Heart manööverdamine - Ennetamine 2022\n4 293 vaatamist kokku, 6 seisukohti täna\nNende hulka kuuluvad mitmesugused kahjustused enamusele koronaararteritest, vasaku vatsakese väljutusfunktsiooni kiire vähenemine alla 30%, mis on tingitud fokaalkaarararest, südame suutmatus kudede tarnimiseks vajaliku vere koguse pumpamiseks.\nSellisel operatsioonil on järgmised positiivsed küljed - müokardiaalse isheemiaga patsientide oodatava eluea pikenemine, müokardiinfarkti ohu vähenemine, elukvaliteedi paranemine, kehakaalu taluvuse suurenemine, nitroglütseriini kasutamise vajaduse vähenemine, mis patsientidel on sageli väga halvasti talutav. Umbes koronaararteri šunteerimise operatsioonist on lõviosa patsientidest reageerinud rohkem kui hästi, sest neid praktiliselt ei häiri rinnanäärmevähid, isegi märkimisväärse koormusega; nitroglütseriini pidev olemasolu taskus pole vaja; kaovad hirmud südameatakk ja surm, samuti teised psüühilised nüansid, mis on iseloomulikud stenokardiaga inimestele.\nCABG näidustused tuvastatakse mitte ainult kliiniliste tunnuste järgi (südamehaiguste esinemissagedus, kestus ja intensiivsus, müokardi infarkti esinemine või ägeda südameataktsiooni oht, vasaku vatsakese vähenenud kontraktiilsus vastavalt ehhokardiograafiale), aga ka koronaarangiograafia (CAG ) - invatiivne diagnoosimeetod, mille abil viiakse röntgenikiirgus aine koronaararterite luumenisse, mis kõige täpsemalt näitab arteri oklusiooni asukohta.\nMurdestatistika - operatsioonijärgne suremus on 1-5%. Riski tegurid hõlmavad enne operatsiooni operatsioonijärgset ravi (südamehaiguste vanus, südameinfarkt, müokardiisheemia piirkond, kahjustatud arterite arv, koronaararterite anatoomilised tunnused enne sekkumist) ja operatsioonijärgne periood (kasutatud šundi olemus ja kardiopulmonaarse möödaviigu aeg).\nIgal inimesel tekivad aeg-ajalt jalad väsimus, valu ja raskustunne. Eriti sageli seisavad naised sellist probleemi. Töö "jalgadel", lastega matkamine, ostmine, majapidamistööd - kogu päev on täis, pole aega istuda ja puhata....\nKuperoos on naha väikeste veresoonte patoloogia, mis väljendub keha teatud piirkondades "veenide" kujul. Tavaliselt avaldub näol ja jäsemetel....\nInimesed on pikka aega teada saanud astelpajuõli ravitavatest omadustest. Põletuste raviks, haavade paranemise kiirendamiseks, verejooksu peatamiseks kasutati astelpaju õli ja täna kasutatakse seda vedelikku kosmeetikas, günekoloogias ja paljude teiste haiguste ravis.\nHemorroidid meestel - see on levinud haigus, mis põhjustab palju probleeme ja vähendab oluliselt elukvaliteeti. Sellise haigusega silmitsi seisvad mehed, erinevalt naisest, arsti visiidist pidevalt edasi lükkama ja seega olukorda veelgi teravdama.


Eesti Ekspress avaldas hiljuti tõsielusaate “Minu imeline muutumine rääkimata lood – orjastavad lepingud, sügavad armid” artikli, mille raames rääkisid viis saates osalenud naist, et teleekraanil näidatakse vaid muinasjutu üht poolt.\nSaate formaat “Minu imeline muutumine” põhineb Ameerikast sisse ostetud sarja nimega “The Swan” (eesti keeles luik) ainetel. Saate eesmärgiks on näidata, kuidas nn “inetu pardipoeg muudetakse, mitmete iluoperatsioonide abil, imeilusaks luigeks.” Litsentsi alusel kuulub “The Swan” saate juurde inimeste probleemide eksponeerimine, imelised tulemused, rõõmupisarad, kallistamine, karmid lepingud, suured rahatrahvid jpm. Kõik selleks, et panna inimesi saadet vaatama ja teenima saate tegijatele raha. Mis iseenesest on täiesti normaalne.\nEt saates kõik kenasti kulgeks, valib kirurg saatesse efektseid ja nn “lollikindlaid variante.” Nii nagu Eesti saates, nii ka Ameerika saates ei saa osalejad sageli kõige kallimaid ja paremaid valikuid, sest sageli piisab ju ka efektist.\nClinica juht ja kirurg dr Peep Pree oli üks esimesi, kellele produktsioonitiim tegi ettepaneku sarjas “Minu imeline muutumine” kaasa lööma hakata. Dr Pree soovis seepeale teada, mis saab siis, kui kõik ei lähe operatsioonide ja patsientidega plaanipäraselt, nagu kirurgias mõnikord võib juhtuda? Saate produktsiooni tiim kinnitas, et võimalikud probleemid jäävad saatesisesteks ning avalikkuse ette ei jõua. Tegu on siiski saatega, mis peab teenima raha ja mis paneb inimesi saadet vaatama. Dr Pree eetikaga aga saate formaat kokku ei lähe ja ta ei soovinud saate tegemisel osaleda.\nDr Preel on mõneti hea meel, et ajakirjandus kajastab TV 3 saate “Minu imeline muutumine” seotud probleeme. Inimesed saavad teada, millised ohud kaasnevad saates osalemisega ja mõningal määral ka ilukirurgiaga. Teisalt on kahju saates osalejatest, kelle õiguseid on piiratud ebamõistlikult karmi lepinguga läbi usalduse kuritarvitamise. Samas tuleb nentida, et osalejad ise on selle tee valinud koos riskide ja kõige muu sinna juurde kuuluvaga, kirjutades karmile lepingule süvenemata alla. Dr Pee paneb südamele – nimesed, ärge kirjutage alla lepingutele, mille kõiki plusse ja miinuseid te ei ole süvitsi kaalunud!\n“Inimesed ärge kirjutage igale lepingule alla, ei maksa olla nii naiivne!”\nArtikli põhjal tundub ka, et saates ei anta opereeritavale täpseid selgitusi operatsioonide kohta. Patsiendile helistab saate manager, mitte arst. Dr Pree arvates on ainuvõimalik, et operatsiooniplaane tehakse pikalt ette patsiendi ja kirurgi koostöös. Clinica kliinikus kehtib kindel reegel, et ilukirurgi konsultatsioonil peab inimene põhjalikult kirurgiga kaasa mõtlema ja otsustama, et mida ta täpselt tahab enda juures muuta ja mida mitte. Ka peab kirurg konsultatsioonil selgitama, millised kõikvõimalikud riskid käivad operatsiooniga kaasas.\nDr Pree paneb lõpetuseks südamele: “tänapäeval on inimestel olemas kõik võimalused info saamiseks internetist, meediast jms. Näe vaeva ja uuri terviseameti kodulehelt täpselt järgi, millisel arstil on plastikakirurgi litsents ja millisel kliinikul on tegevusluba plastikakirurgia alal.”\nLoe Eesti Ekspressi artiklit siit tõsielusaate “Minu imeline muutumine” rääkimata lood – orjastavad lepingud, sügavad armid.\nKäesoleva postituse on avaldanud ka Eesti Ekspress Ilukirurg Pree: saade „Minu imeline muutumine“ ei klapi mu eetikaga.


Riigist ja kirikust eriolukorras – Koduteel\nNr 137 – 2 2020 Laiast maailmast Meeli Tankler\nTagasivaates on äärmiselt oluline olla Jumalale tänulik, et koroonakriisi puhkemisest alates on meie Eesti riik pannud konkreetselt tähele ka kirikuid ning kristlaskonna vajadusi.\nOlgem seejuures tänulikud ka konkreetsete ministrite eest meie valitsuse ridades, eriti rahvastikuministri Riina Solmani ja peaministri Jüri Ratase eest. Jumal õnnistagu neid.\nKohe eriolukorra kehtestamise järel kutsus rahvastikuminister Riina Solman 13. märtsil kokku Kirikute Nõukogu, et arutada ühiselt kirikutele kehtestatavaid juhiseid. Vastav pressiteade tõdes, et „kirikutel ja teistel usulistel ühendustel on suur roll meelerahu ja kindluse loomisel praegustel ärevatel aegadel. Seetõttu on eriti oluline, et kirikutesse tulevad inimesed hoolivad enda ja teiste tervisest ning hoiduvad rahvarohketest kogunemistest.“ Samal õhtul olid kirikujuhtidega kooskõlastatud juhised üleval Siseministeeriumi veebilehel ning EKN-i liikmeskirikute kogudustele laiali saadetud. Pühapäev, 15. märts 2020 jääb kirikulukku erilise pühapäevana, mil Eestimaa kirikutes füüsiliselt jumalateenistuseks ei kogunetud, kuigi juba mitmed kogudused pidasid oma esimese „veebijumalateenistuse“. Piirangute kõrval jumalateenistustele ja muudele kogunemistele anti aga ametlik luba, et „kirikud ja muud palve- ja pühakojad… võivad jääda isiklikeks külastusteks avatuks“.\nAlates 18. märtsist avati hooldekodude ja haiglate patsientide, nende lähedaste ning personali jaoks võimalus saada telefonitsi hingehoidlikku abi ja erijuhtudel ka isiklikult kaplaniga kohtuda. Üks koroonast tingitud kopsupõletiku tõttu kunstlikku koomasse viidud noor mees, kes aegamööda teadvusele ja ellu tagasi tuli, jagas oma kaplaniga kohtumise kogemust suure vaimustusega, kuigi ta polnud kristlane. Tema sõnul oli olukorras, kus kõik hooldajad ja arstid oma maskides ja kaitseülikondades üksnes kiirustades tulid ja läksid ja tegid oma tööd, tohutuks kontrastiks rahulik südamlik kaplan, kes võttis tema jaoks aega terve tunni, vestles temaga ning julgustas teda.\n19. märtsil saatis peaminister Jüri Ratas kirja EKN-i liikmeskirikutele ja kogudustele, väljendades oma erilist tänu toetuse ja eestpalvete eest: „Olen tänulik kõigi teie palvete ja eestpalvete eest, milles olete seni kõigi meie peale mõelnud ning palun, et ühineksite neis kõigi Eestimaa inimeste tervise pärast ka edaspidi.“\nRahvastikuminister Riina Solmani ettepanekul nõustus ERR alates 22. märtsist ETV2 kanalil edastama pühapäeviti „Püha päeva palvust“. Seda pooltundi sisustasid igal pühapäeval erinevad EKN-i kirikud (alates 29. märtsist oli ka venekeelne palvus nähtav, ETV+ kanalil).\nKui valitsus 27. aprillil 2020 avaldas ametliku kriisist väljumise strateegia, oli selles eraldi punktina välja toodud „Jumalateenistusliku elu, sakramentide ja ametitalituste lubamine pühakodades.“ Ühtlasi anti teada, et „kogudused saavad sotsiaalse mõjuga tegevuste jätkamiseks ja majanduslike raskuste leevendamiseks toetust“ summas 2 miljonit eurot ning selle jagamispõhimõtted kehtestatakse valitsuse üldmääruse alusel rahvastikuministri määrusega.\nSelle toetuse eest oleme taas suure tänu võlgu rahvastikuminister Riina Solmanile, kes selgitas (pressiteadet tsiteerides): „Paljud inimesed on harjunud raskustes just kirikutest abi otsima. Kirikud ja kogudused pakuvad vaatamata eriolukorrale hingetuge ja abi, jätkuvad hädavajalikud kombetalitused, töötavad ka supiköögid ning jagatakse riide- ning toiduannetusi. Samas on kirikutel tavapäraste sissetulekute saamise võimalused olulisel määral ära langenud. Seega on igati mõistetav, et sarnaselt teiste sektoritega toetab riik ka usulisi ühendusi. Riigipoolse toetusega saavad kogudused katta sotsiaalsete tegevustega seonduvaid kulusid, et tagada eriolukorras inimestele abi.“ Pressiteade selgitab veel, et sotsioloogiliste uuringute põhjal on inimeste murede lahendamisel eesliinil kirikud, kelle poole abi saamiseks pöördutakse.\nKoroonapiirangud senistele töövormidele ning suhtlusviisidele, mis kirikute tööd oluliselt mõjutavad, on nõudnud kiiret üleminekut uutele suhtluskanalitele ja abistamisvõimalustele. Paljudel suurematel kirikutel on üle Eesti koguduste võrgustikud, mis tagavad ülemaalise toimimise ja koordineeritud tegevuse ka regionaalsest aspektist. Veelkord ministrit tsiteerides: „Maakondades tegutsevatesse siseturvalisuse nõukogudesse on kaasatud vaimulikud, kohalikud kirikud ja kogudused, kes tegutsevad hingehoiu- ja sotsiaalvaldkonnas mitte ainult oma koguduse, vaid laiemalt kogukonna heaks. Hinnatud on hingehoiutöö kristlikes hoolekandeasutustes, turvakodudes, haiglates, kaplanaaditöö kinnipidamisasutustes, politseis, kaitseväes, koolides, haiglates ja hoolekandeasutustes, kriminaalpreventsioon ning mitmesugune rehabilitatsioonitöö, samuti õppetöö kristlikes haridusasutustes.“\nPressiteates 5. mail 2020, millega anti luba alates 10. maist taas avalikke jumalateenistusi pidada, avaldas rahvastikuminister Solman heameelt, et valitsus toetas tema ettepanekut leevendada piiranguid Eesti religioossele kogukonnale, öeldes: „Eriolukorra piirangute esimeste leevenduste hulka kuulub ka avalike jumalateenistuste lubamine. Pean seda praegust olukorda arvestades ülimalt asjakohaseks ning mul on hea meel, et riik arvestab usklike vajadustega.“ Ta lisas ka, et Eesti Kirikute Nõukogu ja konfessioonide juhid „on olnud valitsusele head koostööpartnerid ning seadusekuulekad piirangute järgijad. Kohe, kui eriolukord välja kuulutati, viisime koostöös kõigi konfessiooni juhtidega ööpäeva jooksul sisse muudatused, et vältida nakkuse levikut kirikute ja koguduste kaudu. Vaatamata eriolukorrale jätkati endiselt isikukaitsevahendeid kasutades hingehoiu ja teiste sotsiaalhoolekandetegevustega. Lisaks jätkusid kõik hädavajalikud kombetalitused, näiteks matusetalitused ja diakooniatööd.“\nmail toimunud valitsuse pressikonverentsil ütles peaminister Jüri Ratas: „Oleme jõudnud viiruse leevendusfaasi ja me oleme suutnud ikkagi tagada seda, et sellist suurt puhangut Eestis tänu Jumalale siiamaani toimunud ei ole.“\nÜlevaate kriisiaegsest riigi ja kiriku suhtlusest koostas Meeli Tankler\nJärgmine artikkel Järgmine EMK eriolukorra ajal\nEelmine artikkel Eelmine Oikumeenilistest suhetest kiriku algusaastatel\n20. sajandi alguses algas Ameerika Ühendriikide üleminek agraarühiskonnalt industriaalühiskonnale, mis tõi kaasa\n16. juunil toimus Laulasmaal Arvo Pärdi Keskuses Eesti Kirikute Nõukogu seminar teemal\nAjakirja Koduteel endise toimetaja Kärt Jänes-Kapp’i poeg Jürgen Jänes uurib Cambridge'i ülikoolis\n„Kristlik Kaitsja“ tahab jääda tuleval aastal endisele alusele, et külvata uskkondade seas\nCOVID-19 viirusest põhjustatud eriolukord Eestis, mis kehtis 12. märtsist 17. maini 2020,


Buduaari foorum - Need tüütud telefonimüüjad\nNeed tüütud telefonimüüjad\nPostitatud: 28-05-2013 11:50 Jälgi teemat\nMa olen vist sattunud tõsise ahistamise ohvriks :D. Eelmise nädala kolmapäeval, kui tööl olin, tuli kõne Tele2-st. Küsiti kas mul on aega rääkida, ütlesin, et ei ole, kuna olen tööl ja panin kõne ära. Peale seda helistasid nad mulle veel samal õhtul. Niisiis, helistasid nad mulle veel neljapäeval ja reedel, nädalavahetusel oli vaikus. Ja nüüd eile ja täna samamoodi mitu kõnet. Kusjuures peaaegu iga kord on erinev lauatelefoni number. Ühtegi korda ma telefoni vastu pole enam võtnud.\nHäirib mind kõige rohkem see, et nad helistavad kõige halvemal ajal. Mu vabal päeval kui ma magan, siis kui ma olen tööl või õhtuti kui olen autokoolis.\nOn olnud kogemusi nende müüjatega nii palju, et kunagi nad pommisid mu lauatelefoni. Kui ütlesin, et ei ole huvitatud nende pakkumistest, oli natuke aega vaikus ja hakkas jälle sama jama pihta.\nArusaamatuks jääb mulle see, et kust nad mu mobiilinumbri said? Mul on olnud see number juba väga kaua, umbes 4 aastat, aga varem pole sellist jama olnud.\nPostitatud: 28-05-2013 12:52\nKontaktikeskus on selline portaal, mis ostab sisse nimesid koos numbritega teistelt saitidelt. Kui kuskile firmasse kampaaniasse olete kasvõi korra oma numbri sisestanud, siis on kombes. Kõige mõttekam on võtta kõne vastu, ära kuulata ja konkreetne EI öelda.\nPostitatud: 28-05-2013 13:46\nKirjutan eelmisele kommentaarile ka ise alla.\nEi tasu arvata, et igast loosimisega "küsitlused" ja tarbijamängud sellepärast telefoni küsivad, et võimaliku võidu korral ühendust võtta.\nTeatud määral nn. numbriäri toimub ka, ent 95% juhtudest on inimene ise oma numbri kuskil ettevõtte, tema partneri või teise tooteharu juures avaldanud.\nJa on veel neid, kes kasutavad arvuti genereeritud numbrijadasid, lootuses et mõnega näkib.\nPostitatud: 28-05-2013 14:57\nIgasugu raamatute/ajakirjade pakkujatele olen öelnud, et mul polegi postkasti või siis ma ei saa sealt kirju kätte, kuna varastatakse ära.\nTele2 jne olen öelnud, et võtsin oma võrgus just telefoni ja 2 aastat tähtajaline leping.\nJa nüüd polegi pikka aega enam helistatud kuskilt thank god!\nPostitatud: 28-05-2013 19:49\nPostitatud: 28-05-2013 19:55\nKa mulle hakati tele2st eelmine nädal helistama, mingi kutt ja mitu päeva ei andnud alla, tüütused.\nPostitatud: 28-05-2013 19:57\nLihtsam on öelda, et mul pole raha, siiamaani on mul toiminud ja tükk aega pole ühtegi kõnet tulnud.\nPostitatud: 28-05-2013 20:03\nusun seda isegi, et helistatakse ja käijakse närvidele\nPostitatud: 28-05-2013 20:04\nMulle helistati hiljuti Elisast. Istusin just taksos, kui teiselpool toru uuriti, et kas mul on aega. Vastasin, et natuke on.\nNeiuke hakkas siis uurima, et kas ma olen huvitatud mobiilsest internetist. Vastasin, et ei ole - töö juures on arvuti käepärast ja kodus ka, nii et see lühike aeg, mis ma töölt koju sõidan, saan ka internetita hakkama. Seepeale hakkas ta mingit kodupaketti pakkuma, et internet + kaabeltelevisioon võiks ju ometi Elisast tellida. Vastasin, et mul on kodus Majanet ja see on kõige odavam. Seepeale hakkas ta minu aadressi uurima, et aga vaatame siis, kui kiire teil seal majas see nett on. Seepeale vastasin kurjema tooniga, et olen sellega rahul ega plaani mingeid pakette vahetada.\nSiis hakkas ta uurima, et mitu arvutit mul kodus on. Vastasin, et rohkem kui üks. Ta uuris muidugi, et mitu siis, 2,3 või 4. Teatasin siis talle numbri ja selle peale hakkas ta mulle pakkuma tahvelarvutit. Ütlesin, et ei vaja seda. Siis pakuti uut mobiiltelefoni, keeldusin samuti.\nLõpuks pakkus ikka mobiilset internetti, et äkki lähen suvel metsa või maale ja siis peaks ju ometi nett olema :D Kui vastasin, et kui hakkan maale sõitma, küll ma siis mõtlen. Seepeale ta muidugi soovis täpset kuupäeva teada saada, et millal ma siis maale sõidan, et enne seda mulle helistada :D Ühesõnaga jube tüütus!


Liisa Pakosta ajaveeb: Eesti rahva kestmisest\nRahvaloendus näitab, et rahva arvu kahanemine, nii sündide kahanemine kui ka väljaränne seab kahtluse alla meie põhiseaduse kõige peamise mõtte ehk eesti rahva püsimise.\nAsi pole vaesuses. Meil on ligi 700.000 mootorsõidukit ja alla 300.000 lapse. Võtame ainult sõiduautod – aastal 1980 oli Eestis 126.500 sõiduautot ja 22.204 sündi, mullu ehk 2011 oli 574.000 sõiduautot (ehk jämedalt viis korda rohkem) ja 14.679 sündi (ehk jämedalt 50% vähem).\nAsi pole suutmatuses. Ühte Tallinna agulisse nimega Kalamaja on Tallinna linn planeerinud uutesse korteritesse 4000 uut elanikku, iga korteri juurde ehitatakse isegi tasuta ühistranspordi ajastul välja täiendavalt ka vähemalt üks auto parkimiskoht. Suutlikkust kui palju. Auto pole meil kohustuslik, lastele oleme me pannud põhiseadusega kohustuse põhikooli haridus omandada. Ent mitte ühteainumastki uut põhikoolikohta (milliseid on puudu juba täna, 1. klassi Kalamaja põhikoolis on surutud juba 29 õpilast, ehkki seadus üle 24 ei luba) ega munitsipaallasteaiakohta (järjekorras kokku Tallinnas lasteaiaealisi lapsi oktoobri alguse seisuga 1700, neist osad eelmisest aastast) planeeritud pole. Ent asi pole suutmatuses.\nAsi pole pahatahtlikkuses. Riigi poolt isapuhkus taastub 2013, vanemapension tuleb samuti 1. jaanuarist, pered ei pea maksma kõrgkoolis õppemaksu järgmise aasta sügisest, lastetoetused hakkavad kasvama, põhikoole surutakse kodudele lähemale. Isegi Tallinn algatas uue lasteaedade programmi.\nAsi pole ühes või teises erakonnas. Kõik, kes on võimul olnud, on kärpinud laste arvelt. Sotsiaaldemokraatide ja Keskerakonna valitsus pealinnas, koalitsioonierakonnad riigis. Kõigil meil tuleb seda kahetseda, ükski erakond pole suutnud hoida järjepidevust laste osas.\nAsi pole rahas, vaid üldises turvatundes. Selle kärpimisega, nagu Andrei Hvostov riigikogu kõnepuldist täna rõhutas ja nagu kordas mitmeid kordi Ene-Margit Tiit, on võetud inimestelt turvatunnet. Esmasündide järsk langus 2008. aastast on piisavalt tõsine signaal. Asi on sügavamal kui sotside ja keskerakonna poolt vähendatud lasteaia pearahas või reformierakonna-IRL’i äravõetud ranitsatoetuses.\nAsi on õiglusevajaduses. Me räägime inimõigustest, täpsemalt sellest, kas laps on ühiskonna jaoks võrdväärne inimene. Et kui igale kodanikule on riigi poolt ette nähtud tulumaksuvaba piir, siis miks ligi 100.000 last polegi nende kodanike hulgas? Läheme siit edasi veel põhimõttelisemate õiglusküsimuse juurde. Kogu demokraatia ajalugu inimkonna ajaloos on liikumine suunas 1 inimene = 1 hääl valimistel. Kas see pole siis loogiline, et iga inimene tähendab ühte häält ühiskonnakorralduses? Absoluutselt iga inimene, iga kodanik. Ah et delegeerida ei tohtivat oma häält kellelegi? Muide, kõik riigikogu liikmed on siin saalis delegeeritud häältega, mitte ükski pole ainult oma isikliku häälega parlamendis. Täiskasvanud inimesed on delegeerinud aastateks edasi oma hääled ja miks nüüd arvata, et lapsed ei võiks delegeerida?\nEnt sõnadelt tegudele.\nIRL kinnitab vastavalt oma valimislubadustele, et:\nEsiteks. Perevalimiste osas (igale lapsele hääl, mille realiseerib valimistel tema vanem) liigume edasi Eesti põhiseaduse muutmise eelnõu ettevalmistamisega. Jah, me teeme eelnõu põhiseaduse muutmiseks. Kõik ettepanekud ja tähelepanekud ja ka kõik väga teravad küsimused on teretulnud. Tänane olgu tõsise parlamentaarse ja ühiskondliku debati alguseks.\nTeine lubadus on märksa keerulisem ja see puudutab juba olemasoleva reegli täitmist. Head kolleegid, alates 2001.aastast on olemas Riigikogus menetletavate eelnõude normitehnika eeskiri. Selles on mustvalgelt kirjas, et iga eelnõu seletuskiri peab mõjude osas algama selgitusega, kuidas mõjutab eelnõu või kas ei mõjuta üldse demograafilist olukorda. Tsiteerin: "Paragrahv 49. Seaduse eeldatava mõju kajastamine. Lõige (1) Seletuskirja osas "Seaduse mõju" selgitatakse seaduse vastuvõtmisest eeldatavasti tulenevaid:\n1) demograafilisi ja sotsiaalseid tagajärgi." Sealjuures on teadlased - nii demograafid, aga juba ka majandus- ja õigusteadlased rõhutanud pidevalt seadusloomes lapsi-noori arvestava analüüsi vajalikkust. Et olgu see ladina tähtedega iga kord seaduseelnõude ja määruste seletuskirjades kirjas, kuidas täpselt uus asi mõjutab juba olemasolevaid ja mitte veel sündinud lapsi.\nNo pole minu silmad seda eelnõudes läbivalt sellegipoolest näinud. Sellist analüüsi iga eelnõu juures. Lubame, et hakkame seda juba 2001. aastast olemasolevat kohustust edaspidi täitma. Algus pole ilmselt lihtne, aga harjutame, küll me hakkama saame. Võibolla on isegi töörühma tarvis, nüüd, täna, 11 aastat hiljem - et kuidas riigikogu eelnõudes oleks lisaks tõesti ka väga vajalikule keskkonnamõjude analüüsile ehk lillede liblikate pärast muretsemisele kohta ka liigikaaslaste jätkusuutlikkuse ülevaatamisel. Olgu iga eelnõu juures on must-valgelt kirjas, kas kavandatav uuendus või muudatus omab mõju, ja millist mõju, lastega peredele ja eesti demograafilisele olukorrale laiemalt, see tähendab ka inimeste elueale ja tervelt elatud aastatele. Ehk sellise analüüsiga muutub ehk ka näiteks alkoholiaktsiisi üle arutamine sisukamaks?\nRõhutan veelkord üle ka selle, et käesolevas debatis katsed vastandada kunstlikult eakaid ja lapsi-noori on nii sisult valed kui ka lihtsalt sobimatud. Eesmärgiks on ikkagi väga selgelt saavutada olukord, kus kõik ühiskonna nõrgemad pooled oleks valimistel esindatud ning sellest võidab kindlasti kogu ühiskonna abivajav osa. Heaks näiteks on siinkohal tõdemus, et pensionärid toetavad oma pisukesest pensionist vägagi heldelt oma lapsi ja lapselapsi ning lastele ja noortele emadele sobivad pargid ja pargipingid rõõmustavad ka väärikaid eakaid.\nNiisiis, tänase riiklikult tähtsa küsimuse kokkuvõtteks peaks sündima vähemalt kaks süsteemset uuendust, millest kumbki ei vaja sentigi riigieelarvest ega isegi mitte kohalike omavalitsuste eelarvetest. Ainult suhtumise muutust. Millest võidavad kõik, meie väärikad eakad, mistahes põhjustel, ent igal juhul igati auväärset lasteta pered ja lastega pered loomulikult ka.\nPosted by LIISA PAKOSTA at 12:26\nAnonüümne 11. oktoober 2012 15:25\n"aastal 1980 oli Eestis 126.500 sõiduautot ja 22.204 sündi"\nAga neist oli eesti rahvusest lapsi ainult 13531. Mitte-eesti lapsi oli 8673.


Kui ostame üksiku kaupluse fiskaalraamatukogu, sõltub see ost eriteenusest, mis vastutab meie raha eest hoolitsemise eest. Krakowis asuvad rahandusraamatukogud on koht, kus saab osta mis tahes maksuseadmeid, mis sobivad konkreetsele tööstusele. & nbsp; Sellise & nbsp; poe töötajad ja teenus & nbsp; on õigus muuta programmeeritud käibemaksu summat summale, kui asjakohased sätted, mille kohaselt tulevad maksumuudatused. Kassaaparaadi valdkonnas võib korrigeerida ka ainult volitatud teenus.\nKassasüsteem on lihtsalt tavaline varustus, mida saab kahjustada ja seetõttu peab igaüks, kes tegeleb äritegevusega või teenindab ja kellel on kassasüsteem, teadma kahjustatud kassa hoidmise eeskirju. Kahjustatud kassaaparaat peab olema teada, kui kergesti parandatakse, olenemata kahjustuse seisundist ja sellest, kuidas see kahju mõjutab kaupluse jätkuvat olemasolu. Võite näiteks elada nii, et printer on vigastatud, seega trükitakse arvele ainult osa tekstist. Kuid puudulik kviitung, mis oli peagi põhjus, miks maksuhaldur andis selle välja andnud äriühingule mandaadi!\nSeega, kui me näeme ainult kassaaparaadi kahjustusi, ei tohiks me seda ise parandada. Kahjustatud kassaaparaat tuleks kaupluse raamatust ajutiselt välja jätta ning sellel peaks olema teine aktiivne kassaaparaat ja selle puudumisel sulgema kauplus kuni seadme parandamiseni. Kuna kassaaparaadi katkestamine võib peatada kogu kaupluse töö, töötavad kassaaparaadid erakordselt hästi ja püüavad defektid korrapäraselt või lähemal võimalikul ajal kõrvaldada. Seepärast ei ole pärast kassasüsteemi protseduuri puuduste avastamist lubatud seda üksikult käsitsi parandada - palun helistage teenistusele ja võtke ühendust teenindusega või pöörduge sularaha otse teenindusruumi, loomulikult pärast seda, kui see on välja lülitatud ja tagatud. Peaksime sellised menetlused läbi viima nii kiiresti kui võimalik, et defekt saaks parandada ja et nad saaksid maksuregistrist tagasi võtta.


NRC Pop-Up: Treening linnatänavatel? See on võimalik! - Sport\nNRC Pop-Up: Treening linnatänavatel? See on võimalik!\nLisatud galerii. Järgmine treening juba homme!\nNRC varahommikune treening Rahvusooper Estonia eesFoto: Raido Liiksmann\nPuhkus läbi? Vajad Sa motivatsiooni trennilainele tagasi jõudmiseks? Augustikuu annab võimaluse taasavastada suviste välitreeningute võlu, nautida viimaseid päikeselisi varahommikuid ja sumedaid suveõhtuid, ühendada kasuliku lõbusaga. Järgmine tasuta ühistreeningud toimuvad Tallinnas neljapäeval 13. augustil kl 18:30 ja Viimsis pühapäeval, 16. augustil, kl 18.00.\nNRC Estonia Pop-Up välitreeningute sari alguse 5. augustil, kui kell 07:30 kui tehti start Rahvusooperi Estonia eest. Varavalges osales treeningul lausa 25 jooksusõpra, kes pidasid naeratusega vastu 55-minutit kestva jooksu-intervalltreeningu.\nTreeneriteks olid Nike+ Run Club´i Erik Jagor ja Kristiina Stõkova, kellest esimene viis läbi treeningu esimese osa, milleks oli lühem soojendusjooks, venitus- ning jooksuharjutused sirglõikudel. Ühtlasi pidas noormees osalejatele ka hea jooksutehnika ABC kiirloengu, kus tõi välja kõik olulised nüansid, millele jooksmise, eriti kiirenduste, ajal tähelepanu pöörata.\nTreeningu teises pooles sörkisid osalejad Vabaduse väljakule, kus juba Kristiina eestvedamisel tehti treppidel intervalli ning üldkehalisi harjutusi lihastoonuse tõstmiseks ja vastupidavuse arendamiseks. Osaleja Marten Lauri kommentaar: „25 inimesega Vabaduse väljakul trepijooksu teha - seda iga päev ei näe. Tasus tulla!“ reedab, et treeningjärgne emotsioon on hea ja kindlasti ei tasu väljakutset karta!\nNike looja Phil Knighti kirjutatud raamat „Jala jälg“ ilmus eestikeelsena 13.12.2016\nLõpetuseks sörgiti tagasi Estonia ette, kus tehti ka korralik venitus ja PULS Nutrition jagas osalejatele tööpäeva jätkamiseks vajaliku energia taastuseks valgu- ja energiabatoone.\nLisaks toimusid avanädalal treeningud ka neljapäeval, 6. augustil Nõmmel, kus Maarja Pütsepa juhendamisel võeti vastu väljakutse teha kiirendusi liivaluidetel ning laupäeval, 8. augustil, kui NRC tiim sõitis suvepealinna, et teha pärnakatele üks korralik Kahe Silla Jooksu soojendus.\nNRC Pop-Up sarja panustavad: Terve Eesti eest!, AS Jalajälg, Nike Esinduskauplused, PULS Nutrition, Kalevi Staadion, MyFitness AS, sYnlab Eesti labor, Vitamiin Well, NOBE Aloe Vera, Ajakiri SPORT, Ajakiri Jooksja, AS Balsnack, Musculus, Teaduskeskus AHHAA, Rakvere Linnus, Cinamon Tartu.\nNRC varahommikune treening\tFoto: Raido Liiksmann


Kanepi ei serveerinudki Prantsusmaa lahtiste avapäeva suurimat üllatust - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKanepi ei serveerinudki Prantsusmaa lahtiste avapäeva suurimat üllatust\n22. mai 2022, 22.20\nOns Jabeur. Foto: Martin Divisek/EPA/Scanpix\nEesti teine reket Kaia Kanepi (WTA 46.) alistas Prantsusmaa lahtiste tennisemeistrivõistluste avapäeval maailma kümnenda reketi Garbine Muguruza. Tegemist polnud siiski avaringi suurima üllatusega, sest kuuenda asetusega Ons Jabeur kaotas 6:3, 6:7 (4), 5:7 Magda Linette'ile (WTA 52.).\nTuneeslanna saabus Pariisi tugevas vormis ning teda peeti üheks tiitlisoosikuks, sest oli kolmel eelmisel saviliivaväljakute turniiril jõudnud finaali. 27-aastane Jabeur oli võitnud eelmistel nädalatel 17 matši ning temast sai esimene Aafrika maailmajaost pärit tennisist, kes võitnud Madridi WTA 1000 turniiri.\nAnett Kontaveidi hea sõbranna on mängija, kes on tuntud selle poolest, et suudab hästi mängida pinge all, kuid kaotas sellest hoolimata kaks ja pool tundi kestnud matši Linette'ile.\nNäiteks BBC kirjutas, et ka Muguruza kaotas Kanepile ning tõi esile, et eestlanna on kõigile alati ohtlik vastane. Järgmisena läheb Linette vastamisi kas britt Harriet Darti või itaallanna Martina Trevisaniga.


Türgi kriisi mõju Venemaa aktsiaturule lahtumas, turg tõusis - Äripäev\nTürgi kriisi mõju Venemaa aktsiaturule lahtumas, turg tõusis\n23. veebruar 2001, 10:11\nPeeter Koppel 23. veebruar 2001, 10:11\nVenemaa aktsiaturg läks eile pärast kahte järjestikust languspäeva Türgi arenguid järgides tõusule. RTS indeks kerkis suhteliselt tugeva 30,2 mln dollarilise käibe juures 3,97 protsenti ja sulgus 168,83 punkti tasemel.\nMaaklerite hinnangul viis üleeilne järsk langus turu piisavalt madalale, see sundis institutsionaalseid investoreid müügi lõpetama ning spekulante asuma taas positsioone sisse võtma. Türgi kriisi ei saa maaklerite arvates praegu pidada süsteemseks nagu 1997. aasta Aasia kriisi ning seega on Türgi mõjud tõenäoliselt ajutised.\nOsaliselt oli ülespoole suunatud korrektsioon tingitud ka lühikeste positsioonide katmisest ning tõusu jätkusuutlikkus selgub lähiajal. Eeldatavasti liigub turg tagasi olukorda, kus liikumissuuna määravad eelkõige USA aktsiaturgudel toimuvad liikumised.


Tumedavärviline nõgeseliblikate põlvkond ja miks nad nii välja näevad? | Looduskalender.ee\nPostitas Looduskalender - P, 12.07.2020 - 14.14\nNõgeseliblikas ( www.loodusemees.ee )\nNõgeseliblikate kevadise ja suvise põlvkondade tiibade värvid ja tiivakiri ongi täiesti erinevad - seda nimetavad teadlased seda sesoonseks dimorfismiks. Varasemalt arvatigi, et kõnealused ongi erinevad liblikaliigid.\nSageli võime märgata, et päevaliblikate emas- ja isasliblikad pole sugugi sarnased, aga seda nimetatakse hoopis sooliseks dimorfismiks. Sellest meil täna juttu ei tule lihtsalt meeldetuletuseks.\nMillest on nõgeseliblikate sesoonne dimorfism tingitud?\nLiblika tiivavärv oleneb rööviku kasvueas hoopis päeva pikkusest. Tumedatiivaliste nõgeseliblikate suvise põlvkonna munetud munadest arenevad röövikud augustis-septembris ja vastu sügist päeva pikkus jääb oluliselt lühemaks, seejärel röövikud nukkuvad ning viibivad kogu talve diapausis.\nTuleva aasta kevadel märkamegi oranshe nõgeseliblikate valmikuid maikuus lendlemas ja nende munetud munadest arenevad röövikud juunis-juulis ning sel ajal meil pimedat aega peaaegu polegi. Nii arenevadki pika päeva tingimustes nõgeseliblikate tumeda tiivakirjaga valmikud.\nTumadatiivalisi, suvise põlvkonna nõgeseliblikaid võime kohata metsateedel ja -lagendikel, aga ka vahelduval põllumaastikul. Meile levisid nõgeseliblikad ida poolt umbes sajandi eest ja nende arvukus on tõusuteel.\nSuvise põlvkonna valmikute tiibade siruulatus jääb kolme ja nelja sentimeetri vahele. Tiibade ülaküljed on mustad, valge ristvööt läbib tiibu umbes keskkohalt. Tagatiival pideva, eestiival katkendlikult või astmetena, lisaks veidi pisikesi valgeid täppe. Tiivanarmad musta valge kirjud.\nHea on teada, et mõlema põlvkonna emas- ja isasliblikad on üksteisele sarnased.\nVõrdle mõlema põlvkonna nõgeseliblikate tiibade alakülgi Arne fotodelt.\nValmikute lennuaeg kestab suviselt tumedatiivalistel valmikutel kuni poole augustini.\nMusti ja „karvaseid“ liblikaröövikuid võime märgata augustis kõrvenõgesel, kus röövikud mõned päevad teistega koos veedavad, et asuda seejärel omale talvituspaika otsima.


Lõpukleidid, mida saab kanda ka peale tähtsat sündmust!\nKoolilõpupeod ja aktused ei ole enam kaugel. Meie juurest leiad šikid kleidid ja stiilsed aksessuaarid, millega kooliajale moodne punkt panna. Kõiki komplekte sobib ideaalselt ka teistelgi suvistel sündmustel kanda. Olgu selleks siis kohvikuskäik, piknik või kontsert. Ole unikaalne, kõiki kleite on ainult 1-2 eksemplari.\nTutvu valikuga e-poes\nRoosa ja sinine- õrn ja armas kooslus.\nSinine, valge ja suvi on kui kokku loodud. Julge erineda ja kanna kleidi asemel hoopis šikke viigipükse.\nSirelililla ja valge on sulnis kooslus, mis muudab su õrnalt naiselikuks ja tagasihoidlikult väljapeetuks.\nKandes valge kleidiga bohostiilis massiivseid kõrvarõngaid, annad kleidile aga hoopis uue ilme ja stiili.\nPunane ja must- ajatu ning alati toimiv kooslus.\nAbstraktne sigrimigrimuster on moes hoolimata hooajast. Suvisel ajal on kleidi trumbiks lipsuke, mis lisab modernsele stiilile killuke klassikat.\nErksad neoontoonid ja lavendlililla kooslus mõjub kui sõõm värsket lillelõhna. Ära karda kanda erinevaid toone, sest just värvid äratavad suve ellu.\nHurmavalt siidine öösinine maksikleit on lõpupidude täht. Kleit sobib ideaalselt näiteks madala ketsiga kandes ka piknikule minekuks. Kombineeri erinevate aksessuaaridega ning mugavda vastavalt sündmusele.\nMusta armastajad, siin on midagi teile.\nMust ja valge on alati stiilne, alati õige valik.\nOotame Sind meie Uus-Tatari 16 poodi. Pakume personaalset nõustamist ja leiame just Sulle sobiva kleidi ja aksessuaarid. Oleme avatud K, N, R kell 12.00-18.00. Kui soovid meid külastada muul ajal, siis kirjuta info@blackbird.ee või helista julgelt 5100898. Tutvu valikuga e-poes\n© 2020 by Blackbird Outlet, Estonia