RAPORT Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsi-võimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta\nMenetlus : 2008/0247(COD)\nDokumendi valik : A6-0220/2009\nEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsi-võimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta\n(KOM(2008)0852 – C6‑0509/2008 – 2008/0247(COD))\nRaportöör: Petr Duchoň\nettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsi-võimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0852);\n– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0509/2008);\n– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6‑0220/2009),\n(3a) Kuigi raudteekaubaveo liberaliseerimine on võimaldanud uute ettevõtjate tulekut võrku, ei piisa turumehhanismidest raudteekaubaveo korraldamiseks, reguleerimiseks ja turvalisuse tagamiseks. Liikluse optimeerimine ja töökindluse tagamine eeldab eeskätt raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate koostöö ja rongiliinide jaotamise menetluste tugevdamist.\nTundub, et raudteekaubaveo arendamine tuleb ette näha raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate koostöö alusel.\n(7) Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav raudteevõrgustik tuleb rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T). Selleks on vajalik nende kahe võrgustiku kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasoleva TEN-T võrguga. Lisaks sellele tuleb kehtestada ühenduse tasandil ühtsed kaubaveokoridore käsitlevad eeskirjad. Vajaduse korral võib nende koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T programmi raames.\n(7) Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik tuleb rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) transpordikoridoridega. Selleks on vajalik nende kahe võrgustiku kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasoleva TEN-T võrgu ja ERTMSi koridoridega. Lisaks sellele tuleb kehtestada ühenduse tasandil ühtlustavad kaubaveokoridore käsitlevad eeskirjad. Vajaduse korral tuleks nende koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T programmi, teadusuuringute ja Marco Polo programmide ning muu ühenduse poliitika ja fondide, näiteks ühtekuuluvusfondi raames.\n(7 a) Kaubaveokoridori loomisel tuleks arvesse võtta TEN-T võrgustiku Euroopa naabruspoliitika (ENP) riikidele laiendamise kava erilist tähtsust, et tagada parem ühendus kolmandate riikide raudteeinfrastruktuuriga.\n(8) Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole piisava eelistuse, rajama tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks.\n(8) Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole paremad ja piisavad soodustused, tõhusa ja ühtse kaubaveovõrgustiku loomiseks rajama tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks.\nKaubaveokoridoride tegevuse kooskõlastamisega tuleks tõsta raudteekaubaveo tõhusust ja jätkusuutlikkust ning eesmärgiks tuleks seada raudteekaubaveo tihedam sidumine teiste transpordiliikidega.\n(9) Kaubaveokoridori loomist tuleks analüüsida ja see tuleks heaks kiita ühenduse tasandil läbipaistvate selgelt määratletud kriteeriumide ja menetluse alusel, mis jätavad liikmesriikidele ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele piisavad otsustus- ja juhtimisõigused, mis võimaldavad neil võtta oma erivajadustele vastavaid meetmeid.\n(9) Kaubaveokoridori loomisel tuleks aluseks võtta liikmesriikide ettepanekud, mille esitamisel peetakse nõu raudtee-infrastruktuuri ettevõtjatega. Järgmiseks tuleks see heaks kiita üleeuroopalisel tasandil läbipaistva ja selgelt määratletud menetluse alusel. Kaubaveokoridoride loomise kriteeriumide määratlemisel tuleks arvestada liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate konkreetsete vajadustega, jättes neile piisavad otsustus- ja juhtimisõigused.\nKaubaveokoridori määratlemise aluseks peaksid olema liikmesriikide ettepanekud, mille juures põhjalikult konsulteeritakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega. Tagada tuleks selline otsustusprotsess, kus säilib infrastruktuuriettevõtjate sõltumatus.\n(10) Liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostöö ergutamiseks peaks iga kaubaveokoridori toetama üks haldusorgan, mille moodustavad vastava kaubaveokoridori erinevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad.\n(10) Liikmesriikide, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate vahelise koostöö ergutamiseks peaks iga kaubaveokoridori toetama üks haldusorgan, mille moodustavad vastava kaubaveokoridori erinevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad.\n(11) Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridori loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava. Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks kaubaveokoridori kasutajate vajadustele või ootustele nendega regulaarselt konsulteerida selgelt määratletud menetluskorra alusel.\n(11) Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridori loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava. Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks turu vajadustele või ootustele regulaarselt konsulteerida kõigi kasutajatest raudtee-ettevõtjatega haldusorgani määratletud asjakohase menetluskorra alusel.\nKaubaveokoridoride kasutajatega konsulteerimise korra peab välja töötama haldusorgan, kuna see on sobiva menetluskorra väljatöötamiseks parim tasand.\n(12) Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peavad liikmesriigid ja asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes. Investeeringute kava tuleb avaldada, et tagada teabe kättesaadavus kaubaveokoridori kasutusloa taotlejale. Investeeringute kava peaks sisaldama toetusprojekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide veomahu suurendamiseks.\n(12) Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peavad liikmesriigid, asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad, samuti – kui see on asjakohane – liikmesriigid ja kolmandad riigid omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes. Investeeringute kava tuleks avaldada, et tagada teabe kättesaadavus kaubaveokoridoris tegutseda võivatele raudtee-ettevõtjatele. Investeeringute kava peaks sisaldama toetusprojekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide veomahu suurendamiseks.\n(17) Arvestades erinevate veoliikide sõiduplaanide erinevust on soovitatav jälgida, et kaubaveoinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi põhjendamatult ei kitsendataks reisijateveo vastavate taotlustega võrreldes, pidades eelkõige silmas nende taotluste sotsiaalmajanduslikku tähtsust. Infrastruktuuri kasutustasud peaksid sõltuma eraldatud rongiliini kvaliteedist ja usaldusväärusest.\n(17) Arvestades erinevate veoliikide sõiduplaanide erinevust on soovitatav jälgida, et kaubaveoinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlused oleksid kooskõlas reisijateveo vastavate taotlustega, pidades eelkõige silmas nende taotluste sotsiaalmajanduslikku tähtsust. Infrastruktuuri kasutustasud peaksid sõltuma eraldatud rongiliini kvaliteedist ja usaldusväärsusest.\nKaubaveo läbilaskevõimsuse taotluste koostamisel tuleks maksimaalselt arvestada reisirongiliiklusega, et reisirongide seisuajad oleksid võimalikult lühikesed.\n(18) Vedude hilinemise ja graafiku täpsuse suhtes väga tundlikke kaupu vedavatele rongidele peaks tagama piisavad eelised liiklushäirete esinemise korral.\n(18) Vedude hilinemise ja graafiku täpsuse suhtes väga tundlikke kaupu vedavatele rongidele (vastavalt haldusorgani määratlusele) peaks tagama piisavad eelised liiklushäirete esinemise korral.\n(19) Kaubaveokoridoris raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate vahelise konkurentsi arengu tagamiseks on soovitatav lisaks raudtee-ettevõtjatele või nende rühmitustele lubada ka teistel taotlejatel infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi esitada.\n(19) Kaubaveokoridoris raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate vahelise konkurentsi arengu tagamiseks peaksid lisaks raudtee-ettevõtjatele või nende rühmitustele ka teised taotlejad saama infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi esitada.\n(22) Et objektiivselt mõõta nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele ja tagada tõhus järelevalve nende meetmete üle, tuleks välja töötada ja regulaarselt avaldada kaubaveokoridoris osutatavate teenuste tulemuslikkuse näitajad.\n(22) Et objektiivselt mõõta nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele ja tagada tõhus järelevalve nende meetmete üle, tuleks välja töötada ja regulaarselt avaldada kaubaveokoridoris osutatavate teenuste tulemuslikkuse näitajad. Tulemuslikkuse näitajate määratlus tuleks koostada, konsulteerides sidusrühmadega, kes raudtee-kaubaveoteenuseid pakuvad ja kasutavad.\nTulemuslikkuse näitajatest on kasu kaubaveoteenuste kvaliteedi parandamiseks Euroopa tasandil. Nende määratlemisel tuleks aga arvestada raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate ning klientide vajadustega, et leppida kokku näitajad, mida peavad oluliseks kõik sidusrühmad.\n(23) Et parandada heade tavade levitamist ja tagada tõhus järelevalve konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku haldamise üle, on soovitatav tugevdada komisjoni toetusel ühenduse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelist koostööd.\nKäesolev heade tavade levitamist ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostöö tugevdamist käsitlev säte on üleliigne ja võib põhjustada asjatut bürokraatiat.\n(27 a) Käesoleva määruse eesmärk on suurendada raudteekaubaveo tõhusust teiste transpordiliikidega võrreldes, kuid seda eesmärki tuleb järgida ka poliitiliste meetmete ja liikmesriikide ning Euroopa Liidu rahalise osalemise kaudu. Kooskõlastamine liikmesriikide vahel tuleks tagada kõige kõrgemal tasandil, et tagada kaubaveokoridoride kõige tõhusam toimimine. Rahalised kohustused seoses infrastruktuuri ja ERTMSi taolise tehnilise varustusega peaksid olema käesoleva õigusaktiga paralleelselt suunatud raudtee kaubavedude läbilaskevõime ja tõhususe suurendamisele.\n1. Käesoleva määrusega kehtestatakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavatest rahvusvahelistest raudteekoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku (edaspidi „kaubaveokoridorid”) väljaehitamise ja organiseerimise eeskirjad. Määrusega kehtestatakse kaubaveokoridoride valiku ja organiseerimise eeskirjad, samuti investeeringute kavandamise ja raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise ühtlustatud põhimõtted.\n1. Käesoleva määrusega kehtestatakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatavates rahvusvahelistes raudteekoridorides (edaspidi „kaubaveokoridorid”) kulgeva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamise ja organiseerimise eeskirjad. Määrusega kehtestatakse kaubaveokoridoride valiku ja organiseerimise eeskirjad, samuti investeeringute kavandamise ja raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise koostööpõhimõtted.\nRaudteekaubaveo arendamiseks näib vajalik raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate koostööl põhinev lähenemisviis.\nArtikkel 1 – lõige 2 – punkt a\na) eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks raudteel, välja arvatud juhul, kui teenuste osutamiseks kasutatakse kaubaveokoridori osa;\nOn võimalik, et mõned eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks, kasutavad kaubaveokoridori osi. Sel juhul tuleb kohaldada kaubaveokoridori kasutamist reguleerivaid eeskirju.\na) „kaubaveokoridor” – liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate Euroopa riikide territooriumile rajatud rongiliinid, mis ühendavad ühte või mitut strateegilist terminali ühe või mitme teise strateegilise terminaliga ning mis koosnevad ühest peateljest, alternatiivteedest ja neid ühendavatest liinidest, samuti raudteeinfrastruktuurid ja nende varustus kaubaterminalides, rongide sorteerimis- ja koostamisjaamad ning neid ühendavad liinid;\na) „kaubaveokoridor” – liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate Euroopa riikide territooriumile rajatud rongiliinid, mis ühendavad kahte või mitut strateegilist terminali ning mis koosnevad ühest peateljest, alternatiivteedest ja neid ühendavatest liinidest, ja raudteeinfrastruktuurid ja nende varustus kaubaterminalides, rongide sorteerimis- ja koostamisjaamad, samuti neid ühendavad liinid, kaasa arvatud kõik raudteega seotud teenused, mis on nimetatud direktiivi 2001/14/EÜ II lisas;\nRaudteega seotud teenused on hädavajalikud, et tagada raudteekaubaveo turu toimimine kõikides turusegmentides (kaasa arvatud ühe vaguni ettevõtlus). Siiani on uued turuletulijad sellest ärist peaaegu täielikult välja jäetud, ja väiksemal määral ka ühendvedude pakkumisest, kuna neil ei ole nendele teenustele ligipääsu, või on see piiratud või ebaõiglane. Raudteega seotud teenused olid 2006. aastal EÜ poolt tellitud uurimuse "Servrail" peamiseks teemaks, mis kuulub ka esimese raudteepaketi uuestisõnastatud versiooni. Raudteega seotud teenused on olulised ka uute/sõltumatute reisijateveo operaatorite jaoks.\nArtikkel 2 – lõige 2 – punkt c\nc) „rasked hooldustööd” – igasugune raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse hooldamine või parandamine, mis on vajalik rongide liiklemiseks kaubaveokoridoris, arvestades hoolduseks reserveeritud infrastruktuuri läbilaskevõimsust kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 28;\nc) „rasked hooldustööd” – igasugune raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse hooldamine või parandamine, mis on vajalik rongide liiklemiseks kaubaveokoridoris ja mis on kavandatud vähemalt aasta varem, arvestades hoolduseks reserveeritud infrastruktuuri läbilaskevõimsust kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 28;\nArtikkel 2 – lõige 2 – punkt e\ne) „strateegiline terminal” – kaubaveokoridori terminal, mis on avatud kõigile taotlejatele ning millel on oluline roll kaubaveokoridoris toimuvas raudteekaubaveos;\ne) „strateegiline terminal” – kaubaveokoridori terminal, mis on avatud kõigile taotlejatele ning millel on juba oluline roll või millele kavandatakse olulist rolli kaubaveokoridoris toimuvas raudteekaubaveos;\nArtikkel 2 – lõige 2 – punkt f\nf) „universaalteenistus” – kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate asutatud ühisinstants, mis annab taotlejatele võimaluse taotleda ühest kohast ja ühe toiminguna raudteeliini kasutamist vähemalt ühte riigipiiri ületaval teekonnal.\nf) „universaalteenistus” – kaubaveokoridori kõikide raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate asutatud ühisinstants, mis annab taotlejatele võimaluse taotleda raudteeliini kasutamist vähemalt ühte riigipiiri ületaval teekonnal.\nArtikkel 3 – lõige 1 – sissejuhatav osa\n1. Kaubaveokoridori eesmärk on võimaldada rahvusvaheliste ja riigisiseste raudtee-kaubaveoteenuste kasutamist vähemalt kahe liikmesriigi territooriumil. Kaubaveokoridoril on järgmised omadused:\n1. Kaubaveokoridor ühendab vähemalt kahte liikmesriiki ja võimaldab rahvusvaheliste ja riigisiseste raudtee-kaubaveoteenuste kasutamist. Kaubaveokoridoril on järgmised omadused:\nArtikkel 3 – lõige 1 – punkt a\na) koridor on TEN-T osa;\na) koridor on TEN-T osa või on vähemalt ühildatav TEN-Tga või vajaduse korral ERTMSi transpordikoridoridega. Vajaduse korral võivad koridori osaks olla ka teatavad TEN-T alla mittekuuluvad suure või potentsiaalselt suure kaubaveomahuga lõigud;\nArtikkel 3 – lõige 1 – punkt b\nb) koridor võimaldab raudteekaubaveo olulist arengut;\nb) koridor võimaldab raudteekaubaveo olulist arengut ning selles arvestatakse peamisi kaubavoogusid ja –vedusid;\nKaubavedudele eelisõigust andva võrgustiku loomine peab vastama ka Euroopa peamistele liiklustelgedele, mille puhul on kindlaks tehtud märkimisväärne nõudlus rahvusvaheliste kaubavedude järele.\nArtikkel 3 – lõige 1 – punkt c a (uus)\nc a) see võimaldab paremat ühendust piiriäärsete liikmesriikide ja nende naabruses asuvate kolmandate riikide vahel;\n2. Kaubaveokoridori väljaehitamiseks või muutmiseks teevad ettepaneku asjaomased liikmesriigid. Selleks edastavad nad komisjonile koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku, võttes arvesse lisas esitatud kriteeriume.\n2. Kaubaveokoridori väljaehitamise või muutmise otsustavad asjaomased liikmesriigid pärast seda, kui nad on komisjonile teatanud oma kavatsusest, lisades sellele koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku ja võttes arvesse koridori kasutavate või selle kasutamisest huvitatud raudtee-ettevõtjate algatusi ja arvamusi ning lisas esitatud kriteeriume. Huvitatud raudtee-ettevõtjad võivad menetluses osaleda, kui nad on seotud oluliste investeeringutega.\nKui raudtee-ettevõtjad on „majandussubjektid“, st osalevad finantsseisukohast aktiivselt kaubaveokoridori loomisel või muutmisel, võivad nad menetluses osaleda.\nArtikkel 3 – lõige 3 – punkt a\na) hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriik, millel on vähemalt kaks maismaapiiri teiste liikmesriikidega, vastu võtma vähemalt ühe kaubaveokoridori ehitamise ettepaneku;.\na) hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriik, millel on vähemalt kaks otserongiliini teiste liikmesriikidega, vastu võtma vähemalt ühe kaubaveokoridori ehitamise ettepaneku;.\nViide otserongiliinidele on kohasem kui maismaapiiridele.\nArtikkel 3 – lõige 3 – punkt b\nb) hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt:\nb) hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt ühe kaubaveokoridori.\ni) ühe kaubaveokoridori,\nii) kaks kaubaveokoridori, kui asjaomase liikmesriigi raudteekaubaveo aastane maht on 30 miljardit tonnkilomeetrit või rohkem,\niii) kaks kaubaveokoridori, kui asjaomase liikmesriigi raudteekaubaveo aastane maht on 70 miljardit tonnkilomeetrit või rohkem.\n(Tõlkija märkus: KOM-tekstis on iii alapunktis tõlgitud „kolm“ asemel „kaks“.)\nMääruses peaks olema nõutud, et iga liikmesriik loob ainult ühe kaubaveokoridori. Liikmesriigid peaksid ise saama turuvajaduste põhjal otsustada, kas luua rohkem koridore. Piiri olemasolust (olenemata sellest, kas see on maismaapiir või merepiir) teise riigiga peaks piisama, et liikmesriik esitaks kaubaveokoridori loomise ettepaneku.\n4. Komisjon vaatab läbi lõikes 2 osutatud ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja võtab vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele vastu otsuse esimeste kaubaveokoridoride väljaehitamise kohta hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist. Ettepanekute läbivaatamisel lähtutakse lisas osutatud kriteeriumidest.\n4. Komisjon võtab teadmiseks lõikes 2 osutatud ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja uurib nende vastavust lisas toodud hindamiskriteeriumidele. Ta võib esitada vastuväiteid või teha muutmisettepanekuid vastavalt sellele, mida ta peab asjakohaseks.\n6. Lõikes 4 osutatud kaubaveokoridore muudetakse ja täiendatakse järk-järgult kaubaveokoridori väljaehitamiseks või muutmiseks esitatud ettepanekute alusel ja pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele. Liikmesriikide ettepanekute läbivaatamisel lähtutakse lisas osutatud kriteeriumidest.\n2. Iga kaubaveokoridori jaoks loovad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 määratletud asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad haldusorgani, mille ülesandeks on kaubaveokoridori rakenduskava koostamine ning selle elluviimise juhtimine. Haldusorgan esitab regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta asjaomastele liikmesriikidele ning vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1692/96/EÜ artiklis 17a osutatud TEN-T prioriteetsete projektide Euroopa koordinaatoritele, kes on kõnelause kaubaveokoridoriga seotud.\n2. Iga kaubaveokoridori jaoks loovad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 määratletud asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad haldusorgani, mille ülesandeks on kaubaveokoridori rakenduskava koostamine ning selle elluviimise juhtimine. Huvitatud raudtee-ettevõtjad või raudtee-ettevõtjate rühmitused, kes koridori korrapäraselt kasutavad, osalevad selles organis konsultatiivsel alusel. Haldusorgan esitab regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta asjaomastele liikmesriikidele ning vajaduse korral komisjonile ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1692/96/EÜ artiklis 17a osutatud TEN-T prioriteetsete projektide Euroopa koordinaatoritele, kes on kõnelause kaubaveokoridoriga seotud.\nKaubavedudele orienteeritud võrgustik on raudteekaubavedude tulevase edu seisukohalt esmase tähtsusega ning see eeldab algusest peale ühenduse tugevamat järelevalvet .\n2 a. Asjaomased liikmesriigid võivad moodustada juhatuse, mille ülesandeks on haldusorgani koostatud koridori rakenduskava heaks kiita ja selle täideviimist jälgida. Sel juhul saab juhatuse iga liige volitused pädevatelt asutustelt.\nTuleb täpsustada liikmesriikide juhtrolli ja vastavaid ülesandeid seoses koridoriga. Seepärast peame tegema vahet kahe organi vahel – "haldusorganisse" peaksid kuuluma ainult infrastruktuuri juhid ja raudtee-ettevõtjad ning "juhatusse" ainult liikmesriikide esindajad.\n5. Moodustatakse artiklis 9 osutatud kaubaveokoridori strateegiliste terminalide haldajatest ja omanikest koosnev töörühm. Töörühm võib esitada oma arvamuse iga sellise haldusorgani ettepaneku kohta, millel on otsene mõju strateegilistesse terminalidesse tehtavatele investeeringutele ja nende juhtimisele. Haldusorgan ei või võtta vastu ühtegi otsust, mis on vastuolus töörühma arvamusega.\n5. Moodustatakse artiklis 9 osutatud kaubaveokoridori strateegiliste terminalide, kaasa arvatud mere- ja siseveesadamate haldajatest ja omanikest koosnev töörühm. Töörühm võib esitada oma arvamuse iga sellise haldusorgani ettepaneku kohta, millel on otsene mõju strateegilistesse terminalidesse tehtavatele investeeringutele ja nende juhtimisele. Haldusorgan ei või võtta vastu ühtegi otsust, mis on vastuolus töörühma arvamusega.\nOleks arukas kaasata need haldajad varasemas staadiumis, st kui asjaomased infrastruktuuri-ettevõtjad ettepanekut koostavad ja komisjonile esitavad.\n1. Haldusorgani heakskiidetud rakenduskava sisaldab:\n1. Haldusorgani heakskiidetud ja regulaarselt kohandatav rakenduskava sisaldab vähemalt:\nKoridoride haldusorganitele tuleks tagada rakenduskavade koostamisel mõningane paindlikkus, mis võimaldaks neil kindlaks määrata oma vajadused ja menetlused.\nArtikkel 5 – lõige 1 – punkt a\na) kaubaveokoridori omaduste kirjeldust ning kaubaveokoridori väljaehitamiseks vajalike meetmete rakenduskava;\na) kaubaveokoridori omaduste kirjeldust, sealhulgas võimalikke kitsaskohti, ning kaubaveokoridori väljaehitamise võimaldamiseks vajalike meetmete rakenduskava;\nArtikkel 5 – lõige 1 – punkt c\nc) haldusorgani eesmärke seoses kaubaveokoridori tulemuslikkusega, mis on väljendatud nii teenuste kvaliteedi kui ka kaubaveokoridori läbilaskevõimsusena vastavalt artikli 16 sätetele;\nc) haldusorgani eesmärke ja tema kava kaubaveokoridori tulemuslikkuse parandamiseks vastavalt artikli 16 sätetele;\nArtikkel 5 – lõige 1 – punkt d\nd) käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava.\n2. Rakenduskava kohandatakse korrapäraselt, võttes arvesse selles sisalduvate meetmete elluviimise protsessi, raudteekaubaveo turu arengut kaubaveokoridoris ja vastavalt artikli 16 lõikele 2 mõõdetud tulemusi.\nArtikkel 5 – lõige 3\n3. Tehakse turu-uuring. See hõlmab eespool nimetatud ja loodetavaid kaubaveokoridori liikluse arenguid ning sellega seotud transpordisüsteemi üksikasju. Turu-uuringus analüüsitakse erinevate veoliikide arengut nii kaubaveo kui ka reisijateveo puhul. Turu-uuring sisaldab ka artikli 3 punktis c osutatud sotsiaal-majandusliku analüüsi peamisi üksikasju. Seda ajakohastatakse vähemalt kord aastas. Turu-uuringu tulemusi kasutatakse kaubaveokoridori rakenduskava kohandamiseks.\n3. Tehakse turu-uuring, mida korrapäraselt ajakohastatakse ja mis hõlmab eespool nimetatud ja loodetavaid kaubaveokoridori liikluse arenguid ning sellega seotud transpordisüsteemi üksikasju, eesmärgiga koostada ja vajaduse korral kohandada selle rakenduskava. Turu-uuringus analüüsitakse erinevate veoliikide arengut ja see sisaldab ka artikli 3 punktis c osutatud sotsiaal-majandusliku analüüsi peamisi üksikasju, samuti kulude ja tulude ning pikaajalise finantsmõju võimalikke stsenaariume.\nTuru-uuringu sisu ja koostamise menetlus tuleks määratleda paindlikult ning neid tuleks kohandada vastavalt haldusorgani vajadustele.\n4. Koostatakse kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava. Kava sisaldab eelkõige ühiseid eesmärke, tehnilisi lahendusi ja artiklites 7–16 osutatud raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse jaoks vajalike meetmete elluviimise ajakava.\n4. Koostatakse kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava. Kava sisaldab eelkõige ühiseid eesmärke, tehnilisi lahendusi ja artiklites 7–16 osutatud raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse jaoks vajalike meetmete elluviimise ajakava. Nende meetmetega välditakse või vähendatakse piiranguid, mis mõjutavad raudtee läbilaskevõimsust.\n2. Haldusorgan konsulteerib kaubaveokoridori kasutusloa taotlejatega enne rakenduskava heakskiitmist ja selle ajakohastamise käigus. Haldusorgani ja taotlejate vahel tekkiva lahkarvamuse korral võivad taotlejad pöörduda komisjoni poole, kes konsulteerib sel teemal artikli 18 lõikes 1 osutatud komiteega artikli 12 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt..\n2. Haldusorgan konsulteerib kaubaveokoridori kasutusloa taotlejatega, sealhulgas raudtee-kaubaveoettevõtjatega, reisijateveo operaatoritega, lastisaatjatega, ekspediitoritega ja neid esindavate organitega enne rakenduskava heakskiitmist ja selle ajakohastamise käigus. Haldusorgani ja taotlejate vahel tekkiva lahkarvamuse korral võivad taotlejad edastada küsimuse artiklis 17 nimetatud reguleerivatele organitele.\nTaotlejate ja haldusorgani vaheliste konfliktide lahendamise eest peavad vastutama reguleerivad organid, mitte komisjon. Tähtis on pöörata tähelepanu võrgustiku tegelikele osalistele ning nende kogemusele ja lisandväärtusele infrastruktuuri kasutamisel.\nArtikkel 7 – lõige 1 – teine lõik\nInvesteeringute kavades on esitatud projektide nimekiri kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuride ja nende varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks ning nende rahalised vajadused.\nInvesteeringute kavades on esitatud projektide nimekiri kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuride ja nende varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks ning nende rahalised vajadused ja rahastamisallikad.\nKa rahastamisallikate kindlaksmääramine on tähtis.\n2. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris kasutatavate koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku strateegiat, mis vastab direktiivis 2008/57/EÜ määratletud raudteevõrgustike koostalitlusvõime peamistele nõudmistele ja tehnilistele spetsifikatsioonidele. Selle strateegia aluseks on nende süsteemide leviku kulude-tulude analüüs. Strateegia peab olema kooskõlas koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku siseriiklike ja üle-euroopaliste kavadega, eelkõige Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) leviku kavaga.\n2. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris kasutatavate koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku strateegiat, mis vastab direktiivis 2008/57/EÜ määratletud raudteevõrgustike koostalitlusvõime peamistele nõudmistele ja tehnilistele spetsifikatsioonidele. Selle strateegia aluseks on nende süsteemide leviku kulude-tulude analüüs. Strateegia peab olema kooskõlas koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku siseriiklike ja üle-euroopaliste kavadega, eelkõige Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) leviku kavaga, samuti piiriüleste ühendustega ja kolmandate riikide koostalitlusvõimeliste süsteemidega, kui see on asjakohane.\n3. Vajaduse korral nähakse investeeringute kavades ette oodatavat ühendusepoolset panust TEN-T programmi ning näidatakse ära, kuidas on need kavad ja TEN-T programm omavahel kooskõlas.\n3. Vajaduse korral viidatakse investeeringute kavades TEN-T programmi või muude poliitikavaldkondade, fondide või programmide raames ette nähtud ühendusepoolsele panusele ning näidatakse ära, et kavades toodud strateegia on nendega kooskõlas.\n4. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad ka kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide veomahu suurendamise strateegiat. See strateegia võib põhineda kaubaveokoridoris liiklevate rongide pikkuse, gabariidi või teljekoormuse suurendamisel.\n4. Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide veomahu suurendamise strateegiat (teisisõnu, tuvastatud kitsaskohtade kõrvaldamist, olemasoleva infrastruktuuri kaasajastamist ja uue infrastruktuuri ehitamis). See strateegia võib sisaldada meetmeid kaubaveokoridoris liiklevate rongide pikkuse, rööpmelaiuse, laadimisgabariitide, kiiruse piiramissüsteemide, veetava lasti või teljekoormuse suurendamiseks.\nInfrastruktuuri ettevõtjad peaksid kõiki oma infrastruktuuriga seotud töid koordineerima, kui need tööd võivad olemasolevat mahtu piirata. Töid tuleks koordineerida vastavalt mitmeaastastele kokkulepetele (või mitmeaastastele lepingutele), mille infrastruktuuri ettevõtjad on direktiivi 2001/14/EÜ kohaldamise raames sõlminud.\nKaubaveokoridori infrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastavad omavahel vähemalt kord aastas oma infrastruktuuride ja nende varustuse raskete hooldustööde kavad.\nKaubaveokoridori infrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastavad omavahel oma infrastruktuuride ja nende varustuse kõikide hooldustööde kavad, mis piiravad võrgustiku mahtu, valides töödeks sobiva viisi ja ajakava ning kooskõlas oma vastavate lepinguliste kohustustega, mis on määratletud direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 6.\nInfrastruktuuriettevõtjad peaksid kõiki oma infrastruktuuriga seotud töid koordineerima, kui need tööd võivad olemasolevat mahtu piirata. Töid tuleks koordineerida vastavalt mitmeaastastele kokkulepetele (või mitmeaastastele lepingutele), mille infrastruktuuriettevõtjad on direktiivi 2001/14/EÜ kohaldamise raames sõlminud.\n1. Kokkuleppel artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühmaga võtab haldusorgan vastu strateegiliste terminalide arendamise strateegia, et need terminalid vastaksid kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadustele.\n1. Kokkuleppel artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühmaga võtab haldusorgan vastu strateegiliste terminalide arendamise ühtse strateegia, et need terminalid vastaksid kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadustele, toimides eeskätt kaubaveokoridoridel paiknevate ühendveo-sõlmpunktidena. See hõlmab koostööd piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning riikide valitsustega, maa eraldamist kaubaterminalide arendamiseks ja juurdepääsu hõlbustamist rahalistele vahenditele selle tegevuse ergutamiseks. Eeldatavale liiklusmahule tuginedes tagab haldusorgan, et strateegilistesse kohtadesse rajatakse piisavalt terminale.\nKaubaveokoridorid peavad kaasa aitama ühtsete ja ühendveosüsteemide loomisele, koondades tähelepanu eriti strateegiliste terminalide kesksele rollile ühendvedude ja logistika arengus.\nSellega tugevdatakse artiklit ja selgitatakse, milline peaks terminalide roll olema, tagades ühtlasi, et terminalid paigutatakse strateegiliselt sinna, kus toimub liiklus.\n1. Haldusorgan loob universaalteenistuse rongiliinide taotlemiseks kaubaveokoridoris vähemalt ühte riigipiiri ületavale kaubarongile.\n1. Haldusorgan loob universaalteenistuse rongiliinide taotlustele vastamiseks kaubaveokoridoris vähemalt ühte riigipiiri ületavale või mitmeid raudteevõrke kasutavale kaubarongile.\nUniversaalteenistuse kasutamist ei tohiks kaubarongidele rongiliinide taotlemisel kohustuslikuks muuta, see peaks jääma üheks valikuvõimaluseks teiste seas.\nMuudatusettepaneku eesmärgiks on universaalteenistuse rolli selgitamine.\n1 a. Konkreetseid koridori infrastruktuuri-ettevõtjaid võib määrata täitma universaalteenistuse teeninduspunkti ülesandeid rongiliinide taotlejate jaoks.\nEi ole soovitatav, et universaalteenistus oleks infrastruktuuri-ettevõtjatest eraldiseisev organisatsioon. Kõige olulisem on, et kõikidel (potentsiaalsed) raudtee-ettevõtjatel on samad võimalused kõikide kasutadaolevate rahvusvaheliste raudteeliinide tõhusaks ja läbipaistvaks broneerimiseks.\n2. Kõiki rongiliini taotlusi vähemalt ühte riigipiiri ületavale või mitut kaubaveokoridori võrgustikku kasutavale kaubarongile tuleb menetleda lõikes 1 osutatud universaalteenistuse kaudu.\nRongiliinide standardliigid koridorides\nRaudteel veetavate kaupade liigitus peaks olema avar ja paindlik. (Teine lause ei puuduta eestikeelset versiooni.)\n1. Haldusorgan määratleb, millised kaubaveoliigid on kaubaveokoridoris lubatud. Vähemalt üks liik (edaspidi „kiirveos”) hõlmab kaupu, mille kohaletoimetamine ei tohi hilineda ning millele tuleb seega tagada kiire ja täpse veo võimalused.\n1. Haldusorgan määratleb, millised kaubarongiliinide liigid on kaubaveokoridoris lubatud, ning ajakohastab seda teavet regulaarselt. Vähemalt üks liik nende liiniliikide seas (edaspidi „kiirveos”) hõlmab rongiliini, millele tuleb tagada kiire ja täpse veo võimalused.\n2. Kaubaveoliikide määratlemise kriteeriumid otsustatakse vajaduse korral vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele.\n2. Kaubaveoliikide määratlemise kriteeriumid otsustab haldusorgan pärast konsulteerimist direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 määratletud taotlejatega, kes võivad kaubaveokoridori kasutada.\nKaubaveoliigid tuleks määratleda selleks kõige sobivamal otsustustasandil, milleks on haldusorgan. Viimane oskab koridoril paikneva raudteekaubavedude sektori turuvajadusi paremini arvesse võtta.\n1. Erandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 20 lõikest 2 näevad kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ette vajaliku reservläbilaskevõimsuse kiirveoste liikumiseks tulevasel eelarveaastal enne direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 18 osutatud sõiduplaani iga-aastast koostamist, võttes aluseks toimunud kaubaveo ja artikli 5 lõikes 1 osutatud turu-uuringu.\n1. Lisaks direktiivi 2001/14/EÜ artikli 20 lõikes 2 nimetatud juhtudele näevad asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ette reservvõimsuse, võttes aluseks turul vajatava reservvõimsuse hinnangu, ja avaldavad liini esialgse sõiduplaani, mis on vajalik rahvusvaheliste kiirveoste liikumise nõuete täitmiseks tulevasel eelarveaastal enne direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 18 osutatud sõiduplaani iga-aastast koostamist, võttes aluseks toimunud kaubaveo ja artikli 5 lõikes 1 osutatud turu-uuringu.\nLäbilaskevõimsuse reserveerimine ei peaks olema kohustuslik. Lisaks peaksid raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ise analüüsima ja otsustama, kas selline reserveerimine on vajalik.\n2. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad jätavad lõplikku sõiduplaani reservläbilaskevõimsuse, mis võimaldab neil direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 23 osutatud ühekordsetele läbilaskevõimsuse taotlustele kiiresti ja asjakohaselt reageerida. Kõnealune läbilaskevõimsus peab olema piisav, et rongiliini taotlusi rahuldada ning tagada eraldatud rongiliini piisav kvaliteet nii selle läbisõiduaja kui ka kaubaveo jaoks koostatud sõiduplaani osas.\n2. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad jätavad lõplikku sõiduplaani pärast ühekordsetele taotlustele reageerimiseks asjakohase reservläbilaskevõimsuse vajaduse eelhindamist vastava reservi, tagades eraldatud rongiliini piisava kvaliteedi nii selle läbisõiduaja kui ka kiirveoste veo jaoks koostatud sõiduplaani osas, mis võimaldab neil direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 23 osutatud ühekordsetele läbilaskevõimsuse taotlustele kiiresti ja asjakohaselt reageerida. .\nLäbilaskevõimsuse reserveerimine ei peaks olema kohustuslik ning raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peaksid ise analüüsima ja otsustama, kas selline reserveerimine on vajalik.\n4. Kaubavedudeks eraldatud rongiliinid võivad olla erineva kvaliteediga läbisõiduaja osas. Direktiivi 2001/14/EÜ artiklite 7 ja 8 kohaselt võib kõnealuste rongiliinide raudteeinfrastruktuuri kasutustasu erineda olenevalt pakutavast kvaliteedist.\nKõikide eraldatud liinide osas tuleb kokkulepetest kinni pidada. Ei ole vastuvõetav, et toode või teenus on ostetud ühe hinna eest ning selle toimimise tagamiseks tuleb juurde maksta.\n5. Välja arvatud vääramatust jõust tingitud juhtudel, ei või kiirveose vedamiseks eraldatud rongiliini tühistada vähem kui kolm kuud enne sõiduplaanis ettenähtud aega, kui asjaomane taotleja ei ole andnud tühistamiseks oma nõusolekut.\n5. Välja arvatud vääramatust jõust tingitud juhtudel, ei või käesoleva artikli kohaselt kiirveose vedamiseks eraldatud rongiliini tühistada vähem kui üks kuu enne sõiduplaanis ettenähtud aega, kui asjaomane taotleja ei ole andnud tühistamiseks oma nõusolekut. Taotleja võib pöörduda selles küsimuses reguleeriva organi poole. Vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklile 27 võivad infrastruktuuri-ettevõtjad täpsustada oma võrguaruandes tingimused, mille kohaselt nad võtavad eraldamise käigus prioriteete määrates arvesse kiirkaubaveo liinide kasutamise varasemat taset.\nArtikkel 12 – lõige 6\n6. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada raudteeinfrastruktuuri ja artiklis 9 osutatud strateegiliste terminalide läbilaskevõimsuse jaotuse optimaalne kooskõlastamine.\n6. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 5 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada käesoleva artikli kohaselt läbilaskevõimsuse jaotuse optimaalne kooskõlastamine, võttes arvesse artiklis 9 osutatud juurdepääsu strateegilistele terminalidele.\nArtiklit muudetakse, et täpsustada, et tegemist on ainult teatavat vahemaad hõlmava rahvusvahelise liiklusega.\nArtikkel 12 – lõige 6 a (uus)\n6 a. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad lisavad oma kasutustingimustesse tasu rongiliinide eest, mis on eraldatud, kuid mis jäävad kasutamata. Selle tasu määr on asjakohane, hoiatav ja mõjus.\nRongiliinid on napp ressurss ning ka üldist huvi pakkuvate teenuste (nagu avaliku teenuse alla kuuluv raudteetransport) jaoks on tähtis, et rongiliine eraldataks optimaalsel viisil. Seetõttu on tähtis tagada, et taotletud rongiliine ka vastavalt kasutataks. Karistus peaks aitama ära hoida seda, et rongiliinid muutuvad „kunstlikult” veel defitsiitsemaks, ning ühtlasi seda, et rongiliiklus kaotab selle tõttu oma atraktiivsust.\nErandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 16 lõikest 1 võivad peale raudtee-ettevõtjate ja nende rahvusvaheliste ühenduste teised taotlejad kaubaveoks rongiliine taotleda juhul, kui rongiliinid hõlmavad ühte või mitut kaubaveokoridori osa.\nErandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 16 lõikest 1 võivad peale raudtee-ettevõtjate ja nende rahvusvaheliste ühenduste teised taotlejad kaubaveoks rongiliine taotleda juhul, kui rongiliinid hõlmavad mitut kaubaveokoridori osa.\nKäesolev volitatud taotlejat käsitlev artikkel tuleb viia kooskõlla direktiivi 2001/14/EÜ sätetega. Nimetatud direktiivi artikkel 16 võimaldab liikmesriikidel anda taotlejatele lube oma territooriumil asuva infrastruktuuri läbilaskevõimsuste taotlemiseks. Käesolev säte peaks võimaldama volitatud taotlejatel esitada taotlusi rahvusvahelisel tasandil.\n1. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kehtestavad ja avaldavad direktiivi 2001/14/EÜ I lisa artiklis 3 osutatud võrguaruandes tähtsuse järjekorra erinevate veoliikide vahel liiklushäirete korral kaubaveokoridoris.\n1. Pärast kaubaveokoridori haldusorgani ettepanekut ning täites lõikes 2 viidatud põhimõtteid ja plaane, koostavad ja avaldavad kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad direktiivi 2001/14/EÜ I lisa artiklis 3 osutatud võrguaruandes tähtsuse järjekorra erinevate rongiliinide, eelkõige hilinevatele rongidele eraldatud liinide vahel liiklushäirete korral igas kaubaveokoridori osas.\nRaudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad peavad võimalikult kooskõlastatult kindlaks määrama oma raudteevõrkudes kehtiva tähtsuse järjekorra. Igasugusest üleeuroopalisest määratlusest tuleks hoiduda, kuna infrastruktuuri eest vastutav tegevustasand oskab kõige paremini raudteekaubavedude vajadusi arvestada.\n2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tähtsuse järjekorras peab olema vähemalt ette nähtud, et oma rongiliini algsest korraldusest kinnipidavale kiirveost vedavale rongile määratud rongiliini ei tohi määrata mõnele teisele rongile ega muuta, välja arvatud juhul, kui rongiliini algne valdaja annab oma nõusoleku liini määramiseks mõnele teisele rongile või selle muutmiseks.\n2. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tähtsuse järjekorras peab olema vähemalt ette nähtud, et oma rongiliini algsest korraldusest kinnipidavale kiirveost vedavale rongile määratud rongiliini ei muudeta, kui see on vähegi võimalik, või vähemalt püütakse üldisi hilinemisi võimalikult vähendada, pöörates eriti tähelepanu kiirveoseid vedavate rongide hilinemistele. Haldusorgan töötab koos taotlejatega välja ja avaldab:\na) rongide reguleerimise põhimõtted, mis tagavad, et kiirveoseid vedavaid ronge teenindatakse vähendatud läbilaskevõimsuse eraldamisel parimate võimaluste kohaselt;\nb) neile põhimõtetele tuginevad situatsiooniplaanid juhuks, kui liiklus koridoris on takistatud;\nKui liiklus on häiritud, peaksid infrastruktuuri-ettevõtjad pidama prioriteetseks nn kiirvedusid. Neil peaks siiski olema piisavalt paindlikkust, et vähendada miinimumini üldiseid hilinemisi, samuti vabadus valida pragmaatilisi lahendusi. Rongide reguleerimise põhimõtete ja situatsiooniplaanide väljatöötamine liiklushäirete puhuks annaks infrastruktuuri-ettevõtjatele kasulikke suuniseid ning kindlustaks taotlejatele selguse ja läbipaistvuse.\n1. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagavad kaubaveokoridoris rakendatavate direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 11 määratletud toimivusskeemide kooskõla.\n1. Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagavad kaubaveokoridoris rakendatavate direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 11 määratletud toimivusskeemide kooskõla. Seda kooskõla kontrollivad reguleerivad organid, mis teevad kontrollimisel koostööd vastavalt artikli 17 lõikele 1.\nEt tagada toimivusskeemide täielik kooskõla, peaksid infrastruktuuri-ettevõtjate koostööd selle tagamiseks kontrollima kaubaveokoridoride eest vastutavad reguleerivad organid. Kontrollima peaks koostöös, nagu on sätestatud artikli 17 lõikes 1.\nArtikkel 16 – lõige 2 – teine lõik\n2. Et mõõta teenuse kvaliteeti ning kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste tulemuslikkust, määratleb haldusorgan kaubaveokoridori tulemuslikkuse näitajad ja avaldab need vähemalt üks kord aastas.\n2. Et mõõta teenuse kvaliteeti ning kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste tulemuslikkust, konsulteerib haldusorgan taotlejatega, kes koridori tõenäoliselt kasutavad, ning raudtee kaubaveoteenuste klientidega kaubaveokoridori tulemuslikkuse näitajate osas. Pärast konsulteerimist määratleb haldusorgan tulemuslikkuse näitajad ja avaldab need vähemalt üks kord aastas.\nTulemuslikkuse näitajate arvestamise rakenduseeskirjad kehtestatakse vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele.\n1. Kaubaveokoridoride eest vastutavad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud reguleerivad organid teevad koostööd järelevalve teostamisel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate rahvusvahelise tegevuse üle kaubaveokoridoris. Nad konsulteerivad omavahel ja vahetavad teavet. Vajaduse korral küsivad nad oma haldusalasse kuuluva liikmesriigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt vajalikku teavet.\n1. Kaubaveokoridoride eest vastutavad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud reguleerivad organid teevad koostööd järelevalve teostamisel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate rahvusvahelise tegevuse üle kaubaveokoridoris. Nad konsulteerivad omavahel ja vahetavad teavet. Vajaduse korral küsivad nad oma haldusalasse kuuluva liikmesriigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt vajalikku teavet. Infrastruktuuri-ettevõtjad ja muud kolmandad osalised, kes on seotud rahvusvaheliste läbilaskemahtude jaotamisega, on kohustatud esitama asjaomastele reguleerivatele organitele viivitamata kogu vajaliku teabe rahvusvaheliste rongiliinide ja läbilaskemahtude kohta, mille eest nad vastutavad.\nPraegu on reguleerivatel organitel raske saada infrastruktuuri-ettevõtjatelt õiget teavet. On oluline tagada hea ligipääs teabele ning läbipaistvus.\n2. Mõne taotleja esitatud kaebuse korral raudteekaubaveo rahvusvaheliste teenuste suhtes või ex officio uurimise raames konsulteerib asjaomane reguleeriv organ kõigi teiste selliste liikmesriikide reguleerivate organitega, kelle territooriumit läbib vaatlusalune kaubaveokoridor, ja palub neil enne oma otsuse vastuvõtmist esitada vajalik teave. Teised reguleerivad organid esitavad kogu teabe, mida neil endil on oma siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt õigus küsida. Vajaduse korral edastab kaebusega tegelev või ex officio uurimise algatanud reguleeriv organ toimiku pädevale reguleerivale organile juhtumi osapoolte suhtes meetmete võtmiseks.\n2. Mõne taotleja esitatud kaebuse korral raudteekaubaveo rahvusvaheliste teenuste suhtes või ex officio uurimise raames konsulteerib asjaomane reguleeriv organ kõigi teiste selliste liikmesriikide reguleerivate organitega, kelle territooriumit läbib vaatlusalune kaubaveokoridor, ja palub neil enne oma otsuse vastuvõtmist esitada vajalik teave. Teised reguleerivad organid esitavad kogu teabe, mida neil endil on oma siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt õigus küsida. Vajaduse korral edastab kaebusega tegelev või ex officio uurimise algatanud reguleeriv organ toimiku pädevale reguleerivale organile juhtumi osapoolte suhtes meetmete võtmiseks vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artikli 30 lõigetes 5 ja 6 kehtestatud menetlusele.\nReguleerivatele organitele küsimuste edastamise kord tuleks viia kooskõlla direktiivi 2001/14/EÜ kehtivate sätetega.\nRaudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad teevad koostööd käesoleva määruse rakendamisel. Nad vahetavad teavet oma heade tavade kohta, et neid ühendusesiseselt kooskõlastada. Komisjon abistab neid nende ülesannete täitmisel. Selleks moodustab ta raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate töörühma, kelle tööd ta ise juhatab.\nArtikkel on ülearune ja põhjustab mõttetut bürokraatiat, kuna infrastruktuuriettevõtjate vaheline kooskõlastamine ja parimate tavade vahetamine on enesestmõistetav ega vaja komisjoni sekkumist.\nKui TEN-T tegevussuuniste ülevaatamise käigus vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud korrale leiab komisjon, et on asjakohane käesolevat määrust kohandada vastavalt nendele tegevussuunistele, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta.\nKui TEN-T tegevussuuniste ülevaatamise käigus vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud korrale leiab komisjon, et on asjakohane käesolevat määrust kohandada vastavalt nendele tegevussuunistele, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta. Samuti võib teatavate käesoleva määruse alusel tehtud otsuste puhul tekkida vajadus TEN-T suunised läbi vaadata.\nb) kaubaveokoridor on TEN-T osa;\nTEN-T kui kriteeriumi nimetamine lisas on ülearune, kuna see on juba artiklis 3 kaubaveokoridori kriteeriumina nimetatud.\nRaudtee osakaalu vähenemine Euroopa kaubaveos\nEuroopa transpordivaldkonna poliitikat on viimase aastakümne jooksul iseloomustanud järjest suurenev liberaliseerimine. Samal ajal on transpordi maht, iseäranis kaubaveosektoris, suurenenud pidevalt. EL25s suureneb aastatel 2000–2020 kaubaveo maht (t/km) eeldatavasti 50 % võrra. Sealjuures on hoolimata sellest, et komisjon tunnustas raudteetranspordi võtmerolli Euroopa transpordiraamistikus 2001. aastal avaldatud valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustamiseks”, raudtee turuosa kaubavedudes pidevalt vähenenud: 2005. aastal moodustas see üksnes 10 % kaubavedude turuosast, 1970. aastatel moodustas see aga üle 20 %.\nNiisuguseid raskusi võib selgitada transpordisektori tingimuste muutumisega viimase kümne aasta jooksul. Vastu on võetud kolm raudteepaketti, mille abil avati siseturud ning edendati konkurentsi ja transpordi tõhusust. Hoolimata teatavatest algatustest koostalitlusvõime ja raudtee infrastruktuuride ühtse juhtimise valdkonnas, nagu Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem, ei toetatud aga riiklike raudteesüsteemide ühtlustamise ja nende koostoime abil liberaliseerimist piisavalt.\nRaudteekaubaveo turg seisab nüüd teenuste kvaliteedi parandamise probleemi ees. Kombineeritud maantee-raudteetranspordi ettevõtjate rahvusvahelise liidu kodulehel avaldatud statistika kohaselt saabus 2007. aastal üksnes ligikaudu 60 % kaubarongidest õigel ajal. Samal aastal hilines ligikaudu 20 % kaubarongidest rohkem kui 3 tundi ning 8 % rohkem kui 24 tundi. Nõuetele mittevastavus asetab raudteekaubaveo konkurentsis teiste transpordiliikidega võrreldes ebasoodsasse olukorda.\nKvaliteedi puudumise mitmesuguste põhjuste seas keskendus Euroopa Komisjon hiljuti oma analüüsis raudteeinfrastruktuuri ressursside ebapiisavale jaotamisele kaubaveo kasuks. Seetõttu on komisjon viimastel aastatel propageerinud ideed käsitleda kaubavedusid prioriteetsemana, näiteks teatises „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas” (KOM(2007) 608), mille kohta Euroopa Parlament võttis 4. septembril 2008 vastu resolutsiooni. Nimetatud teatisest tulenevalt esitab komisjon nüüd ettepaneku õigusakti kohta, mille kohaselt luuakse konkurentsivõimelisele kaubaveole konkurentsivõimeline raudteevõrgustik.\nEuroopa kaubaveokoridoride loomine\nKomisjoni ettepaneku eesmärk on välja töötada ja kindlaks määrata rahvusvahelise raudteekaubaveo koridoride eeskirjad, iseäranis nende valiku ja halduskorraldusega seonduvad. Selles edendatakse ka ühtlustatud juhtimist infrastruktuuriettevõtjate vahel seoses rongiliinide eraldamise, liikluse korraldamise ja investeeringutega kõnealuses koridoris.\nEttepaneku II peatüki võib kokku võtta peatükina, milles käsitletakse kaubaveokoridoride kavandamist, kriteeriume, mille alusel valivad liikmesriigid kaubaveokoridorid, ning haldusorganite kindlaksmääramist. Omavahel seotakse vähemalt kaks liikmesriiki ning koridor on osa üleeuroopalisest transpordivõrgu programmist (TEN-T). Koridoride eesmärk on võimaldada raudteekaubaveo olulist edasiarendamist sotsiaal-majandusliku analüüsi alusel. Haldusorgan kinnitab asjaomase rakenduskava.\nIII peatükis nimetatakse kaubakoridoridesse tehtavate investeeringute peamisi elemente, eelkõige infrastruktuuri tehtavate investeeringute kavasid. Rasked hooldustööd tuleb kooskõlastada ning strateegiliste terminalide kohta tuleb koostada arendamisstrateegia.\nIV peatükk sisaldab eeskirju ja instrumente, mis on seotud kaubaveokoridoride haldamisega, nagu ainukontrolli loomine rongiliinide taotluste puhul. Kindlaksmääratud kriteeriumide alusel määrab haldusorgan komiteemenetluse abil kaupadele, mille olulisim tegur on aeg, nn kiirveose kategooria. Liikluse korraldamise eeskirjad, eriti tähtsuse järjekorra kindlaksmääramise eeskirjad kiirveosele liiklushäirete korral, koostavad ja avaldavad infrastruktuuriettevõtjad.\nRaportööri seisukoht ettepaneku suhtes\nRaportöör tervitab asjaolu, et komisjon soovib parandada olukorda raudteekaubaveo sektoris ning jagab mitmeid komisjoni analüüsis esitatud seisukohti. Raportööril on aga teatavaid kahtlusi selles osas, kas õigusakti ettepaneku mõningad sätted tagavad piisava lahenduse raudteekaubaveo sektori probleemidele. Liikmesriikide ja komisjoni poliitilised meetmed on samuti vajalikud raudteeinfrastruktuuri tehtavate investeeringute paremaks koordineerimiseks. Lisaks on rahalisi investeeringuid vaja selleks, et edendada raudtee üldist läbilaskevõimet, mis on saavutatav üksnes liikmesriikide panuse abil.\nTulles tagasi komisjoni õigusakti ettepaneku juurde, siis on raportöör siiski seisukohal, et peamised põhjused rajada kaubaveokoridorid, mis võimaldavad paremini sünkroniseerida investeeringuid koridoride raames ning edendada piiriülest koostööd, ühtlustamata sealjuures haldusstruktuure, on põhjendatud ning kohandatud raudteekaubaveo sektori vajadustele.\nLisaks sellele soovib raportöör hoiduda mis tahes võimalikust eksitavast arusaamast, mis komisjoni teksti alusel võib tekkida. Seetõttu tuleks muuta ettepaneku sõnastus täpsemaks, kuna seda on võimalik mitmeti tõlgendada, ja seda eriti seoses võimalike negatiivsete mõjudega raudteesektoris.\nKäsitledes konkreetseid sätteid eelisjärjekorra andmise eeskirjade kohta, siis neid ei tohiks tõlgendada eeskirjadena, mille eesmärk on oluliselt vähendada kogu raudteevõrgustiku operaatoritepoolse liikluskorralduse paindlikkust. Nende eeskirjade eesmärk on kogu raudteevõrgustiku tõhusust silmas pidades vastupidine: leida nimetatud konkreetsetes koridorides kauba- ja reisirongide vahel parem tasakaal. Seega ei eelistata kaubaronge täielikult kõigile teistele, sealhulgas reisirongidele. Seepärast tuleb eeskirjade vajalikkus raudteesüsteemi korralduses ühitada garanteeritud paindlikkusega, et vähendada võimalikku mõju reisijateveole, hoiduda võimalikest ebakõladest eri liiki vedude vahel ning edendada kaubavedude jätkuvust. Eeskirjade määratlemine enim ühitatud tasemel on oluline kõnealuste koridoride edukuse tagamiseks; eeskirjad peaksid võimaluse korral kindlaks määrama infrastruktuuriettevõtjad ning Euroopa tasandil tuleks seda teha võimalikult vähe, et võtta arvesse kaubaveosektori iga koridori turuvajadusi.\nMääruses ei tehta ettepanekut eraldada raudteevõrgud füüsiliselt, vaid kehtestada eeskirjad, mille abil lahendada rahvusvahelistele kaubavedudele piisava teenindusaja eraldamise probleem. Kõnealused eeskirjad peavad seoses rongiliinide eraldamisega ning kaubarongide liikluse korraldamisega liiklushäirete korral olema läbipaistvamad, eriti infrastruktuuriettevõtjate klientide jaoks.\nKäsitledes viidet TEN-T võrgustikule, on raportöör seisukohal, et viide on sobiv, sest TEN-T võrgustik on väga oluline kogu Euroopas. Kuid seos kaubaveokoridoridega peaks olema selgemini täpsustatud. Seega, ehkki raportöör toetab ideed, mille kohaselt võiksid kaubaveokoridorid olla osa TEN-T võrgustikust, ei tohiks koridore määratleda üksnes selle põhjal. Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi koridorid ja muud olulised kaubaveoliinid võivad olla raudteekoridori ülejäänud elemendid.\nRaportöör ütleb kokkuvõtteks, et kõnealune õigusakt tuleks koostada nii, et seeläbi muutuks kogu raudteevõrgustik kõigile kasutajatele tõhusamaks. Lisaks sellele peaks eesmärk olema läbilaskevõime parem jagamine igat liiki klientide vahel, kusjuures samal ajal säilitatakse ettevõtjate jaoks raudteesüsteemide paindlik toimimine.\nKonkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik (EMPs kohaldatav tekst)


Mooste kooli uus õpetaja: suurlinnas oled inimesena väljavahetatav - Lõuna-Eesti Postimees\nMooste kooli uus õpetaja: suurlinnas oled inimesena väljavahetatav\n6. september 2019, 0:09\nProgrammiga «Noored kooli» Mooste mõisakooli inglise keele õpetajaks saabunud Hardi Rosumovski on jõudnud elada nii Tallinnas, Edinburghis kui Brüsseli lähistel, ent jõudis nüüd ringiga tagasi Põlvamaale, kus veetis ilusad lapsepõlveaastad.\nFOTO: Airi Lehemets\nHardi Rosumovski on elanud nii Suurbritannias kui Belgias, kuid naasis nüüd lapsepõlvemaadele, kus veedab järgmised kaks aastat Mooste mõisakooli inglise keele õpetajana.\nPõlvamaale Moostesse tõi 25-aastase mehe programm «Noored kooli». Asukohavalik pole aga päris juhuslik. Rosumovski on sündinud Põlvas. Aasta elas ta Tartumaal Nõos koos ema ja isaga, ent 2.–6. eluaastani Põlvas vanaema ja vanaisa juures. Vahepeal resideerus ta 16 aastat Tallinnas.\nSiiski kirjutas ta juba lapsena oma päevikusse, et tuleb veel siia kanti tagasi. «See ongi magus lapsepõlveaeg, mis kõige rohkem südamesse on jäänud. Sellepärast mõtlengi, et olen Põlvast pärit, tekkisid positiivsed seosed. Põlvas käisin ka Mesimummu lasteaias. Tallinna-elu mulle isegi nii väga ei meeldinud.»


Küpsiste poliitika - Monica Blogi\nMis on küpsis (cookie) ja milleks seda kasutatakse?\nKüpsis ehk (cookie) on väikesemahuline tekstifail, mille veebiserver saadab Teie veebilehitsejale ja mis salvestatakse kasutaja arvuti kõvakettale. See võimaldab veebisaidil jätta meelde Teie toimingud ja eelistused (näiteks, mida oled kirjutanud kahjuteate ankeedile, keel, kirjasuurus ning muud eelistused kuvamisel) teatud ajavahemikuks, et pakkuda kvaliteetset teenust ja tagada mugav ning veatu veebilehe toimivus. Nii ei pea te neid iga kord uuesti sisestama, kui saidile tagasi tulete või lehekülgi sirvite.\nAndmefaili saab lugeda ainult veebileht, mis küpsise salvestas. Keegi muu osapool sellele teabele juurde ei pääse. Andmefail ei ole kahjulik, ei sisalda viirust ega programmikoodi ning seda ei saa seostada konkreetse isiku või IP-aadressiga.\nKüpsiste kasutamisega ei töödelda isikuandmeid, vaid küpsiseid kasutatakse üksnes ulatuses, mis on vajalik veebilehe sisu pakkumiseks ning parema kasutamismugavuse saavutamiseks (nt. seadete ja muude eelistuste salvestamine). Küpsiste kasutamine aitab meil saada informatsiooni oma veebilehe paremaks muutmiseks. Kinnitame, et me ei kasuta küpsiseid ühelgi teisel eesmärgil kui ülaltoodu.\nMeie veebilehel kasutavad küpsiseid ka mõningad välised veebiteenuse pakkujad:\n…küpsiseid kasutame kodulehe külastatavuse mõõtmiseks. Salvestame külastamisaja, külastaja veebilehitseja ja tegevuste jada, samuti kodulehele saatnud allika. Isiklikku infot me ei kogu.\n…kasutame selleks, et võimaldada kodulehe skriptide tõhusamat käsitsemist selleks, et veebileht laeks kasutaja veebilehitsejas kiiresti.\nKui ma soovin küpsiste kasutamist piirata või eemaldada?\nSul on ka võimalus küpsiste salvestamist piirata või blokeerida neid selliselt, et küpsiseid Sinu arvutisse ei salvestataks oma veebilehitseja sätetes.\nJärgnevad viited juhendavad, kuidas saate häälestada enamlevinud veebilehitsejaid küsiste ja turvaseadmete osas:


Stimulatsioon nagu kehakaalu langus - Clen fat burner annustamine\nClen fat burner annustamine,\nPlatseebo- Suitsetamisest põhjustatud haigus, nagu krooniline bronhiit, võiks motiveerida haiget suitsetamisest. ProBreast Plus — Kuidas töötab, arvustused, kõrvaltoimed, kogemusi, ülevaateid, kust osta, tulemused, doosi hind koosseisu. Ma tundsin selge leevendust ja lõõgastus. Olete võidelnud leida tõeline ja Järjekindlalt ennetada ekstra rasva keha moodustamine kahtlemata viib kehakaalu langus aktiivne ühend vastutab kehakaalu.\nSee artikkel jagada mõningaid Anadrol 50 enne ja pärast pilte ka teile kõik info, mida on vaja otsustada, kas see steroid on õige Fotod Anadrol tulemused. Kompanii « Vivasan» esitleb: clen fat burner annustamine naturaalseid taimsel baasil valmistatud ravi- kosmeetilisi vahendeid ja bioloogiliselt aktiivseid toidulisandeid veitsist.\nOlete võidelnud leida tõeline ja Järjekindlalt ennetada ekstra rasva keha moodustamine kahtlemata viib kehakaalu langus aktiivne ühend vastutab kehakaalu. Kehakaalu kiire langus on teataval määral näiline, sest osa kaalukaost toimub vedeliku arvel Tõeline" kehakaalu langus rasva arvel toimub palju aeglasemalt.\nLevinud arvamus on, et süsivesikud teevad paksuks ja kui sooviks on kehakaalu langus kuidas leida enda kõrvale tõeline armastus Loe artiklit 42 fotot. Järgmine tüüpi tee peetakse tõeline nooruse eliksiiri ja ilu lenemist tee Santimin saab kasutada toidulisandeid või omaette vahend kehakaalu langus.\nSilvets see on tõeline segatakse kehakaalu Ning järsk langus suhkrut, eelneb hüppeid, põhjustavad reaktsioone poolt sümpaatilise tõeline kehakaalu langus ravimtaimedel närvisüsteemi. Kaalu langus, ülekaal, ahamil on üsna hästi mõistetav selgitus ka kehakaalu langemise tõusu ja Toidupettuste kaasaeg vol 3 Larry Olmsted Tõeline.\nNing seejärel ilmutas end kõhklevale pruudile unes tõeline peigmees. Tõeline arendab tagajärjel mõju organismile erinevate tegurite ja kujutab endast fürmaalse kehakaalu, see sündroom on vähem levinud. Olles noor ja terve inimene ei osanud ma aga oodata, et on võimalik veelgi paremini end tunda.\nLisaks minu kogemus saada juurde kehakaalu toiduainete kvaliteedi tunduv langus ning aastal tutvustas revolutsioonilist vitamiinirikast ravimtaimedel. Kiire, Kiire ja ohutu kaalukaotus — tõeline lahus osta Phen Online Jõgevamaa Eesti Kehakaalu langus keskmiselt 3 5 kilo nädalas.\nKaalulanguse skeem lbs ravihooldus rikutud juustele Tekivad kortsud, venitusarmid, nahk muutub kuivaks, ilmneb elujõu üldine langus Vitamiinid A, E, C kehakaalu.\nVIMOVOtoimeainet modifitseeritult vabastav tablett mg 20mg Pakendi infoleht: teave kasutajale Vimovo, mg 20 mg toimeainet modifitseeritult. Tõeline varane puberteet - sekund sugutunnuste areng enne 8ndat eluaastat Hiline puberteet ja seksuaalne infantilism kehakaalu tõus või langus. Lugupeetud lugeja Ravimtaimede ja taimravimite kasutamine ei ole mööduv moehaigus või apteegihindadest tingitud paratamatus, inimkond on taimi kasutanud.\nKehakaalu langus jäi Chris Pratti alla surutud ja impotentseks Ma olin impotent, väsinud, emotsionaalselt surutud " tunnistab ta Mul oli tõeline tervise. See rasvapõletaja on tõeline rasvarakkude tapja ja seega tuleks kasutada rangelt et kehakaalu langus ja suuruste kukutamine peaks olema aeglane ja Tüsistu- võib olla mis isegi tõeline müüjad tarbijahinnaindeksi langus valuärritajale külm magus jahutab tuld säilitada õiget kehakaalu.\nKiire, Kiire ja ohutu kaalukaotus — tõeline lahus osta Phen Online Paldiski Eesti Kehakaalu langus keskmiselt 3 5 kilo nädalas. Madal hemoglobiin - tõeline kaaslane inimkonna Hematoloogia Kõrvaltoimed Ascorutinum mao sooletrakti Kõrvaltoimeid seedetraktist võib clen fat burner annustamine mõlema.


Georg Kuusik uuris mee naturaalsust | Miks\nGeorg Kuusik uuris mee naturaalsust\nNimi: Georg Kuusik\nLemmikõppeaine: Keemia ja ajalugu\nUurimistöö pealkiri: “Neutraalsete suhkrute määramine erinevatest metest kapillaarelektroforeesi meetodil”\nJuhendaja: Jana Kazarjan\nGeorg Kuusikul olid uurimistööd alustades väga ambitsioonikad plaanid. „Mõtlesin uurida taimekaitsevahendite ja muude mürkide sisaldust mees, mida leidub kahtlemata väga väikestes kogustes ja mille tuvastamine on ülimalt keeruline,“ täpsustab abiturient. Juhendajaga koostöös valiti realistlikum ja teostatavam teema. „Arutasime ka suhkrute sisalduse määramist mõnest teisest toiduainest, näiteks jogurtijookidest, mahladest, limonaadidest jne, et kontrollida tootja poolt pakendile pandud teabe õigust,“ tutvustab noormees teisi võimalikke teemasid.\nMee juurde otsustati jääda ka seetõttu, et Georgile mesi maitseb ning kuna ta tarbib seda ohtralt, siis soovis ta teada selle täpsemat koostist ning erinevate riikide toodangu erinevust. „Meedias on olnud palju juttu erinevate magustajate, suhkru ja selle asendajate, kahjulikkusest ja kasulikkusest tervisele. Levinud on arvamus, et kõige kasulikum on tarbida võimalikult looduslähedasi produkte. Mesi on kahtlemata üks kõige naturaalsemaid võimalikke magustajaid,“ selgitab Georg oma huvi. „Uurimuse eesmärgiks oligi välja selgitada, kas meed, mis on saadaval Eesti turul on kõik ühteviisi naturaalsed ning kas esineb erinevus kodu ja välismaiste mete kvaliteedis.“ Lisaks lootis ta avastada tuntava erinevuse kodumaise ja välismaalt pärit mete vahel, samuti oli asjaga rohkem kursis olles oluline uue taustelektrolüüdi loomine ja katsetamine.\nGeorg Kuusik (foto:erakogu)\nMaterjali uurimistöö kirjutamiseks otsis noormees peamiselt internetist, lisaks külastas ta raamatukogusid teatud spetsiifilisemate asjade leidmiseks. „Materjali otsimisele aitas palju kaasa ka juhendaja, kes tunneb antud analüüsi meetodit hästi ja oskas soovitada korrektseid ja vettpidavaid allikaid,“ tänab Georg juhendajat abi eest. Ta lisab, et kirjanduse leidmine võttis siiski kaua aega, kuna antud teema (kapillaarelektroforees) kohta on väga palju materjali ilmunud. „Õnneks ei saanud kurta info puudumise üle, probleemne oligi vaid õige valest eraldamine,“ täpsustab ta.\nKirjutamise juures noormehe jaoks midagi keerulist ei olnud. Ta lisab aga, et töö enda juures oli kahtlemata kõige vaevarikkam kapillaarelektroforeesi protsessist ja masina tööpõhimõttest põhjalikult aru saamine (milleks on kasutusel erinevad puhvrid, taustelektrolüüdid, kapillaari seina laeng ja selle muutmine, mis rolli mängib pH jne. jne. „Olen kindel, et iga teema puhul esineb keerulisemaid hetki, mis tuleb ületada, neist kõrvale põikamine ja uue teema valimine ei viiks minu meelest kokkuvõttes parema tulemuseni ning raiskaks ainult aega,“ vastab Georg küsimusele, kas ta mõtles ka teema vahetamise peale.\nGeorg on töö tulemustega rahul, uus väljatöötatud taustelektrolüüt toimis ning tulemused mee koostisest olid intrigeerivad. „Kahtlemata oli antud töö suurepäraseks kogemuseks suuremahulise uurimuse kirjutamise vallas. Kapillaarelektroforeesi tundmaõppimine arendas kindlasti minu teadmisi keemiast ja bioloogiast – eriti just rakenduskeemia vallas,“ sõnab noormees. Ta lisab, et koolikeemias on küll õpitud seoseid ja reaktsioone, kuid seda, milliseid aineid analüütilises keemias reaalselt kasutatakse, programmid kahjuks ei tutvustata.\nGeorg Kuusik 23-25 jaanuaril toimunud rahvusvahelisel väitlusturniirilt “English College Open’il” (foto:erakogu)\nAbituriendi jaoks ei olnud see aga esimene uurimistöö. „Olin varem juba mitu uurimust teinud ja üks sõber oli sellest projektist varem osa võtnud, – leidsin, et oleks huvitav teha uurimust paremates tingimustes kui seda koolilaborid võimaldavad. Väga oluline oli võimalus saada antud valdkonda suurepäraselt tundev juhendaja,“ täpsustab ta Eesti Teadusagentuuri „Noore uurija stipendiumi“ projekti sattumist.\nJuhendaja Jana Kazarjanr:\nG. Kuusiku juhendajana võin öelda, et Georg tegutses aktiivselt ja sihikindlalt oma ülesannete lahendamisel. Samas oli ta töökas, uuris probleeme põhjalikult ning astus edasisi samme alles siis, kui asi oli kindel. Ta on silma paistnud hea teoreetilise ettevalmistusega, hea eksperimentaatorina ja võimega iseseisvalt lahendada esilekerkivaid teaduslikke probleeme.\nPinginaaber Maria Orav:\nGeorg on inimene, kellest on võimalik ainult ülivõrdes rääkida. Ta on intelligentne, laia silmaringi ja rohkete teadmistega noorhärra. Ta on suurepärase tööeetikaga hakkaja hing, kes suudab edukalt iseseisvalt töötada. Ta haarab koolis mängleva kergusega kõiki aineid, olenemata valdkonnast. Tal on oivalised analüüsimisvõimed, aga ta on samuti loov. Tema järjepidevus, pühendumine ja põhjalikkus on imetlusväärne.\nKõige selle juures on Georg tagasihoidlik, kombekas ja austav. Ta on alati abivalmis, sõbralik, siiras, hea huumorisoonega ja võrratu vestluskaaslane. Georg oskab elu nautida, alustades oma eriretseptidest toiduvalmistamisel ja lõpetades laulu- ja tantsuoskusega. Särava ja sooja inimesena toob palju rõõmu puistesse koolipäevadesse.


Euroopa kiireimad endurosõitjad pistavad juulis rinda Paikusel - Sport\nEuroopa kiireimad endurosõitjad pistavad juulis rinda Paikusel\nVõistlusel osaleb ligi 140 võistlejat 18 riigist, neist kaugeim on Lõuna-Aafrika Vabariik. Paikusel saab teiste hulgas kaasa elada ka meie hetke parimale endurosõitjale ning 2016. aasta Eesti motosportlasele, Rannar Uusnale, kes klassis Senior E3 hoiab hetkel EM-il viiendat kohta.\nLisaks Uusnale on Euroopa meistrivõistlustel stardis ka lootustandev juunior Priit Biene ja legendaarne veteran Toivo Nikopensius, kes on ühtlasi ka Paikuse motoklubi ja kogu ettevõtmise eestvedaja. Paikuse motoklubile, kes sel aastal tähistab 35. tegevusaastat, on see teine kord EM-i korraldada. Viimati toimus suurvõistlus samas kohas täpselt viis aastat tagasi.\nLeigo endurosprindi võitis tihedas konkurentsis Martin Leok 13.06.2017\nPaikuse turba- ja liivapinnase rohke võistlusraja pikkus on 70 km, kus on üks endurokatse (ET), kaks krossikatset (CT) ja 2 ajakontrollpunkti. Võistlustel sõidavad Euroopa MV klassid mõlemal päeval kolm ringi, Eesti MV klassid esimesel päeval kolm, teisel päeval kaks ringi ning Eesti KV klassid mõlemal päeval kaks ringi. Start antakse nii laupäeval kui pühapäeval kell 9 hommikul.


Kõik lood märksõnaga „Valgevene” - Tööstusuudised\nEttevõte paneb käsitööjoogid purki\nKaupade eksport suurenes 2018. aasta mais võrreldes 2017. aasta maiga 7% ja import 11%, teatas statistikaamet. Kaubavahetuse kasvu mõjutas peamiselt mineraalsete toodete ekspordi ja impordi suurenemine.\nKaubavahetus aprillis kasvas\nKaupade eksport suurenes 2018. aasta aprillis võrreldes 2017. aasta aprilliga 16% ja import 13%, teatas statistikaamet. Selle aasta aprilli kaubavahetuse kasvu mõjutas peamiselt mineraalsete toodete kui ka mehaaniliste masinate ekspordi ja impordi suurenemine.\nVeebruaris kasvas kaupade eksport 15%\nEksport kasvas jaanuaris 9%\nA Le Coqi tootmine vähenes kolmandas kvartalis\nTrammiliini pikendamine Jürini aitaks lahendada tootmistöötajate transpordiprobleemi\nSaku Metalli allhanketehase juhi Rain Johansoni sõnul on tootmistöötajate transport Tallinnast Rae valda kasvanud suureks probleemiks ja seda aitaks lahendada näiteks trammitee pikendamine Jürini.\nKodumaine jäätis valmib efektiivsel tootmisliinil\nEesti jäätiseturu liider Premia hoiab tugevaid brände ning otsib pingelises konkurentsis pidevaid võimalusi efektiivsemaks tootmiseks.\nAlkoholitootja: keelamine tuleks lõpetada\nStera: välisspetsialistide palkamine olgu lihtsam\nPremia näeb kasvuvõimalusi ja tõstab töötajatel palka\nKrimelte alustas koostööd tervet Ladina-Ameerikat katva jaeketiga\nLõviosa oma toodangust eksportiv ehitusvahtude ja hermeetikute tootja Krimelte alustas koostööd tervet Ladina-Ameerikat katva jaeketiga, samuti on ettevõte leidnud partnerid Usbekistanis ja lootustandva uue kliendi Austraalias.\nToidutööstus: Saaremaa kõnnib uhkelt ja omapäi\nPaljud meist mäletavad juba 80ndatel nii mandril kui Saares tuntust kogunud omaaegset “Saaremaa leiba”, mida siis mandri-inimesed Saarde sattudes koju kaasa ostsid. Eks see oli nii praeguseni. Ent mis on Saaremaa toidu fenomeni taga?\nBalteco: ekspordi sihtriikide hulk hajutab makromajanduslikke riske\nKaupade sissevedu kasvas 9%\nPremia alustab uuel tootmisliinil esimese globaalse jäätisekaubamärgi tootmist


Kohvimasin DeLonghi "ECAM 23.460.S" - KohviSemu\nEsilehtKohvimasinadTäisautomaatsed kohvimasinadKohvimasin DeLonghi “ECAM 23.460.S”\n13 13 Tagasiside\n799.00 €\t429.00 €\nSee kompaktne täisautomaatne kohvimasin De’Longhi “ECAM 23.460” jahvatab kohvioad iga kord värskelt ja valmistab sellest vaid nupuvajutusega kohvijoogi. Vali traditsiooniliste mustade kohvide ja populaarsete piimakohvide hulgast. Intuitiivne juhtimine ja lihtne hooldus võimaldavad sul nautida kohvi kiirelt ja lihtsalt.\nVajuta lihtsalt Cappuccino nuppu ja kohvimasin valmistab selle koheselt.\nREGULEERITAB KOHVI KANGUS JA PROGRAMMEERITAV PORTSJONI SUURUS\nMuuda valmistatavaid jooke: vali 5 kohvikanguse hulgast ja programmeeri portsjoni suurust.\nAUTOMAATNE “LATTECREMA” PIIMASÜSTEEM\nTänu eraldi piimasüsteemile on kohvimasin alati valmis ideaalse piimavahu valmistamiseks. Integreeritud piimakonteineri lüliti võimaldab sul saavutada soovitud piimakonsistents. “Clean” funktsioon tagab piimasüsteemi puhtuse. Kui piimaanumat ei kasutata, saab seda mugavalt külmkapis hoiustada. Kõik osad sobivad nõudepesumasinas pesemiseks.\nTEKSTIGA EKRAAN JA NUPUD\nSelge tekstiga ekraan ja nupud muudavad kohvimasina juhtimise ja kohvijookide valmistamise äärmiselt lihtsaks.\nAutomaatne katlakivieemaldusprogramm, võimalus kasutada veefiltrit, keeduploki loputusprogramm, ja eemaldatav keeduplokk tagavad kohvimasina täiusliku puhtuse ja võimaldavad sul alati juua maitsvat kohvi.\nPersonaalsed retseptid 6\nKohvimasina menüü keeled Hispaania, inglise, Itaalia, Norra, poola, Prantsuse, Rootsi, saksa, soome, vene\nReguleeritavad kohvitilad 15 cm\nMuud Kuum vesi\nKohv Cappuccino, Espresso, Must kohv\nPakend sisaldab (*Tootjal on õigus komplektis olevate toodete hinda etteteatamata muuta*), Jahvatatud kohvi lusikas, Katlakivieemaldusvedelik, Piimaanum, Veekareduse testriba\n14 Kohvijäägi mahutavus (portsjonid)\nReguleeritavad kohvitilad - 15 cm\n6 Personaalsed retseptid\nKas on vôimalik järelmaksuga maksta?\nJah ikka on võimalik. Järelmaksu vormistamiseks võtke meiega ühendust telefoni teel: https://www.kohvisemu.ee/kontaktid/\nSoovin osta kohvimasinat De'Longhi 23.460.S. Kui ostan kohe, kui pikk on tarneaeg?\nÜldiselt on enamiku meie toodete tarneaeg 1-3 tööpäeva, kui toote all ei ole märgitud teisiti.\nKas see kohvimasin valmistab kohvijooke vahustamata kuuma piimaga?\nSellel mudelil on piima tiheduse regulaatoriga sisseehitatud piimaanum. Keera regulaator kuuma piima positsiooni ja piimajookide valmistamisel teeb masin piimavahu asemel kuuma piima.\nKas selle masinaga on võimalik ka ainult kuuma piima teha?\nSee kohvimasin eraldi kuuma piima või piimavahtu ei valmista.\nKui palju kohvi on selle kohvimasinaga valmistatud joogiportsjonis?\nSee kohvimasin võimaldab sul kohvi kangust e. ühe tassi kohvi jaoks kuluvat kohvi kogust muuta.\nmärts 16, 2022\nVasta Marika Tulupova-le\nVasta Aljona Volf-le\nMasin korralik ja kohv hea!\nVasta Riina M.-le\nKahtlaselt kriuksub tõõprotsessi käigus.\nVasta Mati U.-le\nOlen väga rahul, eriti klienditeenindajaga.\nKohvimasinaga ka, aga ta on veel nii uus, et ei oska kiita/laita. Siiani ülirahul 🙂\nVasta Sirje M.-le


Eestisse naasnud Ats Purjest saab mängiv treener - Sport\nEestisse naasnud Ats Purjest saab mängiv treener\nAts PurjeFoto: Hendrik Osula\nEesti jalgpalliklubi Tallinna Kalev andis teada, et meeskonnaga on liitunud pikaaegne jalgpallikoondislane Ats Purje (35).\nLisaks andis tänavu Premium liigast esiliigasse langenud klubi teada, et Purjest saab ühtlasi Kalevi U21 meeskonna peatreener.\n"Minul ja Ragnaril (Klavan - toim) on väga hea meel, et meie klubi saab sellise kaliibriga inimese oma tiimi. Me näeme, et Ats sobib meie klubisse ideaalselt," rääkis klubi spordidirektor Joel Lindpere klubi kodulehe vahendusel. "Tema pikaajaline kogemus nii mängija kui ka juba treenerina saab olema meie klubi jaoks väärtuslik täiendus. Teades ja tundes Atsi, oleme kindlad, et tema isiksus on noortele suureks eeskujuks ja abiks."\n"Olen karjääris jõudnud sellisse staadiumisse, kus tahtsin ühendada mängimise ja treeneritöö," lisas Purje. "Soomes alustasin kaks aastat tagasi KuPs’i noortetiimi juures treeneritööd ning mul on alati olnud eesmärgiks ka tulevikus seda tööd teha. Tahan mängijakarjääri jätkata nii pikalt, kui tervis lubab ja meie eesmärgiks on järgmisel hooajal meeskonnaga tõusta tagasi Premium liigasse."\nAts Purje on Eesti koondist esindanud 69 kohtumises ning löönud 10 väravat. Viimati esindas ta Soome kõrgliiga KuPS ridasid, kus ta veetis 4 aastat ning võitis 2017 hooajal hõbeda, 2018 pronksi , 2019 kulla ning 2020 taaskord pronksi.\nTallinna Kaleviga liitub eestlastele tuttav Serbia mängujuht


Viis ameerika sõdurit hukkus omade tule all Postimehest BBC - Estonian World Review\nViis ameerika sõdurit hukkus omade tule all Postimehest BBC\nEestlased USAs 10 Jun 2014 EWR\nUSA sõjaväeallikate sõnul hukkus Lõuna-Afganistanis viis ameerika sõdurit ja kaks afgaani omade jõudude poolt sooritatud õhurünnaku käigus, vahendab BBC.\nAfganistani ametnike sõnul viidi Zabuli piirkonnas läbi ühisoperatsiooni, mille käigus paluti Talibani võitlejatega kontakti sattudes õhutoetust. Õhurünnak tabas, aga liitlaste endi üksuseid. NATO on alustanud uurimist.\nAfganistanis on sel aastal Talibaniga võideldes hukkunud enam kui 30 NATO sõdurit. Afganistanis seisavad ees presidendivalimised, mille mässulised on lubanud nurjata.\nViimased Eesti kaitseväelased tulid Afganistanist tagasi selle aasta mais.


Põhjamaade tuletöökaardi koolitus – kust ja mis hinnaga saab tuletöötunnistust (tulityökortti)? | NordenBladet.ee\nNordenBladet – Koolitusel arendatakse, uuendatakse ja värskendatakse tuletöödega tegelevate töötajate tuletööde alaseid oskusi. Tuletööde ohutuskursuse arvestatult sooritanud töötaja peab tähtsaks tuletööõnnetuste ennetamist, teab vastutust, tunneb tuletöid keskselt reguleerivat seadusandlust, määrusi ja eeskirju. Ta mõistab tuletööde eelneva planeerimise ja tuletööloa tähtsust ning oskab teha tuletöid ohutult.\nTuletöödega tegelevad töölised, laevaehitajad, elektrikud, keevitajad jt.\nTanel Liiker (Tallinnas, Tartus ja Pärnus)\nTavo Pikkmets (Vantaas) omab pikaajalist töö ja koolitaja kogemust tule- ja tööohutuse valdkonnas.\nTondi Koolituskeskus pakub erinevaid Soomes ja Põhjamaades tunnustatud tööhutuse koolitusi nii Eestis, Lätis kui ka Soomes. Tondi Koolituskeskuses pakutavad tööturvalisuskoolitused on sageli eelduseks Soome ettevõttesse tööle kandideerimisel.\nMilliseid tööohutuskoolitusi pakume?\nSoome tööohutus/ tööturvalisuskaart (roheline kaart)\nPõhjamaade tuletöökaart (sinine kaart)\nSoome teetöölise ohutukaart\nRootsi tellingupaigaldaja kaart\nSoome sotsiaal- ja tervishoiutöötaja tööohutuskaart\nSoome tööle seminar – Soome ehitusteenuste maksutamine ja osutamise reeglid\nMiks valida just Tondi Koolituskeskus?\nTasuta parkimine Tallinna kesklinnas (Pärnu maantee 142)\nPädevad ja hea huumorisoonega lektorid\nTilaajavastuu.fi ja Veronumero.fi ametlikud esindajad Baltimaades\nSuurimad koolitajad Eestis, koolitused toimuvad Eestis, Soomes ja Lätis (Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas, Vantaal ja Riias)\nKoolitusi viime läbi eesti, vene ja soome keeles\nVõimalik tellida koolitusi kliendile sobivasse kohta\nFirma nimi: Kustutaja OÜ\nAadress: Pärnu mnt 142 Tallinn 11317\nEestielektrikkeevitajakoolitaminekoolituskursus eesti keeleskursus Tartuskusrsus Tallinnaskust saada tulityökorttiKustutaja OÜlaevaehitajaNorraohutuskursusPõhjamaadPõhjamaade tuletöökaardi koolitusRootsiSkandinaaviaSoomeSoome Päästeala KeskorganisatsioonTaaniTanel LiikerTavo Pikkmettöö välismaaltulekahjutuleohutuse seadustulityökortti


Pähkel – turundus ja müük » müügitulemused\n20. märts -\nMillised on müügiesindaja tööülesanded?\nMüügiesindaja tööülesanded, valmistavad peavalu ilmselt igale juhile ja personalijuhile. Kust jookseb piir müügi ja turunduse vahel? Kust jookseb piir müügiesindaja ja müügijuhi kohustuste vahel? Vaatame ühte klassikalist lähenemist müügiesindaja tööülesannetele. Kõigi müügitegevuste kõrgeimaks eesmärgiks on saada kliendilt nõusolek sellise pakkumise tegemiseks, mis ka otsustamisfaasis aktsepteeritakse. Igapäevased müügitegevused võib jagada klassikalise müügimudeli järgi järgnevalt: 1) kliendibaasiga... Loe lähemalt »\n12. jaan -\nOstumüsteerium ehk pimeost ehk mystery shopping – räägime müügitulemuste suunamise ühest võimalikust viisist. Oled Sa mõelnud, et kliendi ja teenindaja kogemused ühest ja samast teenindusolukorrast võivad olla üsna erinevad? Teenindajale võib tunduda, et „oh, ma tegin head tööd ja klient lahkus rahulolevalt“, samal ajal, kui too tegelikult lahkub kerge pettumusega või ei kavatse enam jalgagi firmasse tõsta. Mida... Loe lähemalt »