood kehvakesed, kuid põhjapoole jõudes võis metsa all juba valget vaipa näha ja meeleolu paranes seepeale kõvasti. Östersundi linn ise oli soe ja udune, kuid suusarajad olid metsas täiesti alles ja minu meelest palju paremas korras kui nädal varem siin peetud ja telepildist nähtud laskesuusatamise MK etapi aegu. Linn ise on jõulumeeleolus, lugematud väliküünlad-tõrvikud ja muud tulukesed tunduvad olema täiesti loomuliku osana. Ilm on tuuletu, täna on õhus juba ka kargust. Siin millegipärast see jõulutriangel ei häiri mind üldse..\nElan kahekordses äärelinna Snandicus, nagu tavaliselt. Ainult et seekord boonuspunktide eest, on selline virtuaalne raha õnneks olemas ja selle puudust pole mul nii pea. Jah, kunagi on siin töö pärast lausa kuid elatud. Täpselt sama hubane õhkkond on alles, saun on soe ja toidetakse hästi. Hmm, mida veel tahta.. Eks ikka midagi uut ja paremat. Homme kolin elama/suusatama/seiklema 200km kaugemale, Norra piiriäärsesse lumeparadiisi.\nposted by ek at 12:22 PM | 0 comments\nElu veereb hernena..\nKuula ja vaata: http://www.guiltyboy.com/andur/\nLihtne ja võluv, eksole. Aga ometi on seal sügav möte. Kes on kokku õmmelnud sinu "rannarõivad", ja mis hinnaga?\nposted by ek at 7:28 PM | 0 comments


TIPPTASE: Tallinna maratoni korraldajaid tiivustab suur eesmärk | Õhtuleht\nOhtuleht.ee, 3. september 2019 12:43\nJekaterina Patjuk jookseb laupäeval Tallinnas poolmaratoni.Foto: STANISLAV MOSHKOV\nNädalavahetusel peetav Tallinna maraton tuleb kõigi aegade tugevaim – kahel pikemal distantsil on stardis rohkem tippjooksjaid kui kunagi varem.\nTugeva stardinimekirja üheks põhjuseks on korraldajate soov saada Tallinna maratonile kolme aasta perspektiivis Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu (IAAF) kuldmärgis. Selleks tuleb täita mitu tingimust, millest üks olulisemaid on osavõtjate kõrge sportlik tase.\nEnt IAAFi püstitatud nõuete täitmisel on veel teinegi eesmärk – luua Eesti tippjooksjatele täiendav võimalus tiitlivõistlustele kvalifitseerumiseks. MMile ja olümpiamängudele pääsemiseks on mitu võimalust, millest traditsioonilisemad on ajanormid. Näiteks tänavusele MMile pääsemiseks tuleb maratonis olla kiirem kui 2:16.00 (mehed) või 2:37.00 (naised). Kuid maratonis omandavad sama õiguse ka Gold Label märgist kandvatel võistlustel esikümnesse tulnud sportlased.\nSee on ka üks põhjustest, miks Tallinna maratoni eesmärgiks on kolme aasta perspektiivis jõuda IAAFi kuldmärgiseni. Sellise märgiseni jõudmisel kvalifitseeruvad Tallinna maratonil esikümnes lõpetavad sportlased automaatselt tiitlivõistlustele. Loomulikult, tee selleni on pikk ning tänavuse Tallinna maratoni erakordselt tugev stardinimekiri on alles esimene samm sinna suunas.\nTõenäoliselt kõige kõrgema sportliku tasemega saab sel aastal olema poolmaraton. Sel võistlusmaal on stardis neli Keenia jooksjat, kelle isiklik rekord on parem kui 1:01.00.\nEvans Cheruyot (isiklik rekord 1:00.26) sai kõrgetasemelisel poolmaratonil Istanbulis viienda koha. Paul Kariuki Mwangi (1:00.43) kontol on Bukaresti poolmaratoni võit ning esikolmikukohad Milanost ja Cremonast. Rhonzai Lokitam Kilimo (1:00.49) tuli kevadisel Berliini poolmaratonil teiseks. Nicholas Mulinge Makau (1:00.58) on viimastel aastatel pjedestaalile mahtunud nii Kiievis kui ka Luganos.\nTugevatele Aafrika jooksjatele sekundeerivad mitmed Euroopa sportlased: Stefano La Rosa Itaaliast (1:02.15), David Nilsson Rootsist (1:03.30), Andrian Lehmann Šveitsist (1:04.29), Janis Viskers Lätist (1:06.00).\nEesti rekord poolmaratonis on Pavel Loskutovi 2001. aastal Göteborgis joostud 1:03.00, käesoleva hooaja edetabelit juhib Tiidrek Nurme tulemusega 1:03.26.\nNaistest on esikohakonkurentsis ka tugev Belgia jooksja Nina Lauwaert (1:11.50). Tugevate Keenia, Etioopia ja Maroko jooksjate kõrval leiame stardinimekirjast Jekaterina Patjuki (isiklik rekord 1:14.24), kes on tulnud Eesti meistriks enam kui 100 korral ning ta on ka Eesti tänavune 10 000 m meister.\nMaratonis on rajal kaks meest, kelle isiklik rekord on parem kui 2:10.00. Alfers Lagat Keeniast on maratoni läbinud tulemusega 2:06.48 ning tema võib reaalselt ohustada ka Tallinna maratoni rajarekordit.\nLagat on jõudnud nii Frankfurdi, Tokyo, Eindhoveni kui ka Pariisi maratonil esikuuikusse. Josephat Kiprono Leting Keeniast (2:09.34) on küll mõni minut nõrgema isikliku rekordiga, kuid ta on saanud samuti esikuuikukohti Hamburgi, Krakovi, Münsteri ja Enschede maratonil.


Tartu Ülikooli kommunikatsiooni- ja meediauuringud on jätkuvalt maailma 150 parima eriala seas | Ühiskonnateaduste instituut, Tartu Ülikool\nTartu Ülikooli kommunikatsiooni- ja meediauuringud on jätkuvalt maailma 150 parima eriala seas\n22. märtsil 2016 avalikustati maailma erialade edetabel "QS World University Rankings by Subject 2016", mille kohaselt on neljandat aastat kõrgeimal positsioonil Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi kommunikatsiooni- ja meediauuringud (101-150).\nÜhiskonnateaduste instituudi meediauuringute vanemteaduri Andra Siibaku sõnul on hea meel näha, et ühiskonnateaduste instituudi õppejõudude õppe- ja teadustööle omistati selline rahvusvaheline kvaliteedimärk juba neljandat aastat järjest. "Kahtlemata on see, et oleme analüüsitud erialade lõikes püsinud stabiilselt kõige kõrgemal positsioonil, meeldiv tunnustus kogu instituudile ning annab jätkuvat kinnitust sellest, et rahvusvahelises kontekstis ei ole ei meie õppejõududel ega ka tudengitel mingit põhjust pilku maha lüüa. Usun, et me pole kindlasti selles tabelis oma lage saavutanud - meis on väga palju veel välja arendamata potentsiaali. Tahaks väga loota, et äsja moodustatud sotsiaalteaduste valdkond ning kogu ülikool tervikuna võtab endale eesmärgiks meid nendes püüdlustest toetada," kommenteerib Siibak.\nMaailma ülikoolide paremustabelit "QS World University Rankings" koostav QS seab alates 2011. aastast ülikoole pingeritta üksikute erialade kaupa. "QS World University Rankings by Subject" eesmärk on anda avalikkuse käsutusse võrreldav informatsioon ülikoolide tugevuste kohta üksikerialade tasemel. Tartu Ülikooli erialade seas on edetabelis oma positsiooni hoidnud inglise keel ja kirjandus (251-300), nüüdiskeeled (251-300) ja meditsiin (301-350); uute erialadena on esindatud lingvistika (101-150) ning arvutiteadus ja infosüsteemid (401-450).\nEdetabeli 2016. aasta väljaande koostamisel analüüsiti 4226 ülikooli andmeid, vähemalt mõne erialaga tabelisse jõudnud ülikoole oli 945. QS reastas tänavu maailma ülikoole 42 erialal. Edetabeli koostamisel võtab QS arvesse ülikooli mainet vastava eriala teadlaste ja tööandjate seas ning bibliomeetrilisi näitajaid (allikana kasutatakse kirjastuse Elsevier bibliograafilist andmebaasi Scopus).\nTartu ülikool on ainsa Baltimaade ülikoolina 200 Euroopa parima ülikooli hulgas, positsioonil 181-190 (Times Higher Education (THE) 2016). THE 400 maailma parima ülikooli pingereas paigutus Tartu ülikool 2015. aastal positsioonile 351-400. Edetabelis "QS World University Rankings" (2015) on Tartu ülikool positsioonil 400.


VANA HITT | Evelin Ilves: Mina ei taha olla proua. Nagu ütleb minu tütar: "Ma tahan, et sa oleksid ainult emme" | Õhtuleht\nVANA HITT | Evelin Ilves: Mina ei taha olla proua. Nagu ütleb minu tütar: "Ma tahan, et sa oleksid ainult emme" (36)\nUISUJÄÄL: Presidendi abikaasa Evelin Ilves on korraga nii sportlik kui ka kodulembene – talle meeldib näiteks uisutada ja leiba küpsetada. Aldo Luud\nÕhtuleht avaldab 70. sünnipäeva puhul artikleid arhiivist. Lugu ilmus ajalehes SL Õhtuleht 10. märtsil aastal 2007.\nLigi pool aastat presidendi abikaasana avalikkuse ees elanud Evelin Ilves on lähisõprade sõnul jäänud iseendaks. Just seda peetaksegi tema edu võtmeks. Ja rahvale meeldib ka see, et esileedi ei põlga paljuks kihutada uisumaratonil ega käia rokk-kontserdil.\n"Mina teen kõiki asju edasi. Kuigi on sedagi, millega saan nüüd ajaliselt mõnevõrra vähem tegelda," ütleb president Toomas Hendrik Ilvese abikaasa Evelin Ilves. Esileedi sõnade kinnituseks olgu või see, et läinud reedel käis ta rokikohvikus ja juba järgmisel hommikul kihutas Mustvee uisumaratonil.\nEt Evelin Ilves pole uues ametis rapsima hakanud, vaid iseendaks jäänud, peab Ilveste perekonnatuttav Indrek Tarand kõige õigemaks.\nKutsus presidendipere rokk-kontserdile\nRokkansambli Ultima Thule kontserttuuri korraldaja Raivo Rauts imestab, kui kerge on riigi esipaariga asju ajada.\nMAKSUMAKSJA TASKUST: Ärma talu peale kulus mullu üle 68 000 euro (109)\nMõni nädal tagasi sattus Rauts ühel argipäevaõhtul Tallinna südalinna Madissoni kohvikusse, kui sinna astus turvameeste saatel terve presidendipere – koos väikese tütre Keiuga.\nKuna Ultima Thule on esinenud ka presidendi toetuskontserdil, otsustas Rauts presidendipaari bändi peatsele kontserdile paluda.\n"Tõusin püsti ja liikusin nende laua poole. Turvamehed istusid kõrvallauas ja vaatasid küll minu poole, aga midagi ei teinud. Tutvustasin end ja ütlesin, et nii mul kui ka muusikutel oleks siiralt hea meel, kui nad kontserdile tuleksid. Ja mõlemad ütlesid: suurepärane! Saatku ma presidendi kantselei meiliaadressile kontsertide kava ja nad valivad sobiva päeva välja. Sest märkmikku polnud neid sel õhtul kaasas," kirjeldab Rauts vahetut vestlust Ilvestega.\n"Väga lihtsad ja inimlikud. Ma ei kujuta ette, kas näiteks Austrias või Soomes saaks presidendiga nii vahetult suhelda," imestab Rauts.\nVeel suurem oli tema üllatus, kui 2. märtsil oligi presidendipaar Rock Cafés kohal, näpus ansamblile kingiks toodud konjakipudel.\nKa Evelin Ilvese kunagine kolleeg Eesti Päevalehest Kärt Anvelt kinnitab, et presidendiproua staatus pole naist muutnud: "Jõulude eel tegin Eveliniga Kuku raadio tarvis Kadrioru lossis intervjuud. Käisin protokolliülema käest spetsiaalselt küsimas, kuidas ma presidendi abikaasa poole peaksin pöörduma: kas teie või sina. Oleme ju aastaid tuttavad. Protokoll nägi ette teietamist, kuid saate tegemise ajal ma siiski paar korda komistasin ja ütlesin sina. Tema selles loomulikult probleemi ei näinud.\nTuttavatega suheldes pole Evelin muutunud. Vähemalt minu arvates. Olen kuulnud Evelini kohta, et ta on upsakas ning üle laipade mineja. Aga ma ei nõustu sellega! Ta on väga soe, siiras ja sõbralik inimene. Nii enne presidendi abikaasa rolli astumist kui ka praegu," väidab Anvelt. "Ja meeletult teadmisjanune. Ning pühendunud. Ükskõik, mis see siis ka pole."\nPalju tähelepanu, vähem vabadust\nEvelin Ilves tunnistab, et pool viimast aastat on andnud talle palju avalikku tähelepanu ja võtnud hulga isiklikku vabadust.\nSellegipoolest läks presidendiproua läinud laupäeval Peipsi järvele Kalevipoja uisumaratonile. Seitsme kilomeetri läbimine polevat talle olnud mingi katsumus, sest presidendiproua on lapsest saati uisutamist suusatamisele eelistanud.\nAga kas te ei kartnud, et keegi teid järvejääl ründab? Või lihtsalt kukute?\n"Uisumaratonil ma kukkusingi, (aga) see on inimlik. Aga keegi ei olnud vastu, et ma sinna lähen," teatab esileedi.\nMida on presidendiproua roll teile andnud ja mida võtnud?\nEvelin Ilves: "Mina ei taha olla proua. Nagu ütleb tütar: "Ma tahan, et sa oleksid ainult emme!""\nTal polnud sellesse ametisse astudes mahti mingitele hirmudele-ootustele mõelda: "Mul oli nii vähe aega sisseelamiseks, et ei olnud aega midagi oodata ega karta. Pidin kõik vastu võtma, mis tuli."\nSiinkohal peab ta silmas kuninganna Elizabeth II ja prints Philipi visiiti, mille käigus proua Ilves sai esimesed ja siiani ka viimased vitsad kummalise rõivastuse eest. Selle peale otsustas daam vigadest õppida ning säras vabariigi aastapäevavastuvõtul nii õhtukleidi, ehete kui ka väljapeetusega.\nPole vaja kõigile meeldida\nIndrek Tarand tuletab siinkohal meelde, et keegi ei suuda meeldida kõigile.\n"Meil on selline väike ja tige rahvas – alati on keegi, kellele (sa) ei meeldi. Kui sa saad abikaasa tõttu avaliku elu tegelaseks, on see natuke sõge roll. Ühed tahavad, et sa oleksid patroon, teised, et sul oleks köök puhas, kolmandate põhimure on su väljanägemine... Sa ei saa ju kõiki neid miljoneid ootusi realiseerida. Sa pead iseendaks jääma. Ja kogu moos," kõlab sõbra soovitus presidendiprouale.\nNii Tarand kui ka Anvelt arvavad, et presidendi abikaasana on Evelin Ilves algusest peale suurepäraselt hakkama saanud.\n"Aga ta läheb veel paremaks, arvan. Aja jooksul lähevad nad kõik paremaks," usub Tarand. "Areng jätkub."\n"Lõplik presidendi abikaasa roll, õigemini selle rolliga kaasnevad ülesanded pole Evelini puhul ehk veel välja kujunenud. Aga ei peagi olema, sest presidendivalimistest on möödas vaid pool aastat ja aega oma koha leidmiseks on veel küll. Olgu siis tegemist uute ettevõtmiste või oluliste ürituste patrooniks olemisega," ütleb Anvelt.\nEhkki avalikkuse silma all tunneb Evelin Ilves end kindlalt, on tal enda sõnul kõige mõnusam siiski kodus Ärmal. "Aga neljapäeval veetsin mitu tundi Keila SOS lastekülas ning need olid viimase aja helgemad hetked. Siirad, ilusad ja südamlikud," teatab ta.Kohe-kohe avatakse Ärma talus hotell ja seegi annab presidendiprouale tööd juurde. "Broneeringuid võtame vastu juba praegu. Avapidu oleneb presidendi ajakavast, aga ega see pidamata jää," kinnitab Evelin Ilves.\nSellise Proua 8. oktoober 2014, 10:29\nKaasamine riigivisiitidele jne..on ju riigile oht, kuna proua ei suuda adekvaatselt käituda. Eks staatusele peab olema vastav käitumisoskus. Kueb, kui...\nei suudle 18. september 2014, 11:13


Tallinn paneb Lümandu mõisa müüki - Ehitusuudised\nTallinn paneb Lümandu mõisa müüki\nTallinna linnavolikogu otsustas panna 118 270eurose alhinnaga enampakkumisele Raplamaal asuva Lümandu mõisa ligi 3,7 hektari suuruse kinnistu.\nMõisa peahoonega samal ajal rajatud mõisavalitseja maja on 1980. aastate keskel põhjalikult ümber ehitatud. Laudahoone renoveeriti 1980. aastatel, eesmärgiga muuta hoone katlamajaks. Hooned on rahuldavas seisukorras. Tõllakuur-tall ei ole säilinud, hoonest on alles vaid paekivist välismüürid.\n„Lümandu mõisakompleksi hooned on aastaid kasutuseta seisnud ning on äärmiselt amortiseerunud,“ tõdes abilinnapea Eha Võrk. „Hoonete kasutusele võtmine eeldab suuremahulisi investeeringuid.“\nVõttes arvesse mõisakompleksi asukohta, ehitiste suhtes kehtestatud muinsuskaitselisi piiranguid ning nende tehnilist olukorda, ei pea Tallinna linn amortiseerunud mõisakompleksi ehitiste renoveerimist ja ümberehitamist otstarbekaks. „Paraku ei kõlba Lümandu mõisakompleks Tallinna linna ülesannete täitmiseks, seega on kinnistu võõrandamine põhjendatud,“ nentis Võrk.


Tulevane uus maailm\nJumala kuningriik maa peal\nMaa millel me elame on kaunis koht, kuid see on vastuvõtlik kannatustele, kurjusele ning surmale. Kui kõik jätkuks samamoodi nagu praegu, siis ootaks maailma hävitus sõja läbi, keskkonna katastroof või ülemaailmne sõda. Kuid Piibel ütleb meile, et asjad ei jää igaveseks nõnda ja lubab meile tulevast rahuaega, turvalisust ja kõige küllust. Piibel kutsub seda aega Jumala kuningriigiks.\nJumala kuningriigile viidatakse kogu Piibli jooksul. Esimest korda mainitakse seda 1 Moosese raamatus ja kuningriiki kirjeldatakse jätkuvalt ka Ilmutuse raamatus. Jeesus kirjeldas evangeeliumites Jumala kuningriiki enam kui sajal korral ja see teema oli nõnda tähtis, et see oli peaaegu võrdväärne apostlite põhisõnumiga: "ja kuulutas Jumala riiki ning õpetas Issandast Jeesusest Kristusest ..." (Ap. teod 28:31; vaata ka Ap. teod 1:3; 8:12; 19:8; 20:25; 28:23). Pilt, mis meile maalitakse Jumala kuningriigi kohta, on Piibli algusest kuni lõpuni sama. See on tõeline kuningriik, mis on maa peal, millel on valitseja, pealinn ja seadused. See rajatakse Issand Jeesuse tagasipöördumisel ning see kestab igavesti.\nJumala kuningriigi ajalugu\nJumala kuningriik oli vanasti maa peal olemas. Iidne Iisraeli kuningriik oli Jumala kuningriik, mida valitses Jumala eest inimesest kuningas (1 Ajaraamat 28:5; 29:23). See kuningriik vallutati babüloonlaste poolt kuna selle kuningriigi inimesed ei suutnud Jumala ettekirjutustest kinni pidada. Seda kuulutas prohvet Hesekiel järgnevate sõnadega ette: "Ja sina, süüga teotatud Iisraeli vürst, kelle päev on tulnud … Heida ära peakate, võta ära kroon! Mis on ei jää selleks … Varemeiks, varemeiks, varemeiks teen ma selle! Seegi ei jää selleks, mis ta on, kuni tuleb see, kellel on õigus selle kohta, ja mina annan selle temale!" (Hesekiel 21:30-32).\nSee lõik ennustab kuningriigi kukutamist ette, kuid samuti lubab see kuningriigi taastamist õige isiku saabumisel. Õige isik on Issand Jeesus ning tema valitsust taastatud kuningriigi üle kuulutatakse Laulud ptk. 2: "Kes taevas istub, naerab; Issand irvitab neid … ta kõneleb siis nendega … : 'Aga mina olen seadnud oma kuninga Siionile, oma pühale mäele!" (Laulud 2:4-6). See lõik kirjeldab Jumala kuningriigi algust, millal ta alistab rahvad ning paneb enda poolt valitud kuninga neid valitsema. Järgnevad salmid on Jumala poolt saadetud valitseja poolt lausutud: "Ma annan teada Jehoova otsuse; ta ütles minule: Sina oled mu Poeg, täna ma sünnitasin sind! Küsi minult, ja ma annan paganad su pärandiks ning ilmamaa otsad su omandiks" (Laulud 2:7,8). Valitseja on Jumala sünnitatud Poeg, Issand Jeesus Kristus. Kuna ta valitseb Siionist, siis tähendab see seda, et ta on maale tagasi pöördunud ning tema valitsus ulatub üle kõigi rahvaste.\nSama pilt maalitakse meile Uues Testamendis, mis räägib meile, et Jeesus mõistab oma tulekul ja kuningriigis inimkonna üle kohut (2 Timoteosele 4:1). Jeesuse tagasipöördumine oli Jeesuse ning jüngrite poolt kuulutatud evangeeliumi põhiosa; Uues Testamendis on üle 300 salmi, mis sellele sündmusele viitavad (vaata näiteks Matteuse 16:27,28; 24:30; Ap. teod 1:9-11; 1 Tessalooniklastele 4:15,16; 2 Te. 2:1-8; Ilmutuse 1:7; 22:20).\nPiibel annab meile Jeesuse tagasipöördumisele järgnenud sündmuste järjekorra, seda teeb ta lõigus, mis räägib eelkõige surnute ülesäratamisest: " … aga igaüks (äratatakse surnuist) oma järjekorras: esimesena Kristus, selle järele Kristuse omad tema tulemises; siis tuleb ots, kui ta annab riigi Jumala ja Isa kätte pärast seda, kui ta on hävitanud kõik valitsuse ja kõik meelevalla ja võimu. Sest tema peab valitsema, kuni ta on pannud kõik vaenlased tema jalge alla. Viimne vaenlane, kelle ots tehakse, on surm!" (1 Korintlastele 15:23-26).\nJeesus äratati surnuist esimesel sajandil, ülejäänud surnud äratatakse Jeesuse pöördumisel. Sellele järgneb ajajärk, mil Jeesus valitseb maailma ning alistab järk-järgult oma (ning Jumala) vaenlasi. Viimane hävitatud vaenlastest on surm, mis tähendab, et mõned inimesed veel surevad kuni selle sündmuseni. Seejärel antakse kuningriik Jumala kätesse "et Jumal oleks kõik kõigis" (v. 28). Tundub, et aeg Jeesuse pöördumise ning surma hävitamise vahel on pikk; Ilmutuse raamat ütleb, et see kestab tuhat aastat (Ilmutuse 20:1-7), ning just sellepärast kutsutakse seda ajajärku mõnikord millenniumiks (Ladina keeles tähendab tuhandet aastat).\nPiibel kirjeldab Jumala kuningriiki väga selgelt, on ilmselge milline kuningriik see on. Esimene ja tähtsaim märge Jumala kuningriigi kohta on see, et see rajatakse maa peale: " … ma annan paganad su pärandiks …" (Laulud 2:8); " … maa on täis Jehoova tundmist - otsegu veed katavad merepõhja" (Jesaja 11:9); "Ja kuningriik ning valitsus, ja võim kuningriikide üle kogu taeva all antakse Kõigekõrgema pühale rahvale!" (Taaniel 7:27); "Ja Jehoova on kuningaks kogu maale!" (Sakarja 14:9); "Sina … ostnud inimesi kõigist suguharudest … ja oled nad teinud kuningriigiks ja preestreiks meie Jumalale, ja nad valitsevad maa peal" (Ilmutuse 5:9,10).\nNeed katked ei ütle meile vaid seda, et Jumala kuningriik saab olema maa peal, vaid ka seda, et kuningriik katab kogu maad. Sellega antakse mõista, et Jeesus valitseb Jeruusalemmast kogu maailma ning Jumala seadus tuleb sealt: "… sest Siionist väljub käsuõpetus ja Jeruusalemast Jehoova sõna!" (Jesaja 2:3; Miika 4:2); "Sel ajal nimetatakse Jeruusalema "Jehoova aujärjeks" ja kõik rahvad kogunevad sinna Jehoova nime juure Jeruusalemma" (Jeremija 3:17); "Ärge üldse vanduge … Jeruusalema juures, sest see on suure Kuninga linn" (Matteuse 5:34,35).\nOn veel palju teisi lõike, mis kirjeldavad Jeesuse tuhande aastast valitsust. Üks neist on ära toodud ka selle lendlehe lõpus. Kuid kõige tähtsamad asjad, mis selle ajajärgu jooksul juhtuvad, võib kokku võtta lühidalt järgmiselt:\nsõja lõpp - Jesaja 2:4; 11:9; 65:25\nnälja lõpp - Joel 3:17-21; Aamos 9:11-15\nhaiguste lõpp - Jesaja 35:5,6\nkurbuse lõpp - Jesaja 65:18,19\nõiglus kõigile - Jesaja 2:2,3\ntõeline rahu - Jesaja 65:21,25\nSee maailm saab olema üdini erinev sellest maailmast, kus me praegu elame. Maailmast, mis on täis haigust, nälga, sõda ja äkilist surma.\nSinu koht Jumala Kuningriigis\nJumala kuningriik ei ole mitte ainult ainuke inimkonna lootus ellu jääda, vaid see on ka sinu ainuke lootus tulevikuks. Piibel lubab et tasased pärivad maa (Matteuse 5:5) ning ütleb meile, et saades tõelisteks Jeesuse järgijateks "me ka valitseme ühes temaga" (2 Timoteosele 2:12). Me ei kaota seda lootust isegi siis kui sureme enne Jeesuse tagasi tulekut, sest pühakirjad ütlevad, et kui see juhtub, siis meid äratatakse uude ellu Jumala kuningriigis (vt. 1 Korintlastele 15:20-26; 50-54). See on tõeline evangeeliumi lootus, kuulutatud Jeesuse poolt ja kirja pandud Piiblis. Selleks, et saada osa Jumala kuningriigist, peame me saama tõelisteks Jeesuse järgijateks, kuna Jeesus on ainuke tee lunastuseni. Pole ühtki teist lootust.\nOn eluliselt tähtis mõista Jumala kuningriiki. See on evangeeliumi ja meie enda lunastuse keskmes. Ainuke viis mõista Jumala kuningriiki on lugeda Piiblit.\n"Sest vaata, ma loon uued taevad ja uue maa! Enam ei mõtelda endiste asjade peale ja need ei tulegi meele … Mina rõõmutsen Jeruusalema pärast ja tunnen rõõmu oma rahvast; seal ei ole enam kuulda nutu- aga hädakisa häält! Seal ei ole enam imikut, kes elab ainult mõne päeva, ega rauka, kellel ei täitu ta päevade määr, vaid kõige noorem sureb saja aastaselt ja alles saja-aastast patust tabab needus! Nad ehitavad kodasid ja elavad neis, istutavad viinamägesid ja söövad nende vilja! Nad ei ehita teistele elamiseks, ei istuta teistele söömiseks … Hunt ja tall käivad ühes karjas, lõukoer sööb õlgi nagu veis ja mao toiduks on põrm: ei tehta paha ega kahju kogu mu pühal mäel, ütleb Jehoova!" (Jesaja 65:17-25).\nPühakirja tsitaadid pärinevad Piibliseltsi väljaandest (sõbrakink Soomest, 1989). Me soovitame sul otsida need tsitaadid üles ka oma Piiblist, võtta arvesse neid salme ümbritsevat konteksti ning otsustada, kas selle lendlehe sõnum on pühakirja kohane.


Bearing construction - Puumarket\nThermally modified boards56\nSecong quality decking1\nImmutatud laudadest ehitatud terrass on kvaliteetne, pika eluaega ning sobilik igasse aeda. Puumarketist leiab laias valikus rohelisi või pruune immutatud alusmaterjale terrassi ehituseks - immutatud lauad ja immutatud prussid.\nImmutatud materjal tagab vastupidavuse\nNiisketes tingimustes hakkab tavaline puit kiiresti hävinema. Immutamata puidu bioloogiline hävinemine algab, kui niiskus tõuseb üle 18%. Eesti ilmastikutingimused, kus üsna sagedasti sajab ning õhk on küllaltki niiske, tõuseb puidu niiskus kergesti üle 20%, maapinnas üle 30% ning see seab väljas asuvad puithooned ja konstruktsioonid eriti tugeva koormuse alla.


Velliste kutsub Rüütli platsile viissada aastat järjest, et olla samuti midagi - Maaleht\nPärnumaa 5. juuni 2013\nEile toimus pidulik lippude rivistus Rüütli platsil Eesti Vabariigi väljakuulutamise monumendi juures, osalejateks koolinoored mitmetest Pärnu linna ja maakonna üldhariduskoolidest, kodutütred, noorkotkad, Kaitseliit, Naiskodukaitse, Väärikate klubi linnakodanikud ja külalised. Dirigent Rein Vendla juhatamisel mängis Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi puhkpilliorkester. Kõnelesid Pärnu maavanem Andres Metsoja, Pärnu\nLinnavolikogu esimees Vahur Mäe ja Eesti Lipu seltsi juhatuse esimees Trivimi Velliste.\nMäe nimetas kaht Eesti linna, kus meie rahvuslipu lehvimist on ümbritsenud sõnuseletamatu aura ja erakordsus. „Jah, siinkohal me mõtleme loomulikult Otepää peale, kus täna, 129 aastat tagasi sinimustvalge trikoloor tulevase iseseisva riigi sümbolina sisse õnnistati ning mõistagi Eesti Vabariigi sünnilinna Pärnut, kust algas tee, mis võimaldab meil täna vaba riigi ja rahvana ise oma tuleviku üle otsustada, jagada muresid ja rõõme - neid viimaseid ikka tunduvalt enam.“\nVelliste osundas, et aasta pärast 130 aastaseks saav sinimustvalge lipp on ühe riigilipu jaoks väga auväärne iga. „Me oleme väga vana rahvas ja ka üsna vana riik. Ja meie suureks kergenduseks oleme järgmisel kevadel juba kümme aastat olnud nii Euroopa Liidus kui ka Natos,“ meenutas Velliste. Seejuures kasutas ta\nprohvetlikku retoorikat. Keegi välismaalastest öelnud, et Eestis on nüüd tõesti vabadust vaja! Runnel vastas: „Mis vabadust! Vabadust on meil endil küllalt! Meil on vaja money, money!“ Kõik olid jahmunud. Aga luuletajad on nagu oraaklid, nad näevad tulevikku selgelt ette. Nüüd 25 aastat hiljem on Velliste hinnangul vabadus ja raha meie maal tõepoolest huvitavas seoses. „Eile esitleti Tallinnas raamatut\n„Eesti lipp“. Üks vaimuinimene ütles, et tal on palju tuttavaid, kes on kolinud ära välismaale. Aga mitte keegi neist ei läinud selle pärast, et ta oleks elanud vaesuses. Neil oli kõik hästi, aga nad\nKirjeldatud lugu tuletas tuletas Vellistele meelde üht ammust Ameerika abielu rahulolu-uuringut, millest selgus, et väga rikaste ja võimekate meeste naistel tekkis\nsoov veel paremate järele. Nende soovidel ei olnud piiri ja nad vahetasid mehi mitu korda ja tahtsid aina enamat. „Ma ei tea, kas kodumaad sobib võrrelda abikaasaga, aga mingi tähendamissõna on selles võrdluses siiski. Kunagi me unistasime väga hardalt, et saaks vabaduse tagasi. Enamik arvas, et selline unistus on lootusetu ja eluvõõras. Aga me saime\n"Eesti lipuga ümber maailma"


3 Stiilid Subway Tile Backsplash 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nmetroo plaat backsplash on suurepärane võimalus oma köögi kraani ala kaunistamiseks. Paljud aastaid on renoveerijad pööranud tähelepanu sellele konkreetsele backsplashi stiilile vanemate kodude remodelleerimiseks. Need plaadid, mis sarnanevad metroojaama väljanägemisega, toovad uuele kojale, loostile või kaasaegsele korterile palju iseloomu. Kui olete uus, mida metroo plaatide tagaplaan on, siin mõned stiilid mõtlema.\nSee on klassikaline 3-tolline ja 6-tolline ristkülikukujuline detail, mis annab ülevaate New Yorgi metroojaamast. See nelinurkne tükk sobib ideaalselt homestyle või gourmet köögiks. See paneb söögikordi vaimsuses, et tahab süüa ja mõnusalt iga minut seda nautida.\n2. Klaasist Subway Tile Backslash\nKlassikalise 3-tollise ja 6-tollise plaatide vaheline variatsioon, see stiil on valmistatud klaasi asemel portselanist. See pakub kööki väga kaasaegse väljanägemisega ja seda saab teha mitmesugustes värvides. Selle katte läbipaistmatu välimus tekitab tunde, et ruum on tegelikult suurem kui see on.\n3. Klaasplaatide segu\nSelleks, et anda ruum veelgi kaasaegsemale, eklektilisemale välimusele, on klaasmetroo plaatide segamine värvide mosaiikiga väga populaarne paljanduste ja suurte köökide trend.\nVideod Seotud Artiklid: How to install a simple subway tile kitchen backsplash.\nPõhiline » Sisustus Home » 3 Stiilid Subway Tile Backsplash\nMida peate köögipaar eemal tavalisest loendurruumist. See tagab nii tööpinna kui ka säilitamise. Kui soovite saare ajal köögi ümberehitamise ajal liigutada, võib teil tekkida mõni probleem. Kui teie juures on pliidiplaat või kraanikauss, võib juhtuda, et vajate gaasi-, elektri- või torutorude liigutamiseks spetsialisti.


O: LL antennituuner .ON OLEMAS\nOlen huvitatud LL (80-10m.) ant .tuunerist, min. 300W\n02 Juun 2017, 18:21\nPoisikesena ja värske jalgratturina ning raadiohuvilisena käisin ka Laia tn. raadionäitusel(kusagil 1950-55).Minu jaoks kõige põnevam oli jalgratta lenksu külge kinnitatud "seebikarp-raadio". Oh oleks mul ka selline-küll oleks vahva, arvasin toona.Tase oli selline,mis teha.Aga nüüd mis toimub! Võib-...\n21 Mär 2017, 11:27\nTeema: Küsimus relee kohta\n20 Mär 2017, 20:18\n26 Mär 2016, 18:44\nMannavahu kloppimine on teatavasti õige tüütu tõõ.Noukogudemaal olid ju kõik kõvad ratsionaliseerijad.Nii ka mina.Sai el .drelli otsa traadist midagi visplisarnast keeratud ja oligi instrument valmis.Teatavasti tollal drelli pöördeid reguleerida ei saanud. Kohe max. pöörded. Lühidalt lõppes minu oma...\nTeema: ajaloolised fotod\n06 Sept 2015, 17:37\n04 Aug 2015, 12:44\nTeema: Kes mäletab veel?\nRe: Kes mäletab veel?\nJutt oli A7A-st ja selle RX-i ja TX-i sageduste kokkuajamisest. Seda,et see on tülikas, ütles mu roodukomandör tollal. Omal mul kogemusi selles ei ole. Aga esimesel ham jaamal olid ka saatja ja vastuvõtja eraldi. Lihtsalt tuli saatja vastuv. sagedusele"viuksuga" häälestada.Nagu see tollal käis. Sõna...\nOlin aastatel 1962- 1965 Klaipeda tankipolgus"radiomaster". Just sellel ajal tulid uued tankid jaamaga R-113 (?). 10-R-T -d olid maha võetud ja viidi minema teadmata suunas. Samuti antennivardad.Üritasin ühte jaama postiga koju saata , aga jäin vahele. Peale sõimamise muud karistust ei järgnenud. Ag...\nMinu poolt ka.\n20 Apr 2015, 16:09\nVambola kuulus "müristaja" on alles ja praegu ES3CC käes hoiul. Mis hästi ja hoolikalt tehtud, seisab ,õigemini töötab üle aegade. Oli ka meil ES1XT-s mitmeid aastaid kasutusel, Vahel ikka paukus (3kV anoodpinge). 2 kV-ga oli nagu julgem tegutseda.Ja nagu ta ütleski : di-di-di da-di-da side lõpetuse...\n20 Mär 2015, 15:17\nMinu ähmase mälu järgi see Raadiospordi Klubi ( SRK)30. juubeli üritus ei olnud mingi kokkutulek, vaid eraldiseisev üritus, mida tähistati kultuursetes tingimustes kõrtsis, Aga millises, ei meenu.Mis on ka loomulik. Kokkuvõtteks: Nii, et 1977a. toimus kokkutulek Narva- Jõesuus mis on täiesti veel ka...\n19 Mär 2015, 18:47\nVist on see"Kloostrimetsa kokkutulek" minu väljamõeldis.Kus oli Kloostrimetsas see kokkutuleku koht ? Oli ikka 1979.a velotrekil- tuleb nagu meelde. Ja tehtud pildid on KI-ga identsed.Nii,et see minu poolt galeriisse saadetud valge vimpel "SRK 1947 - 1977"ei ole mitte müstilise" Kloostrimetsa kokkut...\n18 Mär 2015, 15:10\n!977 a. oli Kloostrimetsas kokkutulek, kus ma ka osalesin. Kokkutuleku pildid on minu tehtud ja ham foorumis olemas.Selgusetu on, kas sellel kokkutulekul oli oma embleem? See mis praegu on esitatud minu poolt kui Kloostrimetsa vimpel on siiski vist midagi muud. Tuleb ähmaselt meelde , et SRK 30. juu...\nKas kellelgi on okupatsiooniajast jäänud mälestuseks selline gener. triood, nagu GS-34? Es2jl ( aarnepst@mail.ee või 5073518).


Dokumentide kinnitamine - Rooma\nAlates 19. septembrist 2013 ei vaja Eestis väljastatud avalikud dokumendid Itaalias täiendavat apostille’ga kinnitamist\nAlates 24. detsembrist 2011 on Eesti perekonnaseisuaktide mitmekeelsete väljavõtete väljastamise 1976. aasta Viini konventsiooni (International Commission on Civil Status Conventions) osaline. Konventsiooni alusel väljastatakse sünni-, abielu- või surmaakti mitmekeelne väljavõte, mida konventsiooniga ühinenud riigid tunnustavad ilma formaalsuseta (apostille’ta). Väljavõtted on kahepoolsed, neis on näidatud ära kasutatud sümbolite tähendus osalisriikide keeles. Väljavõtte pöördel peab alati olema viide konventsiooni nimele (nt “Certificación expedida en aplicación del convenio firmado en Viena el 8 de septiembre de 1976.”).\nItaalia on samuti nimetatud konventsiooni osaline ning võimalusel soovitame alati võtta konventsiooni alusel väljastatud dokument (nt sünnitõend) vastavast Itaalia ametiasutusest.\nCIEC tõendeid tunnustatakse ilma formaalsusteta – s.t. need on kasutatavad ilma apostille kinnituse või tõlketa kõikides konventsiooniga ühinenud riikides\nCIEC konventsiooniga ühinenud riigid\nLisaks Eestile on selle konventsiooni liikmed: Austria, Belgia, Bosnia, Hispaania, Holland, Horvaatia, Itaalia, Leedu, Luksemburg, Makedoonia, Moldova, Montenegro, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa, Serbia, Sloveenia, Šveits ja Türgi.\nNB! Eestis võib kasutada ka muud välisriigi riigisisest sünni-, abielu- või surmadokumenti või akti ärakirja, kui selle originaal on kinnitatud apostille`ga.\nKonsul kinnitab ametlikult isiku allkirja, ärakirja, väljatrüki või väljavõtte õigsust:\nallkirja õigsuse kinnitamisel tuleb allkiri anda või omaks võtta konsuli juuresolekul.\närakirja, väljavõtte või väljatrüki kinnitamiseks peab konsulile esitama originaali.\nToiming tehakse haldusmenetluse seaduse kohaselt – st kinnitatakse Eesti riigi- või kohaliku omavalitsuse dokumendi ärakiri, väljavõte või väljatrükk ja dokumendil olev allkiri, kui see esitatakse Eesti haldusorganile (riigi- või kohaliku omavalitsuse ametiasutusele). Toiming on riigilõivuvaba.\nKonsul võib kinnitada notariaalselt: ärakirja, allkirja, väljavõtte või väljatrüki õigsust, samuti dokumendi tõlke või tõlkija allkirja õigsust.\nRiigilõiv 30 eurot.\nHaridust tõendavate dokumentide kinnitamine/kvalifikatsiooni tunnustamine\nHaridust tõendav dokument kinnitatakse vastavalt nõuetele kas apostille’ga või legaliseeritakse. Täiendavalt võib olla vajalik dokumendi sisuline tunnustamine. Selleks soovitame pöörduda Euroopa riikide infokeskuste koostöövõrgustik ENIC poole (European Network of Information Centres), kelle ülesanne on pakkuda teavet ja nõustamist järgmistes valdkondades:\nAkadeemilise tunnustamise infokeskuste koostöövõrgustik NARIC (National Academic Recognition Information Centres) loodi 1984. Võrgustiku eesmärk on diplomite ja Euroopa Liidu liikmesriikides, Euroopa majanduspiirkonna ja Ida-Euroopa riikides toimunud õppeperioodide akadeemiline tunnustamine.\nTäpsemalt ENIC-NARIC kodulehe vahendusel www.enic-naric.net


Millal on lesel sünnis uuesti armuda?\nMarion Mänd, 17. august 2013 08:00\nApple’i asutaja Steve Jobsi lesk Laurene on tekitanud USA ajakirjanduses kihinat-kahinat. Kuulu järgi on miljardärist ärinaine leidnud uue õnne – Washingtoni endise linnapea Adrian Fenty. Oktoobris täitub Jobsi surmast kaks aastat. Kas Laurene pidanuks kauem leinama?\nPaul McCartney on rääkinud, kuidas tutvumine kütkestava eksmodelli Heather Millsiga aasta pärast armastatud abikaasa Linda vähisurma ajas ta enesega pahuksisse. Liiklusõnnetuses jala kaotanud heategevusaktivist kütkestas The Beatlesi legendi esimesest pilgust. "Ütlen ausalt, et ihaldasin Heatherit," tunnistas McCartney ühes intervjuus. "Selline tunne polnud mind vallanud sestsaadik, kui tutvusin Lindaga. Leinasin Lindat aasta otsa ja olin veendunud, et elan edaspidi nagu munk." Muusik oli 30 õnneliku abieluaasta järel taas armunud, kuid ei suutnud noore ja kauni Heatheri seltsis pisaraid tagasi hoida. Ta tundis, et murrab Lindale truudust. Paul leidis südamerahu alles poole aasta pärast. Ta tundis, et Linda on oma asemiku heaks kiitnud. 2002. aastal sõlmiti abielu, järgmisel aastal sündis tütar Beatrice, kuid Pauli ja Heatheri suhted lõppesid inetu lahutusprotsessiga. Nüüdseks on McCartney uuesti abiellunud – USA ärinaise Nancy Shevelliga.\nUue armastusega kaasnevad süümepiinad\nUue armastuse leidmine lesepõlves võib tekitada hirmu, kirjutab globalpost.com. Tõenäoliselt möllavad leses vastakad tunded: ta on õnnelik ja tunneb kergendust, et pole enam üksi, ent leinab samal ajal ka kadunud abikaasat, iseäranis siis, kui viimase surmast pole palju aega möödas. Võimalik, et lesk ei tea, kas sellise sisevõitluse jagamine uue kallimaga on üldse kohane. Peale selle tunneb ta tõenäoliselt muret teiste inimeste reaktsiooni üle. Kui palju aega peab olema abikaasa surmast möödunud, et söandada uue kaaslasega seltskonna ette astuda? Millal on sünnis uuesti abielluda, ilma et sind hakataks taktituses ja tundetuses süüdistama?\nUuesti abiellumine on lesele emotsionaalselt keerukas, kuid vaeva väärt, toonitab globalpost.com. Sellises olukorras võib ette tulla takistusi, kuid neid annab ületada. Ükski seltskondliku etiketi raamat ei tohi paika panna, millal on sobilik südant uuele inimesele kaotada. Ning peaasi: uue suhte sõlmimine on üksnes lese enda, mitte teiste inimeste asi.\nHaifa ülikooli endine rektor Aaron Ben-Zeév on kirjutanud ajakirjas Psychology Today, et uue inimesega kohanemise hind võib lesele liiga kõrge olla, kuna kadunud abikaasa püsib tema südames. Mõni kipub lahkunud kaasat idealiseerima – argised purelused ununevad, meelde jäävad vaid õnneajad. Ükski teine vastassooesindaja ei saa sellisele kullaproovile vastata. Teisalt võib mõni lesk tunda värskelt saavutatud iseseisvusest suurt naudingut ega olegi valmis kompromissideks, mis uue elukaaslasega paratamatult kaasnema peavad.\nSel, kes otsustab pärast lesepõlve uuesti abielluda, võib olla tundeid nii vana kui ka uue kaasa vastu. Ben-Zeévi sõnul erineb uus armastus vanast, kuid kadunud kaaslasele jääb alati koht südames alles. Nii peabki olema – uus arm ei pea vana leeki lämmatama.\nMaineka Rutgersi ülikooli sotsioloogiaprofessor Deborah Carr on leidnud, et lesknaised kipuvad oma kadunud meest kauem taga leinama, leskmehed seevastu on varmamad uut suhet sõlmima. Mõni ei soovigi kindlat partnerit leida, vaid otsib lohutust lühisuhetest. Teised aga janunevad truu kaasteelise järele, kes aitaks kaotusest üle saada ja oleks iga päev seltsiks.\nTäiskasvanud lapsed võivad lese uuele suhtele kaikaid kodaratesse loopida. Pole ka ime: neile tundub, et ema või isa on pärast abikaasa kaotust haavatav ning teda saab kurjasti ära kasutada. Võimalik, et lese võsukesed ilmutavad ootamatult majja ilmunud silmarõõmu suhtes halvakspanu või üritavad lese armuelu suunata. Sel juhul tuleb viimasel end kehtestada, toonitades, et peab kadunukese mälestust kalliks, kuid tal on soov ja õigus uut õnne leida.\nSensuaalne Briti telekokk Nigella Lawson viskus pärast ajakirjanikust abikaasa John Diamondi surma\nuude suhtesse avalikkuse meelest õige tõtakalt. Diamond vandus kõrivähile alla 2001. aasta kevadel, kuid juba üheksa kuud hiljem kolis tema lesk koos tütre ja pojaga ela-\nma endast 17 aastat vanema reklaamituusa ja kunstikollektsionääri Charles Saatchi juurde. Käisid jutud, et Nigella oli Saatchiga suhet alustanud juba oma mehe eluajal.\nAbiellumine peletab tervisehädad\nEnt staarkokk hoidis pea püsti: ta tahtis elust rõõmu tunda. Sellest, kui üürikesed võivad meie maapealsed päevad olla, oli talle küllalt meeldetuletusi saadetud: tema õde suri vähki 32aastaselt, ema oli surres 48. 2003. aastal registreeritud abielule lõid sel suvel paraku hingekella paparatsofotod, kus 70aastane Saatchi köögikaunitari tüli käigus kõrist pigistas ja nina väänas. Ju oli tülisid varemgi, sest seitse nädalat hiljem lahutas kohus kuulsa paari abielu vaid 70 sekundiga.\nKuid uuele armastusele tasub pärast kaaslase kaotamist kindlasti avatud\nolla. 2009. aastal avaldasid teadlased Linda J. Waite ja Mary Elizabeth Hughes ajakirjas Journal of Health and Social Behaviour oma uurimuse, mille andmeil on uuel abielul kindlad terviseplussid. Waite ja Hughes leidsid, et need, kes olid kas lahutuse või surma läbi üksikuks jäänud ega abiellunud uuesti, kurtsid kroonilisi tervisehädasid kaks korda suurema tõenäosusega kui need, kes uue õnne leidsid ja taas altari ette astusid.\nLõbus lesk: "Valusate mälestuste heietamine toob kahju."\nRaamatu "Laupäevaõhtused lesed"\n("Saturday Night Widows") autor,\n40. eluaastates lesestunud ajakirjanik\nBecky Aikman visati leskede tugigrupist välja, sest ta ei tahtnud õhtust õhtusse oma kurbi mälestusi heietada.\n"See oli nii sünge grupp ning kui ütlesin, et tahaksin pigem tulevikku vaadata, arvas grupijuht, et ma ei kõlba nende hulka." Aikman rääkis USA ajakirja Time usutluses, et tema meelest on ettekujutus sellest, kuidas lesk leinama peaks, nüüdseks ajast-arust. "Näiteks arvamus, et pead oma traumaatilistes tunnetes vähkrema, sest ainult nii saab neist üle." Aikmani sõnul on alles viimasel ajal hakatud leinajaid uurima, varasemad teadustööd põhinesid üksnes teoorial. "Need, kes pärisinimesi uurivad, avastavad, et enamik inimesi on loomult väga vastupidavad ning hea on keskenduda positiivsetele asjadele ja tulevikku vaadata. Valusate mälestuste pikk heietamine toob tegelikult kahju."\nBecky Aikmani meelest pole kohane viidata ka Elizabeth Kubler-Rossi välja töötatud viie leinastaadiumi teooriale. "Tema uuris surijaid, mitte leinajaid," toonitab Aikman. Ise lesestudes ei läbinud ta mingit eituse staadiumi. Ka teiseks faasiks peetav kauplemine ei tundunud talle loogiline. "Tundsin end alati sobimatu lesena, kuna ma neid staadiume ei läbinud. Tegelikult näitavad uurimused, et leinajad ei läbigi neid. Nad kõiguvad üsna normaalse ja üsna kurva oleku vahel. Algul on need kõikumised päris intensiivsed, ajapikku muutuvad aga harvemaks ja leebemaks. See tundus mulle palju loogilisem. Ma ei saanud aru, miks võisin ühel hetkel hirmus kurb olla ja järgmisel naerda. See tundus kuidagi sündsusetu." Aikman toonitab: lesed peavad mõistma, et õnnehetked on normaalsed. Nende pärast ei tohi süümepiinu tunda.\nViis aastat pärast abikaasa surma asutas Aikman leskede tugigrupi, et oma uued teadmised proovile panna. Tema eesmärk oli koos viie saatusekaaslasega uusi ja lõbusaid kogemusi hankida, mitte enesehaletsuses marineerida.\nAlgul osaleti kokkamiskursusel ja käidi kunstimuuseumis, pärastpoole juba spaas ja pesupoes ning kutsuti külla grupp leskmehi. Üksteise seltsis räägiti vahel ka valusatest asjadest, kuid see polnud sunduslik. Teiste leskede seltsi otsida soovitab Aikman ka neil, kes on äsja leseks jäänud.\nNeil, kes ei julge abikaasa kaotanud inimesega juttu teha, soovitab Aikman hoolivust üles näidata ning ennatlikest arvamustest loobuda. "Las inimene räägib sellest, millest ta paistab soovivat rääkida." Kriitikanooled stiilis "Mis, teed juba mehe riidekappi tühjaks?" hoitagu endale. "Mõni lesk on selleks kohe valmis, mõnel kulub palju aega ja ta elab seda raskelt üle."\nKas kadunuke võib uues partneris kiivust tekitada? "Minu nüüdne abikaasa ütleb, et ta oleks mu eelmisse abikaasasse kiindunud. Ta on tänulik, et mu eelmine mees minu eest hoolitses, enne kui tema minuga tutvus. Nüüd hoolitseb tema minu eest, nii et tal on mu eelmise abikaasa vastu hellad ja soojad tunded."\nLeskede seitse kohtingureeglit\nAmeeriklanna Kristine Carlsoni idülliline abielu sai 2006. aastal ootamatu lõpu, kui tema abikaasa, mitme psühholoogiamenuki autor Richard Carlson 45aastasena lennukis kopsuembolismi tagajärjel suri. Tema teoseid sarjast "Ärge pabistage pisiasjade pärast" on tõlgitud ka eesti keelde. Lesestunud Kristine kirjutas oma läbielamiste põhjal leinaprotsessist raamatu "Lahtimurtud süda" ("Heart Broken Open"). Ta jagab internetiväljaande Huffington Post vahendusel leskedele näpunäiteid, kuidas näppe põletamata taas kohtamas käima hakata.\nLuba endal terveneda. "Kerge on uude suhtesse viskuda, aga kui tahad ligi meelitada elutervet suhet, algab\nsee sinu enda tervisest," ütleb Carlson. Lesk väärib tervenemisaega, olgu see nii pikk kui tahes. Kristine Carlsoni abikaasa surmast on möödunud üle kuue aasta, kuid ta ise pole veel uuesti abiellunud. Alles nüüd, ütleb ta, on see mõte talle tasapisi seeditavaks saanud.\nEsimesed suhted jäägu üleminekusuheteks. Kristine ei varja, et pärast abikaasa surma täitis esimene uus suhe tervendamise eesmärki. Kristine leidis endale kavaleri, kes ei elanud temaga ühes linnas. Neil tekkis seksuaalne läbikäimine, kuid enamat lesk ei soovinud. Ta tundis end üksildasena, vajas seltsilist, kuid mitte uut elukaaslast. "Ära torma uisapäisa tõelisse suhtesse," manitseb ta. Esimesed lesestumisjärgsed läbikäimised peavadki aitama südant kokku lappida ja rängast kaotusest üle saada. Seejärel aga tuleb oma eluga edasi minna.\nÄra ürita kellegi teise reeglite järgi elada. Kristine ei taha ühelegi lesele ette kirjutada, kuidas too elama peab. "Julgustan inimesi omaenda teed leidma. Ainult sina ise tead, mis sulle hea on. Mina tean vaid seda, mida ma ise vajasin." Leseks jäämine pole kellegi tahtlik valik. Lesk olla võib mitut moodi. Pole kellegi teise öelda, kuidas lesk oma elu elama peab.\nOota, kuni oled valmis. Kristine Carlsonil kulus pärast mehe surma aasta, enne kui ta esimest korda kohtama läks. Läks aga seetõttu, et tundis: aeg on küps. "Käib klõps, ja sa lihtsalt saad aru," lohutab ta eneses kahtlejaid.\nKui miski ei aita, kraami vibraator välja. Kui leske vaevavad endiselt hirmud või igatsus, võib tegu olla hormoonitaseme kõikumisega. Kuula oma keha. Võimalik, et vajad vaid vibraatorit, ütleb Kristine. Enda seltsis veedetud aeg annab sulle parima võimaluse uurida oma vajadusi, oma keha, oma soove. Pealegi on seksilelu märksa etem kaaslane kui juhuslik seksipartner, kes võib su tervise ohtu seada.\nLuba endal kampa lüüa. Käigu jutt kohtingust või seksist, lesed peavad endale vahel osalemisloa andma, ütleb Carlson. Pahatihti vaevlevad nad süümepiinade küüsis, tundes, et lõbutsemine tähendaks kadunud abikaasa või abielu reetmist. Sellist hoiakut tuleb korrigeerida. Esmalt tuleb selle olemasolu endale tunnistada ning seejärel anda endale luba uut elu täiel rinnal elada.\nÄra võta endale ohvri rolli. Lesk ei tohi enesehaletsusse kapselduda. Kui oled endale võtnud ohvri rolli, pead selja sirgu ajama ning loobuma soovist, et kõik sind haletseksid. Alles siis saad sa vallalise elu elama hakata. "Võta nõuks edasi liikuda," ütleb Carlson. Langeta otsus, et tahad olla iseenda parim versioon – nii tõmbad sa ligi kõige rohkem võimalusi. "Lõpuks seisneb kõik otsuses elada omaenda elu."\nPaul McCartney kurikuulus eksnaine Heather Mills kihlus noore kallimaga\nElu | Inimesed 15. jaanuar 2021 19:23


SonoStep - proovi ettevalmistamine üheastmelises - Hielscheri ultraheli\nSonoStep – Proovi ettevalmistamine ühes etapis\nSonoStep ühendab proovide ultraheli, segamise ja pumpamise kompaktses disainis. Seda on lihtne käsitseda ja seda saab kasutada ultraheliga proovide võtmiseks analüütiliste seadmetega, nt osakeste suuruse mõõtmiseks.\nUltraheli aitab hajutada aglomeeritud osakesi osakeste dispersioonide ja emulsioonide ettevalmistamiseks ja analüüsiks. See on oluline osakeste suuruse mõõtmisel, näiteks dünaamilise valguse hajutamisel või Laservalguse hajumisel.\nUltraheli võimsuse rakendamine ümbertsirkuleeritud proovile nõuab nelja komponenti: segatud anum, ultraheli generaator ja andur ning pump. Kõik komponendid on ühendatud voolikud või torud. Et paremas skeemil näitab tüüpilist seadistust.\nSonoStep ühendab ultraheli võimsuse ja tsentrifugaalpumbaga loksutatud roostevabast terasest keeduklaasi. Klõpsake graafikus paremale skemaatilisele joonisele. SonoStep on ühendatud analüütilise seadmega – See on kõik.\nJärjepidev ultrahelitöötlus paremate tulemuste saamiseks\nProovide ultraheliuuring parandab osakeste suuruse või morfoloogia mõõtmise täpsust, kuna SonoStep täidab kolm olulist ülesannet:\nUltraheli de-aereerib vedelikku ja takistab seetõttu mikromullide mõõtmist segavatest. See ringleb proovi mahtu reguleeritava voolukiirusega ja hajutab vedeliku osakesed. Ultraheli võimsust rakendatakse otse pumba rootori all ja tagatakse, et aglomeeritud osakesed on enne mõõtmist hajutatud. See viib järjepidevam ja korratavad tulemused.\nultraheli protsessor, 100 vatti, ultraheli sagedus 30 kHz, mikroprotsessor kontrollitud, automaatse sageduse häälestamise süsteem, Amplituud reguleeritav 20 et 100%, reguleeritav propelleri väljundsignaali 20 et 100%, kuiv töötab kaitstud, koos 15-pin liides (0-10V või UPC-Control), paigaldusriistad, roostevabast terasest korpus, IP65 klass, titaan resonaator, termo-paar (AISI316Ti) digitaalne ekraan, digitaalne võimsus-meeter, O-rõngad, mis on valmistatud EPDM, eemaldatav roostevabast terasest rootor (AISI316Ti) pumpamise ja segamiseks, akrüülkilp müra vähendamiseks ja lekke kaitse mõõtmed (LxWxH): 280x210x150mm, kaal: 3,2 kg\nMicrotrac® S3500 Osakeste suuruse mõõtmine Laservalguse hajumise järgi


Gerhard III (Holstein-Rendsburg) – Vikipeedia\nGerhard III (Holstein-Rendsburg)\nKrahv Gerhard III pitser\nGerhard III (u.1292 – 1. aprill 1340), mõnikord Gerhard Suur ja Taanis ka krahv Gert või den kullede greve ("kiilas krahv"), oli Saksa vürst Schauenburgi suguvõsast, kes valitses Holstein-Rendsburgi ja 1332.–40. aasta interregnumi ajal suurt osa Taanist.\nTema isa oli Holstein-Rendsburgi krahv Heinrich I. Gerhard päris oma osa Holsteini krahvkonnast poisikesena. Noore mehena laiendas ta oma pärandit sugulaste manööverdamise ja teiste Holsteini osade vallutamise teel. Need teod tegid temast võimsa kohaliku vürsti. Nendel aastatel töötas ta ka naaberkuningate, sealhulgas Taani kuninga Erik VI tasustatud kondotjeerina. Sageli tegutses ta koos oma Holsteini nõbu Holstein-Plöni krahvi Johann III-ga.\n1325. aastal alustas Gerhard oma karjääri põhjas, võttes üle oma alaealise vennapoja Schleswigi hertsogi Valdemari eestkoste. See positsioon tegi temast rahulolematute Taani suurnike võimaliku liitlase ja 1326. aastal tõukas ta koos Taani mässajatega kuningas Christoffer II troonilt. Sellest ajast kuni oma surmani oli tal suur mõju Taani poliitikale. Ta pani oma vennapoja Valdemari Taani troonile, temast tehti Taani regent ja samal ajal kindlustas ta Schleswigi eraldamise Taanist niinimetatud Constitutio Valdemariana abil, mis oli aluseks Saksamaa pikaajalisele mõjule Lõuna-Jüütimaal. Tema võimetus rahu ja korda luua tõi kaasa mässu ja konflikti krahv Johanniga. Selle tulemusena asendas Gerhard 1329. aastal Valdemari nukukuningas Christoffer II-ga. Pärast Christofferi surma 1332. aastal asus Gerhard Taani valitsejaks.\nAastatel 1332-1340 oli krahv Gerhard Taani tegelik valitseja, olles nii Jüütimaa kui ka Fyni isand, jättes ülejäänud maa Johannile. Kuid tema positsioon oli ebakindel, kuna tal oli arvukalt võlausaldajaid, kes olid tema armeed rahastanud ja seetõttu suutsid teda mõjutada. Tulemuseks oli üha suurem vastuseis võõrvõimule varem teda toetanud Taani maa-aadli poolt. Talupoegade mässud ja seadusetus merel viisid kasvava kaoseni ning Gerhardile avaldati survet Saksa naaberriikide poolt, kes nüüd toetasid Christofferi poega Valdemari (hiljem kuningas Valdemar IV). Gerhard näib olevat valmistunud kompromissideks tasumata võlgade lahendamise osas, kuid enne lahenduse leidmist 1340. aasta kevadel alustas ta Põhja-Jüütimaal uut mässuliste vastast kampaaniat. Kampaania ajal tappis Taani mõisnik Niels Ebbesen, kes oli koos oma meestega tema magamistuppa tunginud, ta Randersi linnas.\nTema surm tähendas Holsteini võimu lõppu Taanis. Gerhardi kaks poega loobusid oma õigustest Gerhardi tiitlitele Taanis ja seejärel pandi Valdemar IV Taani troonile.\nOma mõjuka rolli tõttu Taani poliitikas on Gerhardi pärandi üle vaieldud. Taanis peetakse teda traditsiooniliselt kaabakaks ja "Saksa türanniks" ning tema mõrva on peetud Taani ajaloo üheks tipphetkeks, mis on inspireerinud Taani luuletajaid ja kirjanikke, viimati Saksa okupatsiooni ajal Taanis 1940–1945. Ka Dithmarschenis, kus ta laastas, näib ta olevat negatiivses valguses. Holsteinis on teda siiski peetud rahvuskangelaseks. Kaasaegsetes allikates näib ta olevat energiline ja jõhker sõdalane, kuid siiski sügavalt usklik.\nGerhard III abiellus Werle isanda Nikolaus II tütre Sophiaga; nad said järgmised lapsed:\nHeinrich II (u.1317 – 1384 või hiljem)\nNikolaus (u.1321 – 1397)\nElisabeth (u.1340 – 1402)\nHeinrich I Schauenburgi ja Holstein-Rendsburgi krahv\nValdemar V Schleswigi hertsog\nChristoffer II kui Taani kuningas Taani regent\nValdemar IV kui Taani kuningas\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Gerhard_III_(Holstein-Rendsburg)&oldid=5743672"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:44, 1. november 2020.


Kas soo kvaliteet soltub liikme suurustest -\nSuurus Kõige üldisem viis rahvastikku iseloomustada on tema suuruse ehk rahvaarvu abil. Kui toimetulekutoetuse taotleja või toetust taotleva perekonna liige hakkab saama töist sissetulekut ning enne seda oli talle vähemalt kahel järjestikusel kuul määratud toimetulekutoetus, mille arvestamisel ei võetud arvesse töist sissetulekut, ei arvata töise sissetuleku saamisele vahetult järgnevatel kuudel toimetulekutoetuse arvestamisel üksi elava isiku või perekonna sissetulekute hulka kahel kuul protsenti töisest sissetulekust ja seejärel neljal kuul 50 protsenti töisest sissetulekust. Kui toetuse taotleja soovib, et toimetulekutoetuse määramisel kaetakse ka eluasemekulud, siis tuleb taotlusele lisada dokumendid, mis tõendavad: eluruumi kasutamise õigust esitatakse esmapöördumisel ja eluruumi kasutamise õigusliku aluse muutumisel ; toimetulekutoetuse määramisel arvesse võetavaid jooksval kuul tasumisele kuuluvaid eluasemekulusid.\nIga rahvastikku iseloomustavateks põhitunnusteks on selle rahvastiku suurus ja struktuur. Ingliskeelne termin: population Sissejuhatuseks vaatamegi, millist olulist informatsiooni rahvastiku suurus ja struktuur endas sisaldavad nii eraldi võttes kui koosvaates. Pane tähele, et praegu vaatleme rahvastikku staatiliselt, so küsime milliste tunnuste abil saab kirjaldada rahvastikku mingis kindlas ajapunktis.\nSuurus Kõige üldisem viis rahvastikku iseloomustada on tema suuruse ehk rahvaarvu abil. Sõltuvalt sellest, kuidas territoorium on määratletud võib rääkida kas globaalsest rahvastikust viidates kõigile inimestele, kes ühel ajahetkel maailmas elavad või kitsamalt piiritletud 16 aasta liige, näiteks ühe riigi rahvastikust.\nSel juhul on territooriumi ja seega ka rahvastike liigendamise aluseks geograafiline ja poliitiline jaotus, mis määratleb sarnased tingimused, millega üks või teine rahvastik on kokku puutunud. Lisaks võib iga rahvastik jaguneda mõne täiendava tunnuse alusel eristatavateks rahvastikurühmadeks. Kõiki rahvastikurühmasid saab iseloomustada samuti suuruse abil, mida väljendab absoluutarv.\nRahvastiku rühma suurus on oluline näitaja, sest ta annab esmase ettekujutuse sellest, milline on ühe rahvastiku võimalik seos temaga külgnevate süsteemidega, näiteks ökosüsteem, mille ressursse iga rahvastik tarbib. Samuti on iga indiviid, kes rahvastikku kuulub, käsitletav ressursina, mis väljendub tema teadmistes, oskustes Kas soo kvaliteet soltub liikme suurustest tegutsemisvõimekuses. Seega annab rahvaarvu teadmine esmase vihje selle rahvastiku vajaduste ja võimaluste kohta.\n👌 Earn Money By Listening Music And Playing Games 2020 // PAYTM CASH // Indian Music Player (Hindi)\nStruktuur Täiendav informatsioon, mida ühe rahvastiku kohta on oluline teada on selle rahvastiku struktuur ehk see, millise osakaalu kogu rahvastikust moodustavad erinevad rahvastikurühmad. Rahvastikurühma osakaalu on võimalik väljendada, kas suhtarvu või protsendiga.\nDemograafilises plaanis on olulisimad rahvastikurühmasid, seega rahvastiku struktuuri, määravad tunnused sugu ja vanus, ag akasutatakse ka mitmeid muid võimalusi rahvastikurühmade eristamiseks: Sugu Meeste ja naiste osakaalu kogu rahvastikus. Vanus näitab Rahvastiku vanusjaotust ehk kui suure osakaaluga on erinevad vanusrühmad kogu rahvastikust.\nPõlisus näitab Rahvastikuliikme päritolu ehk seda, kas isik, tema vanemad ja vanavanemad on sündinud samal territoorimil, mille alusel vaadeldavat rahvastikku määratletakse. Rahvastik jaguneb põlis- ja välispäritolu rahvastikuks sõltuvalt sellest, kui pikad on isikute põlvkondlikud sidemed antud territooriumi ja rahvastikuga. Rahvus Milline on etniline jaotus, võib viidata ka keelelisele ja religioossele jaotusele rahvastikus. Kasutatakse sageli koos põlisustunnusega.\nPerekonnaseis Vallalise, abielus või kooselus, lahutatud, lesestunud rahvastiku jaotus kogu rahvastikus. Leibkondsus näitab Milline on rahvastiku osakaal, kes elab üksi või 1- 2- jne liikmelises leibkonnas; kui palju on mitmepõlvkonnalisi leibkondi jne. Aitab hinnata põlvkondlike sidemete tugevust ja sotsiaaltoe vajadust.


My life, my style: juuni 2013\nHei, ma pole sitaks kaua bloginud, sorri sellepärast. Pole lihtsalt aega olnud. Aga noh, tänaseks oli mul esimesed kaks äratust pandud kella 5:30 ja 5:31. Ärkasin korraks ja panin sirgendajad sooja. Läksin siis tagasi magama. Järgmised kolm äratust olid mul 6:05, 6:06 ja 6:07. Viimase peale sain lõpuks ülesse. Tõusin ja läksin hambaid pesema. Kui kikud puhtad, avasin läpaka. Panin musa ja vaatasin netis niisama ringi. Jätsin muusika käima ja hakkasin ise sirgendama. 7'ks olin ma sellega ühelpool. Kinnitasin juuksed patsi ja tegin voodi ära. Valisin riided välja ja hakkasin meiki tegema. Just siis kui olin endale jumeka peale pannud, nägin, et mul on näos, eriti laubal, sitaks nahk lahti. Jumekas veel rõhutas seda. Võtsin laubalt meigi maha. Ninalt ja põskedelt oli ka, aga seal ei olnud nii hull ja seda ei olnud väga näha ka. Lõpetasin meigi. Ajasin endale jalga mustad teksad ja sinise kolmveerand varukatega pluuse. Avasin juuksed patsist ja sättisin need mõlemale poole lahti. Panin päikseprillid pähe, võtsin vajalikud asjad, lükkasin baleriinad jala otsa ja olin valmis minema. Minek oli Tallinna lennujaama, mu sugulasele vastu, kes Inglismaalt tuli. Poiss. ;) Tegin kiire tweedi ka veel.\nLäksime empsiga alla auto juurde. Istusime sisse ja ma lükkasin kohe musa põhja. Sõitsime lõunaka juurde statoili. Emps võttis sealt raha välja ja me alustasime sõitu Tallinna poole. Mingi 9 ajal läks mul kõht tühjaks, sest ma polnud midagi söönud, polnud aega. Emps peatas ühe kohviku juures, aga seal oli ausalt öeldes ikka väga sitt valik. Õnneks oli seal kõrval kohe Olerexi tankla. Suundusime sinna. Emme võttis mulle ühe hot dogi ja lasi mul kaks coca-colat ka võtta. Võtsin endale kirjaga 'Murdja' ja empsile 'Diiva'. Emme maksis ära ja läks vetsu. Mina ootasin aga oma sööki. Kui ma selle kätte sain, läksin auto juurde. Üsna kiiresti tuli ka emps. Istusin autosse ja hakkasin mugima. :D Ülejäänud sõidu Tallinnasse püsisime me autos. Kui lennujaama jõudsime, ei oskand emps ennast ära parkida. Kui ta lõpuks pargitud sai, harjasin ma oma juuksed läbi ja me läksime lennujaama kohvikusse. Emme võttis endale kreveti salati ja kohvi ning mulle meekoogi ja kohvi. Ta pani mu kohvi sisse suhkurt ja see oli suht rõve. -.- PS! Ma ei joo suhkruga kohvi. See on rõve.\nKui söödud saime, istusime mõnda aega kohvikus ja läksime siis sinna, kus lennult saabuvad inimesed tulevad, kui on juba oma kohvrid jne kätte saanud. Ootasime seal mingi 20-30 minutit. Ma jõudsin juba ära väsida. Olin täiesti kindel, et ma tunnen ta ära, emps oli just veendund, et ta ei tunne teda ära. Kõik toimus hoopis vastupidi. Kui Kieran (sugulane) tuli, läks emps kohe teda kallistama. Läksin ka sinna siis ja tervitasin teda. Jäime sinna lihtsalt seisma. Lõpuks ta naeratas lahkelt, ajas käed laiali ja ütles: 'Give me a hug'. Noh eks me siis kallistasime. Läksime nendest liikuvatest treppidest alla. Emps maksis parkimise ära ja me läksime autosse ning alustasime sõitu Tartu poole jällegi. Emps uuris, kas poisil on ehk kõht tühi või on tal janu, kuid ta ei soovinud kumbagi. Natuke aega me rääkisime, kuid siis jäi ta magama. Ta oli sõidust väsinud, sest ta oli Inglismaa aja järgi, suht vara ärkand ja veel lend ka jne.\nTartusse jõudes äratas emps Kierani ülesse ja ütles, et me lähme mäkki. Mina süüa ei tahtnud, lasin endale võtta ainult keskmise cola. Kieran võttis BigMac'i eine ja emps kanaburgeri ning kohvi. Kieran läks vetsu ja emps peagi tema järel. Pidin valima laua välja ja sinna istuma. Nii tegingi. Kui Kieran tuli, ei oskanud me kumbki midagi rääkida ja oli awkward vaikus. :S Õnneks üsna pea emps tuli. Kui söödud saime, hakkasime Võrru sõitma. Sealt edasi Vana-Vastseliinas elab poisi vanaisa. Mulle on ta siis vana-vanaonu. Võrus küsis mu vana-vanaonu mult kohe esimese asjana, 'Leidsid peika endale nüüd?'. Mul oli nagu EIII! Okei ta on suhteliselt armsa välimusega, ta on sitaks muutunud ka. Ta on hästi siiras ja avatud inimene ning hea iseloomuga, kuid see ei tähenda, et ma temasse kohe ära armun. Ja noh, nkn oli see 'peika' värk naljaga. Aitasin Kieranil kohvrid teise autosse tõsta. Emps läks kallistas teda hüvastijätuks ja noh ma arvasin, et ma peaks ka siis vist. Läksin ka kallistama. :D Võtsin poisist täiesti tavaliselt kinni, aga ta võttis suht tugevalt mind enda käte vahele ja tõmbas sitaks enda ligi and I was like Macklemore - wut wut wut wut wut wut wut wut. Aga noh, ütlesin talle 'Bye' ja istusin autosse. Helistasin Kaijale ja rääkisin temaga veits, tegime õhtuks plaane. Sõitsime empsiga tagasi Tartu. Tee peal ostsime maasikaid ja arbuusi ka.\nKodus läksin arvutisse. Rääkisin Kaijaga Viberis ja leppisime kokku, et varsti välja. Värskendasin nats meiki ja olingi suht valmis. Saime kokku ja läksime ülku. Käisime konsumis ja ostsime mõlemad colad, kus oli kiri 'Sõber' ja bountyid.\nLäksime Tõrvandisse. Bussijaamas nägime Avet ja Aleksandriat. Nendega olid veel kaks poissi. Ajasime veits juttu ja läksime siis edasi Jaanikiigule. Lamasime seal suht pikalt. Pärast seda otsustasime mänguväljakule minna. Kaua me seal ei olnud. Kutsusin Hendrikut välja. Algul ta üldse ei viitsinud tulla, kuid lõpuks ikka tuli. Ootasime ta trepikoja ees. Tervituseks, andis ta mulle perselaksu. (Y) No ma meeldisin talle kunagi. Ma ei usu, et siiamaani meeldin. Ta feilis päris mitu korda. Käis maha, sai jäneselt peksa, ronis mingi pulga peal ning sai suure pinnu kätte, lõi pea vastu kiike ära jne. Ajas sitaks ligi ka ja sebis jne. Aga ta ongi selline, väga-väga-väga kahtlen, et ta seda tõsiselt mõtles, sest ta on lihtsalt selline. Kodus sõin nats ja olin siis arvutis.\nAga kell on 12+, niiet ma magama suht varsti. Kui aega leian blogin uuesti. Tsau! ;)\nPostitaja: Lexi kell 14:08 Kommentaare ei ole:


Plasmolatsiooni liigeste ravis, Kui ravida polveliigese valu\nSüstide tüübid artroosis manustamisviisiga\nAchmerov R. Mis vahe on plasmolatsiooni, PrP-ravi ja plasmoteraapia vahe? Täielik vahe on pehmete kudede eraldamine kaheks osaks.\nÜldine konsolideeritud terapeutiline massaaž viiakse läbi ainult artroosi süvenemise puudumisel. See meetod aitab parandada lihastooni, mis osalevad kahjustatud liigeste säilitamisel, verevoolu loomiseks, patoloogilise lihaste spasmi kõrvaldamiseks. Folk ja mittetraditsioonilised meetodid liigeste artroosi raviks Ebatavaline või alternatiivsed meetodid Osteoartriidi ravi täna on väga populaarne ja see, hoolimata nende tõhususe kliiniliste tõendite puudumisest.\nSellegipoolest on alternatiivmeditsiin aidanud tuhandel patsiendil. Folk õiguskaitsevahendid Seal on tohutu hulk folk õiguskaitsevahendeid, kasi liigeste olad välitingimustes ja sisekasutuseks, mis on väga tõhusad haiguste liigeste. Ainus tingimus valib kõik folk õiguskaitsevahend Tuleb soovitada konsulteerida arstiga.\nOn võimalik, et konkreetne juhtumil on vastunäidustused. See mesindussaaduste kasutamine ja mesilane mürk. Rakenda mesilaste alam- ja Sturgae protseduuride ravi. Kuid patsient ei tohiks olla mesilaste hammustab plasmolatsiooni liigeste ravis. Hirudoteraapia Meditsiiniliste lehete kasutamine. Need elusorganismid eristatakse verekell "Girudin". Girudiin, omakorda kõrvaldab põletik, valu ja turse; Parandab vere reoloogilisi omadusi ja mikrotsirkulatsiooni; Määrab metabolismiprotsesse.\nEsimese kategooria arst ortopeedist-traumatoloog, kirurg. Täiskasvanute ja laste spetsialist, MGMU, Võimeid plasmolatsiooni liigeste ravis organism Äärmiselt suur, kuid kahjuks ei ole piiramatud. Paar päeva on meie keha võimeline paranema väikest lõigatud ja mõne nädala või kuu jooksul - minimeerima purunenud luu. Kõik see aitab meil jätkuvalt toimida, kuna see peaks olema täielikult töötama, lõõgastuge aktiivselt ja plasmolatsiooni liigeste ravis huvitavates asjades.\nNende funktsioonide järsk piirang on alati väga valus, inimene lakkab end vabaks ja tema elu kvaliteet väheneb oluliselt. Üks põhjusi sellise reetmise meie enda keha võib olla artroos.\nSee on liigeste haigus: kõhre koe kaotab elastsuse ja järk-järgult kokkuvariseb. Artroosi salakaval on see, et see edeneb märkamata, ilmselt lastes tal teada ainult siis, kui rikkumised muutuvad väga väljendunud.\nPädeva ravi puudumisel võib ühine salvi moju liigestele liikuvust täielikult, kuid isegi haiguse käigu esialgsetes etappides on suur ebamugavustunne, mis võib teie plaane murda.\nArtrosi ravimite ravi arstide seisukohast on üks kõige rohkem tõhusad viisid keha taastamine. Peamine põhjus artroosi esinemise muutub toiteväärtuse kõhre koe, kui see ei saa vajalikku kogust proteoglükaani. Need on erilised valgu ühendid, mis osalevad kõhre plasmolatsiooni liigeste ravis seisundi säilitamisel. See põhineb nende põhjal kangast funktsiooni liigestes määrdeaine.\nProteoglükaanide puudujääk võib olla tingitud kahel põhjusel: Lükake kõhre, eelkõige sügavad praod. See on tavaline nähtus sportlastel või inimestel, palju aega pühendades füüsiline töö. Liigendid saavad suure koormuse ja sageli vigastatakse. Proteoglükaanide reprodutseerimise rikkumine kehas. See juhtub sageli pärilike tegurite, metaboolsete häirete või ebaõige toitumise tõttu.\nArthroosi arengu põhjuste tundmine saate riskirühma eraldada. See hõlmab inimesi: Artroosi ravimeetodid Kuna haigus on krooniline, on artroosi ravimise peamine eesmärk suurenenud reljeefide kestus ja hõlbustada riiki ägenemiste ajal. Sõltuvalt artroosi etapist ja sümptomitest võib konkreetseid meetodeid valida järgmistes suundumustes: Artroosi meditsiiniline ravi.\nMeditsiin ei seisata kohapeal, uusi ja tõhusamaid ravimeid osteoartroosi raviks, mis võimaldab saavutada selle sümptomite märkimisväärset leevendust. Mitte-ravimid, mis sisaldavad peamiselt tasakaalustatud toitumis- ja mõõdukaid füüsilisi harjutusi, harjutusi, massaaži.\nKirurgiline sekkumine, õigus kuni keerulise operatsiooni asendada mõjutatud liigese kunstliku. Folk kodu fondid või alternatiivse meditsiini meetodid. On palju salveste, dekomponentide, kompresside ja vannide retsepte, mis võimaldavad teil tõhusalt eemaldada artroosi sümptomid. Võib-olla ei saa midagi muud ülalmainitud toimingut anda ühemõttelise ja pikaajalise tulemuse. Seetõttu rakendatakse integreeritud ravi tavaliselt. Sellegipoolest oli peamine ravimeetod ja jääb ravimid Artroosi raviks.\nErineva vabanemise ja orientatsiooni vormi artriisast on palju erinevaid vahendeid.\nTabletid, geelid, salvid, aerosoolid, ampullid vedelikuga süstimiseks, pulbrid jne. Konkreetsed preparaadid artroosi ajal on ette plasmolatsiooni liigeste ravis sõltuvalt paljudest teguritest: selle arendamise etapp, sümptomaatilised ilmingud, äge periood või remissioon, individuaalsed patsiendi reaktsioonid: See otsing sobivaid ravimeid saab edasi lükata, sest see on üsna raske valida üksikute diagramm ravi, võttes arvesse võimalikku talumatust mõnede ainete või allergiliste reaktsioonidega.\nRääkimata, kui raske on suur hulk vahendeid, et leida kvaliteeti. Isegi kõige reklaamitud tabletid artroosi raviks võib olla halb koostis ja olla täiesti kasutu.\nSõltuvalt nende mõju plasmolatsiooni liigeste ravis, kõik ravimite Arthrisast võib jagada nelja uhenduste valamine ravi rühma.\nNonteroid mitte-nonal põletikuvastased ravimid Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid. Artroosiga kasutatakse neid väga laiaulatuslikku. Sellised fondid jätkavad kahte eesmärki: sümptomite eemaldamine, st langus valu tunne ja kõrvaldada põletikuline protsess. Ravimitena ravimitesse kasutatakse põletikulised protsessid erineva päritoluga. Kõige esimene selline ravim sai aspiriini, mis leiutati Eelmise sajandi alguses võitsid mittesteroidsed mittesallid põletikuvastased ravimid tohutu populaarsuse.\nNad on nõudlikud kõigis meditsiinivaldkondades, kuna neil on palju kasulikke omadusi: valuvaigistid, antimorfid, antipüreetika. Artroosiga kasutatav ravim ei tohiks reeglina kasutada antipüreetilist toimet, mistõttu on see suurepärane raviks NSAID-idega, millel on rohkem väljendunud valuvaigisteid ja antheyheemilisi omadusi.\nSeal on vähemalt kaks põhjust: Ägeda valu taustal, mis on põletiku tagajärg, on see võimatu täielik ravi. Kasutage massaaži, võimlemist, mis tahes füsioterapeutilisi protseduure saab alles pärast põletikuvastaste ravimite rakendamist ja mõjutamist.\nArtroosiga, nagu juba mainitud, on vaja täpselt keerulist ravi. Välisvalu sündroom takistab mitte ainult ravimeetodeid, vaid ka patsiendi ühist elu.\nSee on eriti eredalt avaldub ägenemise perioodidel, kui liigese valu ja piiratud liikuvus on sunnitud unustama kõike, mis on tavaliselt huvitatud inimesest.\nMittesteroidsed põletikuvastased ravimid artroosi ajal on tõeline päästmine. Need võimaldavad teil töötada tavalises režiimis: kui te ei juhi aktiivset eluviisi, siis minimaalselt, et tulla toime peamise kohustustega.\nÜldine konsolideeritud terapeutiline massaaž viiakse läbi ainult artroosi süvenemise puudumisel.\nIlmselgelt on sellised ravimid vajalikud. Aga nagu teisedki teised, on neil oma luba ja plasmolatsiooni liigeste ravis. Kui te ei soovi negatiivsed tagajärjedärge unustage järgmisi tegureid: Loetlege artroosi vastu võitlemiseks kõige laialdasemalt kasutatavad MSPVAd: Selektiivsed põletikuvastased ravimid tuleb seostada eraldi rühmaga.\nNeed on kõige kaasaegsemaid ravimeid liigeste artroosiga, mis ilmusid üsna hiljuti, kuid on juba tõestanud, et neil on märkimisväärsed eelised. Saadud rühma ravimite rühma nimetatakse selektiivsed põletikuvastased ravimid või Sal-2 inhibiitorid. Kõik see võimaldab NVpp uue põlvkonna artroosi on palju pikem kursused. Kõige populaarsem sellise raha on niidetud. Seda kasutatakse peamiselt siis, kui valu ja põletiku eriti pikaajaline mõju on vajalik.\nMovalis toodetakse tablettide, küünalde ja süstelahusete kujul. Kondroprotektorid See rühm hõlmab glükoosamiini ja kondroitiini sisaldavaid ravimeid. Kondroprotektorid täidavad ülesande taastada kahjustatud struktuuri kõhre, seeläbi mitte ainult sümptomite kõrvaldamine, vaid ka haiguse aluse mõjutamine. Toimeained, mis on nendest ravimitest osa, vastutavad erinevate funktsioonide eest.\nGlükoosamiin stimuleerib kõhre proteoglükaanide põhikomponentide sünteesi ja kaitseb neid tulevikus hävitamise eest. Käivitatakse loomuliku taastamise mehhanism.\nChondroitiin parandab proteoglükaanide võimet lüüa ja säilitada vett, stimuleerib kollageeni tootmist ja töötab mõnede ensüümide vastu, mis mõjutavad kõhre lapiga negatiivselt. Nende kahe aktiivse ühendi integreeritud mõju taastab liigese kõhre pinna, mõjutab soodsalt liigesevedeliku tootmist, parandades selle "määrdeainet" omadusi. Ka nende kasutamine aitab kaasa valu ja põletiku vähenemisele. Chondroprotectoritel on märkimisväärne stopp polve haiget ja enamikul juhtudel on artroosi ravis vajalikud.\nSiiski on neil ka nende puuduste: Need ravimid vajavad pikka sissepääsu, on vaja ravi kursust. Keskmiselt võtab Cocorate ravi kuus kuud kuni poolteist aastat, kuid vajadusel võib selliste ravimite vastuvõtmise ajavahemikust artroosi pikendada kahe või kolme aastani. Ravi enneaegset katkestust saab vähendada jõupingutusteta.\nSamal ajal peate olema valmis selleks, et esimesed tulemused teate ainult kolme kuu jooksul, sest kõhre koe taastatakse väga aeglaselt. Chondroprotectors on artroosi arengu viimastel etappidel ebaefektiivne, kui kõhre on peaaegu hävitatud. Siiski on veel vastunäidustused, informatsioon nende kohta on alati sisalduv konkreetse ravimi rakendamise juhistes. Leiate suure hulga seadmeid, mis sisaldavad glükoosamiini ja kondroitiini sisaldavat artroosi või ainult ühte neist ainetest.\nKõige tavalisemad on: Enamik kondroprotektoreid toodetakse süstena tablettide või pulbri ja ampullide kujul, kuigi soovid, leiate ka geele ja salvide. Vormi valik poluartriidi liigesed reumatoidartriit artroosi ilmingute raskusest: kõigepealt kandke salvi, seejärel tabletid ja pulbrid ning kõige raskematel juhtudel - süstid.\nSee rühm hõlmab mitte ainult kliinilisi plasmolatsiooni liigeste ravis läbinud ravimeid ja tõestasid nende tõhusust, vaid ka toidulisandeid. Pange tähele, et sellised toidulisandid ei ole kohustuslikud uuringud. Nende koostises ei pruugi üldse olla toimeained.\nTegurid, mis põhjustavad lisandite põletikku\nSeega, kui valides kondroprotektoreid, tasub tugineda arsti nõuandeid ja valida ainult tõestatud narkootikume. Kortikosteroidpreparaadid Sellise artroosi vastaseid ravimeid rakendatakse kõige raskematel juhtudel hädaabi andmiseks, kui kiirendate patsiendi seisundit.\nKortikosteroidhormoonide valmistamisel toodetakse vedeliku ampullite kujul liigeste süstide puhul.\nSee manustamisviis tagab maksimaalse kiire tulemus Ja see on tingitud kortikosteroidide kokkupuute kiirust võitis arstide ja patsientide seas suur populaarsus.\nSamuti kõrvaldavad nad põletiku turse ja turse ühise. Nende ravimite peamine puudus on see, et nad kaotavad sümptomid tõhusalt tõhusalt, kuid ei mõjuta artroosi põhjuseid: Ärge taastage kõhre ja luukoe, ärge parandage vereringet.


📄 Ristisõjad | Ajalugu - Tartu Ülikool\nRistiusu kaitsmiseks ja paganate aladele levitamiseks ning kristlikku maailmakorda ohustavate hereetliste liikumiste vastu peetud sõjad. Enamasti nimetatakse ristisõdadeks Lääne-Euroopa feodaalide 1096 -1270 Palestiinasse tehtud sõjakäike.\nPõhjendus ja võimalused ristisõjaks - Rooma paavstid tahtsid oma võimu all olevat ala suurendada idapoolsete riikide arvel, milleks oli saabunud soodne aeg. Bütsantsi keisririigi olukord muutus välisvaenlaste tõttu üsna täbaraks: põhjast ründasid petšeneegrid, läänest käisid rüüsteretkedel normannid , lõunast ähvardasid türklased-seldžukid. Keiser Alexios I oli Rooma paavstilt juba korduvalt seldžukkide vastu abi palunud ning lubas vastutasuks isegi Lääne ja Ida kirikute ühendamist. Samal ajal oli Lääne-Euroopas palju maavaldusteta rüütleid, kel rahuaegadel polnud väärilist tegevust ega teenistust . Loomulikult ihaldasid ka feodaalid Idamaade rikkusi, milliseid tõotas Püha sõda muhameedlastega.\n1095 kuulutaski paavst Urbanus II sõja türklastele-seldžukkidele ning kutsus rahvast selles osalema.\nI ristisõda – (1096-1099). Rüütlid moodustasid 1096. aastal Lääne-Euroopas 4 armeed : kaks Prantsusmaal, ühe Itaalias ja ühe Madalmaades ning Põhja-Saksamaal. Ida poole asuti teele eraldi, kohtuma pidid väed alles Konstantinoopolis. Esimeste ristisõdijate seal oli 4000-5000 ratsarüütlit ja 30 000 jalameest. Teel vallutati ja rööviti hulk linnu, mistõttu kaotused olid juba enne Jeruusalemmani jõudmist üpris tõsised. Bütsantsi keiser kartis , et ühinenud ristirüütlite väed võivad Konstantinoopolile ohtlikuks muutuda. Seepärast aitas nad kiiresti üle väina ning läkitas aega viitmata edasi. Nendega ühines ka keiser Alexiose väesalk. Üheskoos piirati Nikaia linna (praegune Iznik Türgis), mis 45 päeva pärast alistuski. Alexios oli vahepeal sõlminud kaitsjatega salanõu: Nikaia jääb keisri meestele, mitte ristirüütlitele. Viimane osa retkest läbiti mererannikul. 1099. aasta juuni algul nägid ristirüütlid esmakordselt Jeruusalemma müüre. Asuti linna piirama, millele järgnesid verised tapatalgud. Ristisõdijad rajasid Jeruusalemma kuningriigi, mis ei püsinud kuigi kaua.\nRistisõdijate riigid – Kui ristisõdijad vallutasid\nristisõda , ristisõdijate riigid , rüütliordud , reconquista\ni ristisõda, ristisõdijate riigid, rüütliordud, ii ristisõda, iii ristisõda, iv ristisõda, v ristisõda, vi ristisõda, vii ristisõda, viii ristisõda, 1160, 1230, rekonkista\nKsenija1992: Ülihea! Soovitan!


HÄRRA PEAMINISTER, OOTAN VABANDAMIST JA SELGITUSI - Estonian World Review\nHÄRRA PEAMINISTER, OOTAN VABANDAMIST JA SELGITUSI (1)\nEestlased Eestis 11 Oct 2013 EWR\nHÄRRA PEAMINISTER, OOTAN VABANDAMIST JA SELGITUSI\nAvalik kiri Andrus Ansipile\nMiks ma otsusasin teile just praegu kirjutada? Esmalt teie enda mitme väljaütlemise tõttu, mis puudutavad eelkõige teie jätkamist poliitikas ka peale 2015. aastat ning kriitilisi avaldusi prokuratuuri kohta. Aga muidugi ka valimiste tõttu, sest millal siis veel kõige olulisematele küsimustele vastuseid saada.\nJa veel üks asi. Olete viimastel päevadel teravalt kritiseerinud prokuratuuri teie arvates valikuliste otsuste pärast. Aga mõelge sellele, kuidas on osutunud võimalikuks, et üle kümne aasta ei ole ei prokuratuur ei Kaitsepolitsei ega politsei hakanud VEB-fondis toimunu vastu huvi tundma, ehkki selle kohta on kirjutatud pidevalt meedias. Juba 2004. aastal kui VEB-fondi kuriteod ei olnud veel aegunud, esitasin näiteks dokumendid selle kohta, et Ühispank võltsis olematu panga (PEP) nimel maksekorraldusi. Kuidas on võimalik, et Eesti õiguskaitsesüsteem eiras tuimalt kõik need aastad VEB-fondis toimunud kuritegusid?\nSellise eelnõu seletuskirja esitas siis Vabariigi Valitsus Riigikogule. Parlament võttis selle otsuse vastu. Teie valitsusjuhina võiksite sellise eelnõu esitamise pärast vabandada. Hoopis teine lugu on muidugi see, mida arvata meie Riigikogu saadikutetest, kes selle otsuse poolt hääletasid.


NAVIGAATOR > Uudised > Jämejala pargis saavad sel sügisel alguse mitmed ulatuslikud ehitus- ja renoveerimistööd\nJämejala pargis saavad sel sügisel alguse mitmed ulatuslikud ehitus- ja renoveerimistööd\nJämejala pargis saavad sel sügisel alguse mitmed ulatuslikud ehitus- ja renoveerimistööd. Viljandi haigla psühhiaatriakliiniku sundravi hoone renoveeritakse, uuendatakse Jämejala kanalisatsioonitrass ning ehitatakse kolm uut maja hoolekandekeskuse erihoolekande teenuste patsientidele.\n„Alguse saavad ehitus- ja renoveerimistööd on pikalt oodatud ja põhjalikult ette valmistatud,“ tõdes Viljandi haigla juhatuse esimees Priit Tampere. „Erihoolekande teenus vajab kaasajastamiseks hubaseid peremaju ning sundravi hoone vajas värskendust juba mõnda aega. Suuremahulised tööd toovad aga nii meie patsientidele ja klientidele, haigla töötajatele kui ka kohalikele elanikele kaasa mõningaid ebamugavusi – suuri veokeid, mullatöid ja ehitusmüra tavapäraselt vaiksesse pargikeskkonda. Palume selle pärast juba ette vabandust ning loodame mõistvale suhtumisele, sest eesmärk on patsientide heaolu.“\nPargi tee 22 asuva psühhiaatrilise sundravi majal vahetatakse välja katus ja ventilatsioonisüsteem, samuti kõik aknad ning kogu hoone soojustatakse. Maja uuendamise ajaks on patsientidele vajaliku turvalisuse astmega kohendatud ruumid psühhiaatrilise pikaravi hoones. Sundravi hoone renoveerimisprojekti autor on OÜ Eesti Soojustusprojekt, remonditöid teostab OÜ Silindia Ehitus ning omanikujärelevalvet viib läbi OÜ P.P. Ehitusjärelevalve. Töödega on plaanis lõpule jõuda 2020. aasta maikuus. Lisaks suuremahulistele ehitustöödele saavad 2019. aastal rekonstrueeritud sundravi hoone jalutusaiad. Projekti rahastab 75% ulatuses sotsiaalministeerium.\nJämejala vana kanalisatsioonitrass vajab uuendamist oma halva seisukorra tõttu. Kanalisatsioonitrassi rekonstrueerimise projekti koostas Reaalprojekt OÜ. Rekonstrueerimistööd teostab AS Valmap Grupp ning tööd planeeritakse valmis saada 2019. aasta lõpuks.\nErihoolekande kolmele peremajale, millest igaüks mahutab kolmkümmend elanikku, on kohad leitud Jämejala kultuurimaja kõrvale ning hoolekandekeskuse ringmaja taha vanade laohoonete asemele. Hoonete valmimise tähtajaks on aprill 2021 ning neid ehitatakse paralleelselt. Hooned ehitab OÜ KRC Ehitus, projekteerimistööde ning ehitustööde perioodil autorijärelevalvet teostab AS Resand, omanikujärelevalvet OÜ P.P. Ehitusjärelevalve.\nUute peretüüpi kodude rajamist toetakse läbi kahe projekti, milleks on „Viljandi haigla erihoolekandetaristu reorganiseerimine“ ja „Kohtumäärusega ööpäevaringse erihooldusteenuse kohtade loomine“. Projekte rahastatakse meetmest 2.5.1 „Erihoolekandeasutuste reorganiseerimine“. Rahastus saadakse 85% ulatuse Euroopa Regionaalarengu Fondist ja 15% ulatuses riigieelarvelisest toetusest.


Haapsalu tennisistid on edukad ka golfis - Läänlane\nOn levinud üks kõnekäänd-ütelus: “Kui sa enam liikuva palliga mänguga hakkama ei saa, hakka golfi mängima“. Selle väite paikapidamatus saab väga ruttu selgeks, kui ise alustada tõsisemalt selle mänguga tutvumist.\nOma kogemustest, kes ma nüüd olen kolm aastat seda mängu harrastanud, võin öelda, et seisvat golfipalli on paganama keeruline õiges suunas õige tugevusega liikuma panna. Võib-olla isegi keerulisem kui tennisemängus. Aga et tennisemänguga tegelemine annab eeldused golfilöökide kiiremaks omandamiseks, sellega tuleb nõustuda. Nii kogu maailmas kui ka meil on näiteid, kus tennisemängijatest on saanud täiesti arvestatava tasemega golfarid.\nTennisistide golf: Vello Kuhi, Marek Turu ja Taavi Tuisk. F: Erakogu\nEesti tennisistid selgitavad selles mängus paremaid juba viimased 11 aastat. Selle aasta tennisistide golfiturniir toimus Pärnu Bay Golf Links golfirajal. Juhendis piirab laialdast osavõttu kehtestatud reegel, et osaleda saavad ainult Eesti meistrivõistlustelt noorte või täiskasvanute klassis medali võitnud tennisemängijad.\nSee aasta oli edukas Haapsalust pärit mängijatele. Kui artikli autori ja samuti osalenud Taavi Tuisu panus jäi keskmiseks, siis esimests korda tuli punktimängus võitjaks Marek Turu, kes viimased aastad on golfi tõsiselt käsile võtnud. 37 punktiga ja 89 löögiga edestas ta kogenud golfareid, kes mänguga juba aastaid tegelenud.\nNagu traditsioon ette näeb, tuleb Marekul järgmisel aastal selle võistluse organiseerimine enda kanda võtta.


Ilmus luterlaste ja katoliiklaste ühisuurimus „Jumal ja inimväärikus“ | K&T\nSaksamaa Ühinenud Evangeelse Luterliku Kiriku (VELKD) ja Katoliku Kiriku Saksa Piiskoppide Konverentsi kolmas kahepoolne töörühm on välja andnud uue kirjutise „Jumal ja inimväärikus“. Töörühm tegeles mitme aasta vältel antropoloogia ja eetilise otsuse kujundamisega seotud probleemidega. Dialoogi juhtisid katoliku piiskop dr Gerhard Feige Magdeburgist ning luterlik piiskop dr Karl-Hinrich Manzke Bückeburgist.\n„Pika ning intensiivse dialoogi käigus oleme me jõudnud järeldusele, et [meie vahel] on fundamentaalne konsensus antropoloogia osas ja suur ühisosa eetikas. Ka siin kehtib põhimõte, et rohkem on meid ühendavat, kui meid lahutavat,“ selgitas piiskop Feige, kes juhib Saksa Piiskoppide Konverentsi oikumeenia komisjoni. „Uurimuses nimetatakse olemasolevaid erinevusi piiratud eriarvamuseks, mis ei tühista ühiseid fundamentaalseid seisukohti ega vabasta meid ühisest vastutusest kaitsta inimväärikust.“\nKolmas bilateraalne töörühm on töötanud Jumala ning inimväärikuse teemaga alates 2009. aastast. Uurimus osutab kahe kristliku konfessiooni ühisosale antropoloogia ja eetilise eristamise teemal. Uurimuse eesmärk on aidata mõlema kiriku liikmete paremini mõista võimalikke konflikte ning nendega asjakohaselt tegeleda. Uurimus näitab ka, et vaatamata mõningatele erinevustele eetikaküsimustes, on kirikutel siiski võimalik astuda usutaval moel ühiselt välja inimväärikuse kaitseks ühenduses selliste teemadega nagu tüviraku uuringud, laste vaesus ja haridus ning abistatud suremine.\n„Arvestades praegusi sotsiaalpoliitilisi debatte, tahame me tugevdada kristliku usu ühist antropoloogist alust, mis põhineb Pühakirja tunnistusel,“ rõhutab Manzke, Schaumburg-Lippe piiskop ja VELKD luterliku-katoliku suhete eestkõneleja. „Ma olen kindel, et meie viimase raporti avaldused suudavad õhutada meie kirikuid ühiselt seisma inimväärikuse eest, kus tahes seda kahtluse alla seatakse või jalge alla tallatakse.“\nVELKD on olnud dialoogis Saksa Piiskoppide Konverentsiga alates 1976. aastast, et aidata kaasa luterlaste ja katoliiklaste vaheliste vaidlusaluste teoloogiliste probleemide lahendamisele. Äsjailmunud uurimus on kolmas; eelnevalt on ilmunud „Osadus sõnas ja sakramendis“ (1984) ning „Communio Sanctorum: Kirik kui pühade osadus“ (2000).


Omaaegne Riia maantee kaubamaja juhtis Pärnu ärielu - Arhiiv - Pärnu Postimees\nOmaaegne Riia maantee kaubamaja juhtis Pärnu ärielu\n5. juuni 2011, 8:20\nRiia maantee 18 kaubandushoone ehitas 1938. aastal Pärnu majandusühisus. Enne Teist maailmasõda asusid maja teisel korrusel ühisuse töötajate korterid, nüüd on seal kaubamaja omanikfirma Pärnu majandusühistu kontoriruumid.\nRahvasuus Riia maantee või kooperatiivi kaubamaja nime kandev Riia 18 hoone, kus praegu hoiab äritegevuse järjepidevust pood Kodukaup, valmis 1938. aastal ja oli toonase Pärnu majandusühisuse moodsaim poehoone kogu linnas.\nÄritegevuse päralt polnud küll kõik kolmekorruselise maja ruumid, nimelt asusid maja teisel korrusel korterid ja mansardkorrus oli kasutamata.\nPoe praeguse omanikfirma Pärnu majandusühistu personalijuht Enda Õnnik tuli siia 1963. aastal ja asus leiba teenima kaadriinstruktorina.\nOmariiklusaegsest ühisusest oli vahepeal – 1944 – saanud Pärnu tarbijate kooperatiiv, mille hulka kuulus kogu rajoonist väga palju poode. Ajaloolise täpsuse huvides olgu siinkohal öeldud, et kui kooperatiiv opereeris peamiselt rajooni poodidega, siis Pärnu linnas oli toidu- ja tarbekauba müügi jäme ots Pärnu linna kaubandusvalitsuse käes.\nÕnnik, kelle valduses on aukartustäratavalt mahukas arhiiv kõikvõimalikust materjalist, mis puudutab ühisuse, kooperatiivi ja ühistu tegevust, räägib, et Pärnu majandusühisusele oli Riia 18 kauplusehoone viimane enne suurt sõda.\nSamas kõrval tegutsesid sõjaeelse Eesti Vabariigi ajal juba varem ühisuse ärid Riia 20 ja Riia 22. Madal kollane puithoone halli terrasiitmaja ja praeguse Shalomi mööblipoe vahel valmis juba 1850, kuid korraldati 21. sajandi algul ümber.\nNüüdses Shalomi mööbliäri majas avati ühisuse peakauplus 17. detsembril 1922.\nKõigi kolme Riia maantee hoone taga, kohas, kus praegu asub uus korterelamu, olid sõja eel kalurite võrgukuurid, mis ühisus kokku ostis, rajades sinna suured laod ja hobusetallid. Laohooned toimisid ühisuse logistikakeskusena ja siin müüdi suuremaid esemeid, mis poodidesse ei mahtunud.\nÄri õilmitses, müügipinda oli juurde vaja ja nii ostis ühisus 1930ndatel linnalt Riia 20 kõrval asunud tühja maalapi, millele ehitaski uue kauplusehoone.\nTeisel korrusel asusid korterid, kus elasid ühisuse enda töötajad, kes suures osas ilmasõja ajal üle mere Rootsi põgenesid. Kui Õnnik siia 1963. aastal tööle tuli, asus tema kontor ühe kunagise korteri sahvris. Kitsukesse ruumi mahtusid vaid töölaud ja kooperatiivi seif.\nEesti ajal müüdi kõigis kolmes hoones kõikvõimalikku kraami toiduainetest põllutööriistadeni. Hoovipealsetes ladudes-kuurides äritseti atrade, sahkade ja äkete, isegi hobustega. Kabjalisi peeti kaubamaja taga tallides. 30ndatel müüdi ühel aastal siin näiteks neli hobust.\nSiseruumides käis vilgas müük osakondades. Tegutsesid jalatsite, rõivaste, toidukauba, kultuuri- ja majapidamistarvete eraldi sektsioon.\nNõukogude ajal müüsid kooperatiivi alla läinud ühisuse poed seinast seina kaupa edasi.\n1965. aastaks oli kooperatiivi kontori töötajaskond sedavõrd kasvanud, et siinne kontor koliti Papiniitu, kus asus kooperatiivi laomajand. Tagasi kolis kontor siia 1998.\nÜmberkorralduste järel rajati Riia 18 teisele korrusele poeruumid. Riia kaubamaja keskendus tööstuskaubale, siin tegutses näiteks kangaosakond, kujunes omaette puduosakond, mis pakkus alus- ja voodipesu, õmblustarvikuid, kamme, juuksenalle (juukseklambrid-lõksud, toim), seal mõõdeti püksikummi ja miidripaela.\nPäris uutena hakkasid tegutsema parfümeeria- ja kullaosakond. Viimasena nimetatu asus teisel korrusel ja sealt lookles trepist alla Vene sõjaväelaste kaasade pidev saba.\nMüüdi ka jalgrattaid, autokärusid, televiisoreid, pesumasinaid, raadioid, kaua aastaid isegi petrooleumi. Ostsid seda ainet peamiselt maainimesed oma laternate-lampide tarvis. Petrooleumitünn asus kaubamaja tagaõuel maa sees, kust ainet välja pumbati.\nKooperatiivi liikmeskond kasvas rajoonis kümnete tuhandete inimesteni. Liikmeraamat oli kui teine parteipilet, milleta oli väga nadi hakkama saada või teatud kaupa ostagi. Pisike raamat andis muu hulgas õiguse esemeid järelmaksuga soetada.\n“Rajoonis oli ju tohutult sõjaväge ja sõjaväelaste prouad olid kõik meie liikmed koos meestega. Kui minema läksid, siis meil liikmeskond kohe mauhti vähenes. Liikmeks olemise peamine mõte oli see, et saaks osta liikmekaardi alusel defitsiitset kaupa ja sisuliselt olid kõik rajooni elanikud liikmed, elas inimene siis Kikerpera rabas või Tiblagorskis,” meenutas Õnnik.\nKooperatiivi ketti kuulus palju rajooni poode, mille seas leidus neidki, mis pakkusid eriti defitsiitset kaupa.\n“Kuigi, mis siis Vene ajal defitsiit ei olnud? Kõik oli defitsiit. Mäletan, et sain ükskord koslepi, kui tuli krunniga naine keskkomiteest kauplust kontrollima. Käis siin ära ja pärast tuli suur sõda, sest Vändras olevat toidupoes ainult lehmasabad ja loomakondid müügil. Küsiti, kas need olid pilkamiseks välja pandud. Aga kuidas siis nii, kui muud polnudki. Öeldi, et me teeme halba reklaami, aga kogu elu oli siis halb reklaam,” tähendas Õnnik, kes nõukogude ajal tegeles kõigi rajooni kooperatiivi poodide, sööklate ja ladudega.\nÕnnik lisas, et Pärnu tarbijate kooperatiivil oli näiteks Raekülas pood Kalur, kust metsatöötajatel, kaluritel ja teistel teatud kategooria töötajatel oli töösaavutuste eest kindel partii kaupa ette nähtud. Kui Kalurisse tuli kasukaid, said nad neid omandada töösaavutuste eest nimekirja alusel.\nTegelikult toimis liikmelisuse süsteem enne Teist ilmasõda ühisuse ajalgi, kuid kooperatiivi aegu kinnistus liikmeks olek. Praegu on Pärnu majandusühistul 980 liiget.\nVeel 1990ndate keskpaigani hoidsid ühistutagusel laohoovil öisel ajal silma peal koertega valvurid. Neljakäpalised tuli enne ametisse võttu kaubamaja katlakütjatega ära harjutada, sest kütjad tulid tööle varahommikul, kui mehitatud valve veel hoovilt lahkunud polnud.\nMuide, Riia 18 keldris asub oma katlamaja, kus on Krulli (Franz Joachim Heinrich Krull, 1835–1901, Saksa päritolu Eesti masinaehitustööstur) kivisöekatel, mis siiamaani töötab ja mida päästeamet kaupluses imetlemas käib.