Maruste: kohus ei tohi probleemiga inimest tagasi saata - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMaruste: kohus ei tohi probleemiga inimest tagasi saata\n19. november 2014, 16:50\nKui inimene pöördub reaalse probleemi lahenduseks kohtusse, tuleb see menetlusse võtta, mitte vormiliste põhjenduste najal tagasi lükata, leiab endine riigikohtu esimees ja nüüdne riigikogu liige Rait Maruste (Reformierakond).\nÕiguskantsler Indrek Teder kirjutas täna Postimehes ilmunud arvamusartiklis, et kohati tundub talle, et inimesel on väga keeruline riigi või kohaliku omavalitsuse peale kaevates halduskohtusse löögile saada. «Nimelt saab inimene halduskohtu uksest üldjuhul sisse siis, kui näitab, et tema õigusi rikub mõni halduse üksikakt. Kui inimese õigusi rikub aga üldakt, siis enamasti kaebust menetlusse ei võeta. Tihti soovitatakse sel juhul pöörduda õiguskantsleri poole, kes saab omakorda üldaktide põhiseaduspärasuse riigikohtus vaidlustada.»\n«Mis on üksikakt ning mis üldakt – mida põhjalikumalt ma kohtupraktikat uurin, seda vähem ma aru saan,» kirjutas Teder ning tõi esile paar näidet, kus ta ise eksinud oli.\n«Teder kirjutab probleemist küll paari enda näite varal, üldistust on sellest välja lugeda suhteliselt raske,» märkis Maruste. Tema sõnul on praeguseks taandunud varem eriti Tallinnas domineerinud tendents leida formaalseid põhjusi, miks inimese taotlus tagasi saata.\n«Õige on aga see, et inimese jaoks, kellel on probleem, pole tähtis, kas tegu on üksik- või üldakti, määruse või millega iganes. See ei ole inimese mure, kui tema õigusi või vabadusi on rikutud. On kohtu ülesanne ära lahendada probleemi kuuluvus ja seda tuleb vaadata sisu järgi, mitte vormistuse kohaselt. Kui kohtud on läinud formalismi teed, on see väga halb,» ütles Maruste.\n«Ma veidi tajun, et probleem on lähenemisviisis. Kui võetakse eelduseks, et kõigepealt määratleme akti ja siis hakkame kujundama seisukohta, siis tegelikult jäetakse inimene kõrvale. Lähtekoht peaks olema see, et kõigepealt tuleb tuvastada, et inimesel on probleem, tema õigusi-vabadusi on rikutud, ning siis peab kohus ise seslle ära klaarima, mitte lükkama tagasi inimesele, et ta on valesti vormistanud või vale kohtu poole pöördunud,» ütles Maruste.\nSeega toetab temagi õiguskantsleri välja pakutud lahendust probleemile, et kohus võtab inimese kaebuse igal juhul menetlusse, kui asjas esineb sisuline probleem.\nMaruste lisas, et õiguskantsleril on siiani käigus talle antud abstraktse normikontrolli pädevus. «See on puhas juurateoreetiline vaidlus, kas tegu on üksik- või üldaktiga. Tegelikult meil sellist asja enam vaja pole. See oli kunagi õigustatud, iseseisvuse algusaastatel, aga praegu tegelikult sellist vaheastet õiguskantsleri puhul meil vaja enam pole,» arvas Maruste.


Ingvar Carlsson – Vikipeedia\nSee artikkel räägib poliitikust; rallisõitja kohta vaata artiklit Ingvar Carlsson (rallisõitja).\n9. november 1934 (vanus 87)\nGösta Ingvar Carlsson (sündinud 9. novembril 1934 Boråsis) on rootsi sotsiaaldemokraatlik poliitik, Rootsi peaminister 1986–1991 ja 1994–1996.\nLõpetas 1958 Lundi Ülikooli politoloogina. Sotsiaaldemokraatliku Töölisparteiga liitus juba ülikooliaastatel.\nPerioodil 1958–1960 töötas valitsuskantseleis ja oli, nagu ka Olof Palme, üks "Erlanderi poistest": Tage Erlanderi kasvandik ja kaastööline.\nAastatel 1960–1961 täiendas ennast Ameerika Ühendriikides. Pöördunud tagasi Rootsi, sai 1961 Sotsiaaldemokraatliku Noorteliidu esimeheks ja valiti 1965 Riksdagi.\nValitsuses alustas tegevust 1967 peaministri sekretärina, sai 1969 haridus- ja kultuuriministriks ning seejärel 1973 elamuehituse ministriks. 1976. aastal pöördus tagasi parlamenti, kus oli tegev kuus aastat.\n1982–1985 oli Carlsson Rootsi asepeaminister ja 1985. aastal lühikest aega ka keskkonnaminister. Aastal 1986 valiti ta Sotsiaaldemokraatliku Partei esimeheks. Sellele kohale jäi ta kümneks aastaks – kuni oma teise ametiaja lõpuni valitsusjuhina 1996. aastal.\n2011. aastal sai ta Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi.\nCarl Bildt Rootsi peaminister\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ingvar_Carlsson&oldid=5866676"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:39, 3. aprill 2021.


Vooremaa Kamari noorkotkad ja kodutütred lähevad luureretkele\nKamari noorkotkad ja kodutütred lähevad luureretkele\nKamari noorkotkad ja kodutütred lähevad luureretkele Eeloleval nädalavahetusel sõidavad Põltsamaa valla Kamari küla neli nootkotkast ja neli kodutütart oma koduküla ja –valda esindama Saare vallas peetavale maakondlikule luureretkele.\nKamari vabatahtliku noortejuhi Kalli Kadastiku sõnul sõidavad sellel aastal Kamarit esindama neli tüdrukut ja neli poissi. Võistluse põhiülesandeks on looduses kaardi järgi orienteerumine. Liikumismarsruudil paiknevad mitmed kontrollpunktid, kus tuleb täita erinevaid ülesandeid. Nii tuleb kokku panna kaardipusled, läbida takistusrada, ületada miinivälja, osutada esmaabi, ületada jõgi köie abil, panna oma oskused proovile paadiga sõitmisel jmt. Võistlused algavad laupäeva hommikul ja kestavad pühapäeva lõunani.\nÖösel tuleb luureretkelistel ehitada endale käepärastest vahenditest varjualune, mille ehitamiseks võib kasutada kaasasolevaid telkmantleid ja vihmakilesid. Ka varjualuseid hinnatakse ning need lähevad nö. punktiarvestusse. Samuti kuulub hindamisele võistlejate varustus.\nKalli Kadastiku sõnul on Kamari noored osalenud maakondlikul luureretkel igal aastal alates 2003. aastast. Kindlasti saab tänavune luureretk olema tõsiseks proovikiviks kolmele liikmele Kamari kodutütarde võistkonnast, kes osalevad maakondlikul võistlusel esimest korda. Noorkotkastel osales kolm noormeest eelmisel aastal toimunud võistlusel ning ühel noormehel on võistlemise kogemus veelgi suurem. Käesoleval aastal on vanusepiiri alammäära aasta võrra langetatud ning nii võivad seekordsel luureretkel osaleda 12-17 aastased noored. Noorematele võistlejatele saab nende võistluste näol olema tegemist päris tõsise enese proovile panekuga, sest kahe päeva peale kokku tuleb jalgsi läbida umbes 30 kilomeetri pikkune distants.\nKamari vabatahtliku noortejuhi sõnul on Kamari noorkotkastel ja kodutütardel eelnevatel aastatel luureretkedel väga hästi läinud ja Kamari kodutütred on kolmel järjestikusel aastal tulnud maakonnas esikohale ning käinud seetõttu Jõgevamaad esindamas vabariiklikel võistlustel.\nKa Kamari noorkotkad on maakondlikel võistlustel hästi esinenud. Noortega sõidavad Saarele kaasa külavanem Indrek Eensalu ja haridusseltsi liige Vaike Niklus, kes osalevad võistlustel kohtunikena. Konkurents saab käesoleval aastal päris tihe olema, sest ühtekokku osaleb Saare vallas peetaval luureretkel 21 võistkonda. Kalli Kadastik usub, et Kamari noored näitavad ka tänavu tõsist võistlusvaimu ning pöörduvad tagasi heade tulemustega.


Eestlannast alpinist: "Mägi riietab inimese lahti." | Naine\nEestlannast alpinist: "Mägi riietab inimese lahti."\nEne Veiksaar, 15. oktoober 2017 08:00\nMägi paljastab inimloomuse\nValge vaikus, lumised nõlvad, puutumatu ilu, igavikulisus – see on see, mis madalal sündinud inimest mägede puhul lummab. «Me kõik teeme enda jaoks omad valikud. Kes käib metsas orienteerumas, kes teeb muud. Mina valisin mäkke mineku. See pakub rahuldust. Eks see samas ole ka natuke enesehävituslik,» naerab Katrin, kes on üks väheseid eestlannasid, kes seitsme tuhande meetrise tipu vallutanud. Kõigepealt tulid Elbrus ja Ararat, aga need mäed, kus viimati käidud, on juba hoopis teine tase ... «Ega ma ole lõpuni ise ka päris hästi aru saanud, miks seda teen. Võib-olla on asi selles, et mägedes tekib äkki metsikult palju aega. Kodus ei ole seda kunagi sellisel määral. Pühendud oma eesmärgile, seda küll, kuid eelkõige on sul aega iseenda jaoks,» mõtiskleb naine, kelle siiani kindlalt püsiv abielu oli muide esimene, mis pärast Eesti riigi taasiseseisvumist 1991. aasta augustis sõlmiti.


Uuring Myanmars - Leia ülikoolide Myanmar\nÕige koht kõrgharidus ei ole lihtne leida westernized kaasaegne riikides. Sel põhjusel on paljud mehed ja naised lähenevad riigid, mis on vähem levinud ihalda oma kõrghariduse kasu, nagu Myanmar. Vabariigi Myanmari Liidu, tuntud ka Birma, on üks näide ideaalne koht inimestele, et saada kõrgharidus väga mitmekesine ja eri kohas mis tahes muul üldkasutataval otsis sihtkohta.\nMyanmar asub Kagu osa Aasiast. Ta piiride riikide Laos, Bangladesh, India, Tai ja Hiina. Riik istub piki rannikut edasi Andamani mere ja Bengali laht. See hõlmab umbes 1200 miili ja on koduks enam kui 60 miljonit inimest. See on suuruselt teine riik, see osa Aasiast. Riik ei kannata erinevaid poliitilisi riske ja on sõjalise kontrolli all alates 1962.Ja kuigi see on palju negatiivseid väljavaateid silmis palju autsaiderid, see riik on palju pakkuda neile inimestele, kes otsivad tõeliselt kõrgem haridustase alates mitmekesine asukohta.\nSelles osa Aasia, paljud inimesed usuvad, et temperatuurid on unbarable, kuid see ei ole alati nii. Riik on lähedal ekvaatori mis jõutakse mussoon hooaja jooksul osa aastast. Kuid on olemas ka kuiv tsoon, mis on lähedal keskne Birma piirkonnas. Siin on väga vähe vihma juhtub igal aastal. Põhjapoolsetes piirkondades Birmas on sageli ideaalne neile, kes soovivad jahedam temperatuur, mille keskmine temperatuur on siin umbes 70 kraadi F. Rannikul, kuigi temperatuur keskmiselt 90 kraadi F aastaringselt.\nKui tegemist on elukallidus Myanmar, mõistma, et enamik koole pakuvad mahajätmise üliõpilastele, kuid see ei erine ühest koolist teise. Siiski hinnad on madalad enamikus Lääne standarditele. Hotellid, näiteks maksab umbes 20 € öö. Kuid hinnad on oluliselt kõrgem Ngapali Beach, Mandelay, Yangon, Inle Lake, ja Bagan, suurem ja rohkem arenenud linnades selles piirkonnas. Õpilased peavad olema vahendid raamatuid ja majutuskohtade viibimise ajal, samuti kulud õppemaksu, mis tuleb tasuda ettemaks saabumist.\nKuigi enamik inimesi teab seda riiki tema üldise poliitilise tüli, riik on palju pakkuda. Eelkõige riigi on väga tugev usk keskendunud elustiil.Walking kogu hoone on selgelt näha, sest seal on templeid kogu piirkonnas. Samuti on väga tugev tööeetika kohal ja enamik neist kunsti ja kultuuri komponenti selles riigis tulevad sel viisil. Inimesed töötavad käsi-in-hand siin veesõidukitele ilus riided, kunstiteosed, ja sõna nikerdatud.\nÕppimine Myanmar võib olla väljakutse mõned inimesed. Enamik rahvusvahelisi õpilased tulevad ala rikas keele ja kultuuri haridusvõimalusi. Siiski piirkonnas on palju rohkem pakkuda, sealhulgas mitmekesine kultuur täis võimalusi. Õppimine siin võib tähendada kulutuste mõnda aega tundma õppida inimesi ja kohti, kuid võite leida, et see on üks kõige meeldivamaks kõigi kogemusi.\nRiigi Myanmar koolid ja ülikoolid\nMA kraadid Myanmar


Kus on sisu? | Martech Zone\nEsmaspäev, oktoober 2, 2006 Pühapäev, september 30, 2012 Douglas Karr\nTäna õhtul klõpsasin artikli lingi ja lõpetasin selle saidi. Kas sellel lehel on kuskil mingeid uudiseid? (Seal on ... olen selle punase värviga esile tõstnud). See on täiesti naeruväärne! Kes tahab seda lehte lugeda? Seal on reklaame, vilkuvaid, liikuvaid autosid, ujuvaid divse ... täiesti naeruväärne. Pole ime, miks ma nendel saitidel ei käi. Ma ei leia tegelikult sisu, mida lugeda!\nSee on selline karuteene reporterile, kes veetis ilmselgelt mõnda aega artikli kallal (mida ma ei lugenud). Ma ei suuda isegi mõelda samaväärsele ... võib-olla vaatan 3-minutilist telesaadet koos 27-minutilise reklaamiga.\n3. oktoober 2006 kell 12\nOlen Dougiga täiesti nõus. Niisugust saiti nähes paneb mind mõtlema, kas nad kirjutavad reklaamiraha või lugejate eest. Isiklikult võtan sellisel saidil ülesandeks MITTE klõpsata ühelgi reklaamil.\nBlogijatena näeme vaeva selle üle, kui palju uhkeid asju oma ajaveebi lisada. Alustasin oma ajaveebis uue funktsiooniga, kus nädala lõpus postitan kokkuvõtte veebisaitidest, mis on maininud The Imus Show'd. Minu naine ja Liz kui edukas blogi arvavad, et see on omamoodi igav ja seda tuleks pisut turgutada. Kuid ma vihkan välja lülitada inimesi, kes otsivad lihtsalt teavet, mitte uhket graafikat. See ei aita, et mul pole loomingulist luustikku, mis puudutab kunstilisi asju.\nJätkake postitustega. Ma armastan su blogi.\n3. oktoober 2006 kell 2\nAitäh, Roy! Hindan toetust väga. See tähendab palju!


Meenutades mängukriitik Lauri Jürisood: lõikasin ta lugusid ajalehest välja, et meelde jääks, kuidas kõike õigesti teha - Level1\n23. detsembril aastal 2021 lahkus meie seast tehnoloogiaajakirjanik ja mängukriitik Lauri Jürisoo, kellel oli oluline roll Eesti videomänguajakirjanduse tekkel ja kasvamisel. Seetõttu otsustasime nii ise kui ka oma sõprade abiga koguda kokku mõned temaga seotud soojad mälestused.\nRainer Peterson – Puhata ja Mängida saatejuht\nMulle meenub Lauriga seoses esimese asjana „Meie Meel“. Peale filmi- ja muusikaarvustuste olid tema mänguteemalised kirjutised ka ilmselt esimesed, mida eesti keeles kuskilt lugesin. Aastaid hiljem oli just tema esimene, kes mind tolleaegsesse skandaalsesse PimpTV filmi- ja meelelahutussaatesse regulaarselt mängudest rääkima kutsus. Just see ilmselt andiski tõuke ja julguse teha nüüdseks juba 10 aastat kestnud podcast’i.\nViimaste aastate suhtlus oli meil üsna kaootiline, täiesti juhuslikul hetkel võisin saada Laurilt mõne täiesti ülepiiri või ajuvaba meemi, mis reeglina oli süsimusta huumoriga, aga see vist iseloomustabki teda ennast kõige paremini. Kui ta eelmise ringiga onkoloogiaravi sai, siis käisin tal ka külas ja laenasin mänguaparaate. Kuigi ühtteist üritasin ka pärida, ei viitsinud ta suurt haigusest rääkida, vaid pigem jutustas hoopis entusiastlikult The Legend Zelda seeriast ja kuidas Ubisofti uued mängud metsa on läinud. Tänud Lauri, olid Eesti mängumaastikule hindamatu!\nMartin Mets – Geenius Meedia peatoimetaja\nKui ma veel põhikoolis käisin, siis käis mul kodus ajaleht „Meie Meel“, kus Lauri kirjutas muu kõrval ka arvutimängudest. See tundus tollal nii uskumatu ja mu ainus mõte oli, et mida teha, et ise samasuguseks saada ja sellist tööd teha. Lõikasin neid lugusid veel ajalehest välja, et ikka kindlasti meelde jääks, kuidas seda kõike tulevikus õigesti teha.\nPalju aastaid hiljem saime juba tuttavaks ja kohtusime peamiselt erinevatel üritustel, kuhu töö meid kokku viis. Tal oli hämmastav oskus: absoluutselt igal koos käidud üritusel tõmbas ta mind nagu möödaminnes mõneks minutiks kõrvale ja uuris alati kahe asja kohta: kuidas kodus elu läheb ja mida ma parasjagu mängin. See oligi isegi naljakas, et pärast üritustelt lahkumisi tihtipeale mõtlesin, et kõige ägedam asi selle juures oli Lauriga kohtumine, mitte miski muu.\nKui Delfi Kinoveebis 2016. aastal tööle asusin, oli Lauri esimene, kes mind kohe üles otsis ja enda kirjutatud filmiarvustusi pakkuma hakkas. Ja muidugi läksid tekstid ka kohe üles, sest Lauri kirjastiil oli aus, otsekohene ja alati väga lõbustatud tooniga nagu tema ise. Kui me kööginurgas just filmidest ei rääkinud, siis arutasime töö tegemise asemel hoopis uute ja vanade videomängude üle.\nLauriga oli alati tore vestelda ning tõsine töö kontoriarvuti taga muutus alati meeleolukamaks, kui ka tema oma laua taga artikleid kirjutas, sest Lauri polnud kunagi lihtsalt kohal, vaid ta oli k o h a l. Lauri elas ja nautis rohkem kui enamus meist ja seda oli tunda igas üürikeses hetkes. Pärast Delfist lahkumist meie suhtlus küll katkes, kuid muidugi hoidsin tema tegemistel silma peal, sest teadsin, et kui tal läheb hästi, on ka minul hea meel. Head teed, Lauri! Jään sind igatsema.\nMinu esimene mänguarvustus ilmus juba juunis 2003 – juba 18 ja pool aastat tagasi! See nägi trükivalgust tolle aja Eesti IT-ajakirjanduse lipulaevas, ajakirjas Arvutimaailm. Mänguks oli ammuunustatud FPS Devastation. Et midagi sellist juhtuda saaks, võtsin oma häbelikus nooruses ette julgustüki – kirjutasin e-kirja suurele gurule Lauri Jürisoole. Mitte ainult ei vedanud energiline nooruk Arvutimaailma mängurubriiki, vaid oli juba 90ndatest omale noorte seas nime teinud ajalehe Meie Meel filmikriitikuna. Respekt oli suur! Lauri võttis minu kaheldavate naljatlustega e-kirja viisakalt vastu.\nEdasi arenes tore aastaid kestnud koostöö. Kuigi Arvutimaailma jõudis minult vist vaid seitse mänguarvustust, oli see hindamatu kool! Just see Lauri abil laotud vundament toetas mind ajakirja [digi] sünni- ja noorusaastatel toimetajana. Kuigi meie maitsed ja arvamused Lauriga sageli ei kattunud, olid kohtumised ja arutelud temaga alati meeliköitvad, leidsid need aset Toompea AMi toimetuses või Kadrioru kohvikus. Eriti meeldejaavad on igiammused keskustelud ühes Lasnamäe paneelikas loomaks Eesti oma mängundusajakirja. Pealinnatruu inimesena oli Laurit raske omale külla meelitada ja nii olid meie kohtumised viimastel aastatel harvad. Vahel ikka õnnestus mõni raamat või vähemalt paar virtuaalset lauset vahetada. Kahju, et seda rohkem ei saa. Jään sinust (ja su meemikogudest) puudust tundma, Lauri!\nKui me nüüdseks rohkem kui 10 aastat tagasi Level1.ee veebilehe lõime ja videomängudest kirjutama hakkasime, polnud meil õrna aimugi, mida ja kuidas teha. Nii sai üheks oluliseks kvaliteedimärgiks asjaolu, kas keegi veel oli nõus meie kirjutisi või videoid avalikustama. Läbi selle kvaliteediprisma jõudsin kiiresti tollel hetkel Delfi Fortes töötava Laurini, kellest sai aastateks kirjasõber. Kui taas mõne veidi huvitavama ja põhjaliku video või teksti valmis saime, edastasin selle alati Laurile ja jäin ootama vastukaja. Tema näpunäidete ja kommentaaride järgi kujunes pikaks ajaks Level1.ee nägu ja sisu. Lauri humoorikad e-kirjad lisasid päeva positiivsust ning tagasiside sundis olema parem. Usun, et suuresti tänu Laurile on eesti keeles videomängudest kirjutamine ja rääkimine palju kvaliteetsem.


VIDEO | Peatoimetaja soovitab: 5 põnevat lugu, mida värskest Annest & Stiilist lugeda - Anne & Stiil\nVIDEO | Peatoimetaja soovitab: 5 põnevat lugu, mida värskest Annest & Stiilist lugeda\nAnne & Stiili igas suuruses ja vanuses naistele loodud mainumber on ilumunud. Milliseid lugusid soovitab lugeda peatoimetaja Mari-Liis Helvik?\n“Olen feminist, aga püüan liikuda järgmisele tasandile — kõigi inimeste õiguste eest võitlemiseni,” ütleb kunstnik Marta Vaarik. Feminismist, naiste väest, Marta pidurdamatust energiast ja inspiratsioonist see lugu kõnelebki.\n12 lk mahukas galeriiloos peatume viie erinevas pikkuses ja kaalus naise keha lugu. Aga see ei ole järjekordne lugu sellest, kuidas kaalus alla võtta, vaid sellest, kuidas naised end oma kehas tundma on õppinud. See on lugu aktsepteerimisest, enda keha väärtustamisest ja enese vastu veidi parem olemisest.\nKuidas tunda ära emotsionaalset söömist ja kuidas selle tüütu harjumusega lõpparvet teha? Mainumbris jagab oma kogemusi Aigi Vahing, kes on emotsionaalse söömisega seotud teemadega aastaid tegelenud. Kuidas tema sellest vabaks sa ja mida ta sulle soovitab?\nKoroona-aasta lood hõlmavad kõike, mis inimeste eludes toimub. Sealhulgas ka seda, mis on toimumata jäänud… Peod! PR-spetsialist kirjutab, kuidas ta peoloomana on aasta peaaegu peovabalt möödunud. Ta tunnistab, et selline elumuutus on teda isegi nõustaja juurde viinud…\nAnne & Stiil juhatab sind sel suvel läbi kaunite kodumaa paikade! Sel kuul rändame koos kuulsustega Lõuna-Eestis.


Ilmapäevik. Talvisem ilm (08.02.2015 18:17)\nKüünlakuu esimene nädal toob vahelduseks miinuskraade.\n8. veebruari öösel taandus frondiga seotud suurem sadu ja tuisk Eesti lõuna- ja idapiiri taha, kuid uusi sajualasid tekib üha juurde. Samal ajal tugevnes tuul (maksimaalsed puhangud looderannikul ligi 29 m/s). Nii jätkub tormine ja kohati tuisune ilm kogu päeva. Tasapisi langeb ka õhutemperatuur.\nPldistatud 07.02 Lääne-Virumaal Kabalas. Foto: Signe Nõmmik\n08.02.2015 11:00: Ilmateenistus\nLoode- ja põhjatuul sisemaal puhanguti 15-20 m/s, saartel ja rannikul 23-28 m/s.\nMitmel pool sajab lund ja tuiskab.\n7.02.2015.a. kell 12.15\nHoiatus nr.8 Eesti kohta.\n8.02 öösel tugevneb loode- ja põhjatuul sisemaal puhanguti 15, hommikul ja päeval 17-20 m/s, saartel ja rannikul loode- ja põhjatuul 15-20, hommikul ja päeval puhanguti 25, saartel kuni 28 m/s.\n8.02 päeval sajab mitmel pool lund ja tuiskab. http://www.ilmateenistus.ee/ilm/prognoosid/hoiatused/\n7. veebruari öösel pilvisus tihenes ja läks pisut soojemaks, kuid sademeid tuli minimaalselt. Päeva jooksul jätkus pilves ilm ja loodest saabub sademeid, mis esialgu tulid vihma ja lörtsina, kuid hiljem lumena.\nTsükloni lääneservas on oodata tugevat külma õhu advektsiooni. Seetõttu on oodata tormist ja langeva õhutemperatuuriga ilma; sademete osas selgub jooksvalt, kui palju ja kus lund sajab. Õhurõhulanguse kiirus oli päeval üle 5 hPa/3 h.\nJärgmisel nädalal on oodata soojenemist ja sula, siis jälle ilma külmenenist nädala teises pooles.\nLörtsine ja tuuline ilm Pirital.\nNorra rannikut ähvardab võimas, orkaani tugevusega tuuli toov tsüklon, sealne ilmateenistus andis sellele nimeks OLE.\nTweets about #Ekstremværet #Ole\n6. veebruari öö ja päeva esimese poole jooksul liikus üle Eesti madalrõhulohk ühes lumesaju ja tuisuga. Selle järel saabus loodest soe õhumass ja ilm läks sulale: õhutemperatuur tõusis kuni +4°C-ni. Alates Põhja-Eestist ilm selgines ja päike tuli välja.\nUus madalrõhulohk ja sadu ei lase end kaua oodata: loodest tuleb juba ööpäeva jooksul järgmine, kuid see toob kaasa ka tormi (tuule poolest). Sellega kaasneb intensiivne külma õhu advektsioon. Seega algab sadu ilmselt lörtsi ja vihmana, kuid muutub 7. veebruari õhtuks lumeks ja tuiskab.\n5.02.2015 Pärnu. Evelin Nummerti foto\n5. veebruaril tugevnes Eesti kohal kõrgrõhuhari, kuid rõhuväli püsis lame, mistõttu ilmgi oli vaikne. Öösel arenes mitmel pool uduvine ja udu, samas tekkis härmatis, kuid päev oli jällegi päikeseline.\nPeatselt muutub ilm tormisemaks – need on ebatavaliselt sügavad põhjatsüklonid ja nende lohud, mis toovad järske ilmamuutusi. Nii hakkavad plusskraadid miinuskraadidega vahelduma, tuleb ka lund, aga väga suurt sadu pole veel ette näha.\nTartumaal oli 3. veebruaril värvikas loojang. Foto: yllelo\n4. veebruaril tihenes pilvisus ja Põhja-Eestist alates hakkas lund sadama (sajuala moodustus Eesti kohal). Suurt lumelisa pole siiski oodata, aga sadu võib kohati Harjumaal anda 1-3 cm paksuse uue lumekihi õhtuks. Paljudes kohtades nähti halosid.\nJuba paari päeva pärast olukord muutub, kui põhjatsüklonid toovad läänest ja loodest sooja. Seetõttu on oodata tuule tugevnemist ja ilma soojenemist, siis jälle uuesti külmenemist.\nSuurepärane 22-kraadine halo kiudkihtpilvedel (Cirrostratus nebulosus) läbi puude. Pilt on tehtud Võru tn. lõpus praktiliselt Tartu linna piiril. Arvi Rungi foto\n3. veebruaril jätkus tsükloni täitumine, kuid lõunast ja kagust saabunud kuiva õhumassi tõttu ilm selgines ja nii oli mõnel pool päev peaaegu täiesti päikeseline. Mõnel pool oli päikeseloojang kiudpilvede tõttu hõõguv. Õhtul tekkis Virumaal udu, paljudes kohtades võis aga näha 22-kraadist kuuhalot.\nPilvisus tiheneb uuesti, kuid suuremat sadu oodata pole ja talvine ilm püsib veel mõne päeva.\n3.02.2015 hommikul Raplamaal. Foto: Kersti Kaiv\nHalo ja pilved 3.02.15 Pangodis. Eero Hermanni foto\nVeebruar algas sajuse lõunatsükloniga. See tõi lumelisa, kuid ilm püsis sula. Alles 2. veebruari jooksul on alates Lõuna-Eestist õhutemperatuur miinuspoolele langenud ja aeglane külmenemine jätkub.\nPäikest võib selge ilmaga teoreetiliselt näha Tallinnas juba 8h 9m ja Tartus 8h 20m, see aeg pikeneb ööpäevas 4,5-5 minutit.\nLõunatsükloni sademed. Põhja-Eestis lisandus teist sama palju 2. veebruari hommikuks. Ilmateenistus\nIlmapäevik. Tsüklonite meelevallas (31.01.2015) Ilm muutub: senine võrdlemisi vaikne, pilvine ja ebamäärases rõhkkonnas kujunenud ilm asendub sajusema, tuulisema ja tsüklonite kujundatava ilmaga.\nIlmapäevik. Vaikne ja kuiv nädal (22.01.2015) Sajused ja tuulised ilmad on mõneks ajaks möödas ja nädalaks kujundab ilma antitsüklon. See toob vaikse ja enamasti kuiva ilma.


Euroopale ei saa loota. Kiiev keelitab Jaapanit ostma natuke Ukrainat\nKiievil on üha raskem Euroopa partneritelt raha küsida. Referendum Hollandis kinnitas üht: Euroopa on Ukrainast väsinud. Ameerika üldiselt ka. Jääb üle vaid Aasia.\nTALLINN, 8. aprill — Sputnik. Ukraina president Petro Porošenko kutsus jaapani ärimehi erastamisest osa võtma. Kiiev on valmis pakkuma kõige kallimat, mis talle on jäänud. Müügile on pandud suurimad Ukraina riigile kuuluvad objektid, sealhulgas meresadamad ja energeetikatööstuse varad, teatab agentuur RIA Novosti.\nMuuseas, kuu aega tagasi esines Porošenko samalaadse ettepanekuga. Tõsi, siis pöördus ta Ankara-visiidi ajal türgi ettevõtjate poole. Nüüd jõudis Ukraina valitsusjuht Tokyoni.\nVäärib märkimist, et Jaapan on üks suurimaid investoreid maailmas. Tema raharessursside kaasamisest on huvitatud paljud riigid. Ja Ukraina pole loomulikult erandiks.\nSeetõttu on kohtumine juhtivate jaapani ettevõtjatega Porošenko ametliku Tokyo-visiidi päevakorras — kaugeltki mitte protokollilise üritusena.\nNagu tõeline promootor, kiirustas Ukraina valitsusjuht esitlema oma kaupa parimast küljest, isegi pisut ilustatuna. Ta jutustas sellest, et uue valitsuse moodustamine on lähipäevade küsimus, et Ukraina on juba võtnud kursi reformide läbiviimisele, toimub võitlus korruptsiooniga — ja investeerimiseks sobiv sisekliima ei ole pelk deklaratsioon, vaid töö selles suunas käib.\nKas suutis see kõne kedagi veenda? Porošenko lubab, et tulemused on näha juba paari kuu pärast. Seni aga investoreid ei paista. Ja üldse, märgivad eksperdid, praegusel ajal võib Ukraina ligi meelitada vaid suurimas meeleheites spekulante.\nSellest hoolimata lubati Tokyos Kiievit aidata. Riigi valitsus on valmis eraldama ligi 2 miljardit dollarit. Peamiselt laenuna, mõistagi. Ja konkreetsete projektide jaoks. Ning alles pärast seda, kui Kiiev lepib kokku IMFiga. Ent olgu kuidas on, Porošenko võib oma Jaapani-visiidi tulemustega rahul olla. Seda enam, et Euroopa partneritelt raha küsimine muutub üha raskemaks. Peaaegu kõik argumendid on juba ammendatud. Ka referendum Hollandis kinnitas vaid: Euroopas on Ukrainast tüdinetud. Ameerikas üldiselt ka. Lootus on Aasial.


Kui sugu on parem kui liikme suurus. SISSEJUHATUS\nKui sugu on parem kui liikme suurus,\nPõhjapoolseim saar on Vaindloo saar. Naisvaatajad on nördinud sellise mõtteviisi üle, mille järgi kõik naised moodustavad ühtse grupi, mis eristub meestest kui grupist, ning mille sees naiste individuaalseid erinevusi eiratakse. Kuid see pole piisav argument ringhäälingu jaoks, rääkimata saatetegijast, kel tähtaeg kukil.\nKas sugude kujutamine saadetes on oluline ajakirjanikele ja auditooriumidele? Kas õiglane ja mitmekesine naiste ja meeste representeerimine saab anda lisaväärtust ning tekitada ringhäälingule konkurentsieelise?\nSelline samm ei näita mitte ainult, et mitmekesisus sugudeule kujutamisel on üks kvaliteetse saadetetegemise tunnus, vaid et see on ka avalik-õiguslikule ringhäälingule majanduslikult kasulik. Antud õppevahend on konkreetne samm rakendada võrdõiguslikkuse poliitikat ning meedia ja soo teooriaid nii auditooriumide kui ka ringhäälingu kasuks.\nÕppevahend keskendub Euroopa muutuvate meediaturgude, riikliku ja rahvusvahelise võrdõiguslikkuse poliitika suhtele ning analüüsib soo vaatenurgast telesaadete hetkeseisu — ning kõik see toimub Euroopa avalik-õigusliku ringhäälingu kontekstis.\nVõrdõiguslikkuse poliitika ja avalik-õiguslik ringhääling Enamikes Euroopa riikides pole arutelu sugude kujutamise üle olnud seotud majandusliku mõtlemisega.\nPigem on suurem osa rõhuasetusest olnud traditsioonidel ja riiklikul poliitikal töökohtadel võrdsete võimaluste tagamiseks. Üheks esimeseks foorumiks selleteemalisele diskussioonile oli Steering Committee on Equal Opportunities in Broadcasting Ringhäälingus Võrdsete Võimaluste Edendamise Juhtkomitee, Komitee asutas Euroopa Komisjon, ning selles said kokku Euroopa Liidu maade avalik-õiguslike ja kommertsringhäälingute esindajad, et vahetada kogemusi ja edendada head tava töö ja karjääri arengu võimaluste vallas.\nKuid ndate aastate alguses hakkasid mõned ringhäälingud tõsiselt võtma naiste ja meeste kujutamise muutmist saadete sisus. YLEs Soome alustati Selle projekti raames tehti ja telliti uuringuid uudistest kuni meelelahutussaadeteni. Tehti ka auditooriumiuuringuid ning korraldati majasiseseid seminare ja praktilisi koolitusi. Viimasele kirjutasid alla ca 40 Euroopa ringhäälingu esindajad.\nKuigi mõlemad dokumendid pakuvad pigem üldisi suuniseid Kui sugu on parem kui liikme suurus et nõuavad konkreetseid samme, siis esindavad nad ikkagi arusaama, et sugude kujutamine on üks otsustavamaid elemente meediapoolses reaalsuse representatsioonis, ning tunnistavad vajadust arendada ja mitmekesistada meediasisu. Kuna sellega muutus teema rahvusvaheliselt oluliseks ja sisenes avalikku diskussiooni, siis on mitme riigi ringhäälingud avastanud selle reaalsuse, analüüsides oma saateid ja auditooriume.\nProjekti kaasfinantseerija oli Euroopa Komisjoni neljanda kogu tegevusprogramm naistele ja meestele võrdsete võimaluste tagamiseks. Ühiskond muutub — meedia mitte? Põhja-Euroopa televisioonides tehtud sugude kujutamise uuringute tulemused Siinkirjeldatud muutused peaksid näitama Euroopa ringhäälingutele, et meie ühiskond muutub, ja mitte ainult sotsiaaldemograafiliselt, vaid ka selles osas, et avalikkus tunneb muret soo kujutamise viiside üle meedias.\nNäiteks Soomes on naised traditsiooniliselt olnud avalikus sfääris hästi esindatud. Kuid YLE Antud tulemus on lähedane 71 riigi keskmisega, vastavalt Eesmärk oli teada saada, kas ja kuidas antud Kui sugu on parem kui liikme suurus, kellel on sarnased filosoofiad ja kultuurilised taustad, erinevad üksteisest soo kujutamise vallas.\nOluline on ka vanuse faktor: mida noorem on naine, seda on suurem on võimalus, et ta on teleekraanil. Miks peaks meedia muutuma?\nNii nagu ka teised avalik-õiguslikud ringhäälingud, mis tunnevad muret meediaturgude ja auditooriumide fragmenteerumise pärast, on YLE uurinud erinevate nais- ja meesauditooriumide tunnusjooni ja eelistusi nt. Need uuringud näitavad, et sugude mitmekesine kujutamine annab tulemuseks vaatajatele ja kuulajatale haaravama saate.\nTeleuudiste vaatajate fookusgrupi uuring Aslama näitas, et auditooriumid on väsinud standardiseeritud keskklassi keskmises vanuses meestest uudistes ja nad hindaksid avaramat lähenemist, mis seostaks uudiseid paremini vaatajate igapäevaeluga. Teine YLE tellitud prime-time saadete ja nende auditooriumide uuring Nikunen et al.\nSiinne õppetund on, et mitte ainult ühiskonna struktuurid pole kiiremini muutunud kui nende representatsioon meedias, vaid et ka erinevate auditooriumide maitse soo kujutamise suhtes tundub olevat vähem traditsiooniline kui saated. Kuna avalik-õiguslikku ringhäälingut ootab ees järjest kasvav konkurents ja turgude rahvusvahelistumine, ja kuna auditooriumid on samaaegselt jagunenud väiksemateks segmentideks, kes võivad valida järjest suurema arvu kanalite ja saadete vahel, siis on avalikus arutelus tõusnud teemaks maksumaksja taskust finantseeritava meedia õigustatus üldse.\nPeeter Ernits: Kõige parem oleks, kui seda NETSi eelnõu üldse ei oleks olemas\nEdu sõltub mitmekesisusest, kui võrdluseks on kommertsringhääling. Siin võiks kasu olla avalik-õigusliku ringhäälingu mitmekesisuse ja võrdsuse traditsioonidest, mida saaks rakendada kui vahendeid nii laiale kui kitsale auditooriumile meeldimiseks, seades sugude õiglase representeerimise esikohale. Õppevahendi juurteks on tugev võrdsuse ja mitmekesisuse poliitika ning Põhja-Euroopa avalik-õigusliku ringhäälingu seadus; õppevahend annab märku naiste ja meeste vildakast representeerimisest tänapäeva meediatoodangus; õppevahend tunnustab soo mitmekesise representeerimise väärtust kui üht kvaliteedi kriteeriumi avalik-õiguslikus ringhäälingus.\nDigitaliseerumine toob kaasa sajad, kui mitte tuhanded uued üleeuroopalised riiklikud ja erakanalid. Samas tähendab see, et auditooriumid on segmenteerunumad ja hajutatumad oma vaatamisharjumustes.\nJuudid ja liikme suurused


Gordoni setter | G - tähega algavad tõud | Koer.ee\nGordoni setterid on koerad, kes vőluvad nii oma välimuse kui iseloomuga. Nad on jalustrabavalt truud ning intelligentsed, samas aga lőbusad ja energilised koerad. Kőikidest setteritőugudest on gordonid kőige raskema kondiga, kuid siingi on oluline erinevus kahe tüübi – jahi- ning näitusetüübi – vahel.\nJahitüüp on ka gordonite puhul säilinud kergema kondi, pea ja väiksema karvakattega tüübina, samas kui näitusetüüp areneb jätkuvalt aina raskemaks ja rikkalikuma karvakattega koeraks.\nEsimesed teated gordoni setteritele sarnanevatest koertest pärinevad 16.saj, kui mőnedes Inglise ja Shoti kroonikates on ära märgitud black&tan setter. Esimene ametlik tőustandard koostati 1891.a-l “Gordon Club’I” poolt. Aretusematerjalina on kasutatud verekoera, collie, inglise ja iiri setterite verd, lähtematerjaliks peetakse vanu inglise musti linnukoeri ja hispaania brakke.\nGordonite edu näituseringis on jäänud iiri setteri varju, samas on aga nende edukus näituseringis aasta-aastalt aina kasvanud. Ajaloost on huvitavaks faktiks see, et esimese Inglismaal peetud koeranäituse vőitis gordoni setter nimega “Dandie” ning Ameerikas TSA (Tennessee Sportsmen’s Association) pooltpeetud esimese field trial’I (jahi-vőistlus) 1874.a-l vőitis samuti gordon setter (“Knight”).\nJahikoertena peetakse gordoneid koerteks, kes teevad mida iganes, et olla oma peremehele meele järgi.\nEestis ei ole hetkel kuigi palju gordoni settereid, siiani on sündinud vaid üks kohalik pesakond, kuid tasahaaval on ka gordonid endale pooldajaid kogunud.\nTekst: Eesti Setterite Klubi\nStiilne koer, kellel on elegantselt sujuvad kontuurjooned.\nTugev ja vastupidav kehaehitus on väärt võrdlust jahiratsutamisel kasutatava hobusega. Igas suhtes\nIntelligentne, suure töövõimega ja väärikas. Vapper, avatud suhtumisega ja sõbralikult leebusele kalduv.\nPigem sügav kui lai. Vahemaa kuklakühmust laubalõikeni on pikem kui vahemaa laubalõikest kuni ninapeeglini.\nKuiva ehitusega silmade ümbrus.\nKolju : Veidi kumerduv, kõige laiem kõrvade vahelt.\nKoonuosast märgatavalt laiem ja piisavalt ruumikas ajukolju osaga.\nÜleminek laubalt koonule : Markantselt arenenud.\nNinapeegel : Suur, lai, hästi avatud ninasõõrmetega ja must.\nKoon : Pikk ja peaaegu paralleelsete piirjoontega, mitte kerge ega teravatipuline. Koonu sügavus ei ole niisama suur kui selle pikkus.\nMokad : Mitte lõdvalt rippuvad, samas siiski selgelt väljendunud.\nLõuad / Hambad : Tugevad lõualuud perfektse, korrapärase ja täiskomplektse hammastikuga. Kääritaoline\nhambumus, s.t ülemised lõikehambad katavad vahet jätmata alumisi ning hambad väljuvad lõualuust otse.\nPõsed : Põsed on niivõrd väljendunud, kui pea üldine kuivus seda võimaldab.\nSilmad : Silmad on tumepruunid, hästi ilmekad. Mitte sügaval asetsevad ega ka välja pungituvad, asetsevad\nsuhteliselt madalal kulmude all, pilk on terane ja ilme on intelligentne.\nKõrvad : Keskmise suurusega, õhukesed. Madala asetusega ja tihedalt pea külgedele liibuvad.\nPikk, kuiv, kaardunud, ilma kurgualuse nahalotita.\nNimme (lanne) : Lai, kergelt kumerdunud.\nRindkere : Mitte liiga lai. Hea sügavusega ja hästi kumerdunud roietega. Kaugele ulatuvad tagumised roided.\nSirge või kergelt saabeljas, mitte pikem kui kandadeni ulatuv. Saba hoiak on horisontaalne või allpool seljajoont.\nTüveosas jäme ja ühtlaselt ahenev peene tipu suunas.\nVimplitaoline karvanarmastus algab sabatüve lähedalt, see on pikk, sirge ning lüheneb sabaotsa suunas.\nEsijalad on lamedate luudega, sirged ja tugevad.\nÕlad : Labaluud on pikad, tahasuunas hästi kaldus, laiade ja lamedatena liibuvad tihedalt kerele, õlad ei ole ülekoormatud.\nKüünarnukid : Hästi kerele liibuvad ja seda tugevasti toestavad.\nTagajalad on puusadest kuni kandadeni hästi pikad, laiad ja lihaselised. Kandadest päkkadeni on lühikesed ja tugevad. Pöiad on kannast maani sirged. Vaagnaluu on peaaegu horisontaalne.\nPõlved: Hästi arenenud.\nOvaalsed, kompaktsed, hästi kumerdunud varvastega, rikkaliku karvaga varvaste vahel. Käpapadjanid on hästi\npolsterdatud, paksud päkad.\nÜhtlane, vaba ja paralleelne, tugeva tagajalgade tõukega.\nPeas, jalgade esiosas ja kõrvaotstes on karv lühike ja peen; ülejäänud kehaosades on karv mõõduka pikkusega, sile ja lainete ning kiharateta. Kõrvade ülaosas on karvanarmastus pikk ja siidine; jalgade tagaosas pikk, peen, sile ja sirge, kõhualune narmastus ulatub rinna alla ja kaelaalusesse. Karv peab olema võimalikult lainete või lokkideta.\nSügavatooniline läikiv süsimust, ilma roostepruuni varjundita, säravatooniliste pähkelpruunide või punaste\npiirdemärgistega. Lubatud on mustaga varjutatud varbad ja must vööt alalõual. Piirgemärgised on järgmised :\nKaks selgepiirilist täppi silmade kohal mitte suuremad kui 2 cm (3/4 tolli) diameetriga.\nKoonu külgedel, kuid mitte üle koonutüve ulatuvalt, altpoolt selgepiiriliselt lõua ühelt poolelt teisele ulatudes. Nii kurgualuses kui ka eesrinnal kaks suurt, selgepiiriliselt eristunud laiku.\nEsijalgade sisepinnad, reite sisepinnad, põlveliigesed eestpoolt ning edasi kandade ja varvasteni ka jala\nEsijalgade tagapoolel kuni küünarnukkideni ja esipoolel kuni randmeteni või veidi kõrgemale.\nLubatud on hästi pisike valge täpp rinnal. Muud värvid ei ole lubatud.\nTurjakõrgus : Isased 66 cm (26 tolli).\nEmased 62 cm (24 ½ tolli).\nKehakaal : Isased 29.5 kg (65 naela).\nEmased 25.5 kg (56 naela).\nEtoloogia osakonna teadlased Eötvös Loránd ülikoolis Ungaris on tuntud selle poolest, et teevad palju uuringuid kodukoertest. 2010 veebruaris avaldatud...\nKoer on hunt karjas, mille juhiks on inimene\nAjakirja Eesti Loodus toimetaja Rainer Kerge uurib, kes on koer, mida ta mõtleb ja kuidas käitub. Vastavad spetsialistid.Harri ValdmannZooloog,...\nMust norra põdrakoer\nMust norra pődrakoer ehk Norsk Elghund Sort, on muidugi pärit Norrast. Ta on haruldane tőug, ka Norras registreeritakse keskmiselt 100 koera aastas....\nInimesed on aretanud koeri mingi kindla eesmärgi jaoks, seega on teatud käitumismallid tõugudes erineva tugevusega esindatud – näiteks jalgade näksamise...\nbelgia kääbustõud jooksuaeg kutsika hooldamine käitumine kõrvapõletik köha linnukoerad siseparasiidid


Mariel on pool KAKS! :) | Mammuvarbad\nMariel on pool KAKS! :)\n01/09/2015 / Kadi\nMõõtmas ja kaalumas käisime juba varem, sest päris õigel päeval perearst oli puhkusel. Õige päev oli juba 25.august, aga siis mul läks arvuti katki…\n1a20p vanune Mariel kaalus (peale sööki ja paljalt) titekaalu peal 8.91, suure kaalu peal 9.1 kg. Suur kaal valetas, kodus pole suur kaal kunagi 9-t näidanud. Peaümbermõõt on 44 cm ja pikkust 78 cm. Enamus kel lapsed saavad meenutada, kuidas nende lapsed olid sellises kaalus-mõõdus umbes poole aastasena. Jalanumber on tal äkki seal 20 kandis. Täitsa jama number, sest korralikke kummikuid ja talvesaapaid tehakse alates 22 suuruses ja ma polegi talle siiani veel sügiseks ja talveks normaalseid jalanõusid kusagilt leidnud.\nAga pisike kasv ei sega tal midagi tegemast. Kui laua või kapi pealt midagi kätte ei saa, siis tuleb sinna taburet lükata ja selle peale ronida. Lihtne! See turnimine tuli tegelikult nii äkki ja on vahepeal päris hirmuäratav. Ma otsin last taga ja kus on tema? Köögi laua peal. PÜSTI! Sööb näiteks tomatit või midagi muud, mis seal parasjagu on.\nMa ei oskagi kohe kõike kirja panna esimese hooga. Ta on muutunud selle poole aastaga ikka väga palju arukamaks ja rohkem suure lapse moodi. Juuksed juba nii pikad, et ei jõua seda tukka nii tihti lõigata, kui see kasvada jõuab. Vähemalt näeb nüüd arusaadavalt tüdruku moodi välja.\nOma mängudes kasutab ta väga palju fantaasiat. Samuti õpib väga palju nii meie kui teiste pealt ja haarab kohe lennult kaasa. Oma nukkudele pakkus ta lutti ja süüa juba 10 kuu vanuseltki tegelikult. Periooditi käib see tal siiani. Mingi hetk ta ei olnud nõus näiteks ise enne ühtegi ampsu sööma, kui seda ei olnud eelnevalt titale pakutud. See oli üks väga tüütu periood, kus paari ampsu ära söömiseks kulus pool tundi.\nJutustab ta nii oma pudikeeles kui kasutab ka täiesti selgeid sõnu. Hiljaaegu õppis ta ära sellise olulise sõna, nagu jäätis. Ta isegi teab, et see peaks kusagil külmkapis olema. Samuti teab ta, kus kapis on küpsised. Eile sai selgeks sõna pats. Kui ma neid talle 3 tk tegin ja ta neid umbes 28 korda peast ära kiskus jälle. Siis tõi mulle patskummid ja katsus juukseid ja imestas, et kuhu pats küll kadus.\nTäna õhtul Andres küsis temalt, kas ta krõbinaid soovib (kamapallid jms). Aga ega paarist pallist peo sisse ei piisa. Ta jooksis kohe kõige suuremat topsikut otsima, mis mänguasjade kastist leida võis ja tuli sellega kohale.\nKa käsklustest – võta püksid jalast ära, tõsta käed üles, pane tass laua peale jne saab ta ilusti aru. Oskab iseenda peal näidata, kus on tema silmad, suu, nina, kõrvad, juuksed, käed, jalad, varbad, naba ja tissid.\nPoti peal ikka veel ei käi, aga harjutame vaikselt. On kodus olles aluspesus ja pott on läheduses. Peale ärkamist teda sinna peale panna ei saa, sest kui püksid ja mähe jalast ära võtta, hakkab ta nutma ja tahab püsti tulla. Püksid jalas istub seal peal heameelega, aga siis pole sellest potitamisest väga kasu. Vähemalt umbes juba teab, mis sinna sisse tegema peaks.\nKukkus ta mul siin eile kodus nii õnnetult, et mul siiamaani kerge šokk sellest. Olime köögis ja tal juhtuski väike õnnetus, saatsin siis ruttu ruttu poti peale. Ta kohe läkski jooksuga köögist elutuppa, aga libises põrandal oleval doominoo klotsi peal ja kukkus täie pauguga selili ja lõi pea vastu metallist põrandaliistu teravat äärt ära. Õnneks verd jooksma ei hakanud, aga pikk punane kriips oli pea peal täitsa nähtaval. No nii ajuvaba ja vastik õnnetus. Topi või tõesti kiiver pähe talle, sest sellised asjad võivad juhtuda ükskõik millal ja kus ja kuidas. Ohutunnet tal nagu teatud olukordades on ja teatud olukordades jälle mitte. Ta teab, et pliidi ust, ahju ja küünalt ei tohi puutuda. See on kuum ja ai-ai. Maal olles teab, et kraavist ei tohi alla joosta, veesilma lähedale ei tohi minna, trepist üksi alla minna õues jne. Muidugi jälgime teda ikkagi koguaeg, sest mine tea, mis tal mõttesse võib tulla. Aga kodus näiteks oma turnimisega ta vist küll aru ei saa, et see õnnetult võib lõppeda. Samamoodi, kui ta ronib voodisse ja seal hüppab. Kas siis püstisest olekust istuma või otse pikali. Ei taju üldse ära, kui kaugel on voodi äär ja nii on ta mitu korda voodist maha lennanud, enne kui ma jaole olen saanud. Ja õpiks ta siis sellest – ei. Korra kukub, nutab oma nutmised ära, siis ronib uuesti voodisse hüppama. Ja kuna see võtab kõik vaid hetke, ei jõuagi alati õnnetust ära hoida. See tundub ka liiga karm variant, et ma teda üldse enam voodi peale ei lubaks minna.\nOstsin nüüd koju hunniku pliiatseid-vildikaid ja laste voolimissavi. Olen talle vaikselt ka neid tutvustanud. Pliiatsiga tõmbab paar kriipsu paberile, siis paneb pliiatsiga jooksu, sodib parketti ja kardan, et varsti lähevad seinad ka kaubaks. Voolimissavi teda ei huvitanud, kiskus selle topsist välja ja viskas maha ja mängis tühja topsikuga. Talle üleüldse pakuvad huvi erinevad totsikud ja topsikud. Mu säilituskarbid ja kausid on pidevalt köögist kadunud ja mööda korterit laiali. Vahel annan talle küpsise ja ta pudistab selle enne erinevatesse kaussidesse laiali ja alles siis hakkab sealt seda sööma. Suur kivikorjaja on ta ka. Meie õueskäigud näevadki sellised välja, et see 500 meetrit mis meil siit mänguväljakule on, seda me läbime umbes pool tundi, ämber käes, sest kõik kivid on vaja ämbrisse korjata. Vahel leiab ta mõne eriti ilus ja ümmarguse kivi, nagu eile juhtus. Siis valab ta ämbri tühjaks ja hakkab otsast peale. Eile tegi veel naljakalt sedasi, et see ilus kivi, mis ta leidis – vahepeal pani selle uuesti maha ja siis teeskles, et leidis selle uuesti, ise väga üllatunud nägu tehes.\nNo on ikka üks tegelane 🙂\n5 thoughts on “Mariel on pool KAKS! :)”\nNii vahva 😊\nJaa, eks ta vahepeal on vahva ja siis jälle täielik peavalu – nagu ikka 😀\nNojaa, see kuulub ka komplekti 😄\nEriti see ümmarguse kivi jutt 🙂\nJaa, see lapselik siiras rõõm täiesti tühjast asjast on nii imeline 🙂


Süüria režiimi rünnakud Damaskuse mässulistele jätkusid viiendat päeva - Tänane leht\nSüüria režiimi rünnakud Damaskuse mässulistele jätkusid viiendat päeva\nSüüria pealinna Damaskuse lähistel asuvas Ida-Ghoutas on pühapäeval intensiivsemaks muutunud pommitamise ja seni kestvate raketirünnakute tõttu surma saanud juba üle 350 inimese.\nEile hukkus Süüria Inimõiguste Vaatluskeskus sõnul Ida-Ghouta suurimat linna Doumat tabanud rünnakutes veel vähemalt 13 inimest, kellest kolm on lapsed, ja viga sai üle 120 inimese.\nTõenäoliselt valmistub Süüria režiim maavägede sissetungiks. Kuigi ametlikult on eesmärk hävitada terroriste ehk Süüria keskvõimu vastu võitlevaid mässulisi, on riigipead Bashar al-Assadit süüdistatud ka tahtlikus tsiviilisikute tapmises.\nIda-Ghouta on Süüria pealinna Damaskuse idapoolne eeslinn, asudes kesklinnast umbes 15 kilomeetri kaugusel. Alates Süüria kodusõja algusest hoiavad ala enda käes Süüria mässuliste rühmitused, millest tugevaim on seal Saudi Araabia toetatud islamistlik Jaish al-Islam.\n«Raketituli pole lõppenud. Ainuüksi Doumat tabas umbes 200 maapõhist raketti,» lausus eile vabaühenduse juht Rami Abdel Rahman.\nTõenäoliselt valmistutakse maavägede sissetungiks.\nÜRO hinnangul elab koos mässuliste võitlejatega umbes 100 km2 suurusel alal ligi 400 000 tsiviilelanikku, kellel ei ole ühtegi põgenemisteed.\nIda-Ghouta praegune olukord on halvim alates 2013. aastast, mil al-Assad sealsetele inimestele keemiarelvarünnaku korraldas.\nKohalike arstide sõnul pole inimestel ka kuhugi pöörduda. «Nad üritavad ellu jääda, aga piiramisest tekkinud näljahäda on neid oluliselt nõrgestanud,» ütles üks kohalik arst BBC-le.\nValitsus on Ida-Ghoutasse alates novembrist lubanud vaid ühe humanitaarkonvoi ja piirkonnas on tõsine toiduainete puudus. Leib maksab seal Süüria keskmisest hinnast umbes 22 korda rohkem ja 12 protsenti alla viieaastastest lastest on tõsises näljahädas.\nVenemaa eitab seotust Ida-Ghouta õhurünnakutega. «Need on alusetud süüdistused. Ei ole selge, millele need tuginevad,» ütles presidendi pressiesindaja Dmitri Peskov vastuseks USA ja Süüria Inimõiguste Vaatluskeskuse väitele, et rünnakute eest vastutab Venemaa.\nVenemaa välisminister Sergei Lavrov täpsustas eile, et Vene sõjaväelased olid teinud mässulistele ettepanekku Ida-Ghoutast lahkuda, kuid nood olid sellest loobunud, mistõttu on Damaskuse eeslinna elanikud jätkuvalt terroristide inimkilbiks.\nEelmisel aastal sõlmitud kokkuleppe järgi peaks Ida-Ghouta olema nn deeskalatsioonitsoon, kus tsiviilisikud saaksid elada, ilma et nad mõne Süüria sõja osalise rünnakute ohvriks langeksid.


Arutelud - Sommaire - Teisipäev, 27. oktoober 2015\n2. Euroopa elektroonilise side ühtne turg (arutelu)\n4. Heitkoguste mõõtmine autotööstuses (esitatud resolutsiooni ettepanekud)\n5.1. Ühine põllumajanduspoliitika: aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamine (A8-0255/2015 - Czesław Adam Siekierski) (hääletus)\n5.2. ELi ja Šveitsi vaheline leping finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse kohta (A8-0271/2015 - Jeppe Kofod) (hääletus)\n5.3. Hoiuste intresside maksustamine ja hoiuste direktiivi kehtetuks tunnistamine (A8-0299/2015 - Molly Scott Cato) (hääletus)\n5.4. Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Rootsiga (A8-0304/2015 - Monika Flašíková Beňová) (hääletus)\n5.5. Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Belgiaga (A8-0303/2015 - Monika Flašíková Beňová) (hääletus)\n5.6. Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Poolaga (A8-0302/2015 - Monika Flašíková Beňová) (hääletus)\n5.7. Pakettreisid ja seotud reisikorraldusteenused (A8-0297/2015 - Birgit Collin-Langen) (hääletus)\n5.8. Euroopa elektroonilise side ühtne turg (A8-0300/2015 - Pilar del Castillo Vera) (hääletus)\n5.10. Kohustuslik automaatne teabevahetus maksustamise valdkonnas (A8-0306/2015 - Markus Ferber) (hääletus)\n5.11. 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: ühisettevõte ARTEMIS (A8-0283/2015 - Ryszard Czarnecki) (hääletus)\n5.12. 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) (A8-0282/2015 - Ryszard Czarnecki) (hääletus)\n5.13. 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: ühisettevõte ENIAC (A8-0285/2015 - Ryszard Czarnecki) (hääletus)\n5.14. 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Liidu üldeelarve – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu (A8-0269/2015 - Ryszard Czarnecki) (hääletus)\n5.16. Heitkoguste mõõtmine autotööstuses (B8-1075/2015, B8-1075/2015, B8-1076/2015, B8-1077/2015, B8-1078/2015, B8-1079/2015, B8-1080/2015) (hääletus)\n6.1. Ühine põllumajanduspoliitika: aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamine (A8-0255/2015 - Czesław Adam Siekierski)\n6.3. Hoiuste intresside maksustamine ja hoiuste direktiivi kehtetuks tunnistamine (A8-0299/2015 - Molly Scott Cato)\n6.6. Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Poolaga (A8-0302/2015 - Monika Flašíková Beňová)\n6.7. Pakettreisid ja seotud reisikorraldusteenused (A8-0297/2015 - Birgit Collin-Langen)\n6.8. Euroopa elektroonilise side ühtne turg (A8-0300/2015 - Pilar del Castillo Vera)\n6.10. Kohustuslik automaatne teabevahetus maksustamise valdkonnas (A8-0306/2015 - Markus Ferber)\n6.11. 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: ühisettevõte ARTEMIS (A8-0283/2015 - Ryszard Czarnecki)\n6.12. 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) (A8-0282/2015 - Ryszard Czarnecki)\n6.13. 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: ühisettevõte ENIAC (A8-0285/2015 - Ryszard Czarnecki)\n6.14. 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine: Euroopa Liidu üldeelarve – Euroopa Ülemkogu ja nõukogu (A8-0269/2015 - Ryszard Czarnecki)\n6.15. Ebola kriis: õppetunnid pikemas perspektiivis (A8-0281/2015 - Charles Goerens)\n6.16. Heitkoguste mõõtmine autotööstuses (B8-1075/2015, B8-1075/2015, B8-1076/2015, B8-1077/2015, B8-1078/2015, B8-1079/2015, B8-1080/2015)\n8. Eelmise istungi protokolli kinnitamine (vt protokoll)\n9. Komisjoni 2016. aasta tööprogramm (arutelu)\n10. Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve – kõik jaod (arutelu)\n11. Parandus (kodukorra artikkel 231) (vt protokoll)\n12. Olukord Iisraelis ja Palestiinas (arutelu)\n13. Olukord Lõuna-Sudaanis (arutelu)\n15. Fraktsioonide koosseis (vt protokoll)\n17. Euroopa Liidu Kohus: Üldkohtu kohtunike arv (arutelu)\nUuendatud versioon (4114 kb)\nUuendatud versioon (13315 kb)


Suhte külge aheldatud | HOLISTIKA INSTITUUT\n6. juuni 2014 | Psühholoogia, Suhtlemine\nKaassõltuvus haarab ohjad\nKaassõltuvusliku suhte puhul võib pinnapealsel lähenemisel tõesti tunduda, et tegu on ennastsalgava ja endast kõike andva armastusega, kuid tegelikult on armastusest asi kaugel. Inimene salgab ennast, sest sügaval südames on hirm, et muidu jäetakse ta maha. Erika on kaotanud igasuguse isikliku vabaduse ja aheldanud end vägivaldse abikaasa külge. Kuid alati ei pruugi tegu olla vägivallaga, vahel esineb kaassõltuvus varjatumal kujul.\nLeena (nimi muudetud) muretseb pidevalt mehe pärast. Kui mees tunneb end pahasti, siis tunneb Leena süüd, et on midagi valesti teinud. Ta muretseb mehe halva tuju pärast ning vaevleb unetuse käes, kui mehel läheb tööl kehvasti või sõbrad ei pea kinni lubadustest. Leena läheb abikaasa iga kulmukortsutuse peale pingesse ja püüab aimata, mida mees mõtleb või tunneb. „Mu isa märatses nagu vulkaan. Nüüd tahan, et mu kodus oleks rahu. Sõbrad kadestavad mind, nende arust on meie peres kõik paigas, aga mina tunnen, nagu oleksin tühjaks pumbatud“ kurdab naine. „Ma olen kogu meie abielu elanud abikaasa elu – teinud seda, mida tema tahab, suhelnud sõpradega, keda tema on valinud, ostnud asju, mis talle meeldivad.“ Sügaval Leena sees pulbitseb allasurutud vimm, vahel lausa vihkamine. Naine tunneb, et tema elu on mehe poolt jalge alla tallatud ja see paneb teda aeg-ajalt kättemaksuplaani hauduma.\nEt valu kaoks…\nKõiki kaassõltlasi seob üks joon – nende enesehinnang on madal. Nad süüdistavad ja kritiseerivad end, neid saadab pidev hirm vigu teha. Need inimesed ei usu, et võiksid teistele inimestele meeldida sellisena, nagu nad on. Nii hülgavad nad enda vajadused, jätavad end tähelepanuta ja pühenduvad jäägitult teistele. Kaassõltlane ütleb „jah“, kui peaks ütlema „ei“ ja seetõttu vaevleb ta nii kodus kui tööl suure kohustuste koorma all. Ta teeb rohkem, kui oleks õiglane ja annab rohkem, kui vastu saab. Kaassõltlane usub, et temal lasub vastutus teiste inimeste elu ja õnne eest.\nÜmbritsevatele paistab, et kaassõltlane on väga tubli ja abivalmis. Ta on koguaeg kedagi aitamas, kellegi õnne eest võitlemas. Tegelikult on ta motiiviks kasusaamine – ta ootab paremat enesetunnet ja valu lõppemist. Teiseks võimaldab selline käitumine tal enda probleemide ja hingehädaga mitte tegeleda ning teeselda, et tema eluga on kõik korras. Teisisõnu, see aitab tal endale valetada ja oma elu eest vastutust mitte võtta. Kaassõltlasega on keeruline ausalt ja avatult suhelda. Üheks põhjuseks on siin see, et ta ei väljenda oma tundeid. Enamasti ta ei teagi, mida tunneb, sest on ennast nii kaua tagasi hoidnud ja oma emotsioone kontrollinud. Kui kõik inimese ümber on kaootiline ja juhitamatu, nagu see näiteks alkohooliku kõrval elades on, siis annab enda mõtete ja tunnete kontrollimine näilise kindlustunde. „Ma saan hakkama, ma pean vastu,“ kordab kaassõltlane endale päevast päeva. Nii suudab ta ka väljapoole jätta mulje hästi hakkamasaavast ja edukast inimesest. Ei tohi unustada, et see, millisena ta teistele paistab, on kaassõltlasele peaaegu elu ja surma küsimus!\nAlkohooliku kaaslasi uurides arvasid psühholoogid esialgu, et ebaterve käitumise põhjuseks on pidev psüühiline pinge, mida sõltlase kõrval elades kogetakse. Kuid polnud sugugi harvad juhud, mil sõltlane suutis alkoholist vabaneda, aga tema partneri kaassõltuvuse sümptomid aina süvenesid.\nNii hakati uurima kaassõltuvust kui omaette haigust. Kui uuringugruppi kuuluvad kaassõltlased rääkisid oma lapsepõlvest, siis ilmnes, et paljudel neist oli kas üks või mõlemad vanemad alkohoolikud. Uurijad jõudsid järeldusele, et selle haiguse varjatud põhjused võisid olemas olla juba enne alkohoolikuga abiellumist. Nii Erika kui Leena lapsepõlvekodus oli palju emotsionaalset ja füüsilist vägivalda. Erika teab hästi, kuidas olla „hea ja sõnakuulelik laps, et isa viha ja rusikaid ei peaks tundma.“ Leena on aastate jooksul oma „tundlad“ ülitundlikuks kasvatanud, et pidevalt õnnetu ja masendunud ema tujusid ära arvata ja vajadusel söögitegemine ja tubade koristamine enda õlule võtta.“ Täiskasvanuna end ebafunktsionaalse kaaslasega sidudes leiab kaassõltlane end tuttavas olukorras ja tunneb end probleeme lahendades kui kala vees. Selline inimene loodab täiskasvanuna alateadlikult, et kui ta suudab sõltlase kõrval väga tubli olla ja hästi hakkama saada, siis vabaneb ta lapsepõlves kogetud, kuid hiljem allasurutud valust.\nKuid kõik kaassõltlased pole sugugi alkohooliku kõrval kasvanud. Paljud meist õppisid niimoodi käituma, sest lapsepõlves ei suutnud üks või mõlemad vanemad meid armastada ega emotsionaalset tuge pakkuda, sest nad olid iseendaga hädas. Vanemad tegid lastest „statistid oma teadvustamata draamas,“ nagu ütleb Tommy Hellsten. Nüüd otsime meeleheitlikult igast oma suhtest vajaka jäänud hoolimist ja armastust, võtame vastutust paljude asjade eest samas, kui partnerid võtavad vastutust väga vähese eest.\nKokkuvõttes kasvab kaassõltlane tõenäoliselt lapsest, kes pole tundnud piisavalt hoolt ja armastust, kes on pidanud varakult vastutuse enda õlule võtma. Selline laps on proovinud ümbritseva keerulise maailmaga toime tulla nii hästi kui võimalik, ta on püüdnud lihtsalt ellu jääda. Suureks saades on saanud temast ebaküps ja ebakindel täiskasvanu.\nVahel tundub, et kaassõltlasele on vajalik, et sõltlane, pere „must lammas“, jätkaks oma õnnetut elu sõltuvuse küüsis. Nii saab tema oma senist „ennastsalgavalt hoolitsevat“ käitumist jätkata ja oma halba enesetunnet sõltuvusega seletada. Nii ei pea ta end muutma. Erinevalt alkoholi- ja narkosõltlastest saavad kaassõltlased ühiskonnalt tunnustust oma ülemäärase meeldida ja aidata tahtmise eest ja ka see takistab tegelemast kaassõltuvusega kui haigusega.\nEsimene samm on oma kaassõltuvuse tunnistamine ja enda tegelike tunnetega tegelemine. Sa saad psühholoogi või terapeudi abiga läbi töötada oma lapsepõlve valusad kogemused, et need sind rohkem mõjutada ei saaks. Jah, see teeb haiget. Mõistmine, et oled aastaid lasknud endaga haigettegevalt käituda, võib olla väga valus, aga kui seda ei tee, siis oled pime kõigi sarnasuste suhtes, mis su tänase partneri ja sind väärkohelnud vanema(te) vahel leiduvad ning jätkad elu enesepettuses ja valus.\nLõpeta vanemate või partneri süüdistamine ja võta endale vastutus oma elu ja õnne eest! Tea, et teised andsid endast parima. Ära keeruta nende tegusid oma peas, vaid lase lahti!\n„Kuidas ma aru saan, et nüüd on õige aeg see asi lõpetada, et ma saan sellega hakkama?“ küsib minult Erika. Melody Beattie vastab oma väga heas raamatus „Kaassõltuvusest vabaks“ sellele küsimusele nii: „Siis, kui me ei suuda lõpetada kellestki või millestki mõtlemist, rääkimist või kellegi või millegi pärast muretsemist. Siis, kui emotsioonid mässavad ja keevad üle ning tunneme, et me lihtsalt peame midagi ette võtma, sest ei suuda olukorda enam minutitki taluda. Siis, kui ripume justkui üheainsa niidikese otsas ja seegi on iga hetk katkemas. Siis, kui me ei suuda enam elada probleemset elu, mida oleme püüdnud elada. Siis on õige aeg lahti lasta!“ Ja sulle jääb alles kõige olulisem – enesekindel ja ennast armastav sina ise.\nArtikkel ilmus ajakirjas “Tervis Pluss” (november 2013).\nSildid: abielu armastus enesehinnang hirm sõltuvus stress suhted\nJaana Ojakäär-Kitsing|5. november 2019| Artiklid, Instituudist\nMarina Paula Eberth|13. detsember 2011| Psühholoogia, Suhtlemine\nKadi Kütt|2. juuni 2015| Armastus, Psühholoogia, Suhtlemine\nKert Grünberg|1. märts 2022| Armastus, Artiklid, Pere, Psühholoogia, Suhtlemine\nMarina Paula Eberth|20. aprill 2015| Artiklid, Pere, Psühholoogia, Suhtlemine\nTähelepanu, otsitakse Muusasid!\nMartin Kruusvall|10. aprill 2010| Armastus, Psühholoogia, Suhtlemine


Marta Kassid on ühed levinumad koduloomad, kuid nendega on ikka veel seotud palju eelarvamusi. Mõned neist on üpris kahjutud, kuid teised võivad kasside tervisele väga halvasti mõjuda. Järgnevas postituses seletame lahti viis müüti kasside ning viis varjupaikade kohta. Müüdid kasside kohta: Kõik kassid vihkavad vett. Nii ja naa. Enamik kasse väldivad vett, sest nende karv ei kuiva kiirelt ning selle tõttu võib neil hakata ebamugav ning külm. Samuti võib vee vihkamine olla põhjustatud inimeste poolt. Mõned kassiomanikud üritavad kassi paremini käituma panna, pritsides neid halva käitumise pärast veega. Kui end kasside olukorda panna, on täiesti ilmselga, miks kassidele vesi vastukarva käib – kellele meist meeldiks, kui meile järsku vett näkku pritsitaks. Samas leidub ka erandeid- mõnele kassile meeldib kraanist voolava veega mängidagi. Kassid nurruvad ainut siis, kui neil on hea olla. Vale! Nurrumise põhjuseks on tihti kasside hea meeleolu, sest see on neile meeldiv, lohutust pakk\nKasutajalt Anu T veebruar 16, 2021\nMirri Eks me kõik oleme imetlenud neid imeilusaid kirjusid nurrulisi. Täna toome Sulle viis väikest fakti kilpkonnamustiga kasside (ing tortoiseshell ) kohta. 1. Ainult umbes 1/3000 kilpkonnamustiga kassidest on isane. Kui sellise mustriga kass on isane, siis see on geneetilise mutatsiooni tulemus. Need isased on tavaliselt ka steriilsed. 2. Nende iseloomulike värvide hulka kuuluvad must, pruun, punane, beež ja kollane. Kilpkonnamustriga kassi, kelle kasukas on palju musta, nimetatakse ka šokolaadikilpkonnaks. Kui kassil on väikeste säbrude asemel laigud ja lisaks ka valget, siis tema kasukat nimetatakse hoopiski kalingurmustriga kasukaks. 3. Nö kilpkonnakass ei ole tõug, vaid karvkatte muster. Kilpkonnamustriga kasukat võib leida nt pärslaste, cornish rex ja jaapani bobtail tõugu kasside seast. 4. Kilpkonnamustiga kasse mainitakse folklooris päris palju, nt Ameerika Ühendriikides nimetatakse neid rahakassideks, Šotimaal ja Iirimaal peetakse õnnekassideks. Vana inglise müüt ütleb, et t\nUus aasta hakkas Pesaleidjatel hästi - meie juurest läksid mitmed kiisud koju, kes koos, kes üle lahe Soome ja kelle hoiukodust sai päriskodu. Ilma pikema jututa saame meie jaanuari õnnelikega lähemalt tuttavaks. 😊 Brooke leidis kodu mõni päev enne kui tal oleks kassitoas täitunud aasta, kodud leidsid ka Kirss ja Toni, kes ootasid kojuminekuga kuniks terveks saadi ning heade mõtete linna kolis Loore. Baba jagab oma kodu deegu ja meriseaga, Pelle perenaine ootas teda koju juba jõuludest saadik, Lucia pani oma oskused mängu ning võlus ära oma tulevase perekonna ning Ants pühkis ka oma käppadelt kassitoa tolmu ja läks koju. Pilvi läks koju, kus ootas teda ees teinegi Pesaleidja kiisu, kellega nad on juba suured sõbrad, pikalt kassitoas kodu oodanud Bell sai ka lõpuks võimaluse koju minna, eriline Debbie leidis oma inimesed ja Zosjast sai ühe ägeda vanaema parim sõber. Õed Pupsu ja Sipsu kolisid koos koju, Sefiir läks seltsiliseks teisele kiisule Pärnusse ning Flynn leidis ka oma pere.


Ahistamisvastast liikumist vedanud naisnäitleja sipleb keerulises seksiskandaalis - kommentaare 1-20\nEks see karjub ikka kõige kõvemini,kelle peas müts põleb.\nSai keppi ja veel $380 000 taskurahaks.\nAsial vedas ka\nSai Weinsteinilt keppi ja filmirolle.\nsihukesi polegi vaja ahistada,,vaid paluvad ise keppi\nvarisere on massiliselt. Kullakaevajad!\nHea on olla vaene.panen keda tahan, palju tahan ja kuidas tahan.\nÜkski koer ei haugu.\nNõus eelpool toodud tähelepanekutega aga lähtusin loo moraalist: mitte alati ei pruugi asjad olla sellised nagu neid serveeritakse. Nõnda on osutunud ka ookeanitagune tütarlaps valelikuks ja me ei tea siiani, kuidas basseini juures asjad džintooniku mõju all tegelikult käisid. oletan, et poliitikust osaline valis kiire ja mõistliku tee asi libedalt ära lahendada vältimaks delikaatseid detaile.\nSee Rõivase ohver maksti lihtslt kinni ja selle ahistamise puhul ei olnud mingit kahtluskti, Seda tunnistasid nii teised pidulised kui see jama jäi ka kaamertesse (mida küll ei avaldatud kuid kinnitati, et need on olemas). Lisaks sellele tegeles Rõivad hiljem oma võimu kuritarvitamisega ja võimuga kauplemisega, kui käis käis selle ahistatu töö juures ülemust moosimas, et see oma töötajat mõjutaks. See on kusjuures juba kriminaalkuritegu ja jälle küsimus, et miks politsei ega KAPO selle peale uurimist ei alustanud?\nVägistamised mis toimuvad praegu on kõigile nagu selged tabu teemad! Aga kujutage ette nüüd kui mees vägistab teie lihast poega !! Kõik see usu pask mida siin nii väga siis kiidetakse vot see sitt ongi mis meid tulevikus vaevama hakkab. Usk on debiilide lootus ja varaste palk!\nParaku on nii, et omasooiharate seksuaalnängud on “riikliku” kaitse all.\nKui üks ilus naine magatab noormeest, siis on probleem!\nOksele ajab see ELiidu seksuaalpoliitika. Tundub, et ELiidu poliiteliit on seksuaalsed perverdid ja enesekesksuse etalonid, sest kõik käib justkui nende väärtushinnangute tasemel. Poliiteliit tõstab end justkui jumalaks! Kurb, aga lääne kultuuriruumi allakäik on alanud ja seda ei peatu nii pea....\nto to allex\nOksele ajab hoopis see, et sinusugused kretiinid siin suud pruugivad.\nTo to to Alex\nSaan aru, et Sina tahad seda teha, mida Sina tahad ja teised kõik peaksid kaasa laulma.......\nSamas ei ole inimene perfektne ja eksija!\nInimene, kes arvab, et ta ei eksi....on lihtsalt valetaja või eneseimetleja.\nLääs on sealmaal, et riigid ei saa hakkama ilma Aafrik, Aasia vmt immigrantideta.\nRootsis on näiteks tehtud analüüs, et igasse rootsi perre sünnib 1,3 last. Seega kahe inimese asemele sünnib ca 1 laps. Seega ilma nn vaeste riikide illegaalse ja legaalse “abita” väheneks Rootsi rahvastik peaaegu poole võrra.\nSotside majandus on aga üles ehitatud pidevale rahvaarvu kasvule. Rahvaarv kasvab praegu “tänu” immigratsioonile.\nLodev ja enesekeskne lääne ühiskond hävib vaatamata Sinu solvumistele.\nIslam on pöördumatu ja varsti asub Põhjalas esimene islamiriik. Ja just tänu “väärtustele”, mida ELiid enesekeskselt propageerib.\nhakkab vägisi ImToo'ks muutuma.\nNonii. Nüüd peaks järgnema ridamisi ülesastumisi / ülestunnistamisi hiljutise MeToo ahistamiskampaania "kangelannade" poolt.\nHea lugu saab ju alati jätku! - MeToo2.\nEi rohkemat kui nn "Lääne ühiskonna" agoonia. Lihtsalt üks ajajärk hakkab otsa saama.\nAlati tore kui maskid langevad :)\ntahtis endast 25 aastat nooremat ja suisa alaealist? Vaat siis millised fantaasiad feministid tegelikkuseks muudavad. Kui aga 50nene mees leiab 30 nese naise, kel hambad suhu ära ei mahu, tänitatakse - suur vanusevahe?\npoint on selles, keda annaks koorida ja vheimi koguda. tädil mitmed projektid käimas. tegus, mitte molutaja.\nHead of metoo on pedofiil, what an irony\nMEEDIAL ON JÕUD\nJa kõik see mida tee avaldate ka kollaseid.\nMõjub ühiskonnale väga palju.\nIga kurat võib saada geeniuseks.\nSee on vabadus ja selle hind.\nKes tahab selle alluda ,et olla vaba.\nTõeline vabadus on mitte midagi teada.....\nMul suva paneks ikka:)\nA sa paneks vist mürgipotti, rästikuid ja aidaihaigeid kah. Ei saa ainult emotsioonide ja instinktide alusel otsuseid langetada vaid tuleb alati ka tagajärgedele mõtelda. Sa oleks nõus mingi 5 minuti kuni paaritunnise lõbutsemise eest pärast aastaid kohut käima või pikalt kinni istuma?\nSellised neednaised on. Kes kõige rohkem kisab ja oma õigusi nõuab, see kõige patusem on ...\nKakskeelne uss ...\nAimu temast annab juba tema soeng.\nNiisugused need naised on - kõigepealt õhtul ronib vägisi varre otsa ja hommikul hakkab asja kahetsema\nTa on lihtsalt pisut rumal ja väga edev ning suure tõenäosusega enesest üliheal arvamusel. Andis jumal sellele naisele korralikult toimiva hargivahe, aga mõistust sinna juurde mitte... Nüüd on ta selle riistapuuga rohkem lammutanud kui loonud...\nsee on, sellised haiged inimesed ongi need suured feministid. ega meil teisiti ole.\nvaat- feminist tohib!\naga mehed - ei tohi! Tohivad ainult siis kui mõnel krõhval sügelema hakkab ja tohtija alaealine on.\nahistamata jätmine on ka ahistamine\nOn ikka hoorapurakas\nammu teada lugu et ka naised võivad ahistada. probleem selles et mees peab alati viisakaks jääma ja nii ongi raske olukorrast väljuda.\nsuurem osa nn ahistamisi on raha lõhnaga\nmetoo ongi täielik kiimaste vanaprouade väljamõeldis selle eest, et keegi neid ei mudi. sellel isendil küll õnnestus üks alaealine ennast suskima panna, aga jäi ka kohe vahele. nüüd ilmselt on veel kurjem ja mõtleb välja midagi veel värvikamat oma väljakannatamatu rahuldamatuse väljaelamiseks. naised - ärge palun rohkem sellist jama välja mõelge, siis leiate ka suurema tõenäosusega kellegi, kes teid on nõus rahuldama\n...tuleks meetoo,antifa ja feminism kui terroristlikud liikumised ära keelata.\nTegelikult tuleks neid otseseid terroriorganisatsioone täie rangusega nende korraldatud terrori eest karistada. Kusjuures Antifa andis isegi laamendamise lõhkumise ja terrori käsiraamatu välja. Ja ikka neid ei käsitleta terroriorganisatsioonina?!\nKui ikka akt rahuldust ei paku ja rahakott, positsioon ja kell on väike siis ongi vägistamine \nAitas naisterahva haljale oksale ja see nüüd muudkui s...b sealt ülevalt talle pähe.\nVana tarkus :"Ükski heategu ei jää tasumata".\nMõtelge sellele enne, kui hädalisele appi tõttate.\nÕige taktikat: Aita hädalist ja seejärel kao kähku "uttu".\nKui keegi kellegi jaoks on halvaks ja ahistajaks muutunud, siis reeglina on ahistaja ahistatule väga palju head soovinud ja teinud.\nsee weinstein ei aidanud ju teda. põrutas, mis ta põrutas, aga ilmselgelt liiga vähe. mutt pidi rahuldamatusest veel alaealisi linna pealt otsima, kes töö lõpuni teeks.\nsee on ehtne litside taktika juba ammustest aegadest sp.ka Trump tegi otsekohese avalduse ja litsidel-ajakirjanikel suumulk korraga kinni\nSL paberlehes oli kirjas, et lutsutas poisil lahti.\nVellu, sulle piisas ainult paberlehe lugemisest?


Avage veebis Michigan LLC CORP ettevõtte pangakonto\nKuidas avada a Pangakonto LLC või CORP ettevõte Michiganis võrgus Misteriga Ettevõtted ?\nRohkem kui 10 aastat härra Ettevõtted abistab ettevõtteid ja ettevõtjaid nende püüdlustes avada ettevõtte pangakonto USA-s Michiganis.\nKas otsite USA-s Michiganis usaldusväärset teenusepakkujat, kes aitaks teid ettevõtte LLC või CORP pangakonto avamisel USA-s Michiganis?\nMichigan LLC ettevõtte pangakonto avamine\nPangakonto avamine Firma CORP Michigan\nAinulaadne tugi igale Michigani ettevõttele! Meie agendid leiavad teie jaoks kõige paremini teie ja teie Michiganis asuva LLC või CORPi vajadustele vastava panga või EMI.\nKuidas see töötab avada Misteriga veebis LLC või CORP ettevõtte pangakonto Michiganis Ettevõtted ?\nKasutamine on kiire ja lihtne härra Ettevõtted ! Kõik, mida pead tegema, on taotleda veebis Company LLC või CORP Michigani pangakonto avamiseks järgmiselt:\n1 – Michigani jurisdiktsiooni valik\n3 – Täitke Michigani pangakonto avamise vorm\nKui kaua võtab avamise a Pangakonto LLC või CORP ettevõte Michiganis võrgus Misteriga Ettevõtted ?\nMichiganis asuva LLC või CORP-i ettevõtte pangakonto keskmine ajakava härra Ettevõtted on pärit 7 kuni 10 päeva (USA pangaagentide pangakonto avamise taotluse menetlemiseks kuluv keskmine aeg)\nMilliseid dokumente pean esitama LLC või CORP Company pangakonto avamiseks Michiganis veebis Misteriga? Ettevõtted ?\nInterneti-pangakonto avamiseks LLC või CORP ettevõtte jaoks Michiganis toimige järgmiselt.\nMiks valida härra Ettevõtted avada veebis Michigan LLC või CORP ettevõtte pangakonto?\nhärra Ettevõtted on Ameerika Ühendriikide juht, kes toetab ettevõtjaid ja ettevõtteid nende protseduuride raames, et avada ettevõttes Company LLC või CORP pangakonto, eelkõige Michigani osariigis. Koos teenustega härra Ettevõtted saate valida USA jurisdiktsiooni, kus soovite oma LLC või CORP Company veebipangakonto avada. Teil on finantsekspert, kes abistab teid kõigis teie protseduurides ja järgmistes keeltes:\nMeie Michigani panganduse tutvustus ja Marylandi veebipangateenused on meie rahvusvahelistele klientidele avatud ööpäevaringselt.\nMilliseid teenuseid pakuvad Michigani pangad pangakontode jaoks LLC või CORP ettevõtted ?\nUSA pangad Michiganis pakuvad LLC või CORP ettevõtetele traditsioonilisi pangateenuseid, et saaksite oma ettevõtet lihtsalt ja kiiresti hallata ja arendada!\nMichigani pangad pakuvad professionaalsetele klientidele järgmisi teenuseid:\nhärra Ettevõtted valib partnerpankade ja teiste hulgast panga või EMI, mis vastab kõige paremini teie vajadustele ja teie LLC või CORP-i ettevõttele USA-s Michiganis.


Ettevõtte äriprofiil - Shenzhen iTrybrand Technology Co., Ltd.\niTryBrand on tööstusharu liider uuenduslike ja paremate globaalsete positsioneerimissüsteemide (GPS) toodete ning integreeritud jälgimislahenduste valdkonnas. Laia tootevalikuga, mis hõlmab lihtsaid GPS-i välisseadmeid kuni uusima tehnoloogiani sõidukite ja isiklike jälgimislahenduste osas, pakub iTryBrand ületamatuid tooteid konkurentsivõimelise hinnaga ja esmaklassilise müügijärgse teenindusega.\nMeie ärisuuniste eesmärk on töömeetodite ja protsesside pideva täiustamise kaudu saavutada klientide 100% -line rahulolu. Meie missiooniks on endiselt välja töötada mõistlike hindadega tipptasemel tooteid, määratledes samal ajal kvaliteedi-, töökindluse ja innovatsiooni standardid tööstuses.\niTryBrand pakub laia valikut jälgimistooteid, kujundab ja arendab, et rahuldada erinevate turgude vajadusi. Samal ajal kohandab iTryBrand tarkvaralahendusi klientide nõudmiste täitmiseks, aidates neil luua oma sõidukipargi igakülgset logistikahaldust.\nMeie, iTryBrandi perekond, soovime mitte ainult brändi üles ehitada, vaid luua protsessi käigus ka elufilosoofia. Loodame siiralt, et käegakatsutava hinnaga parima kvaliteediga standardi seadmisega saame aidata taastada kaubandusliku toote tõelise väärtuse ja seeläbi luua kõigile parema elu.


Hääled müügiks ja artiklid ka! - Estonian World Review\nHääled müügiks ja artiklid ka!\nUkraina valimiste eelvaade\nAndres Herkel 2012-10-27\nÜks arvukaid küsitlusi Ukraina parlamendivalimiste eel tõi päevavalgele alasti tõe. Nimelt usub suurem osa inimesi sel maal, et valijatele häälte eest kingituste tegemine on täitsa normaalne praktika, millel pole korruptsiooniga mingit pistmist.\nLoomulikult, piir nn. valimisnänni jagamise ja reaalse häälteostu vahel võib tihtigi olla hägus. Kandidaadi nimega pastapliiats ei kohusta veel tema poolt hääletama. Aga Ukrainas on rahalised panused igatahes suured ja Kiievis kõneldakse avalikult, et ühe hääle hind kõigub kusagil 40-50 euro kandis. Inimeste vaesus annab selleks võimaluse. Siit ka retooriline küsimus, mille üks analüütik püstitas: mis on õieti hullem, kas see, et parteid ostavad hääli või hoopis see, et inimesed peavad oma hääle müümist normaalseks?\nVeel suurem kurioosum, mis Ukraina tegelikkust masendaval moel iseloomustab, on see, kuidas toimib „ajakirjandusvabadus“. Nimelt kinnitatakse meile, et paljudes toimetustes on tavaks saanud maksta ajakirjanikele ümbrikutes lisapalka selle eest, kui on täidetud poliitikute või ärimeeste tellimusi – kirjutatud kellestki positiivne, kaunistav lugu. Jah, just nii, PR-firmade soolapuhujaid pole vahelüliks vaja, soodne meediakate ostetakse otse toimetuselt!\nSelgituseks peab ütlema, et ega Ukraina ajakirjandus ei toimi selliste reeglite järgi nagu vabas maailmas. Ajakirjandusväljaanne pole meediaettevõte selle sõna meil tuntud tähenduses. Pigem on ta mõjuvõimu vahend, millesse üks või teine oligarh on valmis sihiteadlikult investeerima. Katsed edastada objektiivset infot võivad lõppeda maksuameti sekkumise ja pankrotiga. Ajakirjandus on justkui millegi muu jaoks. See on kas mõjutusvahend või mõjuvõimu müümise vahend. Niisugustes oludes ei toimi ka vaba reklaamiturg ja see teeb väljaanded veel enam huvidest sõltuvaiks.\nAga selline on Ukraina ühiskond, teda iseloomustab oligarhiline struktuur ja tugevad klannisidemed. Ja klannid on klannid, nad ei jagune tingimata lääne- või venemeelseteks. Ukraina geopoliitiline kaal ja küsimus, kas lõpuks kaldutakse ida või lääne suunas, on küll tohutult tähtis, kuid võimuvõitluses võivad rolli mängida hoopis proosalisemad huvid.\nJah, opositsioonist võib oodata suuremat läänemeelsust. Ja võimupartei käsutuses on palju rohkem hoobasid valimistulemuse enda kasuks kallutamiseks. Nõnda on Regioonide Partei suurel määral kontrolli alla võtnud valimiskomisjonid. Tõmošenko on küll ka selles kampaanias Batkivštšina vapiloom, aga ta on vangis, täpsemalt öeldes poliitvangis.\nKõik mainitu räägib selle kasuks, et nõrgemale poolele tuleb kaasa tunda. Selles on tõetera ja ka juhul kui välisvaatleja ei tohi valida poolt, peab ta siiski kaitsma selle poole õigusi, kellele liiga tehakse. Samas ei olnud Julia Tõmošenko peaministrina ka ise kuigi tõhus selleks, et äris ja poliitikas ausad mängureeglid kehtestada.\nUkraina poliitikal on olnud ühesugused hädad ja veidrused, see pole alati sõltunud sellest, kes on parasjagu võimul. Ometi on Ukrainal nende valimiste näol kasutada võimalus astuda samm parema poliitilise kultuuri suunas. Seda juhul, kui suurt pettust ja manipulatsiooni ei ole ning eriti juhul, kui Tõmošenko ja Lutsenko pärast valimisi vanglaväravast välja pääsevad. Ühtaegu avaks see ukse märksa paremateks suheteks Läänega.


★★★ Beerd van Stokkumi suupistevann ★★★\nKui teil on laps, olete väga õnnelik, et uus pereliige on ilmunud ja kõik tundub kena ja roosa ja ilus. Kuid peale selle on teie elus nii palju tüsistusi kui laps sünnib! Peate oma elustiili täielikult ja oma maja muutma, et kõik saaks väikese olemise jaoks õige. Võtame näiteks igapäeva õhtuse vanni! Te ei saa seda tavalist vanni kasutada, sest see oleks suur hinnaga kui teie kallis laps ja täiesti sobimatud lapsed. Nad võivad libiseda ja haiget saada, seega on neil vaja erivanni, mis on väikesed ja toredad, värvilised, kui võimalik, et nad tunneksid õnnelikku ja mugavat.\nSellepärast ilmus ühel päeval ideaalselt multifunktsionaalne värviline vann esimesena Beerd van Stokkumi pea. Nii kujundas ta väga kena vaatega vannitoa, mis on kujundatud kooki kujuliseks. Ja kuna kõik lapsed kindlasti armastan suhkrusi, võin kihla vedada, et neid imetab see beebivann otsekohe. See tundub tuttav ja toob ka neile rõõmu, kuna need on nii värvilised, et nad kindlasti armastavad seal vanni. Ja see on väga tähtis, et nad oleksid imetlevad, sest see on kasulik pikemas perspektiivis, arendades välja väga tervisliku harjumuse.\nNeed atraktiivsed beebivannid näevad välja koogikesi ja on valmistatud kena ja keskkonnasõbralikust materjalist, mida saab korduskasutada ja ringlusse võtta. Kuid mida rohkem saate seda kasutada mitmel viisil: see sobib ideaalselt teie lapsele, kuna see sobib oma väikse suurusega ja see on lastele täiesti ohutu, siis võite seda kasutada aia lillede toetuseks ja isegi liiva ladustamiseks oma laste liivakasti jaoks.\nSaate seda kasutada just kuivatatud pesu ladustamiseks või laste mänguasjade kogumiseks, kui need on kogu koht. See ei ole nii ohtlik kui tavapärased vannid, kus lapsed saavad libisemist kahjustada ja neid on kergesti võimalik paigutada, et neid säilitada, kui neid enam neid ei vajata. Kui teil on rohkem kui üks selline vürtskink, võite panna need üksteise peale ja värvida vanni. Siin saate kasutada ka oma lemmiklooma kodu - kas koera või kassi ja kui soovite teevad need veelgi mugavamaks, pane lihtsalt kena pehme padja sisse.\nVõite tellida need otse veebis, kui külastate tootja veebisaiti ja saate valida ühe paljudest saadaval olevatest värvitoonidest.\nSoho Loft ühendab Skandinaavia ja Ameerika disaini tundeid


Koskor: siit on väga palju positiivset kaasa võtta, kui kaotus välja arvata (Lepistu: peame vaimse poolega tegelema) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n31. OKT 2020, 18:37\nTartu JK Tammeka tipuründaja Tristan Koskor ütles peale Tallinna FCI Levadialt üleminutite väravast saadud 2:3 kaotust, et kaotus on küll valus, kuid meeskond võib kahtlemata pea püsti koju minna ja nukrutsemiseks suurt põhjust ei ole.\nKuigi Tammeka mängis pea terve teise poolaja arvulises vähemuses, anti Levadiale väga väärikas lahing ning löödi ka kaks väravat. "Tõesti, väga kõva võitlus meie meeskonna poolt. Müts maha kõigi Tammeka poiste ees. Siit on ikka väga palju positiivset ka kaasa võtta, kui see tulemus välja arvata."\nTartlaste esimese värava vormistas just Koskor ise ning tema sõnul andis see võistkonnale korralikult indu juurde. "Eks see värav andis nii minule kui meeskonnale kõvasti jõudu juurde. Kui suudame ka kümnekesi väravaid lüüa, siis see on ikka väga hea näitaja."\nTammeka jaoks tulemus ikkagi pettumus, kuid Koskori sõnul võivad tartlased enda esituse üle uhked olla. "Nüüd tagasisõidul bussis on meil ilmselt selline negatiivne emotsioon, oleme kõik omaette, aga kui me analüüsime uuel nädalal neid mänge ja vaatame, kuidas me mängisime, siis ma arvan, et nägu läheb naerule tagasi. Siit on hea edasi minna!"\nTammeka täna antud kõva võitlus näitas tõepoolest, et meeskond väärib kohta liigatabeli kuue parima hulgas. Koskor on veendunud, et nii ongi. "Täpselt nii peabki olema. See (kuues koht - toim.) on miinimum!"\nTallinna FCI Levadia kapten Brent Lepistu tõdes, et tema meeskonnal jääb puudu just vaimsest vastupidavusest, kuid sõnas, et tänane mäng visatakse nüüd peast välja ja keskendutakse järgmises kohtumises eesootavale Florale. "Liiga kõva (võitlus - toim.)! See, mis teisel poolajal toimus, on lubamatu. Ütleme nii, et see hooaeg on meil üle mägede läinud. Poisid peavad iseendale pähe vaatama. Keda sa kardad siin Eestis? Kümnemehelist Tammekat ei saa karta!" oli keskväljamees rahulolematu.\n"Esimesel poolajal oli asi kontrolli all, aga peame vaimse poolega tegelema. Siiski ma arvan, et see räägib enda eest, kui me sital päeval raske mänguga suudame 3:2 võidu võtta, mitte ei lähe lihtsalt viigiga koju, siis see näitab, et me oleme õigel teel."\nLevadia järgmine kohtumine leiab aset kolmapäeval, kui siinsamas Lillekülas minnakse vastamisi igipõlise rivaali ja tabeliliidri Floraga. "Väljakutse on suur. Nagu me teame, siis Flora (sel hooajal - toim.) suurte vastu on kõik mängud võitnud. Neil on tiitel sel aastal käes, meie jahime ikkagi teist kohta. Tulge kõik staadionile, tuleb vinge mäng!" kutsub Lepistu jalgpallisõpru üles kolmapäeval staadionile tulema.\nConte: see oli mägi, mille tippu oli võimatu ronida (Zidane: näitasime iseloomu) (0) 6 min


Koonusnöörid ehk liidrid (inglise k. leader) võib tinglikult jagada kaheks – sõlmitud ning sõlmimata koonusnöörideks. Poest on tavaliselt võimalik osta viimasena nimetatuid, kuid paljud tootjad pakuvad ka käsitsisõlmitud koonusnööre. Mis siis teeb loetletud koonusnöörid erinevaks?\nVastus peitub nimes – ühed on sõlmitud erineva jämeduse ja pikkusega tamiilijuppidest, samas kui teised on toodetud nii et saadakse ühtlaselt (justnimelt ühtlaselt) peenenev nöör. Kuivõrd koonusnööri peamiseks funktsiooniks on heitenöörile heite ajal rakendatud jõu sujuv edasikandmine söödale, tagades niiviisi viimase sujuv langemine õigesse kohta veepinnal, kasutatakse nende valmistamisel mitmeid erinevaid materjale ning ka metoodikaid. Käesolevas loos tuleb juttu sellest, kuidas ise koonusnööre valmistada, kasutades selleks internetis leiduvaid retsepte ning poest ostetud (tavalist) tamiili. Selliste koonusnööride suurimateks eelisteks on valikuvabadus (iga erineva tekkida võiva situatsiooni jaoks saab siduda “õige“ koonusnööri) ning odavus (esialgne investeering materjalidele võib tunduda küll suurevõitu, kuid koonusnööri omahinnaks tuleb vaid murdosa müüdavate liidrite hinnast). Pealegi on liidrite sõlmimine putukate sidumise kõrval teiseks asendustegevuseks ajal, mil kalapüük keelatud või muidu võimatu.\nMida siis peaks teadma ja mida silmas pidama enne liidrite sõlmimise juurde asumist?\nKoonusnööride tüübid ja nende omadused\nLaias laastus võttes on olemas tuhandeid erinevaid koonusnööride tüüpe, mida võiks proovida püügiviisidest tulenevalt klassifitseerida järgnevalt:\n- kuiva putukaga püügi koonusnöörid;\n- seisva vee või allikaliste veekogude korral kasutatavad koonusnöörid – eriti pikad, peenikesed, pehmemast materjalist koonusnöörid;\n- nümfi/märja putukaga püügi koonusnöörid;\n- striimeripüügi koonusnöörid – sirgeneb väga kiirelt, kasutatakse jämedamaid ja jäigemaid materjale;\n- haugipüügi koonusnöörid – kasutatakse eriti hõõrdekindlaid materjale;\n- lõhepüügi koonusnöörid – põhirõhk kasutatud materjali vastupidavusel ja tugevusel;\n- nn. soolase vee püügi koonusnöörid – jäigad, suure tõmbetugevusega ja hõõrdekindlad koonusnöörid.\nIga koonusnöör koosneb kolmest põhilisest osast: pära (butt), koonusjas osa (taper) ja lips (tippet). Kõige levinum retsept on selline, kus koonusnööri päramine osa moodustab 60%, koonusjas osa 20% ja lips 20% koonusnööri kogupikkusest. Loomulikult kasutatakse ka muid kombinatsioone, kuid 60/20/20 reegel on neist kõige populaarsem.\nKoonusnööri päraosa diameeter võiks jääda vahemikku 60...75% heitenööri tipmise osa diameetrist, selline kombinatsioon tagab piisavalt sujuva heiteenergia ülekande heitenöörilt koonusnöörile. Samuti tuleks silmas pidada koonusnööri päraosa materjali valikul viimase jäikust, ideaaljuhul võiks see jääda samasse klassi heitenööri tipmise osa jäikusega. Liidri keskmises ehk koonusjas osas toimub kiire materjali läbimõõdu vähenemine, mis tagab sujuva heiteenergia edastamise söödale. Kõige viimaseks ja ühtlasi kõige peenemaks osaks koonusnööri juures on lips ehk tamiil, mille külge seotakse kunstputukas. Vastupidiselt ülejäänud koonusnööri osadele on lips ainus koht, kus on soovitatav kasutada pehmemaid materjale, sest niiviisi saavutatakse sujuv sööda esitlemine püütavale kalale (kehtib eriti pinnaputukatega püügil). Samuti tagab peenikese ja pehmemat tüüpi materjali kasutamine lipsuna selle, et kaladel on seda raskem märgata, suurendades seeläbi kalasaamise võimalusi.\nJärgneb: "Kalastaja" nr 35


Tartu naiste varjupaigas viibivad lapsed saavad Lastefondi toel psühholoogilist abi – Külauudised\nAlternatiivina on varjupaik siiani suunanud Tartu linna elanikest lapsed abi saamiseks Tartu laste tugikeskusesse, kuid see ei ole parim lahendus. “Esiteks asub tugikeskus meist väga kaugel, mis tähendab pere jaoks transpordiprobleemi. Teiseks ei ole neilgi alati pakkuda piisavalt nõustamistunde, mida meie laste abistamiseks kasutada,” räägib Tsopp-Pagan. “Lisaks jäävad nii ikkagi abita need lapsed, kes ei ole Tartusse sisse kirjutatud, kuna neid tugikeskus tasuta nõustada ei saa.”\nProjekti “Perevägivalla ohvritest laste kaitse” raames käivitatakse Tartu naiste varjupaiga juures seal viibivate laste psühhoteraapia-nõustamisseansid, et aidata neil olukorda mõista – selgitada, et vägivald peres ei ole kuidagi nende süü ja see on väär ning toetada neid oma tunnete väljendamisel ja positiivse enesehinnangu saavutamisel. Teenust pakub lastepsühholoog, kelle töötasu katab seitsme kuu jooksul toetuse korras Lastefond.\nLastefondi tegevjuht Sanda Liiv tõdeb, et antud probleemi puhul saab fond tõepoolest täita lünki. “Lapse toetamine olukorras, kus ta on pidanud tunnistama vägivalda, on äärmiselt oluline. Mul on tohutult hea meel, et Lastefond saab annetajate toel võimaldada neile selles raskes ja keerulises olukorras vajalikku abi kiirelt ja paindlikult,” sõnab ta.\nEelmine Eelmine postitus: Lugemissoovituste rubriik 1. – 9. klassidele\nJärgmised Järgmine postitus: Kultuuriministeerium otsib kultuurisõpru