Kõrgharidus täna ja tulevikus: inimeselt inimesele | Linnaleht\nKõrgharidus täna ja tulevikus: inimeselt inimesele (1)\nTiit Land, Tallinna ülikooli rektor, 11. september 2014, 16:16\nTallinna ülikooli rektor Tiit Land kutsub tudengeid eelistama tegelikku suhtlust virtuaalseltskondades uitamisele. Piret Räni\nElame avatud, vastuolulises ja kiiresti muutuvas ajas ning ka ülikoolid peavad üha mitmekesisema maailmaga toimetuleku õpetamiseks pidevalt juurde õppima. Tallinna ülikooli rektor professor Tiit Land tutvustab ülikooli arendamise eesmärke.\nÜlikool – see on inimesed; ühiskonnas targa eluviisi kujundajaks ja muutuste algatajaks teevad ülikooli ta liikmed. Peame olema valmis õppima rakendama pidevalt teisenevaid tehnoloogiaid, suhtlusvorme, enesetehnikaid ja tervishoiu viise. Avatud maailmas peame oskama toime tulla erinevate keelte ja kultuuridega.\nSügisel alustas Tallinna ülikoolis esmakordselt õpinguid ligi 2700 üliõpilast. Nendest üle 1800 on bakalaureuseõppe esmakursuslased ning ligi 900 tudengit jätkab haridusteed tõelise akadeemilise hariduse omandamise suunas, alustades õpinguid magistrantuuris. Aastaga on suurenenud just magistriõpinguid alustavate tudengite osakaal, mis teeb mulle mõistagi head meelt. Samal ajal oli Tallinna ülikool sisseastujate suhtes tänavu nõudlikum, sest tõstis vastuvõtu lävendit 5 palli võrra. Ka see teeb mulle head meelt, kuna kõrgem lävend annab eelduse õppekvaliteedi tõusuks, mida riik ja partnerid meilt ootavad. Veel teeb mulle head meelt, et kraadiõppes alustab õpinguid ligi 230 välistudengit. Nendele lisandub 250 uut vahetustudengit. Me oleme rahvusvaheline ülikool.\nTarkusepäeval, 1. septembril andsin esmakursuslastele kaasa kolm soovitust.\nEsimene soovitus oli mõistagi õppida. Õppimine tähendab ennekõike aktiivset osalemist õppetöös ning mitte ainult eksami sooritamist. Meil tegutsev üliõpilaste televisioon tudeng.tv küsis minult, kas ma tean, kes on fantoomtudeng. Jah, ikka tean. Ka minu loengus on olnud fantoomtudengeid. Fantoomtudeng on nagu olemas ja nagu ei ole ka. Ta istub küll loengus, kuid tegelikkuses suhtleb sotsiaalvõrgustikus. Ta tegeleb enesepettusega, sest usub, et loenguruumis viibimine tagab eksamil parema tulemuse.\nTeiseks soovitasin mitte tegelda enesepettusega, olla nõudlik enda ja õppejõudude suhtes. Juba algusest peale tasub seada siht jätkata haridusteed magistriõppes. Aktiivne tuleks olla ka väljaspool loenguruume ja virtuaalset sotsiaalvõrgustikku. Ülikooli seinte vahel loodud reaalsed suhted kestavad kaua ja võivad määrata saatuse aastaid hiljem.\nViimane, kuid mitte vähem tähtis soovitus oli – olla rahvusvaheline tudeng. Semester või kaks vahetusüliõpilasena mõnes välisülikoolis õppimine on kättesaadav, reaalne igale õppurile. Meie ülikoolil on enam kui poolsada partnerülikooli üle maailma, vahetusüliõpilasena on võimalik õppida enam kui 600 Euroopa ülikoolis.\nTarkus tähendab lisaks oma eriala teadmistele üldpädevusi, kriitilist mõtlemist ja julgust oma arvamust välja öelda. Samuti eetilist ja moraalset mõõdet ning sallivust. Üksteist toetades ja koostööd tehes saame areneda ülikoolina ja kasutada paremini kogu oma potentsiaali.\nÕppeaasta algas, ka Tallinna ülikoolil on aeg mõelda, kuhu liigume edasi. Soovime seda teha avatult – rääkida läbi ülikooli liikmetega, võtta kuulda ettepanekuid ja luua uue teekaardi. Neli märksõna, mis meie arengusuundi iseloomustavad, on fokusseerimine ehk tegevustele parema fookuse seadmine, interdistsiplinaarsus ehk tegutsemine koos ja piirideüleselt, rahvusvahelistumine kui kõikide meie tegevuste loomulik osa ning kvaliteet õppe- ja teadustöös.\nJust neljapäeval pidasimegi nende suundade elluviimiseks nõu konverentsil „Tallinna ülikool 2020 – targa eluviisi eestvedaja”. Praegu teeme sellest alles kokkuvõtteid, aga kindlasti on meie ülikoolil palju pakkuda väikeriigi Eesti ja meie igaühe elu targaks edasiviimiseks. Kui suudame oma visioonid ellu viia, siis aastaks 2020 on Tallinna ülikoolil veel selgem kuvand ja veel rahvusvahelisem keskkond, kus kõik tunnevad end rahvusvahelise kogukonna osana.\nPeeter 11. september 2014, 19:55\nFraasi "inimeselt inimesele" on juba ammugi kasutatud ühe teenindusturunduse raamatu pealkirjana. Pole kena rektori tasemel inimesel tegeleda plagiaatsusega. Aga noh, see on ju Tallinna Ülikool.


Tõnu Mertsina: miks meie majandus kiduralt kasvab? - Arvamus\n25. jaanuar 2016 18:10\nSwedbanki peaökonomist Tõnu Mertsina. | FOTO: Scanpix\nMullu aeglustus Eesti majanduskasv, kuid vundament olukorra parandamiseks on meil siiski täiesti olemas, kirjutab Swedbanki peaökonomist Tõnu Mertsina.\nVäikese ja avatud riigina sõltub Eesti majanduse käekäik sellest, mis toimub maailmamajanduses. Meie peamine eksportiv majandusharu, töötlev tööstus, veab kaupu välja 70 protsenti oma kogukäibest. Välisnõudlus ja koos sellega meie eksport mullu vähenes. Kuigi Euroopas majandus tasapisi paranes ning ka Eesti ettevõtted suurendasid paljudesse riikidesse oma eksporti, oli valdava osa ekspordi languse taga Venemaa turg.\nKui eraldada meie koguekspordist elektroonika, elekter, mustmetallid, keemia- ja põlevkiviõlitooted, piimatooted ja joogid (ehk ligikaudu veerand kaupade ekspordist), oleks meie eksport mullu kasvanud ja andnud ka tugevama panuse majanduskasvu. Nimetatud kaupade languse põhjuseks ei ole aga meie ekspordi halvenenud konkurentsivõime, vaid nafta madalad hinnad, Venemaa sanktsioonid ja vähenenud nõudlus, elektroonikatoodete juures ühe ettevõtte tootmisotsused ja konkurentsiteemad maailmaturul ning elektritoodangu vähenemine impordi suurenemise tõttu. Lisaks nõrgale nõudlusele vähendas ettevõtete käibeid hindade langus.\nVastupidiselt ettevõtetele on tarbijatel läinud hästi. Eesti inimesed on muutunud märgatavalt rikkamaks: nende netofinantsvarad (ehk palga ja väärtpaberite ning laenukohustuste vahe) on inflatsiooniga kohandatuna kasvanud üle kahe korra. Palgad kasvavad kiiresti ja tarbimine on tugev, mis mõistagi on kasulik sisenõudlusele suunatud tegevusaladele. Paraku ei ole selline kahestunud majandus pikalt jätkusuutlik.\nVähenenud käive ja ebakindlus välisnõudluse paranemise suhtes pidurdavad omakorda ettevõtetel investeerimist, samal ajal kui kõrged tööjõukulud teevad töötajate palkamise üha raskemaks. Eestis on küll kõrged tööjõumaksud, kuid kõrgele tõusnud tööjõukulude taga on ka liiga kiire palgakasv. Selle põhjuseks on tööjõu nappus ning madal tööpuudus. Mullu avaldatud rahvusvahelise maksukonkurentsi indeksi järgi oli Eesti maksusüsteem OECD riikidest kõige konkurentsivõimelisem.\nMeie tugevusteks peetakse eelkõige ettevõtete tulumaksuvabastust jaotamata kasumilt ja ühtlast tulumaksumäära. Samas ei ole viimasel ajal ettevõtete tulumaksuvabastusel piisavat mõju olnud, kuna ettevõtete investeerimishuvi on vähenenud. Sellest ei saa otsest kasu ka alustavad ettevõtted ja need, kes kasumit (veel) ei teeni, samas kui kõrged tööjõumaksud suurendavad tööjõukulusid.\nKuigi meie ettevõtete investeeringute tase SKPs on veel ELi mõistes kõrge, on see langenud juba viimase 20 aasta madalaimale tasemele (jättes arvestusest välja 2009. aasta majanduslanguse). Kui siia juurde lisada vähenev tööjõud, saame tulemuseks majanduse aeglasema kasvuvõime.\nSamas tuleb arvestada, et Eesti majandus on viimase viie aasta jooksul kasvanud Euroopa kiireimate hulgas. Ühe aasta majanduskasvu aeglustumise põhjal ei saa teha veel järeldusi, justkui oleksime midagi kardinaalselt valesti teinud. Majanduskasvu aeglustumine on loomulik konvergentsis kõrgema tulutasemega riikidega.\nWorld Economic Forumi maailma konkurentsivõime indeksi järgi oli Eesti konkurentsivõimelt mullu maailmas 30. kohal. Oleme tublisti kõrgemal kohal kui Leedu ja Läti ning ka näiteks Poola, Itaalia ja Hispaania. Swedbanki arvutatud Läänemere maade konkurentsivõime indeksi järgi on Eesti ärikeskkond paranenud juba kolm aastat järjest. Lähiregiooni keskmisega võrreldes on meil tugevam finantssektor, paremad tingimused väliskaubanduseks, hea valitsemistava ja innovatsioonikliima.\nEestisse tehtud välisinvesteeringute osakaal meie majanduses on olnud ja on ka veel praegu ELi kõrgeimate hulgas, sealhulgas oluliselt kõrgem kui Lätis ja Leedus. See annab tunnistust usaldusest ja huvist Eestisse investeerimise suhtes ning seda kinnitavad omakorda ka lõunanaabritega võrreldes Eesti kõrgemad riigireitingud.\nKui rääkida majandusest, siis peaks riigi ülesanne olema majandustegevuseks parimate tingimuste ning sellise majandusmudeli tekkimisele kaasaaitamine, mis oleks ka ajas võimalikult püsiv. Me teame, et tehnoloogia kiire arengu tõttu on paarikümne aasta pärast kadunud üsna palju praegusi ameteid ja asendunud täiesti uutega.\nKuid valida kindlaid tegevusalasid, mida eelisarendama hakata, ei ole minu arust mõistlik. Tuleviku kasvuvaldkonnad arenevad välja ühest küljest maailmas asetleidvate arenguprotsesside ja Eesti kasvueeliste, teiselt poolt aga ettevõtete endi otsingute, sealhulgas nende õnnestumiste ja ebaõnnestumiste tulemusel.


"President Ilves: Eesti president ei ole rahva isa", Delfi, 21. november 2011\nPresident Toomas Hendrik Ilves tunnistab oma värskes kõnedekogumikus, et on üritanud teadlikult viia Eesti riigipea avalikku rollijoonist vastavusse põhiseaduses ette nähtud volitustele.\n"Presidendiamet pole kuulunud kindlasti nende unistuste või tööde hulka, mille poole oleksin sihikindlalt ja energiat säästmata pürginud," lausus Ilves raamatu "Suurem Eesti" saatesõnas. "Selgelt välja näidatud ja öeldud kire puudumist on mulle ka ette heidetud, ja koos sellega järeldatud, justkui teeksin seda tööd vastumeelselt või puuduliku pühendumisega."\n"Küll aga vastab tõele, et olen 9. oktoobril 2006 antud presidendivande järel üritanud teadlikult viia Eesti riigipea avalikku rollijoonist vastavusse nende volituste ja võimupiiridega, mille meile väga hea põhiseaduse kirjutanud riigimehed ja -naised presidendile ette nägid," kinnitab president, et on püüdnud teha kõik endast oleneva, et rahvas harjuks riigipeale põhiseaduses ette nähtud rolliga.\nIlvese sõnul ei ole Eesti president rahva isa, kantslist marutsev koolipapa ega kõrge kuninglik olend, kelle saabumise puhul tuleks võtta valvelseisang, puhuda fanfaare ja rullida lahti punane vaip.\nPresident tunnistas ka, et veendus üsna pea pärast ametisse astumist, et avalikkuse ees välja öeldud või avaldatud sõnad kaaluvad varasemast palju rohkem. "Seda ka juhul, kui öeldut oli päris raske iseloomustada sõnaga "terav" või "otsekohene". Ühtäkki ei tundunudki mulle enam üle tähtsustatama kellegi varasem tõdemus, et presidendi suu läbi kõneleb Eesti riik. Nagu iga kirjutaja ja kõneleja teab või vähemalt aimab, kahandab kellegi teise, olgu isiku või suurema inimkoosluse nimel kõnelemine oluliselt sõna- ja mõttevabadust Nii tulevad otseütlemiste asemele kujundid ja mõistaandmised, terav kriitika või etteheide leiab koha ridade vahel."\n"Teisalt soovisin ja soovin jätkuvalt näidata teistsugust stiili, arutleda ning rääkida asjast, mitte alandada või solvata inimest, kellel võib olla on teistsugune arvamus. Loodan, et kui president näitab oma suhtumisega eeskuju ega "pane ära", siis kosutab see Eesti poliitilise väitluse kultuuri ning teiste arvel edvistamisest saab aja jooksul informeeritud osapoolte diskussioon," lausus president Ilves.


Fr.C55: Uudiseid Eestist – MEREBLOG\nSaturday, July 8, 2006 Saturday, July 8, 2006 Mairold Fr.Chopin, Seamen's stories\n08. juuli, 1996, kell 2311, esmaspäev\nMõni uudis Eestist ja maailmast meieni ikka jõuab. Kuulukse, et Boris Jeltsin võitnud napilt vene presidendivalimised. Ja on kuulda ka Regina Balticast, mis Tallinna ja Stockholmi vahet sõitma hakkab. Satelliidi kaudu tulid uudised trükituna. Seal on kirjas, et Eesti senise ajaloo suurim reisilaev. Muud siin põnevat pole. BMRT Lahemaa tuli kütust võtma, aga tööd ja kala ei kuskil…\n2 thoughts to “Fr.C55: Uudiseid Eestist”\nSunday, July 9, 2006 at 00:31\nSunday, July 16, 2006 at 00:32\nRegina Baltica.. meie vana ja armas kulunud laevuke… oli kunagi kõige suurem :)


Humanitaar- ja sotsiaalteadused doktorantuur Inglismaa - Humanitaar- ja sotsiaalteadused PhD 2017\nLiitu tasuta Humanitaar- ja sotsiaalteadused doktorantuur Inglismaa - leia kogu info ülikoolide kohta Inglismaa ja Humanitaar- ja sotsiaalteadused õpingute kohta!\nHumanitaar- ja sotsiaalteadused doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta Inglismaa PhD on lühend filosoofiadoktor. See aste on kraadiõppe programmi esitatud kõrgel tasemel õpilane teadlane, kes on teinud sügaval teadustöö konkreetses valdkonnas või teemal.PhD Kunst, humanitaar- ja ühiskonnateadused keskendub inimeste mõtteid ja kultuuri. On kõrgemat haridustaset, sageli keskendub õpilase õpetaja suhetes, täiustatud uurimismeetodid ja kõrgema astme kursused.Suurbritannia Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, üldtuntud kui Suurbritannia ja Inglismaa, on suveräänne riik asub off looderannikul mandri-Euroopas.Kaks kõige kuulsam (ja vanim) ülikoolid Oxford ja Cambridge (sageli nimetatakse Oxbridge paljud britid) Inglismaa on ka mitmeid teisi maailmatasemel institutsioonide, sealhulgas mitu Londonis (eriti Imperial College, London School of Economics, University College London ja King 's College London, kõik on osa London University)Inglismaa on suurim neljast "kodus rahvad ", mis moodustavad Suurbritannia. See on ka kõige suurema rahvaarvuga neljast peaaegu 52 miljoni elanikuga (umbes 84% kogu elanikkonnast, UK).Parimad võimalused Inglismaa õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Humanitaar- ja sotsiaalteadused doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!\nProfessor Jeff Opland BA, BSc, MA,...\nLink to and share "Humanitaar- ja sotsiaalteadused doktorantuur Inglismaa - Humanitaar- ja sotsiaalteadused PhD 2017"


baka.ee foorum / Vaata teemat - Ummi vs raidomees 1 - "Kandilised mehikesed"\nUmmi vs raidomees 1 - "Kandilised mehikesed"\nPostitatud: Reede Sept 26, 2008 19:13 Teema: Ummi vs raidomees 1 - "Kandilised mehikesed"\nMeil raidomehega tuli selline lahe idee, et võiks hakata juttu kirjutama. Teile. Et asi oleks huvitav ja/või et see poleks meie kõigi poolt vihatud omalooming, siis kirjutame sama juttu ilma teise autoriga suuremat arutamata, vaheldumisi. Oodata on intriige, sissetoodud tegelaste kohest tapmist, hiiglaste riiki põhjas ja palju muud!\nKuna mul oli esimesena igav, siis ma tegin teema.\nJÄRGNEB TEKST, MIDA SOOVITAN SOOJALT LUGEDA, SEST SEE SISALDAB SÜGAVAID MÕTTEID ELU OLEMUSE ÜLE.\nKarl oli voodi all. Voodi all oli pime. Tegelikult oli voodi peal ka pime, aga seda Karl ei teadnud. Teda ei huvitanudki see, sest tema oli voodi all. Tema all oli hoopis külm kivipõrand. Õhk oli ka külm, sest aken oli lahti. Vist. Voodi all oli lisaks Karlile veel Juhan. Juhan oli paigal ja ei teinud ainsatki häält. Juhan oli alati vaikne olnud. Rääkis ta õige vähe. Alati käis Juhan ringi, tõsine nägu peas. Seekord ta siiski ringi ei käinud, vaid oli voodi all.\nKarl nügis Juhanit. Ta tahtis teada, et ei ole üksi selles julmas maailmas. Selles julmas voodialuses maailmas. Juhan oli märg. Juhan oli ka punane, aga seda Karl ei teadnud, sest voodi all oli pime. Tegelikult oli Juhan üldse surnud. Karl jättis nügimise, sügas nina ja proovis magama jääda.\nKarl oli ärkvel. Voodi all ei olnud enam pime. Seda Karl ei teadnud, sest ta oli voodi peal. Voodi peal polnud ka enam pime. Aken oli nüüd kinni. Karl oli käed ja näo puhtaks pesnud ja Juhani keldrisse viinud. Ta vaatas tuimalt lage ja mõtles omi mõtteid. Laes oli kärbes.\n„Kärbes!“ hüüdis Karl. Kärbes oli laes edasi, tegemata välja mehe hõikest. Karl proovis veel paar korda, aga kärbes ei liigutanud. Karl hakkas jälle oma mõtteid mõtlema. Miks oli Juhan surnud? Miks oli Juhan Karli voodi all? Miks oli Karl Karli voodi all? Miks oli aken lahti? Miks oli voodi all pime? Muidugi, ta teadis, et akna oli ta ise lahti jätnud, öösel ei paista tuppa päikest ja ta oli voodi alla pugenud hirmust. Juhani kohta ta ei teadnud. Võibolla tegid seda Nemad.\nPostitatud: Reede Sept 26, 2008 19:54 Teema:\nKust nimed Karl ja Juhan.. väga tahaks teada ?\nPostitatud: Reede Sept 26, 2008 20:01 Teema:\nSee on nii diip, et kui sa juba pihta ei saanud, siis on mõttetu seda seletada.\nPostitatud: Reede Sept 26, 2008 20:05 Teema:\nJa samal ajal ühes hiiglaste riigis põhjas elasid hiiglased. Selle loo maailm on suurem kui meie planeet Maa, nii et hiiglased on maa suhtes võrdelised inimestega ja inimesed on hiiglaste varvaste suurused. See hiiglaste riik oli sõdalaste riik, seal oskasid kõik sõdida.\nÜhel ilusal päeval, kuigi seal midagi ilusat ei olnud, sest nad elavad põhjas ja seal on lumi maas ja on külm, sai üks hiiglaste silmapaistvaim sõdalane, Bob, kuningas Slepnirilt ühe tähtsa käsu.\nKäsk oli väga Bobile väga õõvastav.\nSelleks peame me vaatama tagasi Bobi minevikku...\nVrushuum~~~(minevikku rännaku hääl)\nBob sündis ühes teises hiiglaste riigis, rahulikus riigis, rahulikku perre, ta isa oli paks ja kiilakas, aga töökas ja armastas oma pere väga ja tal oli uhke habe, näitamaks ta väge, sest karvad näitavad inimese jõudu ja seega häbenes ta oma kiilakat pead. Bobi ema oli ilus hiiglasenaine, aga tegelikult on kõik hiiglased paksud, nii et ema oli ka paks. Bob oli ka paks...\nKõigest sellest hoolimata olid nad väga õnnelikud.\nAga nende peres oli üks liige, kes sinna päris täpselt ei sobinud. Selleks oli üks noor hiiglasetüdruk, ta oli sama vana kui Bob ja ta oli ilus, aga tal olid vuntsid. See on normaalne, vahel tuleb lihtsalt ette hormonaalseid häireid.\nSelle tüdruku nimi oli Peep. Ta vanemad olid ta maha jätnud, sest tal olid vuntsid kohe peale sündi ja mõned hiiglased on väga usklikud ja nende arust ei tohiks tüdukutel vuntse olla. Muidugi võisid nad ka lihtsalt karta, et laps on väärakas, sest osade hiiglaste seas oli levinud verepilastus ja halvimat kartes, hülgasid nad lapse. Mis tegelikult juhtus ei teadnud keegi ja kedagi tegelikult ka ei huvitanud see.\nPeep ja Bob olid suured sõbrad. Nad tegid palju asju koos, neile mõlemale meeldis asju ehitada. Neil oli oma töökoda, mille nimi oli Peebop. Neil oli kohutavalt lõbus läbi kogu lapsepõlve, aga kui nad jõudsid teismeikka, tekkisid neil kirjeldamatud tunded ja nad ei osanud enam üksteisega läbi käia ja nad lihtsalt töötasid enamasti vaikuses ja punastades oma töökojas. Bob oli viimased 2 aastat ehitanud üht suurt ja kõverat masinat, aga ta ei katkestanud oma tööd, kuigi see masin oli väga kõver ja kole ja sellel mingit eesmärki ei paistnud olevat.\nAga siiski, ta töötas selle kallal kogu südamega ja lõpuks sai see ka valmis. Ta oli väga õnnelik, ta ei olnud kunagi nii õnnelik olnud ja kutsus kogu pere seda vaatama, Peep oli ka väga õnnelik, ta oli kogu perest kõige õnnelikum.\nBob esitles oma suurt ja ikkagi kõverat masinat suure kõnega ja oli väga elevil, siis ta valmistus seda tööle panema ja haaras puldi. Ta vajutas suurt punast nuppu puldil, aga midagi ei juhtunud. Bob vajutas seda uuesti ja masin tegi väikese törtsu, hakkas suitsema ja värisema. Bob läks masina taha midagi mudima, aga oma kohmakusest müksas seda, masin kukkus, see kukkus suure jõuga, sest see oli hiiglaslik, isegi hiiglaste kohta. Masin langes Bobi perel, see oli alastamatu löök.\nKõik said surma. Bob ei saanud korraga aru, mis oli juhtunud, aga kui ta viimaks taipas, mida ta oli teinud, puhkes ta nutma, see möll meelitas ligi ka naabrid, kes olid väga usklikud, või verepilastajad või kolmandad töllakad ja kõik hakkasid Bobi süüdistama, sest ta ju oligi süüdi...\nBob oli paanikas, ta pisarad voolasid ja ta tatt voolas ka, ta hakkas jooksma, ta jooksis kiiresti ja ta jooksis kaugele. Ta jooksis läbi tundra metsade ja põldude, tal polnud kingi jalas, ta jooksis paljajalu, see oli valus.\nBobi leidsid sõdalas-hiiglaste riigi sõdalased, kes ta enda juurde võtsid, sest kuigi nad olid sõdalased ja tapamasinad, oli neil kõigil suur süda. Seal kasvas Bob üles ja ta oli väga edukas oma treeningutes, sest ta töötas kogu aeg, et unustada oma patud. Ta lubas ka, et ta ei ehita enam kunagi mitte midagi.\nMuushurv(tulevikku rännaku hääl)\nKuningas Slepniri käsus seisis, et Bob peab oma vanast kodust oma masina ära tooma, sest sõda oli oodata ja kuningas arvas, et see relv oleks hea abivahend.\nBobile tuli meelde minevik, see oli valus, ta ei teadnud, mida teha...\nAga see lugu ei ole seotud selle teemaga.\nPostitatud: Laup Sept 27, 2008 12:45 Teema:\nPostitatud: Laup Sept 27, 2008 20:26 Teema:\nVžhuum! Ja muudame asja veel põnevamaks:\nBob ei teadnud, mida teha. Talle anti selline ülesanne, tähtis ülesanne, aga sellest hoolimata oli tal valus. Peaaegu sama valus kui tol korral, kui ta oma pea vastu oma patja ära lõi. Ta pidi pärast kuu aega haiglas lebama ja mingi osa tema mõistusest kadus igavesti kuhugi tolle padja sisse. Muidugi, siinkohal peaks mainima, et hiiglaste padjad olid kivist, sest hiiglased olid lollid. Hiiglased läksid lolliks kui nad oma pead vastu patju ära lõid, sest nad olid piisavalt lollid, et oma pea vastu patja ära lüüa. Nõiaring. Aga millegipärast asetsesid hiiglaste padjad ümber laudade ja öösel panid nad pea hoopis televiisoritele ning tõmbasid endale röstri peale. Bobi arust siin midagi ei klappinud, aga ta oli kindel, et see oli kõigest mõni loll mõte.\nTa otsustas ülesande siiski vastu võtta. Mitte sellepärast, et ta oleks seda tahtnud. Ei. Mitte ka kahetsusest ega häbist ega kohusetundest. Siin taga oli midagi enamat, kui lihtlabased tunded. Kui ta poleks ülesannet vastu võtnud, oleks ta viidud kõrvalisse kohta ja seal maha löödud. Teda oleks võinud ka sealsamas maha lüüa, aga kuna ta oli paks ja kõik teised hiiglased olid paksud, ei oleks teda jõutud väga kaugele vedada. Sellepärast oleks teda juhatatud kõrvalisse paika, kus hiljem poleks tüli kehast vabanemisega. Kehast vabanemine oli vajalik, et ta haisema ei läheks. Süüa hiiglaseid ei kõlvanud, sest nad koosnesid põhiliselt pekist ja kõhugaasidest.\nNiisiis pakkis Bob oma asjad - äratuskell, puhtad sokid ja paari eine jagu toitu (kuus lammast, kari lehmi ja üks põder) - ja asus teele oma sünnikodu poole. Sellest pidi saama raske ja pikk rännak. Tuli ületada mitmeid orge, mäestikke ja jõgesid. Muidugi, need polnud suureks takistuseks, sest ta oli hiiglane. Rahulikus tempos võtaks teekond lausa kaks tundi. Aga Bobil oli kiire. Ta kõndis mitte-nii-rahulikus tempos ja tegi seda ühe tunni ja viiskümmend minutit, kui mitte arvestada vahepealset kümneminutilist pausi, kus ta sõi ära oma lambad ja põdra, pigistades lehmadest peale veidi piima.\nNiisiis, kahe tunni pärast oli Bob tagasi oma kodukülas. Kõik oli vaikne. Inimesi polnud tänavatel näha. Hiiglasi polnud ka tänavatel näha. Oli ainult Bob koos oma lehmadega. Bobile meeldisid ta lehmad. Ta pani igale lehmale nime ja andis neile iga päev näputäie heina. Bob otsis maja, kus ta kunagi oma perega elanud oli. Majaga, mis ilmselt nüüdseks on täiesti tühi. Ta tõstis käe koputuseks, kuid kõhkles. Tal polnud piisavalt enesekindlust. Ta kahtles, kas tal see toiming üldse õnnestub. Äkki on nad tema kõvera asja üldse ära hävitanud? Äkki ootab Bobi siin kohas hoopis surmanuhtlus?\nKõige rohkem pani teda kõhklema aga fakt, et majal polnud ust. Niisiis, koputamine jäi mängust välja. Aknast ta sisse vaadata ei saanud, sest aknaid ei olnud. Korstnast ta sisse ei saanud minna, sest katust ei olnud. Niisama majja sisse rammida ta ka ei saanud, sest majal ei olnud seinu. Bob murdis pead, kuidas majja sisse saada, aga ei leidnud lahendust. Ta andis alla ja jalutas hoopis linna keskväljakule. Seal oli tema Suur Kõver Asi! Ja see kukkus. See kukkus talle peale.\nBob ärkas üles ja lükkas endal teki kähku pealt. Kus ta oli? Mis oli temaga juhtunud pärast seda, kui Suur Kõver Asi oli talle peale kukkunud? Miks ta enam paks ei olnud? Miks ta mõtles „röster“ asemel „tekk“? Neile ja paljudele teistele küsimustele proovis ta vastust leida voodi kõrval istuvalt neiult, kuid ei leidnud sõnu. Tal oli ka pool arbuusi suus, nii et üpris raske oli rääkida.\n„Las ma tutvustan ennast,“ ütles neiu. „Minu nimi on Peep. Või õigemini nüüd on mu nimi Pille. Sina olid Bob. Nüüd on su nimi Alvar. Me muutusime väikesteks ja oleme nüüd inimesed.“ Bob, kes nüüd oli Alvar, jäi suu ammuli vaatama Peepu, kelle nimi oli selle aja jooksul, mil nad üksteist näinud polnud, muutunud Pilleks.\nEDIT: Ahjaa, Pillel polnud enam vuntse ja ta polnud märkimisväärselt paks.\nPostitatud: Püh Sept 28, 2008 08:46 Teema:\nPostitatud: Püh Sept 28, 2008 11:38 Teema:\nKas te olete lugenud Henno Käo "Kusagil mujal"?\nIgatahes supertekst ... keep going.\nOotan põnevusega järgmist posti.\nPostitatud: Püh Sept 28, 2008 13:45 Teema:\nSamal ajal kuskil preeria-linnakeses, kus elavad kauboid, tekkis kahe revolvrikangelase vahel väike tüli, mis viis selleni, et kaks jorssi seisavad üksteisest 50 meetrit eemal keset tühja tänavat ja on valmis alustama revolvriduelli. Revolver on nii lahe sõna ja relv on ka lahe.\nMehed seisid kui kujud, kumbki ei liikunud paigalt, hirmunud linnaelanikud, peitusid oma tubades, mõni julgem kõõlus akna peal, nende hulgas oli üks nooruk, Gil, aga temani jõuame hiljem. Kõik oli vaikne, see vaikus ja pinge oleks nii mõnegi nõrgema mehe minestama pannud... Kusjuures, paar tüüpi minestasidki ja akendele jäi aina vähem inimesi. Ainult need kaks meest, keset tänavat, ei liigutanud üldse. Ühe nimi neist oli Slippery Johnson, ta oli pätt, tema eest oli välja pandud suur pearaha: üks kandiline mehike sellele, kes ta võimudele viib, elusalt või surnult. Teine oli kuulus pearahakütt, Billy the Man.\nJa siis see juhtus, see oli välkkiire, mehed haarasid oma relvad, käis kaks pauku ja nad jäid jälle seisma, kuni Billy the Man langes. Slippery Johnson näis väga ehmunud olevat ja pani jooksu. Billy the Man oli surnud.\nGil, kes kogu asja oli aknast jälginud oli tegelikult väga arg poiss ja tal oli üks kandiline mehike. Selle kandilise mehikese nimi oli Demente. Tal olid suured vuntsid ja vahva kaabu. Demente oli Gili õpetaja ja sundis teda seda duelli vaatama, kuigi Gil sai sellest tõsise šoki. Ta oli tõesti väga arglik poiss ja sellepärast pidigi Demente teda jõuga sundima ja julgemaks muutma. Gili isa oli vapper sõdalane, Gregorius, ta suri lahingus ja ta viimane soov oli, et Demente kasvataks Gilist hea sõdalase, kes nende sugu jätkaks, sest kahjuks oli tema ainuke laps sellest perest, kõik teised olid surnud.\nDemente: "Tule kaasa, poiss!"\nDemente: "Minuga kaasa, ole lihtsalt vait."\nNeed kandilised mehikesed, nagu Demente, on tegelikult võluvõimetega väiksed surematud tulnukad. Nad on umbes 30 cm kõrged ja neid tavaliselt pärandatakse põlvest põlve edasi ja nende kohus on oma omanikule oma võime edasikandmine. Teadmatul põhjusel on nad täiesti kuulekad oma omanikule, aga nad peavad enne oma omanikud heaks kiitma, kui nad neile alluma hakkavad. Kõikidel kandilistel mehikestel on ainult üks eriline võime, mida nad omanikule edasi annavad, enda peal on neil kasutada hästi palju tulnukavõimeid.\nDemente pole veel Gili heaks kiitnud, aga varem või hiljem ta peab seda tegema ja selleks ta teda treenibki.\nLõpuks leidsid nad Slippery Johnsoni peidupaiga üles, teda ei olnud eriti raske leida, sest Demente on tulnukas ja ta teab kõike. Lisaks sellele ei olnud see eriline peidupaik: üks väga vana ja katkine kuur linna servas. Kõik arvasid, et see on mahajäetud ja sellepärast pole keegi sealt Slippery Johnsoni leidnud.\nDemente: "Oleme kohal."\nGil: "Kus me siis oleme?"\nDemente: "... Sinu haual."\nDemente muutis end oma tulnukavõimetega nähtamatuks, lõi ukse maha, lükkas Gili sisse ja lasi peeru.\nSlippery Johnson, tõusis voodist, võttis püssi ja vaatas Gilile silma. Gili kõrval oli Johnson tohutu suur.\nGil oli paanikas, ta ei saanud millestki aru, mis toimus ja lihtsalt palus vabandust. Johnson haaras ta kõrist ja pani revolvritoru talle suhu, Gil nuttis ja kiljus nagu väiksed arad poisid kiljuvad, ta silmist voolas vett ja ninast tatti ja see muutis Johnsoni veel vihasemaks.\nDemente tegelikult ei tahtnud Gili tappa, tal oli ju ikkagi lubadus Gili isaga, kõik läks nagu ta plaanis, Dementa vallandas oma võime.\nTaevas muutus mustaks, tuul hakkas puhuma, Johnsoni kuur ragises ja hakkas kokku vajuma, ime ta üldse veel püsti seisis, kõik oli must ja tume, tuul muutus aina tugevamaks, kõige tumedam oli kuuris sees. Gili nägu muutus, kogu hirm oli kadunud, alles oli jäänud ainult tapahimu, ta silmad muutusid punaseks ja hiilgasid kui laternad tumedas kuuris, Johnson ehmus ja lasi ta lahti, nüüd oli Johnson paanikas, Gil oli justkui deemon, ta juuksed tõusid püsti, kogu ta keha eritas mingisugust musta energiat, temast oli tõesti deemon saanud.\nDemente võime on inimesi berserkiks muuta, kaotades kõik emotsioonid ja mõistuse, alles jääb ainult tapahimu.\nGil söösis Johnsonile kallale, Johnson tulistas, aga kuulid ei tabanud Gili, ainult tema silmi oli näha selles mustas kuuris, ta hüppas Slippery Johnsonile kallale, kes end kokku hakkas võtma ja sai aru, et kui ta vastu ei võitle, siis ta sureb. Ta oli kõik kuulid ära lasknud, tal uusi ei olnud võtta ja ega ta poleks neid näinudki.\nTormise taeva all, kuskil pimedas kuuris, kurjategija ja deemon võitlesid.\nAga see võitlus ei olnud päris nii pingeline kui oleks olnud oodata, see lõppes paari sekundiga. Hullunud Gil tormas Johnsoni poole, vehkis käte ja jalgadega, kõik löögid tabasid teda. See oli kohutav vaatepilt, Johnson isegi ei liigutanud, sest ta ei uskunud, mida ta näeb. Gil ei teinud Johnsonile mingit kahjustust. Johnson seisis seal, mõtles viivu ja andis Gilile tugeva hoobi otse ta punaste silmade vahele. Gil langes üheainsa löögiga ja minestas. Demente kasutas oma tulnukavõimeid ja võlus Gili sealt minema, taevas hakkas selginema ja Johnson istus maha ja mõtles, mida ta just kogenud oli.\nGil ärkas järgmisel päeval. Ta vaatas enda ümber ja nägi kõikjal vett. Ta oli laevas ja Demente küpsetas omletti laeva tagaosas.\nGil: "Kus me oleme? Mis juhtus?"\nDemente: "Seikluste merel oleme..."\nDemente: "Sest maa peal me seilata ei saaks."\nGil: "Aga kuhu me läheme?"\nDemente: "Lähme otsime teist maailma suurimat varandust, 1/2 Piece'i."\nGil: "... Aga mis siis ikkagi juhtus, ma ei mäleta midagi?"\nDemente: "Ma tutvustasin sind oma võimega, sa muutusid deemoniks, mälukaotus on tavaline asi, sest sa kaotasid oma keha ja mõistuse üle igasuguse kontrolli. Ütleme lihtsalt, et sa said peksa ja ma pean sind veel treenima, nii kaua, et sa enam peksa ei saaks."\nGil: "Aga miks ma peksa sain, kui ma deemoniks muutusin? Kas ma võitlesin teise deemoniga?"\nDemente: "Tegelikult, mu võime lihtsalt muudab sind tapjaks, sa ei taha midagi muud kui verd valada, see ei tähenda, et sa kuidagi jõudu peaksid juurde saama. Ühesõnaga, ma muudan sind lihtsalt hulluks."\nGil: "SEE ON JU KASUTU!!!"\nDemente: "Hoo-hoo-hooo, rahu, rahu, võta omletti."\nGil: "Ei taha!"\nDemente: "Ega enam ei saa, aga see oli viimane söögikõlblik asi siin laeval."\nGil: "Misasja!? Sa lähed kuskile merele ja ei võta midagi söödavat kaasa, kas sa oled hull või, kas sa tead ka kus me oleme, ma ei näe kuskil maad?"\nDemente: "Ega ma mingi vastutustundetu loll ei ole, muidugi võtsin ma toitu kaasa, ma võtsin väga palju toitu kaasa."\nGil: " Kus see siis on?"\nDemente: "Ära sõin."\nGil: ".............. Aga kus me siis oleme?"\nDemente: "Pole aimugi."\nGil: "Kas sa oled mingi debiil või? Isegi sina peaksid targem olema."\nDemente: "Rahune maha, ma olen sinust palju kauem elanud, ma tean väga palju. *sosinal: näiteks seda, et ma elan sinust veel palju kauem praegust olukorda hinnates...*"\nGil: "Ütlesid midagi või?"\nDemente: "Ei-ei, ei midagi, hakka lihtsalt kala püüdma, mulle ei ole vaja, ma ei pea sööma, ma olen ju surematu..."\nGil: "MIKS SA SIIS KÕIK ÄRA SÕID?"\nDemente: "Sest see maitses hästi."\nJa nii triivisid vaprad meremehed veel kaua-kaua tundmatul merel, vaevu süüa ja joodavat vett hankides, kõik selle hankis küll Gil ja Gil ka üritas laevale mingit kurssi määrata, aga ega see kõik tal väga hästi läinud.\nPostitatud: Püh Sept 28, 2008 14:08 Teema:\nPostitatud: Esm Okt 20, 2008 21:25 Teema:\nPostitatud: Esm Okt 20, 2008 21:46 Teema:\nPooleli. Pole kooli ja mängude kõrvalt aega.\nPostitatud: Teis Okt 21, 2008 14:31 Teema:\nJah kurat, kirjuta juba midagi ja tee lühike, mitte nagu mina. Keegi ei viitsi pikka lugeda.\nPostitatud: Teis Okt 21, 2008 22:28 Teema:\nMängude misasja?! kellelgi on ikka eriti vedand. Mul pole mängudeks ka aega olnud viimasel ajal (4 kuud). Ummi jäta mängud maha ja alusta kirjaniku karjääri-arendab rohkem (näpud püsivad aga samas doonuses mis mängimise ajal)\nPostitatud: Kolm Okt 22, 2008 07:13 Teema:\nIsegi paremas toonuses kui järjest hästi palju toksid, sest mänge näppides pole mul veel käed ära väsinud.\nPostitatud: Kolm Okt 22, 2008 14:34 Teema:\nmind need pikafd tekstidei tüüta, kui igav ja sisutu tekst pole:D\nPostitatud: Kolm Okt 22, 2008 14:43 Teema:\nselline küsimus Ummile, et : kas sa oled george r. r. martinit lugenud?\nPostitatud: Kolm Okt 22, 2008 14:50 Teema:\nTäpselt niipalju kui jää ja tule laulu eesti keelde tõlgitud on.\nPostitatud: Kolm Okt 22, 2008 15:11 Teema:\nkas sealt ongi Nemad võetud?\nPostitatud: Kolm Okt 22, 2008 15:15 Teema:


Mis vahe on lõigatud ja nööritud vahel?\nLõiget peetakse tavaliselt terava eseme (nt nuga või klaasikilp) põhjustatud haavaks.\nMõiste pitsumine tähendab rebenenud või sakilist haava. Lööve põhjustavad tavaliselt teravad esemed. Lõiked ja rebendid on sama seisundi tingimused.\nLihtsalt öeldes on pitsitus pehmes koes pisar kuskil kehal. Näiteks kõnnite mööda ja kraapite ootamatult seina küljest kinni jääva küünte vastu, rebides oma käe küljes väikese tihvti. See on teatud tüüpi pitsitus (jah!). Lööve on ebakorrapärase või sakilise sisselõige või rebend, mida iseloomustavad mõlemad pooled lahti rebimisest ja avanemisest. See on vastupidiselt torkehaavale, mis on tavaliselt puhas kepp kehasse, mis näeb välja nagu sulguks iseseisvalt. Veel üks nööriga seotud termin on lõige.\nNäide jalga haavadest\nPitsimisi on mitmesuguseid ja tõsiseid. Tavaliselt põhjustab neid terav ese, näiteks nuga. (Kas olete kunagi hakanud sibulaid sööma ja sattunud kogemata sõrme segu sisse? See on pits!) Tõeliselt sügavale või pikale pisarale viidatakse mõnikord kui röhitsemist ja abulsion on konkreetne pitsitus, kus kudesid mitte ainult ei eraldata , aga ka keha küljest lahti rebitud.\nLöömise sümptomiteks on valu ja veritsus ning piirkonna nakatumine on eriti murettekitav. Nakatumine on eriti ohtlik rebenemise ebakorrapärasuse tõttu - need ebakorrapärasused võivad viia bakterite sattumiseni kohtadesse, kus neid on raske puhastada! Tigedad litsid. Äärmiselt sügavad sisselõiked või rebendid võivad paljastada lihaseid, kõõluseid või isegi luid! Õnnetu kõrvaltoime võib olla ka minestamine või šokk, kui näete oma verd kehaosades.\nLõige viitab nahale, mis haavatakse sidekoe elementide eraldamisega. Erinevalt hõõrdumisest (hõõrdumisest või kraapimisest põhjustatud haav) pole ühelgi nahast puudu, nahk eraldatakse lihtsalt. Lõiget peetakse tavaliselt terava eseme (nt nuga või klaasikilp) põhjustatud haavaks. Mõiste "pitsitus" tähendab rebenenud või sakilist haava. Lööve põhjustavad tavaliselt teravad esemed. Lõiked ja paelad on sama seisundi tingimused. (Võetud saidilt emedicinehealth.com)\nMa arvan, et teatud sõnadel on suurem mõju, nii et kui räägiksite väikesest lõhest, tähendaks see lõikamist, samas kui suur lõige tuletaks meelde sõna pitsimine, ehkki mõlemad on suhteliselt üks ja sama asi ... See on kõik taju küsimus\nMis vahe on India aastaeelarves kavandatud ja planeerimata kulude vahel?Mis vahe on ISO 9001 ja ISO 13485 vahel?Mille poolest erinevad esimese astme ja teise astme erioperaatorid USA sõjaväes?Mis vahe on lennujaamal ja lennuväljal?Kuidas kirjeldada vahet lüliti ja jaoturi vahel?Mis vahe on värvipõhisel tindil ja pigmendipõhisel tindil?Mis vahe on ooperil, oratooriumil ja kantaadil?


Käsitöökursus - Hopneri Maja\nKäsitöökursus "Ise tehtud, ilusake"\nKäsitöö ning ise valmistatud tarbe või iluasjad tõusevad jälle hinda. Tarbimine on kiire ja lihtne, ostame, kasutame, viskame ära. Omatehtud asjadesse panustatud aeg ning armastus jääb energeetiliselt alles ja teeb rõõmu nii valmistajale kui kandjale kasutajale.\n17. ja 24. September Kahe "Koome mütsi"\nMütsi kudumine on jõukohane nii algajaile kui neile, kes varem vardaid käes hoidnud. Õpitakse selgeks lihtsad töövõtted ja esimesel tunnil alustatakse kudumisega. Teisel tunnil lõpetatakse müts ning kaunistatakse. Kasutatakse looduslikke lõngu. Kõik vajalik on kursuse hinnas. Õpitoa hind 40 EUR\n22. Oktoober "Luksusliku helkuri töötuba"\nHelkuril on väga praktiline väärtus, aga seejuures võib see olla väga kaunis ehe ning kaunistada naisterahva käekotti või ülerõivast. Helkuri teevad luksuslikuks ning kauniks lisatud ehted , naharibad ja erinevad kaunistused. Võib olla ilusaks kingiks. Kõik vajaminev on arvestatud hinna sisse. Õpitoa hind 27 EUR\n19. November "Teeme nahast vääriskiviga käevõru"\nVõimalus valmistada ehteks enesele või kauniks jõulukingiks naiselikud ning silmatorkavad käekaunistused. Vajalikud materjalid on hinnas. Õpitoa hind 35 EUR


Kirjutuslaud Modulus, ratastel, 800 x 600 mm, must/ kask | AJ Tooted Eesti\nKirjutuslaud Modulus, ratastel, 800 x 600 mm, must/ kask\nKompaktne reguleeritava kõrgusega kontorilaud. Laud sobib kitsastesse oludesse, nagu näiteks kodukontorisse või ühistööruumidesse, kus vajatakse väiksemaid kohandatavaid töökohti.\nSee Modulus kirjutuslaud muudab isegi kõige väiksema kodukontori ergonoomiliseks töökohaks. Ühel jalal kontorilaud võimaldab teil muuta oma tööasendit täpselt samal moel kui täissuuruses istu-seisa tüüpi laud. Saate salvestada laua mällu endale sobiva kõrguse istumiseks ja seismiseks, et iga kord oleks õige kõrguse seadmine kiire ja mugav. Regulaarne kehaasendi muutmine on lihtsaim viis tõsta tööheaolu ning vähendada pingeid kehas. See laud sobib ka kontoritesse ja ühistööruumidesse, kus vajatakse väiksemaid töökohti. Istu-seisa tüüpi laud on hea lahendus kiireteks kohtumisteks või tööks sülearvutiga. Samuti saate oma töökoha lihtsasti ühest kohast teise viia.\nPikkus: 800 mm\nMiinimum kõrgus: 780 mm\nMaksimum kõrgus: 1250 mm\nRaam: Elektriliselt reguleeritav ratastel\nKaal: 36,63 kg


Neptuuni taga võib tiirutada senitundmata üheksas planeet - Universum - Heureka\n22. oktoober 2016, 21:20\nNeli kõige pikema tiirlemisperioodiga Kuiperi vööndi taevakeha osutavad oma liikumisega võimaliku planeedi olemasolule ja tagatipuks ka selle võimalikule asukohale.\nNii vahendas ERR-i teadusportaal Novaator Arizona ülikooli teadustulemusi, mida tutvustati Californias Pasadenas toimunud planeediteadlaste konverentsil. Teadlased märkisid, et arvutuste järgi kulub hüpoteetilisel planeedil ühe tiiru tegemiseks ümber Päikese 17 000 aastat ja selle orbiidi kõige kaugem ots on Päikesest enam kui 660 korda kaugemal kui maakera.\nKääbusplaneete ja tuhandeid komeedisarnaseid taevakehi sisaldav Kuiperi vöönd asub võimalikust planeedist enamjaolt umbes kümmekond korda Päikesele lähemal, aga on võimalik, et planeet mõjutab siiski mõnede sealsete taevakehade liikumist oma raskusjõuga.\nMalhota ja kolleegid analüüsisid niisuguste Kuiperi vööndi kehade orbiite, mis on väga pikaperioodilised ja ekstsentrilised ehk tulevad aeg-ajalt Päikesele väga lähedale, kuid seejärel taanduvad väga suurtesse kaugustesse.\nKuidas seekaudu üheksanda planeedini jõuti, loe edasi Novaatorist.


Eesti Vabariigi teaduspreemiad | NordenBladet.ee\nNordenBladet — Vastavalt riigi teaduspreemiate põhimäärusele määratakse teaduspreemiad Eesti teadustöötajatele ja teaduskollektiividele silmapaistvate teadus– ja arendustöö tulemuste eest.\n2022. aastal järgmistes valdkondades:\nÜks preemia vastava teadusala paradigmat ja maailmapilti mõjutava või uut teadusvaldkonda rajava teadusliku avastuse või olulise sotsiaal–majandusliku mõjuga innovaatilise tooteni viinud teaduslikul avastusel põhineva leiutise või teadus– ja arendustöö eest (50 000 eurot).\nPreemiakandidaadi(–kandidaatide) ülesseadmiseks esitada:\n• motiveeritud esildis (kuni 3 lk) ja muu tulemusega seotud materjal eesti ja inglise keeles;\nKaks preemiat pikaajalise tulemusliku teadus– ja arendustöö eest (á 40 000 eurot).\n• 10 olulisemat publikatsiooni ja eraldi nende loetelu.\nKaheksa aastapreemiat (á 20 000 eurot) eelneva nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde või tööde tsüklite esiletõstmiseks järgmistes teadus– ja arendustegevuse valdkondades:\ntäppisteadused; geo– ja bioteadused;\nAastapreemiaga varem autasustatud teadustöötajaid ja teaduskollektiive võib taasesitada aastapreemia määramiseks 10 aasta möödudes preemia määramisest uuel tasandil teadustöö eest. Aastapreemia saanud teadustööde tsükli ühtegi osa ei ole lubatud kaasautorite poolt järgmistel aastatel aastapreemiale esitatavate teadustööde tsüklite osana kasutada.\n• motiveeritud esildis (kuni 3 lk), kus on märgitud valdkond ülal toodud nimistust ja töö või\n• kandidaadi või kollektiivi liikmete curriculum vitae (kuni 3 lk);\n• tulemusega seotud eelmise nelja aasta (2018–2021) jooksul ilmunud publikatsioon(id).\nEttepanekuid preemia määramiseks võivad komisjonile esitada ülikoolide ning positiivselt evalveeritud teadus– ja arendusasutuste teadusnõukogud, Eesti teaduste akadeemia akadeemikud, Eesti tööandjate keskliit, Eesti kaubandus–tööstuskoda ja teenusmajanduse koda.\nRiigi teaduspreemiate komisjon ootab ettepanekuid 16. detsembriks 2021. a elektrooniliselt teaduste akadeemia konkursside e–keskkonnas. Ettepanekuid saab esitada alates 1. novembrist 2021.


Kuressaare linnavalitsuse liikmed saavad ebaseaduslikku väärtuspalka - Meie Maa\nKuressaare linnavalitsuse liikmed saavad ebaseaduslikku väärtuspalka\n2000. aasta mai lõpus kirjutas linnapea Jaanus Tamkivi alla käskkirjale, millega tõsteti 1. maist kuni 31. detsembrini ühe astme võrra abilinnapea Aarne Mustise ja osakonnajuhatajate Urmas Lõhmuse, Urmas Treieli ning Jaanis Prii palgaastet. Tänavu jaanuaris allkirjastas Tamkivi uue käskkirja, millega nimetatud ametnikele kõrgema palga maksmine pikenes veel aasta võrra. Uue nimena figureerib käskkirjas haridus – ja kultuuriosakonna juhataja Urve Tiidus, suve lõpus linnavalitsusest lahkunud Jaanis Prii nime käskkirjast mõistagi enam ei leia.\nLinnavalitsuse liikmete palgaastet tõstes on linnapea rikkunud kohaliku omavalitsuse korralduse seadust (KOKS), mille kohaselt on valitsusliikmetele töötasu määramine volikogu pädevuses. Kuressaare linnavolikogu jurist Irene Valge ütles Meie Maale, et linnavalitsuse liikme palka võib muuta vaid linnavolikogu.\n“Linnapea peab tulema volikogu ette ja tegema vastava ettepaneku. Meile ei ole tehtud ettepanekut linnavalitsuse liikmete palka muuta,” rääkis Valge.\nLinnapea Jaanus Tamkivi ütles Meie Maale, et ta ei ole linnavalitsuse liikmete palka tõstnud, vaid määranud linnavalitsuse liikmetele väärtuspalga, mida võimaldavad maksta linnavalitsuse palgakorralduse alused. Tamkivi hinnangul on linnavalitsuse liikmetele väärtuspalga maksmine linnapea pädevuses, sest lisaks poliitiku staatusele on linnavalitsuse liikmed ka ametnikud, keda linnapea võtab oma käskkirjaga palgale.\nIrene Valge on teisel seisukohal.\n“Kui palgaaste on muutunud, siis on volikogu liikmetel küll minu arvates alust üllatuseks. Linnapea, kes näeb, et valitsuse liikmed on alatasustatud, teeb volikogule ettepaneku tasu suurendamiseks,” selgitas Valge palgatõusu võimalikkust.\nPalgakorralduse aluste kohaselt käib väärtuspalga maksmine volikogu esimehe või linnapea käskkirja alusel vastavalt ametisse nimetamise õigusele. Kuna linnavalitsuse liikmed nimetab ametisse volikogu, siis ei ole linnapeal õigust neile väärtuspalka määrata. Ka ei ole linnavalitsuse liige tavaline ametnik, sest volikogu nimetab ta ametisse vaid linnapea volituste ajaks. Samas tekib küsimus, milline on sel juhul seaduste mõte, kui volikogu poolt kinnitatud palka võib linnapea väärtuspalga taha pugedes kuust – kuusse ja aastast – aastasse üle maksta.\nLinnavalitsuse pressiesindaja Reet Truuväärti sõnul makstakse linnavalitsuses väärtuspalka juhul, kui tegemist on inimestega, kes töötavad linnavalitsuses juba “piisavalt pikka aega” ja neile on pandud teatavad lisakohustused, mis seni on eelkõige olnud seotud linna üldplaneeringu ja arengukava koostamisega.\nArgo Kirss sai ebaseadusliku palgatõusu\nKuna väärtuspalka saab maksta vaid “piisavalt pikka aega” linnavalitsuses töötanutele, siis möödunud suvel Jaanis Prii asemel sotsiaalosakonda juhtima asunud Argo Kirsile väärtuspalka ei maksta. Seda enam jääb arusaamatuks, kust võttis linnapea endale õiguse tõsta selle aasta algusest Argo Kirsi palgaastet. Kuna selline samm on otseselt vastuolus KOKS – i sätetega, siis võib Argo Kirsi palgatõusu lugeda ebaseaduslikuks. Meie Maa küsimusele, millega seletada Argo Kirsi üleviimist kõrgemale palgaastmele ilma volikogu otsuseta, vastas Tamkivi: “Väärtuspalga maksmisega.”\nTekib küsimus, kas linnapea vastuse näol on tegemist teadliku valetamisega. Mõned päevad hiljem kinnitas linnavalitsuse pressiesindaja Reet Truuväärt Meie Maale, et Argo Kirss ei saa mitte väärtuspalka, vaid tal tõsteti palgaastet. Täpselt sama oli Truuväärt teatanud Meie Maale juba kuu aega tagasi.\nEbaseaduslikult Kirsi palka tõstnud linnapea tõstis 1. jaanuarist siiski seaduspäraselt ühe astme võrra ehk 10 % ka linnavalitsuse töötajate Õilme Salumäe, Anu Tanila, Sirje Prei ja Lii Lasna töötasu. Maris Koertil tõsteti palka 20% ehk kaks astet.\nÜhtedele võlgu, teistele palgatõus\nSamal ajal, kui linnavalitsuse poliitilistele figuuridele leitakse raha, et neile aasta otsa kõrgemat palka maksta, ei saanud enamus linnavalitsuse töötajatest sedagi, mis ette nähtud. Vastavalt palgakorralduse alustele oli kõigi linnavalitsuse töötajate palk seotud vabariigi keskmise palgaga (möödunud kuul see säte tühistati).\n“Tegelikult eelarves selliseid vahendeid palgatõusuks ei ole ja praegusel hetkel on meie töötajate palgad umbes 10 protsenti maas, mis nad peaksid olema,” tunnistas kuu aega tagasi linnavalitsuse rahandusosakonna juhataja Urmas Treiel.\nMeie Maa küsimusele, kas pole ülekohtune maksta ühtedele terve aasta väärtuspalka ja olla teistele samal ajal seaduslikult ette nähtud palgatõus võlgu, vastas linnapea Jaanus Tamkivi allakirjutanule küsimusega:\n“Küsimus on selles, et kas meie vestlusel täna nagu mõtet on. Niipalju kui mina olen sinuga rääkinud viimastel aegadel – ma ei tea, millest see nagu tuleb -, mina võin ükskõik mida rääkida, sina kirjutad seda, mida sina tahad. Sul on tänaseks ju artikkel juba valmis, miks sa siia tulid?”\nEelmine artikkelLümanda laululind\nJärgmine artikkelLäti rahvusooper mängib suvel Kuressaares “Rigolettot”


Õppige tundma enda kassi: magamise iseärasused | KИКА\nÕppige tundma enda kassi: magamise iseärasused\nKas on tõsi, et kassid veedavad iga päev 15 tundi magades? Tegelikult kestab kassi tõeliselt sügav uni kõige rohkem 4 tundi päevas. Vaatamata tukkumisele püsib teistel tundidel osa kassi teadvusest pidevalt ärkvel. Kui sellises seisundis kassi puutuda, kargab ta kohe püsti ja on iga hetk valmis ründama või end kaitsma.\nSügavaks uneks valib kass võimalikult rahuliku koha. Tavaliselt tõmbab ta käpad kõhu alla ja keerdub ise „U“ kujulisse asendisse. Mida külmem on magamiskoht, seda rohkem tõmbub kass kerra, kuna magades langeb tema kehatemperatuur.\nKassid näevad väga palju unenägusid. Unenäod tekivad vaid sügava une faasis.\nKassi uni on magusam, kui valite talle sobiva magamiskoha. Kassid armastavad rohkem, kui koerad, demonstreerida enda sõltumatust, seepärast ärge imestage, kui nad valivad puhkamiseks Teile täiesti sobimatu koha, näiteks seavad end sisse radiaatoril, tõmbavad kerra kapiriiulil või Teie sussidel. Kõrvalisemad nurgad, kust saab kõike jälgida, on kõige armastatumad puhkekohad.\nMagamisaseme valimisel pöörake tähelepanu selle suurusele – magamisase ei tohi olla liiga suur ega liiga väike. Parem on, kui magamisaseme ääred on kõrgemad. Siiski sobivad kassidele paremini magamisasemed-kuudid, need on kinnisemad, seepärast tunneb neis kass ennast turvalisemalt ja rahulikumalt.


Päästma… päästjaid? – Et mis siis…\nAga ega ma sellest tahtnud rääkida. Ma tahtsin rääkida muust. Kolm aastat tagasi võtsin ma sel teemal juba sõna. Tegelikult lootuses, et midagi muutub. Kui tookord olid minu väited esitatud baseerudes meediast pärit infole siis seekord on nad pärit isiklikest kogemustest mis ma sain nende kahe päeva jooksul Tõrvandis. Aga nüüd asjast.\nKas siis midagi on muutunud? Selle kolme aastaga? On. Palju on muutunud. Päästeamet on re-re-organiseeritud. Paljud komandod on kaotatud, allesjäänutele on vastutusala laienenud. Eelarvet on vähendatud ja inimesi on vähemaks jäänud. Tehnikat on lisandunud, kuigi aus olles ei aita see nii palju nagu vaja oleks. Sest inimesi ei jätku. Kuigi ukse taga seisab järjekord Päästekolledži lõpetanuid. Eelarve on kokku tõmmatud.\nMingite ametnike ja poliitikute arvates töötavad päästjatena robotid. Sest neile pole vaja koosseisulist psühholoogi. Mis siis, et just päästjad on need kes lõikavad välja laste kehad umbjoobes vanemate poolt põhjustatud avariides purunenud autodest. Nemad toovad kaldale uppunud vanuri. Nemad toovad põlenud majast välja selle, mis jääb järele vanast mehest ja tema surmani truuks jäänud koerast – just nagu eelmisel nädalavahetusel Tõrvandi komando piirkonnas juhtuski. Politseil on koosseisus psühholoog. Kuigi politsei ülesandeks jääb viia päästjate poolt hoolikalt pakitud kehad sinna kuhu vaja. Aga päästjad on ju robotid, miks neile hingeabi?\nMa ei väida, et politseil on psühholoogi vähem vaja kui päästjatel. Kaugeltki mitte. Aga ma tahaks kokku saada selle inimesega, kes otsustas, et päästjatel seda vaja pole. Miks? Sest ma tahaks talle öelda mida ma nägin nende muidu lõbusate ja meie, algajate abipäästjate üle lõhverdavate meeste silmades siis kui nad vaikides oma varustust pesid. Peale seda vanameest ja koera…\nMa tahaks veel kokku saada selle selle ametniku või poliitikuga kes otsustas, et Eestisse jääb just nii palju komandosid. Miks? Natuke matemaatikat. Normatiivide järgi peab päästeauto olema lahkunud minut peale häire saabumist (ja sõidavad ka, võtsime korduvalt aega). Samade normide järgi kulub keskmiselt iga kilomeetri läbimiseks minut. Lisaks veel minut kohale jõudes olukorra hindamiseks. Nüüd aga mõelge, kui kaugel on lähim päästekomando teie majast. Ja arvutage. Infoks: diivanile kukkunud küünlast tekkinud väike tulekahju kasvab normaaltingimustes 5-10 minuti jooksul tulemölluni kus temperatuur tõuseb üle 500ºC (suitsugaasid süttivad siis juba ise…). Ja mõelge ka sellele, keda te sõimama lähete kui kutse peale jõuab esimene päästeauto kohale 15 (teile tundunud aastapikkuse) minuti pärast. Ja sealt astuvad välja kaks pritsumeest. Sest rohkemaid pole valves. Eelarve rohkemat ei võimalda. Aga nad ju robotid, eks nad selle sõimamisega ka juba harjunud.\nEt siis selle loo moraal? Paluge oma korteriühistul, firmal või muul asutusel korraldada õppepäev (või tund). Ja paluge lähima päästekomando abi selle korraldamisel. Nad tulevad. Ausalt, nad on kiiksuga, hea kiiksuga. Nad tulevad isegi nädalavahetusel. Ja siis jälgige, mida nad õpetavad. Ja soetage koju need vahendid mis teid õnnetuste puhul aitaks, need mida päästjad soovitavad. Sest päästjad ei pruugi jõuda õigel ajal, niiväga kui nad seda ka ei tahaks.\nJa veel. Olge head ja tulge appi kui ELF või päästeamet kutsuvad. Kui juba kutsuvad siis on neil tõesti abi vaja. Ja siis iga abikäsi loeb.\nOn the side note: Ma olen alati imetlenud seda kui elegantselt oskab Teet kõige keerulisemad küsimused seletada lahti lihtsas, igale inimesele arusaadavas keeles. Sarkastilises aga arusaadavas. Imetlen ka seekord…\n← Vastuoluline Türgi\nValitsus laenab. Miks? →


Repliik: Putini Venemaa langes Brežnevi liigasse - Eesti Päevaleht\nEsmaspäevane pommirünnak Peterburi metroos oli löök Venemaa presidendi Vladimir Putini mainele, sest näitas mõrasid isevalitseja terroritõrjetaktikas. Loodetavasti annab sündmus sealsele opositsioonile indu jätkata kevadel aktiveerunud vastupanu.\nAlo Raun Foto: Karli Saul\nSiiski ei maksa hõisata enne õhtut: hirmuvalitsejatel on kombeks kasutada selliseid sündmusi senisest karmima korra kehtestamiseks. Kumba suunda Venemaa lähiajal liigub, ei sõltu ainult Putinist ja opositsioonist, vaid ka sellest, kui vankumatult suudavad Eesti ja lääneriigid jääda truuks oma välispoliitika väärtustele.\nVenemaa demokraatia on teinud viimasel ajal vähikäiku, mille tagajärjel langes riik tänavu mõttekoja Freedom House vabadusindeksi järgi juba eelviimasele pulgale ehk Brežnevi aja tasemele. Samm edasi, ja end leitakse Saudi Araabia kõrvalt mudaliigast.\nAbieluteemaline rahvaküsitlus toob kaasa poliitika varjatud rahastamise 88\nEesti esimene meretuulepark võib valmida sellesse tugevalt uskuvate hollandlaste abiga 24


Siiri Erala: IRL tegi valestardi? - Paberleht - Tasuline - Pärnu Postimees\nSiiri Erala: IRL tegi valestardi?\nIRLi kohalike valimiste plakat.\nKui Isamaa ja Res Publica Liit leekima pani, polnud teised veel startigi kogunenud. See lause võtab kokku end salaja isamaalist jõudu täis pumbanud erakonna tegevuse või vähemalt nii paistab Pärnu Postimehe toimetusele.\nIRLi ministrid, esimees, siinsed eestvedajad on praegu aktiivseimad arvamuslugude kirjutajad. Nendest artiklitest näeb selgesti, et praegu käib erakonna positsioneerimine, kuvandi ehitamine. Üks nähtavaid samme sel teel on vaenlase defineerimine. Ja see vaenlane on EKRE ehk Eesti Konservatiivne Rahvaerakond.\nKampaaniahõngulisena mõjub samuti katuseraha külv Pärnu- ja Viljandimaal. Ehk siis IRLi aseesimehe Andres Metsoja ja esimehe Helir-Valdor Seederi kodukohas.


Konsumi töötaja sai tarbijakaitseametilt trahvi - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nKonsumi töötaja sai tarbijakaitseametilt trahvi\n6. märts 2012, 17:44\nTarbijakaitseamet tegi Valga Konsumi töötajale trahvi, kuna mee hind müügisaalis ja kassas erines.\nTarbijakaitseamet avastas eri poodides kontrolloste tehes suurima hinnaerinevuse Tõrva Tarbijate Ühistu kaupluses Valga Konsum. Ühistu juhataja Ilona Leetma põhjendab seda inimliku eksitusega. «See oli väljapanija eksimus,» sõnas ta. «Tegemist oli ühe saunameega, millest neljal oli õige hind, aga tagumisel oli vana kleeps peale jäänud.»\nLeetma teada oli saadud trahv poele esimene. «Meile oli see esmakordne juhus, tarbijakaitseamet on ennegi kontrollimas käinud.»\nHinnaerinevusest nördinud klientide tagasisidet pole otse Leetmani jõudnud, pigem jäävat sarnased mured poetasandile. «Kui hind ongi vale olnud, oleme kliendile ikka selle hinnaga andnud, mis sildil oli,» kinnitas ta, lisades, et samuti on kliendil võimalik ostust loobuda. «Tihtilugu on aga nii, et klient on hinnasilti valesti vaadanud. Olen kuulnud juhustest, et kuna tooted olid kõrvuti, vaadati vale silti.»\nKorduvalt on Valgamaalaseni jõudnud ka teated sarnastest probleemidest Valga Maximas.\nMaxima pressiesindaja Erkki Erilaiu sõnutsi tulevad vead eelkõige sellest, et tooteid on palju ja kuna hindu on vaja pidevalt vahetada, on näpukad kerged tekkima. «Siin ei ole head vastust. Seal, kus inimlik viga on võimalik, kipub see pahatihti ka juhtuma,» lausus ta. «Näiteks kui naaberkauplus hindu vahetab, peame meie ka kohe reageerima ja siis tekivadki sellised asjad.»\nErilaid ütles, et ka ta ise kontrollib kõigis kauplustes oste tehes, kas hinnad saalis ja kassas ühtivad. «Kõigis kettides on neid vigu. Võrdlen seda sellega, et ka ükski ajaleht ei ilmu kirjavigadeta. Seal, kus on inimese käsi mängus, tekib ikka eksimusi.»\nTarbijakaitseamet tegi kontrolloste 97 kaupluses. Hinnad ei ühtinud 33 poeskäigul ehk 34 protsendil juhtudest. Trahvi tuli maksta keskmiselt 33 eurot, mis ei jää kaupluse, vaid töötaja kanda.


just, seitse on see number mis kummitab. eile õhtul kolmes kohas. mõnda kohta isegi ei mäleta. film oli miski seitse surmapattu vmt. täna tuli pisike B ja teatas pikalt - seitse, seitse, seitse. siis oli veel paaris -kolmes kohas.\ntäna oli ka üks esimene - pisike B sai nautida esimest korda selle talve libedat. jooksis teine, nagu ikka, sopalombi poole - 'pats-pats', ja 'lompi!' hüüetega. ja oi seda üllatust kui jalge all äkki krabises! tibu jooksis kohe hea mitusada meetrit lompe-pidi edasi enne kui nägi mingit treppi ('üks-kaks!') ja lombid mõneks ajaks meelest läksid...\nkäisime ka mere ääres üle pika-pika aja. niisamuti nagu olime üle pika-pika aja vaid kahekesi. küll oli täna luksuslik päev! päikegi oli selle auks taevakaare puhtaks pühkinud. ja kui imeline, loojangujärgselt punetav, vaade õismäele! kahjuks, või tegelikult õnneks, ei olnud fotokat kaasas. see oleks seganud.\nkirjutas unekott kell 17:40


#1 24-10-2008 17:36:55\nLooduspildi galerii filter\nKopeerin siia oma maili mille saatsin looduspildi meeskonnale:\nMure või pettumus.. ei oskagi täpselt öelda, aga minu meelest on looduspildi fotode filter natuke nõrgemaks läinud ja viimase paari kuu jooksul on kuidagi palju pilte looduspilti tekkinud, mis on tunduvalt nõrgemad kvaliteedi/kompositsiooni poolest, kui eelnevalt üles laetud pildid. On muidugi ka häid pilte, aga palju on ka sõna otses mõttes "jura". Samas ilu on vaataja silmades.\nNüüd tekib küsimus, et miks mina ei ole siis paremaid pilte ise teinud ja neid üles laadinud, aga sõna võtan kül. Sellepärast, et jälgin pidevalt looduspildis pilte ning üritan nendest õppust võtta ja praktikas kasutada, kuid midagi on seni puudu jäänud minu piltides jne. Seepärast ei ole neid ka üles laadinud.\nLoodan siiralt, et keegi Tigekullidest ei tunne end puudutatuna ja ei saada mind kohe esimese võimalusena pikalt. Olen seda filtri teemat ka tuttavaga arutanud ning ta on sama väitnud, et pildid on kuidagi nõrgemaks läinud. Seega ei saa see olla ainult minu luulu. Pikka aega hoidsin end tagasi, ei algatanud foorumis teemat ega saatnud maili. Selle mõttega, et mis see minu asi on? Aga kelle asi see siis veel on, kui mitte looduspildi austajate ja nende kes üritavad looduspildi piltidest midagi õppida ning praktikas teadmisi kasutada. Võin öelda, et mulle isiklikult on kül LP teadmisi juurde andnud ning tänud meeskonnale, et selline leht üldse olemas on\nVastus looduspildi meeskonnalt:\nVäga õigustatud kiri, proovime asju karmistada.\nÄkki sa siiski viitsiksid selle teema ka foorumis algatada, siis saaks\nteada, mida teised sellest arvavad.\nAusalt öeldes on jah liiga palju suvalisi kõrre ja lehepilte tulnud.\nSeega väga kena oleks teada mida ülejäänud rahvas arvab sellest, kas on piltide filter nõrgemaks läinud või mitte. Eks kindlasti on ka selliseid, kes mind lolliks peab jne. aga oma arvamust pole vist nagu kellelgi keelatud avaldada.\n#2 24-10-2008 18:01:20\nMartin, äkki on lihtsalt sinu enda tase paremaks läinud ja sa hindad asju teistmoodi ...\n#3 24-10-2008 18:23:37\n. Mul oli ka esimene mõte selline.\n#4 24-10-2008 18:28:45\nOkei.. ka see võimalus võib olla, et hindan pilte teistmoodi, kui alguses. Mulle tundus, et asi hakkas kehvemuse poole siis minema, kui siin foorumis oli mingi teema selle kohta, et tigekullid ei anna hinnangut tagasisaadetud piltide kohta. A'la mis seal valesti on või mis mitte.\n#5 24-10-2008 18:59:53\nkuidas olekski võimalik saada tagasisidet iga pildi kohta, mis on tagasi saadetud?! Jah, mul pole ka siin ühtegi pilti üleval, sest ei pea end piisavalt heaks. Pärast seda kui umbes 10-12(võibolla ka vähem, mulle lihtsalt tundub palju) pilti oli tagasi saadetud, siis ma sain ikka aru, et järelikult ei ole ma ikka veel piisavalt hea.(kuigi mõne pildi kohta tundus küll, et no mis sellel siis nüüd viga on?) Viimasel ajal ei ole üritanudki ühtegi pilti saata, sest pole saanud aega ka oma taseme parandamiseks(Loe:selle tekitamiseks).\nSeda et adminnifilter oleks nõrgemaks läinud ma küll ei arva. Vahest satub tõesti siia mõni selline pilt mille puhul tekib küsimus miks see üles lasti, aga ilmselt nägi siis mõni tigekull selles seda, mida mina ei suuda ja mina olen sellega rahul. Äkki on siia viimasel ajal tulnud nii palju kõrre ja lehepilte sest inimestel pole muud pildistada... ei tea.\nMinu hinnangul küll looduspildi piltide tase tõuseb pidevalt. Ja kui meil on silme ees sellised pildid:http://www.looduspilt.ee/?page=pilt&id=23360, siis ei imestagi, et algajate esimesed katsetused tunduvad "jurana"\nvot sääne pikk heietus sai kirja\n#6 24-10-2008 19:01:50\nLink uuesti(on ikka kobakäpp küll onju )\n#7 24-10-2008 21:11:44\nmartin504 - et sind paremini mõista oleks alustuseks hea näha mõnd näidet nö nõrgast pildist.\nIsiklikult arvan, et need nö nõrgemad ehk siis minu mõistes tavalisemad pildid peaksid ka olema.. muidu läheks asi ikka liiga klantsiks.. silm harjub selle klantsiga nii ära ja nö kõige ehedamat loodust enam ei nähtakski.\n#8 24-10-2008 22:09:13\nNagu ma aru saan, siis siinse rahva meelest ei ole häda midagi galerii filtriga. N.ö. neid nõrgemaid pilte ma just nimelt ei tahtnud galeriist siia linkida, et inimesele mitte liiga teha vms. Lihtsalt see asi tundub mulle sedasi, et on kvaliteet nagu alla läinud. Kui teiste meelest on kõik okei, siis võib minugi poolest asi ka sedasi jääda nagu ta on.\n#9 24-10-2008 22:41:21\ntegu on pigem nn. veebifenomeniga. iga pilt, tekst jne. on inimese jaoks info, teatud piirist alates hakkab infohulk käituma infomürana. inimesed on tänapäeval keskmiselt lihtsalt infost nii üle uputatud, et selline veebimõõdus(600px veel eriti) pilt on juba potensiaalne infomüra. isegi hommikul, kui looduspilti esimesena vaadata, käitub alateadvus piltidega pea samuti, kui õhtul vaadates(sest aju teab juba, milleks ta päeva jooksul hakkama peab saama.\ntegelikult on looduspildis väga palju keskpäraselt hinnatud pilte, mis kuskil seinal paneksid kindlasti pilku tõmbama.\nresümee siis, et inimesed pigem ikka ise ennast "ära rikkunud", kui asjad tunduvad degenereeruvat.\n#10 24-10-2008 22:52:47\n"Pärast seda kui umbes 10-12(võibolla ka vähem, mulle lihtsalt tundub palju) pilti oli tagasi saadetud"\nõnnelik inimene, sul on vähemalt midagi saata. ma pole veel üritanudki midagi saata.\n#11 24-10-2008 23:10:45\nmartin504 - vali minu piltidest mõni välja, selle arutluse nimel ma ei pahanda ega kurvasta\n#12 24-10-2008 23:45:07\nUrmet, Sinu piltide hulgas ei olnud selliseid pilte, mida negatiivses kontekstis esile tõsta, aga minu meelest tasub vaadata kasvõi nädala pilte ja sealt leiab nii mõndagi.\n#13 25-10-2008 00:44:09\nMa olen Martiniga täielikult nõus.\nViimati, kui olen uuemaid pilte näinud, siis on tundunud väga tavalise klõpsuna nt http://looduspilt.ee/?page=pilt&id=24134.\n#14 25-10-2008 01:31:30\nLandsmanni näide pole ehk kõige õnnestunum aga pisut karmima filtri poolt olen minagi. Pisut, ma toonitan.\n#15 25-10-2008 01:36:14\nLandsmann, enne kui sa siin teiste pilte kommenteerida võtad, viskad ehk oma galeriile kriitilise pilgi peale? Ja noh, pilte kommenteeritakse pildi all, mitte ei oelda foorumis, näe, mina arvan, et see seal on sitt pilt.\n#16 25-10-2008 02:06:49\nMinu arust on filter võrreldes aasta esimese poolega just pisut paremaks läinud. Või on minu tase alla käinud... Tegelikult on ikka maitse asi see filter - ma pigem laseksin katsetused üles, kui perfektse tehnikaga tehtud kõrrepildi, mis on lihtsalt igav. Õnneks on praegune filter piisavalt paindlik, et nii üht kui teist lubada.\n#17 25-10-2008 02:51:47\nMina kaldun ka sinnapoole, et laseks midagi teistsugust ka korrektsete sekka üles. Mitte sellist, et oleks teistsugune teistsuguseks olemise pärast, vaid mingi mõttega. Kuivõrd kõrvaltvaatajana seda mõtet saab aimata. Ja päris keskpärased kõrre ja heinamaapildid lükkaks tagasi. Samuti ka kitsekad ja eriti kõik need pildid, mille allkirjaks on kirjutatud "Minu esimesed katsetused uue aparaadiga." Need on kohati lausa õudsad.\n#18 25-10-2008 03:26:35\nMa pakuks, et kui pikka aega jälgida ja lugeda kommentaare pildi all, siis lihtsalt enda tase ja oskus pilti hinnata hakkab tõusma. Nii tundub, et üksjagu pilte igavad/kehvad. Täna siia kitse pildiga tulla on liiast, peab ikka eriti-eriti hea pilt olema. Valgus õigest nurgast ja kits eriti-eriti vinges poosis\n#19 25-10-2008 03:27:19\nmina pakuks välja, et kui pilt ikka tundub kehvake, siis tuleb sellele ka vastav hinne panna. mulle endale on kehv hinne olnud paremaks õpetajaks kui tagasilükatud pilt. seega kordaks hoopis Urmeti üleskutset - KOMMIMA! küll siis jääb ka kehvasid pilte vähemaks (loodan, et ma liiga naiivne pole)\n#20 25-10-2008 03:46:20\nMa olen kah selle poolt, et pigem panna hindega see filter paika ja mitte koguaeg nuriseda adminnifiltri kallal (olen ka seda eelnevalt juba öelnud). Vastasel juhul kaotaks alla 4 hinded oma mõtte, kui kõik oleks "maailmatase" ainult. Selleks ongi hinne 1 siin keskkonnas olemas, et seda ka kasutada... pahatihti ei julgeta ainult, sest mõtle, kui see imelik katsetusena tunduv pilt on mõne autoriteedi oma ja sa väänad sinna 1 alla\n#21 25-10-2008 10:39:18\nSelle hindamisega on muidugi see probleem, et madal hinne (isegi 3) toob tihti kui mitte sõimu, siis suure nurina autori poolt. Kuidagi väga isiklikult võetakse seda asja. Hindajal siis ise ka halb olla ... Kui madala hinde paneb autoriteet, siis pole midagi vaielda ... aga lahjemat tegelast üritatakse natukene tümitada.\nAga mis filtrisse puutub, siis sõltub vast piltide ja adminnide arvust. Kujutan ette, et see võib päris raske olla päevast päeva mingeid veidraid kuskil vahepealse tasemega pilte vaadata ja otsustada (kas on untsus v ei ole). Palju on selliseid pilte, kus midagi ju nagu on, aga kindlalt ei v jah öelda ka ei saa.\nVõimalik, et kui asjaga tegeleks veidi rohkem inimesi ja küsimärgiga pilt peaks saama nt mitme adminni nõusoleku ... ma ei tea, kuidas praegu süsteem töötab, ega sel midagi väga viga ei ole. Kindlasti on tõsi see, et kasutajaid on tublisti rohkem ja sedavõrd ka pilte.\n#22 30-10-2008 16:32:53\nPalju neid tigekulle üldse on, kui küsida võib? Võib olla, et erinevad autorid on proovinud ja katsetanud nii-öelda "uue nurga alt pilte", et vaadata kuidas need siinsele rahvale peale lähevad.\nMuideks ise lasin ka uljusest ja sinisilmsusest looduspilti ühe oma paarikümnest esimesest klõpsust üles panna, mille ma tookord töötlusega ära rikkusin.\nTagantjärgi küllaltki piinlik lugu, aga eks õpime kõik oma vigadest ja nüüd pole midagi olnud üles riputada(vahepeal oli, aga lükati tagasi), sest suhtun kriitilisema pilguga oma klõpsudesse.\n#23 30-10-2008 16:57:51\nFilter hea ja vajalik. AGA- tore kui väga ainult sillerdavaks klantsfotoks ka ei läheks. Et oleks ikka halli ja novembrit, ja pori ja kõrsi ka. Ja igast minimalismi ja katsetusi, mis samas loodusfoto on. Keeruline lugu ühesõnaga.\n#24 30-10-2008 17:26:53\nnoh, ma arvan, et meie tigekullid oskavad vägagi nö teistugust pilti hinnata, niiet mingit ainult klantsfoto hirmu siin küll ei ole.\n#25 30-10-2008 17:37:25\nKulle on 1-2 kes piltidega tegelevad, kokku on "neid" 4.


postitatud 06.02.2006 kell 14:17\nIkka ütlen, isegi vahest võibolla liiga palju ütlen\npostitatud 06.02.2006 kell 14:39\nAinult siis ütlen, kui on ikka väga valesti.\nNoh, näiteks. Ühel naisel jooksis poes piim kotist välja & seda ütlesin talle küll. Või kui raha kukub. Või kinnas.\nAga kui on suurem rahvamass ümber on asjad teisiti & märkuse tegemine küsitav.\nKui endale märkus tehakse (paelad lahti vms) on enamasti küll hää /tänulik meel.\npostitatud 06.02.2006 kell 14:47\nhästi ammu( 5 - 7 aastat tagasi), tuli vanem naisterahvas mulle vastu, salli ots mantli siilust paistmas, ütlesin siis talle seda, tema siis vastu, et nii peabki olema\npeale seda olen hiljuti ühele sõbrannale sosinal öelnud, et tal püksilukk lahti, kui ta mulle kiiruga ühel varahommikul vastu tuli, mille eest ta muidugi tänulik oli.\npostitatud 06.02.2006 kell 14:53\nikka olen öelnud,näiteks tookord kui ühel tuttaval Pärnu bussijaamas roosad sukkpüksid püksisäärest välja lohisesid...ta oli seal ikka tükk aega juba koperdanud,vat ei saa aru,miks ülejäänud inimesed vait olid.\npostitatud 06.02.2006 kell 15:13\nLähen tead ja ütlen,et sul on suu viltu või mulle teie nägu ei meeldi nii või?\nEi, ma pole nii primitiivne.\npostitatud 06.02.2006 kell 16:45\nKatsu sa öelda. Suuremad tulevad külge ja väiksemad panevad padavai kohtusse kaebama.\npostitatud 06.02.2006 kell 21:40\nÜhekorra ütlesin ühele naisterahvale, et tal on pluusi nööp lahti, oli tänulik küll, muidu ei tea kui kaua oleks veel ringi käinud, rinnahoidja välja paistmas.\nAga tänaval kiirustavat võhivõõrast küll kinni pidama ei hakka, kui mantlisaba on vöö vahele jäänud, saab veel sõimata ka, et tema aega raiskan...\npostitatud 06.02.2006 kell 21:55\nenamasti ikka ütlen ja aitan, jah.\nlihtsalt, kui endal oleks midagi viltu, siis oleks ka tore, kui keegi ju ütleks. : )\npostitatud 06.02.2006 kell 22:57\nvõhivõõrale reeglina ikka ei ütle aga sõpradele/tuttavatele kindlasti.\npostitatud 23.04.2009 kell 19:28\nJuhtus olema selline olukord,kus inimene tuli bussi käbi oli krae vahel.\nLoomulikult pöördusin viisakalt:"Vabandage,teil on käbi krae vahel"\npostitatud 24.04.2009 kell 22:47\nEi noh, ega otse ei ütlegi\nEga ei ütle ju: "Teil on kõverad jalad!", ütled hoopis läbi lillede: "Kas te olete ratsasportlane..."\npostitatud 25.04.2009 kell 07:35\nMul on gi jalad,vähemalt üks kõver,teist pole üldsegi\npostitatud 25.04.2009 kell 13:34\nÜkskord ühele naisele sai öeldud, et vabandage teil on pluus pahupidi , vastuseks tuli , et nii see mõeldud ongi muidu vist ikkagi ütlen, aga mitte tihti.\npostitatud 25.04.2009 kell 15:54\nNo kui nööp lahti, ei tea, aga mõni hullem variant, mis ennast punastama paneb, siis ikka. Ja olen tänulik, kui minulegi öeldakse.\npostitatud 26.04.2009 kell 14:22\njah, kui kellelgi ikka ülalkorrusel midagi korrast ära on ja seda talle ütlema lähed, võid ise hullema ütlemise osaliseks saada ja asi ei pruugi sellega piirduda. No olen ütelnud ka mitte nii viisakalt kui inimesel on raskusi arusaamisega, mis sobib ja mis ei sobi. Sama käib ka riiete mitte korrasoleku kohta.\npostitatud 26.04.2009 kell 18:39\nMa olen öelnud ühele et teie raha kukub kohe taskust välja.Ja siis kui mõni asi maha kukub ja inimene ise seda ei märka.Ma ei suuda pealt vaadata mõelda kui inimene avastab et ta ära kaotas midagi.\nAsjade kaotamine on nii kurb asi siiski.\nSõpradele ja tuttavatele kindlasti, kuid võhivõõrale mitte.\npostitatud 12.01.2012 kell 12:41\nÜkskord astus minu ees bussi neiu,kes oli ilmselt wc-s just käinud ja ta seelikusaba,seljatagant siis,oli trussadesse kinni jäänud. Loomulikult ütlesin talle.Samasuguses olukorras tahaksin,et ka minule öeldaks. Oli kuidagi narr vaadata,kuidas inimesed järgi vaatavad ja muigavad,aga ei ütle midagi.\npostitatud 12.01.2012 kell 12:53\nMa olen mitmele öelnud, et neil selg valge, keegi pole uskunud.\npostitatud 20.04.2013 kell 00:15\npostitatud 20.04.2013 kell 01:39\nSellega seoses tuleb meelde see lugu, kuidas MA EI ÖELNUD!\nViljandi linnas tuli pruudikleidis vastu naisterahvas soengu ja meigiga kellel oli kõrvatagune verine, - väga verine.\nja 7 aastat hiljem mul ka kahju, - noo oleks pidanud ikkagi.\nPigem ytle, saa sõimata - nagu enamus varjante ning siis ei jää piinama )\npostitatud 20.04.2013 kell 09:00\nMul on tänaval kõndides tavaliselt selg sopane, aga ma küll ei tahaks, et mingi võõras mulle seda nina alla hõõruma tuleb. Ma tean ise ka, et mul selg sopane on. Inimesed võiksid oma asjadega tegeleda. Neile, kes muretsevad, et neil nägu tänaval kõndides tahmaseks läheb, ma soovitan väikest peeglit taskus kanda.\npostitatud 20.04.2013 kell 17:37\nSõltub olukorrast ja vist ka inimesest, ei teagi. Olen vahel öelnud aga vahel ka mitte.\npostitatud 20.04.2013 kell 21:22\nMina ütlen, kui näen midagi sellist, millest ma tunnen ära, et asi on valesti ja inimene saab midagi selle heaks kohe ette võtta.\nMeenub üks kena härrasmees kangapoes, kes oli oma mantli autost väljudes vastu auto külge rämedalt ära määrinud, vaikselt astusin ligi ja juhtisin tähelepanu ja viitasin, et kas see peabki nii olema või on nüüd miagi halvasti. Mees tänas ja asus end puhastama.\nSiis pidasin kinni tänaval vanaproua, kelle seeliku alt lehvis 2 m wc paberit sabana taga. Astusin ligi ja konstanteerisin...proua, teid jälitab miski.\nNeid on veel ja veel, on ka piinlikke olnud. Aga ma olen üle saanud oma piinlikkuse tundest ja ikkagi ligi astunud ja kõnetanud.\nUsun, et kui asi meeldivaks naljaks pöörata ja osutada nii, et inimene ei solvu või valesti aru ei saa, siis pole midagi halba.\npostitatud 21.04.2013 kell 10:43\nÜtlen ikka, siiani on selle eest alati tänatud ja mõlemale parem tuju. Viimati tuli bussi ja istus minu kõrvale üks naine, kel oli püksilukk lahti, jah, ütlesin.\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0171950 sekundit


Keha rasva vähendamine - Keha tuup ja rasva kadu\nRasvrakkudesse toodetud leptiini hormoon reguleerib energia kättesaadavust ja kulutusi. Lisaks kogu rasva tarbimise jälgimisele peate tarbima ka rasvu, mis parandavad südame tervist ja toetavad siseelundite rasva kadu. Seejärel juhitakse teie keha läbi nõrk elektrivool, et mõõta lihaste, luude ja rasvkoe vastupanu. Pärast iga meetodi plusse ja miinuseid kaalumist jõuate kahtlemata järeldusele, et teie isikliku iganädalase arengu jälgimiseks on nahavoltide testimine kõige lihtsam ja praktilisem meetod.\nSihtige igal treeningul vähemalt ühele harjutusele, mis on suunatud rinnale, seljale, puusadele, reieluudele, nelipealihasele, triitsepsile, biitsepsile, õlgadele ja kõhulihastele. Naised saavad treenida täpselt nagu mehed, kasutades kombineeritud harjutusi, näiteks surnud lifte, rindkere surumist ja väljatõmbamist, mis on suunatud mitmele lihasele korraga.\nKui olete alles alustamas, valige keharaskuste harjutused, näiteks langused, tõuked ja kükid, üks kuni kolm komplekti kaheksa kuni 12 kordust iga käigu kohta.\nMõne nädala pärast hakake kasutama raskusi, mis muudavad teie pingutuse viimases üks kuni kaks kordust väga raskeks. Kui 12 kordust tundub teostatavana, suurendage selle konkreetse harjutuse puhul kaalu veelgi.\nKui tunnete end tugevamana ja olete jõutreeninguga rahul, suurendage soovi korral korduste arvu kolme ja kuue vahel, et kasvatada suuremat lihast.\nVältige sama lihasgrupi treenimist selja-tagasi päevadel; anna lihastele jõutreeningust taastumiseks vähemalt 48 tundi. Iga nelja kuni kuue nädala tagant reguleerige oma jõutreeningu rutiini, et vältida kinnijäämist platool, mis peatab teie kehakaalu languse ja kehalise kasvu.\nKui see näitaja on madalam, on võimalik tõsine rikkumine nende funktsioonide täitmisel elundite poolt ja selle ohtlikud tagajärjed. Kui keharasvaprotsent on normaalne, tunneb inimene end hästi ja näeb hea välja ning tema suguelundid töötavad nii nagu peab. Naise keha jaoks on eriti oluline rasv.\nHormoonid ja rasva kadu Hormoonid mängivad olulist rolli energia tarbimises, energiatootmises ja kogu keha koostises.\nUuringud näitavad, et: Kilpnäärme hormoonid aitavad reguleerida ainevahetust. Rasvrakkudesse toodetud leptiini hormoon reguleerib energia kättesaadavust ja kulutusi. Insuliin ja kortisoolihormoon, mis vabanevad meie neerupeedudest, aitab metabolismi. Uuringute kohaselt esineb nende ringleva hormooni ebasoodsaid muutusi kalorite piirangute või kehamassi vähene vastusena.\nOn soovitatav, et sportlased ja aktiivsed täiskasvanud kasutavad sobivaid kaalulangusmeetodeid. Uuringute kohaselt on väikesed energiahulka kohandused kõige paremini optimaalse keha toimimiseks ja soovitud keha koosseisu saavutamiseks. Arvestades teie kaloreid Paastu esimestel tundidel saab keha kütuse maksa ja lihaste glükogeenivarudest; glükogeen lagundatakse glükoosiks.\nKaotatud lihaste hulk sõltub paastu tüübist ning paadi ajal osaleva tegevuse hulgast ja tüübist. Näpunäide Kui te paastute, võib teie keha kütuseks kasutada rasva ja lihaste kombinatsiooni. Uuringud näitavad, et madala süsivesikusisaldusega dieet on tõhus viis siseorganite rasva kaotamiseks. Seetõttu peaksite siseelundite rasva kadu stimuleerimiseks vähendama toidus sisalduvate süsivesikute hulka.\nRikkalikud süsivesikute toidud sisaldavad: leiba, riisi, pastat, küpsiseid, tortillasid, bageleid, maiustusi ja magusaid jooke. Peaksite piirama nende toitude tarbimist maksimaalselt portsjonini päevas. Sellised toidud nagu loomne piim, tärkliserikkad puuviljad ja köögiviljad sisaldavad süsivesikuid, kuid neis on ka palju muid kasulikke toitaineid nagu valk, kiudained, vitamiinid ja mineraalid. Minimeerige magusate ja magusate jookide süsivesikute tarbimist. Hankige iga päev piisavalt kiudaineid.\nUuringud näitavad, et inimestel, kes saavad iga päev piisavalt kiudaineid, on väiksem vistseraalse rasva kogus ja siseorganite rasva on lihtsam kaotada. Naised peaksid saama 25 grammi kiudaineid, mehed peaksid saama 38 grammi kiudaineid päevas. Lisaks pähklitoitudele nagu leib, riis või kinoa võite puuviljadest ja köögiviljadest saada märkimisväärseid kiudaineallikaid. Suure kiudainesisaldusega puuviljade hulka kuuluvad õunad, murakad, punased vaarikad ja pirnid.\nÜldiselt peaksid mehed tarbima umbes kalorit päevas, naised umbes kalorit päevas.\nKogukalorid inimese kohta võivad varieeruda, sõltuvalt ainevahetusvõimest, lihasmassist, soost, vanusest ja aktiivsusest. Pange tähele, et ainuüksi madala kalorsusega dieedil on siseorganite rasvale väga väike mõju. Keharasva nende ekstreemsuste saavutamine võistluse ajal on tavaline tava.\nMuutunud toidu termiline metaboliseeritav toime toitumisalase toitainete rikke tõttu Treeningu ajal kasutatav energiatüüp süsivesikud või rasvad Harjutuse tüüp, intensiivsus ja kestus Mitte spordiga seotud tegevused jalgsi, jalgrattasõit, jooga Sõltumatu eluviis kui mitte koolitus Toit ja rasva kaotus Keha kasutab süsivesikuid ja rasvu primaarsete ja sekundaarsete energiaallikatena. Valgu peamine roll ei ole mitte ainult energia, vaid lihaskoe ülesehitamine ja parandamine. Süsivesikud, rasvad ja valk on kõik makrotoitained tervisele ja optimaalsele sobivusele. Nende toitainete tasakaalustamine vastavalt energiakogusele on keha rasvade vähendamiseks eluliselt tähtis. Iga makrotoitaine vabastab tarbimisse erineva koguse energia: Süsivesikud: neli kalorit grammi kohta Valk: neli kalorit grammi kohta Rasvad: üheksa kalorit grammi kohta Toit pakub energiat erineva maksumääraga makrotoitainete kohta, nagu eespool kirjeldatud.\nOma kehaehituses märkate harva nii kergesti muutusi kui teised. Seetõttu vajate oma progressi mõõtmiseks objektiivset, täpset ja teaduslikku meetodit. Kehakoostise testimiseks on vähemalt tosin meetodit. Erinevad eksperdid väidavad tõenäoliselt alati, milline neist on parim. Pärast iga meetodi plusse ja miinuseid kaalumist jõuate kahtlemata järeldusele, et teie isikliku iganädalase arengu jälgimiseks on nahavoltide testimine kõige lihtsam ja praktilisem meetod.\nKuidas tunda oma rasva poletustsooni


Armeenia telefoninumbrite loend | B2C mobiilnimekirjad | Viimane postituse andmebaas\nViimane meiliandmebaas » Armeenia telefoninumbrite loend\nArmeenia telefoninumbrite loend, mida saate osta kõige usaldusväärsemalt pakkujalt Viimane meiliandmebaas. Osta sihitud B2C-telefonide loendeid, mis on saadaval Armeenia riigist. Kiirotsing telefoniandmetes kontakti nime, e-posti aadressi, postiindeksi, osariigi, soo ja teabe järgi.\nOstke veebis Armeenia telefoninumbrite loend teleturunduse, SMS-ide turundamise, SMS-i hulgiturunduse ja muu turunduse jaoks mõeldud telkimiseks. Uuendame regulaarselt oma andmebaasi, nii et te ei pea muretsema ebatäpsete andmete pärast ja saaksite oma telefoniturunduse parematest võimalustest maksimumi võtta.\nOstke nüüd ja hankige nišitoode, konkreetse tööstuse jaoks kohandatud vaatajaskond või suuremahulise B2C-kampaania jaoks klassikalised telefoniloendid, meil on teile just ideaalne lahendus.\nOstke Armeenia tarbijate inimeste telefoninimekiri\nArmeenia tarbija telefoninumbrite loetelu\nArmeenia tarbijatelefoninumbrite loend on kõige täpsem ja ajakohastatud telefoninumber ning mobiiltelefonide loend, mis võib viia teid hea ja tõhusa telemarketingi, sms-turunduse ja külma telefonikõne kampaaniate korraldamiseni. Kindlustades oma ettevõtte täiustamise, kõige tõhusamad müügiturundused ja konkreetsemad ega otse potentsiaalsetele klientidele.\nViimane meiliandmebaas pakub kõige kontrollitud ja ajakohastatud telefoninumbrite loendit, et stimuleerida telemarketingi müügikampaaniat. Armeenia tarbija telefoninumbrite nimekirja ostmine viimasest postituste andmebaasist on targem viis oma ettevõtte loomiseks, kuna tunnete ära oma ettevõtte täiustamise, mis on kliendi jaoks efektiivne ja mugavam juurdepääsu võimalikule adressaadile telemarketingi jaoks.\nArmeenia tarbijatelefoninumbrite loend viimasest postituste andmebaasist, mis sisaldab 2,000 ajakohastatud kogutud teavet tarbijate telefoninumbrite loendist summas 200 dollarit - see on ühekordne makse ja kohe allalaaditav tarkvara, mis võib olla Exceli CSV-failitüüp ja mida saab hõlpsalt oma töölauale.\nViimane e-posti andmebaas on värskendatud ehtsate Armeenia tarbijatelefoninumbrite loend. Annab usaldusväärsetelt saitidelt ja platvormidelt usaldusväärsetelt saitidelt ja platvormidelt kliendi telefoninumbrite loendi, mobiilinimekirja, nime, aadressi, riigi ja postiindeksi järgi kogutud andmete 95% täpsuse.\nArmeenia telefoninimekirja küsimused ja vastused\nBenini telefoninumbrite loend\nBoliivia mobiilinumbrite loend\nBosnia ja Hertsegoviina telefoninimekiri\nBrasiilia mobiilsete andmebaaside loend\nBulgaaria Telemarketingi andmeloend


Loe SMSMONEY kohta lähemalt ParimIntress.ee laenuvõrdlusportaalist\nSMSMoney esimene laen uutele klientidele kuni 900€ on tasuta\nFinantsettevõte pakub 4 erinevat laenu võtmise võimalust nagu kiirlaen, tarbimislaen, laen auto tagatisel ja laen kinnisvara tagatisel. SMSMoney pakub esmase laenusummana kuni 900€ ilma intressita, mis on oma suurema mahu poolest ideaalne variant inimesele, kes varem laenu pole võtnud. Ettevõte ise on 2005. aastal asutatud ja seega üks Eesti vanimaid laenupakkujaid. Laenutaotluste ülevaatamine ja laenude väljastamine toimub 7 päeva nädalas. Smsmoney pakub nüüd ka võimalust saada laen sularahas ja pangakontole ei jää jälge sellest, et oled võtnud laenu. Laenude väljastamine toimub argipäeviti 8.00-22.00 ja puhkepäevadel ning riigipühadel 10.00-20.00. Laenutaotluse täitmiseks läheb maksimaalselt 5 minutit. Alusta laenutaotlust ja » Taotle 50€ kuni 900€ laenu »\nEttevõtte nimi: PLACET GROUP OÜ Kaubamärk: SMS Money Aadress: Fr. R. Kreutzwaldi 4, Tallinn Telefon: 66 30 110 / 53 00 59 22 E-post: info@smsmoney.ee Koduleht: https://www.smsmoney.ee Ära laena huupi!\tEnne kiirlaenupakkujate teenuste kasutamist on tähtis võrrelda erinevaid laenutooteid. Laene väljastavad mitmed ettevõtted ning võrdlusmomendi saavutamiseks soovitame tutvuda meie laene võrdleva tabeliga. SMS Laenuandjad


Ajuhalvatusega laste kaasaegsed rehabilitatsioonimeetodid - Südameatakk\nÜlevaade tserebraalparalüüsi põdevate laste rehabilitatsioonivõimalustest. Artikkel pakub üksikasjalikku analüüsi rehabilitatsiooniarstidele, üldarstidele ja kitsastele spetsialistidele mõeldud ravi- ja rehabilitatsiooniliikide, meetodite osas.\nAjuhalvatusega laste ravi ja rehabilitatsiooni teema asjakohasuses pole kahtlust. See on eriti oluline praeguses staadiumis, kui ravi hindamisel tuleks kasutada tõenduspõhiseid meetodeid. Tserebraalparalüüs (tserebraalne halvatus) on rühm stabiilseid häireid motoorsete oskuste arendamisel ja kehahoia säilitamisel, mis põhjustab motoorseid defekte, mis on põhjustatud loote või vastsündinu mittearenenud kahjustustest ja / või areneva aju anomaaliast. Erinevate allikate kohaselt areneb tserebraalparalüüs 2–3,6 juhtu 1000 elussünni kohta ja see on laste neuroloogiliste puuete peamine põhjus maailmas. Enneaegsete beebide hulgas on tserebraalparalüüsi esinemissagedus 1%. Vastsündinutel, kelle kehakaal on alla 1500 g, suureneb haiguse levimus 5-15% -ni ja äärmiselt väikese kehakaaluga - kuni 25-30% -ni. Mitmikrasedused suurendavad tserebraalparalüüsi riski: ühe raseduse korral on see sagedus 0,2%, kaksikutega - 1,5%, kolmekordsete - 8,0%, nelja-aastaste rasedustega - 43%. Vene Föderatsioonis on teatatud ajuhalvatuse juhtudest 2,2–3,3 juhtu 1000 vastsündinu kohta .\nPatsiendi optimaalne hooldus eeldab multidistsiplinaarset lähenemisviisi meditsiiniliste, pedagoogiliste ja sotsiaalsete spetsialistide meeskonna poolt, kes juhivad tähelepanu mitte ainult patsiendi enda, vaid ka tema pereliikmete vajadustele, kes on seotud igapäevase rehabilitatsiooni ja patsiendi sotsiaalse kohanemisega. Kuna tegemist on düsfunktsionaalse seisundiga, vajab haigus patsiendi esimestest elupäevadest alates pidevat igapäevast rehabilitatsiooni, võttes arvesse ülesande järgmisi meditsiinilisi ja sotsiaalseid aspekte:\nAlla 4 kuu vanusel lapsel (vastavalt K. A. Semenova klassifikatsioonile) pole diagnoos alati ilmne. Koormatud perinataalse anamneesi olemasolu, lapse psühhomotoorse arengu edasilükkamine on näidustused lapse sihipäraseks jälgimiseks lastearst, rehabilitoloog, tegevusterapeut, psühholoog, defektoloog, mehaanoterapeut, hüdrorehabilitoloog ja neuroloog. Taastusravi esimeses etapis algab tserebraalparalüüsi ähvardavate vastsündinute abistamine sünnitusmajas ja jätkub teises etapis - lastehaiglate spetsialiseeritud osakondades ja seejärel edasi kolmandasse etappi - ambulatoorium lastepolikliinikutes lastearsti, neuroloogi ja eriarsti järelevalve all ( ortopeed, silmaarst jne). Patsiendi esmase läbivaatuse ja edasise ravi saab läbi viia haiglas, päevahaiglas ja lastekliinikus ambulatoorselt, see määratakse patsiendi üldise seisundi raskusastme järgi. Taastusravi täiendav etapp on patsientide suunamine sanatooriumiprofiiliga asutustesse, samuti sotsiaalse rehabilitatsiooni keskustesse. Sellise lapse pideva raviasutuses viibimise kestus sõltub motoorsete häirete ja sellega seotud patoloogia tõsidusest. Tähtis pole mitte ainult meditsiiniasutuses põhjaliku taastusravi kursuste läbiviimine, vaid ka kehalise aktiivsuse taset ja laadi, tehnilise rehabilitatsioonivahendite kasutamist puudutavate soovituste rakendamine kodus. Selle haiguse vastu võitlemise peamised põhimõtted on selle varane algus, järjepidevus ja järjepidevus kõigis taastusravi etappides või multidistsiplinaarne lähenemisviis.\nPärast rehabilitatsioonile saabunud patsiendi konsulteerimist meditsiinilise multidistsiplinaarse meeskonnaga tehakse rehabilitatsioonidiagnoos (toimimise rahvusvahelise klassifikatsiooni või ICF kategooriates), määratakse lühi- ja pikaajalised rehabilitatsiooni eesmärgid, koostatakse individuaalne rehabilitatsiooniplaan. Ajuhalvatusega patsientide olemasolevate traditsiooniliste ja alternatiivsete ravimeetodite arv suureneb pidevalt ja paraneb, kuid peamine eesmärk jääb samaks - lapse aju kahjustuse tagajärjel tekkinud funktsionaalsete häirete õigeaegne kompenseerimine ning sekundaarsete biomehaaniliste deformatsioonide ja haiguse sotsiaalsete tagajärgede minimeerimine. Kui patogeneetiline mõju tserebraalparalüüsi põhjustajale on võimatu, on ülesandeks laps optimaalselt kohandada olemasoleva defektiga, lähtudes närvisüsteemi plastilisuse põhimõtetest.\nPraeguses etapis on kirurgiline korrektsioon ajuhalvatusega laste kõige tõhusamad rehabilitatsioonimeetodid. Probleemi keerukus seisneb selles, et otsuste tegemine eeldab paljude tegurite mõistmist, mis mõjutavad patsiendi prognoosi ja väljavaateid. Kirurgilised ravimeetodid on näidustatud ainult tõsise spastilisuse korral ja on seotud ainult ajuhalvatuse resistentsete seisunditega, eriti pärast seda, kui kõik konservatiivsed meetodid on osutunud mõistmatuks. Kirurgiline ravi tuleb alati läbi viia kompleksis, kasutades multidistsiplinaarset lähenemisviisi, mis põhineb põhjalikul kliinilisel ja neurofüsioloogilisel hinnangul. Selle hindamise eesmärk on välja selgitada spastilisuse roll patoloogilise kehahoia ja motoorse stereotüübi kujunemisel ning selle spastilisuse mõju elukriteeriumide rikkumise astmele. Tuleb meeles pidada, et mõnel juhul saab patsient oma motoorset aktiivsust teostada ainult siis, kui on olemas teatud määral spastilisus ja selle kaotamine võib tegelikult seisundi halvendada. Seetõttu on ravitaktika valimise etapis väga oluline tuvastada nn “funktsionaalne” spastilisus, mis aitab säilitada patsiendi igapäevase aktiivsuse teatud taset, ja “patoloogiline”, mis tegelikult on invaliidistav. Samuti on oluline eraldada lihaste ja liigeste kontraktuurid. „Sobiva kandidaadi” valimisel tuleb selgelt määratleda konkreetsele patsiendile seatavad eesmärgid, mis tuleks eelseisva operatsiooni ajal saavutada. Eelseisva kirurgilise sekkumise eesmärgid võivad olla elukvaliteedi ja iseseisvuse parandamine, jäsemete funktsiooni parandamine, ortopeediliste häirete raskuse vähendamine.\nSpastilisusest ülesaamine ja lihastoonuse vähendamine on endiselt enamiku ajuhalvatuse taastusravi meetodite keskne ülesanne. Samal ajal tuleks mõista, et kõrge lihastoonus võib ajuhalvatusega patsiendi liikumisel mängida teatud toetavat rolli; selle langus ei tähenda alati motoorse funktsiooni paranemist .\nFüsioteraapia harjutused (LFK) on äärmiselt tõhus meetod, mis kuulub tingimata ajuhalvatusega laste rehabilitatsiooni . Treeningravi eesmärgid on:\nMassaaž on manuaalne toime nahale ja selle ajuhalvatusega patsientide moodustumisele. Massaažiprotseduur on traditsiooniline ja kõige ette kirjutatud kompleksravi struktuuris. Massaaž lahendab samu terapeutilisi ülesandeid nagu treeningteraapia, nende ülesannete keskmes on spastilisus. Massaažitehnikad mõjutavad kas peakahjustuse tsooni - nn käivituspunkte või kogu keha tervikuna - üldise lõõgastava massaaži läbiviimisel, või refleksisegmentidega piirkondadele - refleks, paravertebraalne massaaž. Erilist tähelepanu tuleb pöörata massaaži annustele tserebraalparalüüsi korral. Need on suurusjärku võrra suuremad kui teiste neuroloogiliste haiguste korral ja moodustavad 5–7 massaažiühikut.\nFüüsilise taastusravi meetodeid tutvustatakse traditsiooniliselt mehaanoteraapia abil ning paljudes meditsiinikeskustes ja kliinikutes robotiseeritud riistteraapia abil, kasutades spetsiaalseid simulaatoreid, sealhulgas neid, mis põhinevad bioloogilise tagasiside põhimõttel (BFB). Kõige tõhusamad seadmed on tänapäeval Locomat-seeria - robotiline ortopeediline simulaator kõndimisoskuste taastamiseks. Kavandatud seadet kasutatakse erinevates konfiguratsioonides, võttes arvesse rehabiliteeritud patsientide omadusi. Armeo simulaator on robotkompleks üla- ja alajäsemete funktsionaalseks teraapiaks koos bioloogilise tagasiside abil. Ajuhalvatusega patsientide diagnoosimise, kontrolli ja ravi üks tõhusamaid mehhanisme on stabiilne platvorm, mis on saadaval erinevates versioonides, mis võimaldab mitte ainult pakkuda ravitoimet, vaid ka määrata patsiendi seisundi teatud ajaperioodiks, see tähendab määrata rehabilitatsiooniprotsessi kvaliteeti ja dünaamikat. Laste kõikehõlmava taastusravi süsteemis on oluliseks komponendiks mitmesuguste modifikatsioonide vertikaalsuunised. Need simulaatorid loovad võimaluse luua ja anda patsiendi kosmoses õige järkjärguline vertikaalne asend. Tserebraalparalüüsi põdevate patsientide ravis oli läbimurdeliseks tehnikaks erinevat tüüpi eksoskelettide teke. Need simulaatorid võimaldavad patsiendil luua ja arendada kõndimisharjumuse täieliku taju äärmiselt madalate füsioloogiliste võimete korral. Eraldi vaadeldakse Motion Makeri koolitussüsteemi, mis on näidanud suurt tõenduspõhist tõhusust. Omamaine areng, mida kasutati laialdaselt selliste patsientide terviklikul rehabilitatsioonil, oli dünaamilise propriotseptiivse korrektsiooni meetodi kasutamine, kasutades spetsiaalseid ülikondi ("Adeli", "Gravistat", "Atlant"), süsteemid, mis koosnesid elastsetest reguleeritavatest elementidest, millega proprioceptiivse afferentsiooni normaliseerimiseks luuakse patsientide otsene kehahoia korrigeerimine ja annustatud koormus patsientide lihaskonnale.\nTraditsiooniliselt kasutatakse Venemaal ajuhalvatusega patsientide taastusravis laialdaselt füsioterapeutilisi meetodeid, sealhulgas looduslikel kokkupuutefaktoritel põhinevaid meetodeid: antipastase toimega muda, parafiini, fangoparafiini, osokeriidi pealekandmine. Aktiivselt kasutatakse ka elektrofüsioloogilisi meetodeid - mitmesuguseid elektrilisi stimulatsioone, elektroforeesi raviainetega. Häid tulemusi näitas fotokromoteraapia meetod, mis pakuti välja erinevate oluliste refleksogeensete tsoonide jaoks. Aktiivselt hea terapeutilise toimega aju mõjutamise meetodid (Tomatis ja bioakustiline korrektsioon). Ajuhalvatusega laste füsioterapeutilised meetodid hõlmavad ka hüperbaarilise hapnikuga varustamise meetodit, mis on ennast tõestanud haiguse ataksilistes vormides. Meeleolu optimeerimiseks, emotsionaalse seisundi suurendamiseks ja D-vitamiini vaeguse vältimiseks on tserebraalparalüüsiga lastele ette nähtud helioteraapia aparaadi „Kunstlik päike“ abil..\nJuhtudel, kui tserebraalparalüüsi põdeva patsiendi kõne ja vaimsed võimed on ühel või teisel määral halvenenud, kaasatakse rehabilitatsioonimeetmete kompleksi spetsialiseerunud logopeed-patoloog. Sõltuvalt kahjustuse suunast (kõne, vaimne, kognitiivne kahjustus) on ette nähtud teatud meetodid. Logopeediline korrektsioon hõlmab teatud helide, nende kombinatsioonide, silpide ja sõnade hääldamist kindlas järjestuses. Kasutatakse ka mitmesuguseid autori võimlemisvõimalusi, mis võimaldavad parandada maxillofacial aparaadi seisukorda. Täiendava abina kutsutakse spetsialisti kasutama näo, keele ja alalõua logopeedilist massaaži, mis viiakse läbi käsitsi või spetsiaalsete sondide abil. Defektoloog viib läbi koolitusprogramme, mis parandavad ajuhalvatusega lapse vaimset ja loogilist seisundit.\nHindamine toimub spetsiaalsete küsimustike ja skaalade järgi, mis võimaldavad olekuandmeid objektiivselt hinnata ja vastava paranduse läbi viia.\nTõendatud meetodid hõlmavad alternatiivseid kommunikatsioonitehnoloogiaid ja erinevaid mänguteraapia võimalusi (muinasjututeraapia ja muud meetodid).\npiiratud või kahjustatud tegevuste taastamine või arendamine;\nTundides on ühiskonnaõpetajaga põhirõhk kommunikatiivsete tehnikate õpetamisel ja keskkonnaga suhtlemisel. See viiakse reeglina läbi individuaalses režiimis pikka aega. See on loodud individuaalse sotsiaalteenuste programmi (IAS) alusel. Seda viiakse läbi puuetega inimeste sotsiaalse rehabilitatsiooni keskustes, linnakliinikutes või meditsiinilise rehabilitatsiooni keskuste osakondades ja see hõlmab:\nperekondlike küsimuste uurimine;\nLisaks traditsioonilistele ajuhalvatuse raviviisidele pakutakse ka muid rehabilitatsiooniprogramme. Patsientide ravimise ja rehabilitatsiooni alternatiivsete meetodite hulka kuuluvad nõelravi ja nõelravi, manuaalteraapia, kraniosakraalsed tehnikad, kaniteraapia, hipoteraapia ja delfiiniteraapia, jooga, tai chi chuan, Hiina traditsioonilise meditsiini meetodid, kuid tõenduspõhise meditsiini kriteeriumide kohaselt pole nende meetodite efektiivsust ja ohutust praegu hinnatud. Samuti on tserebraalparalüüsi ravis ebapiisavate tõendusmaterjalide põhjal soovitatav kinesioteraapia. Meetod, mis võimaldab toonushäireid kompenseerida ja motoorseid oskusi optimeerida.\nVeealuse veojõu meetod on kaasaegsete hüdrorehabilitatsioonitehnoloogiate oluline ja paljutõotav leiutis tserebraalparalüüsi samaaegsete sündroomide raviks. Veetõmbeaparaadi konstruktsioon on veega täidetud vann, mille sisse on paigaldatud spetsiaalne mehhanism, millesse patsient on sukeldatud. Sel juhul on patsiendi alajäsemed fikseeritud. Spetsiaalse seadme abil õlavöötme jaoks kasutatakse veojõudu koos veojõu elektroonilise reguleerimisega. Vedamine toimub spetsiaalselt välja töötatud tehnika kohaselt, võttes arvesse patsiendi haigust ja individuaalseid omadusi. Patsient tuuakse seadmesse spetsiaalse platvormi abil, mis loob liikumatuse horisontaalasendis. Veealuse veojõu meetodil on terapeutiline toime rindkere deformatsioonidele, erineva raskusastmega posturaalsetele häiretele ja kokkusurumisest põhjustatud valusündroomidele, mida sageli leidub tserebraalparalüüsiga patsientidel. Vee veojõu toimemehhanism on suunatud lülisamba ja koos sellega rindkere kokkusurumise ja veojõu vähendamisele. Veealusel veojõul on nii terapeutiline kui profülaktiline toime lülisambahaigustele ja ajuhalvatusega patsiendi seisundile üldiselt. Veealuse veojõu meetod näeb ette selgroo täpsustatud lõikude isoleeritud vedamise võimaluse (saate tegutseda selgroo mis tahes osas). Protseduur ise ei põhjusta valu ja negatiivseid tundeid. Veealuse veojõu määramise vastunäidustuseks võib olla selgroo erinevate osade ebastabiilsus, liikuvus selgroolülide osakondades, sidekoe düsplaasia (sidemete “venitamine”). Samuti ei ole veetõmmist ette nähtud rehabilitatsiooni üldiste vastunäidustuste olemasolul. Veealuse veojõu ravikuur on keskmiselt 15–18 protseduuri igal teisel päeval ajuhalvatuse all kannatavate laste kompleksravi osana. Aastaringselt on soovitatav läbi viia vähemalt 3 kursust. Protseduuri metoodilised omadused hõlmavad veojõu tugevust ja kestust kilogrammides, mis määratakse individuaalselt. Samuti on individuaalselt vaja kindlaks määrata veojõud (kiirus).\nMotoorikahäiretega ajuhalvatusega laste igakülgsel rehabilitatsioonil on eraldi ravisuunaks basseinis vee kasutamine temperatuuril 36–38 ° C koos spetsiaalsete harjutustega. Need vesivõimlemine ehk hüdrokineesiteraapia aitavad märkimisväärselt suurendada liigese liikuvust ja lihaste lõdvestamist, mis viib patsientide motoorsete võimete normaliseerumiseni. Harjutusi viib vees läbi instruktor, sageli passiivses režiimis koos spetsiaalsete liikumiste ja liugustega vee pinnal. Õppetundi saab kasutada sukeldumiseks ja sukeldumiseks. Neid liikumisi teostatakse erineva kiirusega erinevatel lennukitel ja suundades vastavalt rangelt määratletud tehnikale. Taastusravi kuuri alguses on vaja testida ajuhalvatusega patsienti treeningutaluvuse osas ja vastavalt testide tulemustele teha õiged treeningdoosi määramised.\nTserebraalparalüüsi põdevate patsientide prognoosi oluline punkt on võime säilitada motoorseid oskusi kogu elu jooksul ja elu tegelikku kestust. Tserebraalparalüüsi põdevate patsientide suremus sõltub otseselt motoorse puudulikkuse ja kaasnevate haiguste tasemest. Veel üks enneaegse surma ennustajaid on intelligentsuse vähenemine ja võimetus enesehoolduseks. Niisiis, näidati, et Euroopa riikides ei jõudnud ajuhalvatusega patsiendid ja luurekoefitsient alla 20 juhtu pooltest juhtudest 18-aastaseks, samas kui luurekoefitsient oli üle 35 - 92% ajuhalvatusega patsientidest elas üle 20 aasta. Mis puutub motoorsete võimete ennustamisse, siis see pole nii optimistlik. Kahjuks tõestati , et noorukieas ja täiskasvanueas halvenevad motoorsed funktsioonid ja kõndimine ning ainult pooled (!) GMFCS (Global Motor Function Classification System) skaala järgi III motoorse funktsiooniga lastest kõnnivad abiseadmetega edasi, saades juba täiskasvanuks.\nV tase - voodisse magatud patsiendid ja nad saavutavad oma motoorse arengu maksimaalse taseme 3 aasta jooksul. IV - V astme taastusravi lapsed peaksid läbi viima vastavalt "palliatiivsetele" põhimõtetele.\nShalkevich L. V., Zaretsky S. V. Kirurgilised meetodid ajuhalvatusega laste spastilisuse raviks: põhiprintsiibid, näidustused, tõhusus // Meditsiiniline panoraam. 2005, nr 11.\nRosenbaum P. L., Dan B. "Tserebraalse halvatuse" jätkuv areng // Füüsilise ja rehabilitatsiooni meditsiini ajakirjad. 2019, 24. S1877-0657 (19) 30152-6.\nTserebraalparalüüsi põdevate laste kaasaegsed rehabilitatsioonimeetodid / L. B. Kuranova, B. I. Herodinov\nTsitaat: raviarst nr 12/2019; Väljaannete numbrid: 45–48