Rindkere röntgen - Bursiit - 2021\nRöntgenikiirgus on uurimine sisemistest struktuuridest, mis projitseeritakse röntgenkiirte abil spetsiaalsele filmile või paberile. Kõige sagedamini kasutatakse traumatoloogias röntgenikiirgust, kuid mitte harvemini seda kasutatakse pulmonoloogias. Ravi röntgenit kasutatakse teostatava ravi diagnoosimiseks ja kontrollimiseks.\nPatsiendid teevad rindkere röntgenikiirust harvemini, kuid fluorograafia peaks toimuma igal aastal ennetusmeetmena. Klassikalise uuringu asemel tuli digitaalne radiograafia. Kaasaegsed tehnoloogiad pakuvad selgeid pilte, välja arvatud nende moonutamise võimalus. Tänapäeva röntgeniseadmete peamised eelised on patsiendile avaldatav madalam kiirguskoormus.\nRinnaelundite uuringu röntgenograafia on röntgenuurimine, mis võimaldab saada idee mitte ainult kopsude seisundi kohta, vaid ka teiste keha ülemise osa struktuuride kohta: südame, anatoomilise ruumi rindkere keskosas ja pilu-tüüpi ruumi parietaalse ja vistseraalse pleura vahel.\nRinnanäärme röntgeni abil saate tuvastada sellised haigused:\npõletikuline perikardi haigus, müokardi paksenemine, ebanormaalsed patoloogilised muutused südames;\nkopsukoe patoloogilised muutused, mida iseloomustab suurenenud õhulisus;\nbronhide või kopsude onkopatoloogia;\nrinnus paiknevad paistes lümfisõlmed;\npleura põletik koos kiudplaadi moodustumisega selle pinnal või efusiooni sees;\nõhu / gaaside või vere kogunemine pleuraõõnde;\nribide terviklikkuse rikkumine.\nRadiograafia abil saate jälgida kunstlike südamerütmi juhtide, implanteeritud defibrillaatorite ja muude meditsiiniseadmete olekut ja toimimist. Lisaks võib röntgenkiirte uurimise eesmärk olla selgitada välja rindkere selgroo teatud patoloogiad.\nRinnanäärme selgroog võib paljastada järgmised patoloogiad:\nstruktuuri ja kujuga muutused luukoes;\nlülisamba vale asend;\nkõverus ja liigese liikuvuse vähendamine;\nvõimalikud tüsistused pärast liigeste ja luustruktuuride terviklikkuse püsivat nihkumist või rikkumist;\nröövlindide toimimise rikkumised;\nsekundaarse onkoloogilise protsessi fookuste olemasolu;\nskeleti metaboolsed haigused.\nKeskendudes näidustustele ja esialgsele diagnoosile, saab patsiendile anda ülevaate või kohaliku hetktõmmise. Esimesel juhul on võimalik uurida kõiki rindkere organeid: hingamisteid, lümfisõlmi, veresooni, hingamisteede kaela ja selle harusid, kopse ja südant. Kohalik röntgenkuva annab ettekujutuse konkreetsest organist või selle osast. Sel juhul visualiseeritakse kahjustus veelgi selgemalt, mis suurendab oluliselt selle meetodi diagnostilist väärtust.\nSellistel juhtudel on näidatud rindkere röntgenikiirus: sümptomite kogum, mida iseloomustab subjektiivselt õhupuuduse tunne, krooniline köha, röga koos mädaniku lisanditega, rindkere valu, rinnaku kahjustavad vigastused, palavik ebaselge etioloogia seisund.\nLisaks on rinnanäärme lülisamba röntgenograafia soovitamisel mitmeid sümptomeid:\nebamugavustunne rinnaku ja ülemise jäseme vahel;\nkaasasündinud, omandatud või traumajärgne lülisamba kõverus;\nRadiograafia teostatakse ilma seljatahata pärast seljaaju operatsiooni. Kuid radiograafia ajal ei ole pehmed kuded (lihased, sidemed) nähtavad. OGK-röntgenikiirgus on sellistel juhtudel vastunäidustatud: naistele ei ole raseduse ajal, eriti esimesel trimestril, äärmiselt tõsise üldseisundiga patsientidele rangelt keelatud teha raske veritsuse ja avatud pneumofooriga patsiente.\nEi ole soovitatav, et röntgenikiirgused toimuksid inimestele emotsionaalse erutusseisundi ja suurenenud motoorse aktiivsuse tingimustes (piltide kvaliteet rikutakse). X-ray uuringus ei ole vanusepiiranguid. Lastearst teeb pärast röntgenõppimist teiste spetsialistidega otsuse lapse röntgenuuringute teostamise vajaduse ja teostatavuse kohta. Kiirgusdiagnostika meetoditel lastel on oma tunnused, mida võib käesolevas artiklis üksikasjalikumalt leida.\nRöntgenikiirgus ei ole sugugi ainus kiirgusallikas, millega patsient peab tegelema. Uuringu käigus arvutati, et röntgeniuuringu käigus pärast ühest portsjonist keha vastu võetud kiirgus on võrdne normaalse ümbritseva taustkiirgusega 10-päevase kiirguskoormusega.\nSpetsiaalse röntgeniruumis toimub rindkere ja OGK röntgenikiirgus. Enne protseduuri palutakse patsiendil eemaldada kõik riided vööst, samuti metallesemed (kellad, ehted). Siis peab ta istuma kasseti sisaldava spetsiaalse kilbi ees ja vajutama oma rinnale. Radioloogi käsul on vaja sügavalt sisse hingata ja sellises seisundis lühidalt hinge kinni hoida.\nOGK röntgenkiirte omadused:\ntavaliselt pildistatakse kahes projektsioonis - sirged ja külgmised;\nüks pilt tehakse mõne sekundi pärast ja seeria pilt võib võtta veidi kauem aega;\npildistamisel ei kogenud patsient ebamugavust ega valu;\ntulemuste ärakirja ja kirjelduse saab 30 minuti jooksul ning mõnel keerulisel juhul 1-2 päeva jooksul.\nPärast röntgenkiirguse saamist teeb spetsialist järelduse ja lühikese kirjelduse sellest, mida ta nägi. Pildi selgituses näidatakse südame asukohta, suurust ja koe omadusi. Lisaks on kirjeldatud nii bronhopulmonaalsete struktuuride kui ka veresoonte ja lümfisõlmede seisundit. Kui pildil on võõrkehade, elektrikatkestuste või kasvajate olemasolu, kajastub see tingimata arsti järelduses.\nMilline rindkere röntgen näitab: tumedad laigud, pleuraõõne vedelik, pneumothorax (õhuõõne moodustumine), lineaarsed ja retikulaarsed muutused, hajus ja kohalik valgustus, muutused kopsu- ja juuremustris. Pneumoonia pildil on palju intensiivseid varju kahes projektsioonis. Stagnatsioon kopsu ringluses sarnaneb liblikasõõrmetega. Ja ebaühtlased katkestused helvestena võivad viidata kopsude hüperhüdraadile.\nKui palju röntgenkiirte kehtivad, on see suhteliselt suhteline mõiste. Rindas olev pilt võib muutuda üsna lühikese aja jooksul. Üldiselt aktsepteeritakse, et röntgenkiirte / fluorograafia peaks toimuma üks kord aastas. Kuid kui sageli saab röntgenkiirte teha, on see väga erinev patsientide puhul.\nPatsiendid, keda peetakse suhteliselt terveks, ei tohiks röntgenikiirgusega läbi viia rohkem kui üks kord aastas.\nPatsiendid, kes töötavad kahjulikus ettevõttes, elavad ebasoodsas ökoloogilises tsoonis, on suures koguses suitsetajad, võivad teha röntgenkiirte mitte rohkem kui iga kuue kuu järel.\nToitlustuses või lastega pidevas kontaktis töötavaid isikuid tuleks röntgenkiirte teha iga 6 kuu järel.\nKopsupõletikku põdevad patsiendid peavad keerulises vormis tegema röntgenkiirgust 2-3 korda nädalas.\nRöntgenikiirgus on kiirgusdiagnostiline meetod ja sellise võimaluse olemasolu korral on parem seda vältida. Siiski on olukordi, kus see on hädavajalik. OGK röntgenikiirgus ja rindkere seljaaju ei ole aastate jooksul kaotanud oma tähtsust ja on endiselt oluline diagnoosimeetod täpsete diagnooside tegemiseks.\nRindkere röntgen - uurimismeetod, mis võimaldab hinnata keha seisundit ja patoloogiate esinemist rinnus. Uuringud viiakse läbi ioniseeriva (röntgen) kiirguse läbimise läbi keha. Röntgen on üks levinumaid ja tõhusamaid meetodeid haiguse diagnoosimiseks ja ravi jälgimiseks.\nRadiograafiat kasutatakse laialdaselt traumatoloogia ja pulmonoloogia valdkonnas. See aitab hinnata nende elundite seisundit, nagu on näha röntgenkiirte puhul, näiteks:\nRöntgen on efektiivne kopsuhaiguste, näiteks kopsupõletiku, tuberkuloosi, healoomuliste ja pahaloomuliste kasvajate diagnoosimiseks. Lisaks näitab see pleura (pleuriit, empyema pleura) põletikku, rindkere parasiithaigusi (ehinokokkoos), kopsukoe mehaanilisi rebendeid (pneumothorax). Kui kahtlustate, et skeleti terviklikkus on rikutud (ribid, selg), on ka röntgen.\nRadiograafia eelised on suur tõhusus ja võime määrata kindlaks haiguse alguskoht, suurus ja raskusaste. Meetodi sellised omadused on esitatud selle abil, kuidas rinna kujutised võetakse. Sageli määravad arstid röntgenkiirte kahes projektsioonis. Mis on rinna radiograafia kahes projektsioonis? See on hetkeseis rindkere ees (või taga) ja küljelt. See meetod määrab kõrvalekalde täpse suuruse ja kuju.\nPatsientidel on sageli küsimus rindkere röntgenkiirte ja fluorograafia vahelise erinevuse kohta ning milline uuringumeetod on parem valida. Nii röntgenikiirgus kui ka fluorograafia seisnevad röntgenikiire läbimises läbi katsepunkti ja sellele järgneva pildi kinnitamisel spetsiaalsele filmile (fluorograafiaga ilmub pilt mõnikord ekraanile).\nFluorograafia puhul kasutatakse kiirgusdoosi suuremat annust (0,5 mSv ühel protseduuril tavalise röntgenkiirgusega võrreldes 0,3 mSv röntgenikiirusega, 0,05 mSv digitaalse analoogiga võrreldes 0,03 mSv digitaalse röntgenkiirgusega). Selguse huvides on täiskasvanu kiirguse aastane maksimaalne annus 2-3 mSv, lapsele - 1 mSv. Sel põhjusel ei soovitata fluorograafiat rohkem kui üks kord aastas, samas kui röntgenkiirte saab määrata mitu korda.\nFluorograafia hind on madalam kui röntgen, seega eelistavad haiglad ja kliinikud esimest korda.\nX-ray annab täpsema pildi haiguse kujunemisest, informatiivsem, kui viiakse läbi konkreetse piirkonna suunduuring.\nRadiograafia puudused on järgmised:\nStaatiline pilt, mis takistab keha täielikku käsitlemist.\nKiirguse kahjulik mõju. Suur röntgenikiirte annus, mis on läbinud keha, võib suurendada vähiriski.\nMadalam efektiivsus võrreldes arvutatud ja magnetilise resonantsiga.\nEsmase diagnoosi paigaldamiseks on ette nähtud radiograafia. Kui on olemas kahtlus eraldi elundi haiguse kohta, hoidke kohalik hetktõmmis. Ennetava uurimistöö või üldisema analüüsi vajaduse jaoks antakse ülevaade pildist.\nRadiograafia näidustused on järgmised:\nValu rinnaku, selja, ülemise jäseme.\nRöga eritumine mädaniku ja verega.\nSelgroo või ribide kahjustamine. Kontroll pärast operatsioone nendel kehaosadel.\nVale skeleti areng.\nSee on oluline! Röntgenkiirte vältimiseks tasub regulaarselt minna kahjulikes ettevõtetes töötavatele inimestele, kes elavad ebasoodsates keskkonnatingimustes, kes kannatavad krooniliste kopsuhaiguste all, ning samuti suitsetamine pikaajalise kogemusega.\nKliinilise läbivaatuse ajal peavad meditsiiniasutustes töötavad inimesed, kellel on pidev kokkupuude lastega ja toiduga, läbima röntgenkiirte.\nRadiograafia on rasedatel vastunäidustatud, eriti varases staadiumis. See võib viia loote arengu rikkumiseni. Pärast lapse sündi ei saa te muretseda, et röntgenikiired kahjustavad rinnaga toitmist - ei ole tõendeid ioniseeriva kiirguse mõju kohta piima koostisele.\nVastsündinute ja vanemate laste rindkere osa ei ole keelatud, kuid see peab toimuma pediaatri ja tugevate näidustuste range kontrolli all, kuna noorte organismi lubatud kiirgusdoos on väiksem kui täiskasvanu puhul. Röntgen ei ole ette nähtud profülaktiliseks meetodiks. Esimese eluaasta laste puhul kasutatakse röntgenkiirgust ainult siis, kui ei ole alternatiivi. Nad püüavad seda asendada ultraheliga või muude mittetöötavate meetoditega. Alla 12-aastaste laste digitaalne röntgenograafia viiakse läbi ainult täiskasvanu (vanema või eestkostja) järelevalve all.\nRaske patsiendi seisund ja tõsine verekaotus.\nPatsiendi vere rikkumine. Röntgenikiirgus kahjustab punaseid luuüdi rakke.\nKilpnäärme ja suguelundite haigused.\nSilma läätse tundlikkus või ülekantavad haigused. On võimalik katarakt.\nHädaolukorras võib protseduuri määrata inimestele, kellel on ülaltoodud vastunäidustused. Enne selle läbiviimist konsulteerige kindlasti arstiga!\nKui tihti saate seda teha ja kui kahjulik\nSagedased röntgenikiirgused võivad mõjutada füüsilist tervist. Kui seda on võimalik asendada ravimata uuringutega, on see seda väärt. Fluoroskoopia määramisel raviarstilt saab protseduuri loobuda, siis on patsient vastutav tervisliku seisundi eest.\nAbi Röntgenikiirgus võib põhjustada kasvaja teket. Ioniseeriva kiirguse toime mõjutab suguelundeid, epiteelirakke, limaskestasid ja punaseid luuüdi rakke.\nKui tihti saate teile radiograafiat võtta, rääkige sellest oma arstile või terapeutile. Inimestel, kes elavad normaalsetes keskkonnatingimustes, ei mõjuta kahjulikke mõjusid tööl ja kellel ei ole vastunäidustusi, on soovitatav läbi viia kord kord aastas. Kui teil on oht, siis tasub suurendada numbrit kuni 2 korda aastas. Patsiente, keda ravitakse arstide range järelevalve all meditsiiniasutustes, võib kokku puutuda kiirgusega mitu korda nädalas.\nRadiograafia ei nõua patsiendilt ettevalmistust. Mõnikord muretsevad inimesed kopsude röntgenkiirte pärast. Söömine ei mõjuta läbivaatamise täielikkust.\nNeed seadmed on kahte tüüpi: patsientidele, kes on seisvas asendis ja lamavad. Esimesel juhul paikneb röntgenitoruga kast ja kile seinale 1,5 meetri kaugusel inimese taga. Teine juhtum hõlmab seadme ja filmi riputamist patsiendi tagaosa alla.\nEnne protseduuri peaks arst paluma teil vöökohale kleepida, eemaldada kõik metallist esemed ja panna kaitsev plii riietus, mis peegeldab kiirgust kõigist kehaosadest, välja arvatud uuritud. Erikaitse nõuab genitaalide ja kilpnäärme piirkonda. Pärast seda peate minema installeerimisele ja toetuma rinnale seadme plaadi vastu. Väljaspool röntgenikiiret toimuva arsti käsutuses peate hingama täis rinnus, hoidke hinge kinni mõne sekundi jooksul, ärge liigutage. Lisaks otseses perspektiivis tehtud pildile võib arst seda teha.\nMõnikord on ebatavalisel projektsioonil nõutav röntgenkuva: tagant, mis asub selle küljel (hüdrotoraksiga), kaardus tahapoole (lordootiline radiograafia kopsude ülemise osa vaatamiseks. Näiteks kui kahtlustatakse Pancoastus tuumorit), väljahingamine (pneumotooraks).\nX-ray uurimine normaalsetes tingimustes võtab paar sekundit. See ei põhjusta valu ja ei põhjusta ebamugavust. Arst peab meditsiinilistes andmetes märkima protseduuri käigus saadud kiirgusdoosi.\nMida näitab rinna röntgenikiirgus? Kuidas film teeb pildi? Erinevad elundid ja koed imavad kiirgust erinevalt. Luud blokeerivad kiired, samal ajal kui lihased ja rasvkoe läbivad need hästi, mis muudab need nähtamatuks röntgenkuva. Kujutisel olev skelett on valge, selle ümber olevad pehmed kuded on hallid ja ribide vahel on nähtavad kopsude mustad väljad.\nAbi Hiljuti keelduvad üha enam meditsiiniasutused filmile pildistamisest, eelistades digitaalset faili arvutis. See aitab lihtsustada vastuvõetud informatsiooni töötlemist ja edastamist.\nPiltide krüptimine võtab tavaliselt paar minutit. Keerulistel juhtudel võib uuring võtta mitu päeva. Kohe pärast radiograafiat teeb arst lühikese järelduse, sealhulgas südame, kopsude, bronhide, lümfisõlmede ja veresoonte kirjelduse. Radioloog peaks arvestama tegureid, mis põhjustasid patsiendi röntgenikiirguse, samuti ilmseid kõrvalekaldeid (elektrikatkestused, võõrkehad, sisemiste organite kuju ja suuruse muutused, kasvajad).\nPildi kvaliteet määrab diagnoosi õigsuse. Dekodeerimise ajal kirjeldab arst üksikasjalikult elundite seisundit, nende kudede struktuuri.\nPildil on näha erinevad kõrvalekalded rinnus. Siin on mõnede haiguste radiograafide kirjeldus:\nKopsupõletik: särav täpp kopsu piirkonnas, tumedal taustal hästi nähtav. See muster on seotud alveolaarse turse.\nSüdamepuudulikkus: esile tõstetakse südameid ümbritsevad heledad jooned ning suurendatakse elundi suurust.\nPneumothorax (õhu liigne kogunemine kudedes või õhu olemasolu nendes kudedes, kus see ei peaks olema. Võib põhjustada mehaanilised kahjustused, emfüseem jne): tumedat rinda rindkere seinal. Kui hingate välja, ei vähene õhu kogus.\nEmfüseem: suuruse suurenemine ja kopsude kuju muutus, suurendades õhu kogust.\nKui neid või muid kõrvalekaldeid ei ole tuvastatud, peetakse röntgenikiirte normaalsust ja see järeldus peegeldab. Terve inimese röntgenkujutis ei sisalda kõrvaliseid varje ja täpid, see näitab anatoomilisi struktuure olekus ja suuruses normaalses vahemikus.\nRöntgenikiirgus ei suuda öelda kogu keha seisundist, keha töö igasugustest puudustest, see on vaid täiendav vahend inimkeha õppimise meetodite kogumisel. Oma sajandi pikkuse eksistentsi ajal päästis ta palju elusid ja teenis arstidele väga head teenust. Ärge unustage oma tervist ja ennetamist, läbige regulaarselt uuringud ja kui teil on kõrvalekaldeid, pidage nõu oma arstiga.\nRöntgenuuringuid segatakse sageli fluorograafiaga, kuid need on kaks erinevat tüüpi inimkatset. Neil on omavahel põhilised erinevused. Röntgenikiiret peetakse rohkem informatiivseks uuringuks, nii et seda kasutatakse:\nkinnitada väidetav diagnoos;\nRöntgenikiir läbib organi, mida uuritakse kahes projektsioonis ja seejärel kantakse CCD-le või filmile (vana versioon). Uuringu tulemuseks on 256 valge ja musta tooni. Tihedamad struktuurid on tähistatud heleda värviga ja õõnes - pimedas. Selle tulemusena saab arst pildi ja diagnoosib kiiruse või patoloogia.\nRöntgeniuuring on tehnika, mille käigus varjestatakse elundite varjatud kujutis ühest projektsioonist optilisest või röntgenkiirte ekraanist 70 või 100 mm filmile. Fotofluorogrammi saamiseks kasutatakse röntgenkiirte fluorograafilist seadet. See koosneb röntgenitorust (RID), diafragmast ja CCD massiividest.\nSeda meetodit kasutatakse sageli tuberkuloosi, vähi ja bronhide-kopsu süsteemi patoloogia diagnoosimiseks. Lisaks on fluorograafia see, et tegemist on vähem kahjuliku uurimismeetodiga, nii et seda kasutatakse elanikkonna massiliseks sõelumiseks. Soovitatav on läbi viia fluorograafia mitte rohkem kui üks kord kahe aasta jooksul ja mõnede elanikkonnarühmade puhul üks kord aastas.\nRöntgenkuva kujutis ei ole nii terav ja kontrastne kui röntgenkiirte ajal;\nvähendatud pildi suurus rinnal;\nSeetõttu püüavad arstid vajadusel ette näha röntgenkiirte ning tuberkuloosi ennetamiseks piisab fluorograafiast.\nFluorograafia ja röntgenkiired on inimkeha uurimise erinevad meetodid. Mõlemat meetodit kasutatakse diagnoosi kinnitamiseks või konkreetse patoloogia kindlakstegemiseks. Röntgenikiirguse ja fluorograafia ajal - 0,03-0,05 mSV, mis on kümme korda väiksem kui röntgenkiirte puhul, kasutatakse annust 0,3-0,5 mSV.\nRinna röntgenuuringu läbiviimiseks on selge märge. Kui kahtlustatakse kopsupatoloogiat, määrab arst röntgeni, kui patsiendil on kaebusi:\nX-ray uurimine aitab mitte ainult diagnoosida, vaid ka diferentsiaaldiagnostika teostamiseks, et eraldada üks haigus teisest. See on äärmiselt oluline, sest paljudes kopsuhaigustes on sarnaseid sümptomeid ja spetsiifilist diagnoosi on raske kindlaks määrata.\nRinnanäärme röntgeniga määravad arstid järgmised haigused:\nsüdameatakk ja infarktijärgsed muutused südames;\nProtseduur viiakse läbi skeletisüsteemi ja selgroo haiguste suhtes. Kõigepealt tehakse vigastuse kahtluse korral röntgenikiirgus ja uuritakse 100% patsientidest, kes on juba saanud rinnakorvi kahjustusi. Pilt näitab verevalumeid, luumurde. Kõige sagedamini võib see kahjustuda ribide, selgroo ja kaelaosa piirkonnas. Pildil näeb arst mitte ainult luude fragmente, vaid ka võõrkehade olemasolu, luude nihkumist üksteise suhtes. Kui ohvril on pneumothorax ja õhk on sattunud rindkere õõnsusse, võib seda näha ka röntgenkiirte uuringuga.\nOGK diagnoos on sageli kirjutatud - iga inimene on seda uurimist teinud vähemalt kord oma elus. Menetlusele võib pöörduda terapeut, traumatoloog, kardioloog, pulmonoloog, kirurg, onkoloog ja teiste erialade arstid, kes usuvad, et haiguse põhjus on rindkere organites.\nProtseduur viiakse läbi spetsiaalselt selleks ettenähtud ruumis, kus paigaldus asub. Uuring ei võta palju aega. Enne röntgenikiirust õpetab röntgenõpe patsiendile, kuidas rinna röntgen on tehtud ja mida nad vajavad. Seejärel paigutatakse patsient soovitud asendisse projektsiooniekraani ees.\nPilt tehakse erinevates prognoosides. Seda tehakse kattuvate piltide vältimiseks. Mõnikord võivad otseses projektsioonis olla patoloogiad nähtamatud ja külgsuunalise projektsiooni korral saab seda täielikult visualiseerida.\nProtseduuri ajal on patsiendil vaja riideid vööst ja metallist ehteid eemaldada. Otsese projektsiooniga pildi ajal annab radioloog käsu kopsudes õhu hoidmiseks umbes 10-15 sekundiks. Külgvaates toimuvad samad toimingud, pea on ainult patsiendi käe ümber ja patsient pööratakse ekraani küljele. Erilist ettevalmistust enne rindkere uurimist ei ole vaja.\nKopsude radiograafia teostamisel on võimalik teha uuringuid kahes prognoosis. Loomulikult on kokkupuutest tulenev kahju suurem kui ühe laskega. Sellegipoolest on kahe prognoosiga rindkere vaatlusradiograafia abil võimalik inimese elu päästa, sest kõiki haigusi ei ole võimalik otsesel projektsioonil näha.\nRöntgen-OGK tehakse kahes projektsioonis diagnoosimiseks:\nRindade diagnoosimine kahes projektsioonis toimub otsese ja külgvaates. Otseprojektsiooni nimetatakse anteroposterioriks erinevalt - nimi põhineb sellele, kuidas röntgenikiired läbivad patsiendi rindkere. Külgseisundi uurimisel ei ole vahet, patsient paigutatakse ekraani paremale või vasakule küljele.\nKülgvaates olev pilt on sekundaarne - see aitab paremini vaadata neid organeid, mis olid ekraanile lähemal. Sihtmärgiks olev külgsuunaline projektsioon on äärmiselt oluline kopsupõletiku mahu määramiseks ja põletiku allika lokaliseerimiseks, samuti tuumorite asukoha määramiseks kopsudes.\nPildi dekodeerimist teostab radioloog. Sageli peavad arstid töötama piltidega kahe prognoosiga. Tavaliselt ei ole kopsud muutunud, juured on hästi visualiseeritud ja neil ei ole patoloogilisi laiendusi. Diafragmaalsel kontuuril ja siinustel ei ole patoloogilisi tunnuseid. Laevad annavad tavalise konfiguratsiooni varju. Tavaliselt ei muutu liigesed, luud ja pehmed kuded.\nÜlalnimetatud dekodeerimisandmed on tüüpilised kuni 50-aastastele patsientidele. Vanusega on muutused, mis röntgenkiirguses erinevad. Vanemad inimesed on laiendanud südame varju, nende kopsud on läbipaistvamad ja parenhüümi elastsuse kadumise tõttu deformeerub veresoonte muster. Tulemuste kvalitatiivseks hindamiseks on vaja konsulteerida kogemustega arstidega, kuna tulemuste kirjeldus on sageli subjektiivne.\nMida näitavad põletikulised fookused\nMõnel juhul tuvastab kopsude röntgenkiirte patoloogia, põletikuliste fookuste fookused. Nad ei osuta mitte niivõrd põletikust, vaid patoloogia olemasolust. Taskud võivad olla märk:\nKui avastatakse kõrvalekaldeid, peab arst diferentseerima patoloogia ja otsustama, milline haigus on sellist hetkeolukorda põhjustanud. Näiteks võib väike nodulaarne mass olla trombemboolia märk ja suurem võib tähendada onkoloogia tsüstit või metastaase. Üksikasjaliku uurimise ja diagnoosi diagnoosimiseks soovitab arst kompuutertomograafiat.\nPildil kuvatakse diafragma kopsuvälja all ja moodustatakse kuppel. Diafragma on keskosas kõrge ja langeb perifeeriani, moodustades nurgad - nina. Tavaliselt on diafragma kuppel viienda ja kuuenda ribi tasandil. Sügava hingeõhuga lamendab see.\nRöntgendiagnostika ajal on raske näha kopsude juure, kuna need kattuvad mediastinumi varjuga. Pildil on nähtav osa jagatud ülemisteks, keskmisteks ja alumisteks osadeks. Peamise varju annab pulmonaalne arter ja väiksemad - veenide ja bronhide poolt antakse kontrastina pildile. Väliselt on kopsu juur veresoonte ja bronhide terve plexus, mis annab pildile varju.\nLastel on soovitatav diagnoosida ainult näidustused. Kui lapsel on kahtlane Mantoux'i reaktsioon, samuti tuberkuloosi tunnused, suunavad arstid patsiendi röntgeni. Rinnavigastuse korral on vaja ka lastele teha röntgen, sest laste luud on nõrgad ja mis tahes löök võib põhjustada luumurdu või lõhenemist ribidel, krambil jne.\nRöntgenikiirguse abil on nähtavad sünnijärgsed elundite patoloogiad, nii et arstid saadavad lapse kahtlemata röntgeni. Paljud emad muretsevad teadustöö ohtude pärast - see on asjata, sest on palju olulisem diagnoosida patoloogia õigeaegselt ja ravida.\nRadiograafia ei kahjusta lapsi ega rasedat. Loomulikult ei ole seda ette nähtud “just niimoodi”, vaid ainult patsiendi uurimiseks. Lastele ja rasedatele naistele võib vajadusel kasutada digitaalset röntgenikiirgust - see võimaldab teil saada madala kiirgusega pilti. Minimaalne annus ei kahjusta patsienti.\nRöntgenikiirgus ei ole ainus rindkere uurimine, mis aitab saada siseorganite pilti. Arvutuslikud ja magnetresonantsuuringud on võrdselt informatiivsed ja mõnikord saavad arstid pärast fluorograafia tulemuste saamist diagnoosi. Sellisel juhul saab patsient isegi palju vähem kiirgust kui klassikaline. Seega, kui röntgenikiirguse määramisel ei ole meeleheidet, võib tavaline uuring asendada digitaalse ja mõnikord isegi alternatiivse diagnoosimismeetodiga.\nOGK röntgenikiirgus on organite informatiivne uurimine, mida ei saa muul viisil näha. Seetõttu tuleb röntgeniravimite väljakirjutamisel arsti soovitusi järgides korrektselt edasi anda. Seejärel saate usaldusväärse tulemuse ja vajadusel alustada õigeaegset ravi.


2015 Diksonile - otsime reisikaaslasi, KIIRE! - Leht 3 - 4x4.ee\nTänane kuupäev on L Apr 04, 2020 9:49 am\nPostitusPostitas Praks1 » L Dets 06, 2014 12:24 pm\nPeaks ikka täis idioot olema,kui lahtiste sildadega sinna ronida\nKindlasti on aktiviste,aga sellisel juhul ei tuleks lumel sõitmisest midagi välja.Selle asja nimi oleks hoopis "kepp ruudus" ja seda saaks oluliselt lähemal harrastada\nPostitusPostitas Landy » L Dets 06, 2014 7:37 pm\n800L liskütust kaas teeb 4x 200L vaati ja sellisel juhul on tõesti mõtekas juba toodud videos olevat järgi vedamise süsteemi kasutada. Tünnide tõstmise kraana lahendus on on igati väärt mõte.\nPostitusPostitas metsik » P Dets 07, 2014 7:06 pm\nEi mingit kraanat. See kaalub ja seda pole vaja ka. Vaadid paneme viimases asustatud punktis haagisele ja rohkem neid tõsta pole vaja. Elektriline väike/kerge pump kaasa ja asi timmis.\nHaagise saab lasta tagumisele otsale püsti siis on vaadid püsti asendis. 3 mehega peaks suutma ta sõiduasendisse ka kangutada\nPostitusPostitas Landy » K Dets 17, 2014 10:38 am\nPaistab, et teie Venemaa külastus võib kujuneda aravatust odvamaks. Vene ruba kursi kukkumine Euro suhtse on õnneks veel palju kiirem, kui riigi sisene inflatsioon ja kütuse, toiduainete ning tarbekupade hinnatõus. Seega võib sul õnnestuda kokku hoida märkimsivöörene kogus raha kütuselt, kui vene rubal selleks hetkeks päris lepaleheks ei muutu või küstuse eest Siberis valuutat küsima ei hakata.\nPostitusPostitas al » K Dets 17, 2014 12:12 pm\nLandy kirjutas: Paistab, et teie Venemaa külastus võib kujuneda aravatust odvamaks. Vene ruba kursi kukkumine Euro suhtse on õnneks veel palju kiirem, kui riigi sisene inflatsioon ja kütuse, toiduainete ning tarbekupade hinnatõus. Seega võib sul õnnestuda kokku hoida märkimsivöörene kogus raha kütuselt, kui vene rubal selleks hetkeks päris lepaleheks ei muutu või küstuse eest Siberis valuutat küsima ei hakata.\nNagu märgata, siis juba hetkel on ida pool hinnad paljudes kohtades välja toodud UE, ehk "arvestusühikutes", mis baseeruvad pahal $-l, nagu ka ´90-te alul ja enne ´97 reformi.\nArvata on, et pakutud sääst ei pruugi olla suur. Küll aga tuleb hommikul soetatud rublad õhtuks tarbekaupadeks konverteerida, sest hetkel ei ole "hommik õhtust targem," nagu vanasõnas.\nPostitusPostitas metsik » K Dets 17, 2014 2:53 pm\nSemud Venest juba ütlesid, et kui plaanin sealt midagi osta siis on targem kohe € või $.\nOdavamaks ei olevat midagi läinud. Kui öeldi, et Diksonil saab kütust 90 rutsiga siis nüüd saab 200 rbl/L.\nEks selgub see arveldamine siis kui minek.\nLubadest on endiselt vaikus.\nAga nagu alati, plaan B on ka olemas. Siis juba kergem ja siinse seltskonnaga.\nSeda arutame siis kui....\nPostitusPostitas metsik » N Jaan 15, 2015 7:56 am\nTäna 6.30 helistati Krasnojarskist ja öeldi, et lubadega kõik ok.\nAutoga tundub ka ok olema. Aga nagu ikka on kuni viimase minutini midagi vaja teha.\nTiibasi on kärbitud, et Arctic rattad alla mahuks, mida veel pole. Tagavararattale velge vaja, õhusüsteemile kondentsi/vee eemaldaja jne, jne.\nAga kõigetähtsam, et load on. Ülejäänud on dela tehniki\nPostitusPostitas metsik » R Jaan 16, 2015 5:19 pm\nNatuke eesootavast üritusest peaks olema midagi sellist nagu siin alates 22.14\nPostitusPostitas metsik » P Jaan 18, 2015 12:20 pm\nTuli meile selline huvitav info liikumise kohta Diksonile Aastast 80. Aga seal on miega võrreldes pragu vist kuumad 90-nendad\nВесьма интересную инфу нам прислал Илья Яковлевич, сотрудник Гидрографического отряда:\n"Вам может быть полезна информация для расчёта топлива, о скоростях движения транспортных ср-в, которые использовались в Обь-Енисейском районе при передвижении по "целине" в тундре и ледяному покрову Енисейского залива. Средняя скорость движения:\n1. Санно-тракторный поезд, трактора Т-100 - 10-12 км/час.\n2. Пара гусеничных транспортёров "ГТТ" - 15-18 км/час.\n3. Пара гусеничных транспортёров "ГТС" - 12-15 км/час.\n4. Пара гусеничных транспортёров "ГАЗ-47" - 8-12 км/час.\n5. Автопоезд из нескольких "ЗИЛ-157" "Захар"\nс автоматической подкачкой колёс - 6-8 км/час.\nPostitusPostitas metsik » E Jaan 19, 2015 5:44 pm\nNii. Nüüd on asjad siis sealmaal, et piiritsooni luba on olemas\nОпубликовано Сегодня, 13:17\nИ вот настал счастливый день\nмне дали в руки бюллетень :Laie_48:\nНаша Юлька молодец!\nNorilski loast ei tea veel midagi. Aga see pole ka määrav. Saab mööda ka hiilida kuigi tahaks ikka sinna ka sisse põigata,\nViimati muutis metsik, E Jaan 19, 2015 9:11 pm, muudetud 2 korda kokku.\nPostitusPostitas metsik » E Jaan 19, 2015 5:47 pm\nMis mind imestama paneb: keegi liitub RAM-iga, bensiini auto.\nEi kujuta ette mis sellega seal saab aga jo härrad Moskvast teavad mida teevad.\nPostitusPostitas amevier » E Jaan 19, 2015 10:07 pm\nMa soovitan selle propuski koopiat netis avalikult mitte eksponeerida, igaks juhuks...\nPostitusPostitas v6sa » T Jaan 20, 2015 8:07 am\nOn sel soovitusel mingi reaalne põhjus ka, peale eluterve paranoia?\nPostitusPostitas metsik » T Jaan 20, 2015 4:55 pm\nSain selgust RAM-i asjus ka.\nHärrad tahtsid väga ühineda aga polnud sobivat autot. Andsid lihtsalt lubade tegemiseks oma RAM andmed. Nii saidki need load tehtud.\nHiljem pidid numbrid teisele autole ümber tõstma. Piirikatel pidi olema oluline, et nr klapivad.\nAutot ei jõutud osta.\nLähme nelja Toyotaga, 11 inimest. Sealhugas peale Lillekese veel üks naisterahvas.\nPostitusPostitas metsik » K Jaan 28, 2015 11:02 pm\nSee Novosibirsk jääb välja.\nUrengoist oleks lahe jälle üle Uuralite tagasi tulla, Vähem asfalti sõita. Ühe autoga läheb nats karmiks.


Soolembese rännakud: Mahtra rännak 25.08.2013\nMahtra kandi soosaared on siiamaani rännates alati olnud võrdlemisi rikkalikud punakübarate poolest. seesinane punakübar (loe: haavapuavik, leccinum aurantiacum) tervitas näiteks möödaminejat Silmavõhma soosaarel\nHiilevõhma kõige simajam puu - aastates kõveraoksaline haavapuu soosaare loodenurgast. sealt mööda minnes jäi mööduja silm tahtmatult püsima sellel puul kuniks ärkvelteadus vahele tuli ja vaataja sellest lummusest vabastas. nii palju oli selles puus väärikust ja iidset aupaistet\nvõitatikute (suillus luteus) perekond Silmavõhma lõunanurgas\nSilmavõhma hilissuvine taljeleem. üle pika aja sai siis soosaarel jälle loodusandidest leent tehtud. seekordseks maitseandjaks leemele olid meie loodusmaastiku delikatess-seened - haavapuravikud. lisaks seentele sai valdavalt kartulist, sibulast ja porgandist leemele lisatud maitsestajaks veel ka naistepunat. ka sellel oli oma kandev roll Silmavõhma taljeleeme iseäraliku maitse kujundamisel\nHiilevõhma pärnad oma kuldses hilissuvises aupaistes\nsulnis suvesoe vaade Ussivõhma alt Mahtra soole. taamal Mahtra maismaa metsatukk\nvaade Langevakuuse mäele kagu poolt tulles. kes teab, vahest asus just sellel soosaarel endisajal Mahtra küla hiiepaik (või üks hiiepaikadest). selle kasuks räägiks justkui see asjaolu, et siinset ümbruskonda enda alla võttev katastriüksus kannab praegugi veel pühalikku nimetust "Hiietaga". ja hiiepaigaks tundub see soosaar igati nagu sobivat\nSilmavõhma üks silmadest. looduslik silma meenutav süvend kohalikul haavapuul. Silmavõhma edelanurk\nmeestepuna ehk kuldvits (solidago virgaurea) päikesekiirtest kantud kuldses säras. Hiilevõhma edelanurk\nhilissuvine kaunitar madalsoodes - raudnael (parnassia palustris). Hiietaga soo kaguosa Sitamäe soosaare külje all\nKongisniinevõhma kaks võimsat niinepuud asukohaga soosaare lääservas. paras koht, kus vahepeal tekkinud väsimus välja puhata ja kus helgeid uusi mõtteid juurde tekitada. puud olid tõesti vägevad, vanust pakuks neile mõlemile ca 150-200 aastat\nvapper punakübarlane (loe: haavapuravik, leccinum aruantiacum) Ussivõhma idanurgast mõnikümend sammu ussipesast loodes\nkuusejalg ja kuusealune. Silmavõhma kagunurk\nHiilevõhma üks vanimaid ja omanäolisemaid niinepuid asukohaga soosaare loodenurgas\ntikksirged niinepuud Hiilevõhma loodenurgas\nHiilevõhma kõige simajam puu, aastates kõveraoksaline haavapuu, vaadatuna teise nurga alt\nUssivõhma rästik liikumas oma pesa suunas. Ussivõhma kagunurk\nSitamäe väljaheitehunnik. see väike soosaar oligi täpselt nii suur, et sinna mahtus peale üks korralik s...hunnik. sellest väljapoole jääv ala oli juba suhteliselt pokune ja pehme. siin, nende kuuskede all oligi soosaare kõrgem ja kuivem koht\nOsalejad: Rännulemb, Kristjan, Soolemb\nPosted by Soolemb at 14:17


Korvpalliliit esitas taotluse novembrikuise EM-valiksarja „mulli“ korraldamiseks - SPORT\nKorvpalliliit esitas taotluse novembrikuise EM-valiksarja „mulli“ korraldamiseks\n05.oktoober 2020 13:46\nRahvusvaheline korvpalliliit (FIBA) teatas septembri keskel, et tulevased EM-valikmängud novembris ja veebruaris peetakse koroonaviiruse ohu tõttu sarnaselt näiteks NBA-le „mullides“. Eesti Korvpalliliit esitas taotluse novembrikuise meeste valiksarja B-alagrupi mängude korraldamiseks.\nEesti kuulub samasse alagruppi Venemaa, Itaalia ja Põhja-Makedooniaga. Valiksarja kalendri kohaselt pidanuks eestlastel novembris olema kaks kodumängu – 27. novembril Venemaa ja kolm päeva hiljem Põhja-Makedoonia vastu. Taotlusprotsessis annab see Eestile eelise.\n„Kui me ei taotleks korraldusõigust, siis me jääksime ilma planeeritud koduväljakueelisest. Koondise jaoks on kindlasti oluline need mängud Eestis mängida,“ põhjendas otsust alaliidu peasekretär Keio Kuhi.\n„Mulli“ nõudeid võrdleb Kuhi väiksemas mahus EM-finaalturniiri alagrupi korraldamisega. „Korraldajariik peab tagama kõrgetasemelise mängude korralduse, millele lisanduvad koroonaviirusest tulenevad eritingimused ja meetmed. Suur rõhk on mängijate testimisel ja turvanõuetel. Näiteks peavad kõik osalevad meeskonnad ja kohtumiste teenindav personal ööbima eksklusiivselt neile broneeritud hotellis,“ lisas peasekretär.\nFIBA kinnitab võistluskeskuste asukohad neljapäeval, 8.oktoobril. Ühte linna plaanitakse koondada 4-8 võistkonda (üks või kaks alagruppi), kes mängiksid kontrollitud keskkonnas omavahel kõik planeeritud kohtumised ära.\nEesti paikneb B-grupis võidu ja kaotusega teisel kohal.\nFOTOD | Eesti korvpalli 100. sünnipäeva puhul rünnatakse Guinnessi rekordit (1) 31.08.2020\nTallinnas avatakse Eesti uhkeim 3x3 võistlusareen (1) 06.08.2020\nKorvpallifännid peavad uuel hooajal saalis maski kandma (18) 09.09.2020\nKõik üheksakordse Prantsusmaa meistri mängijad nakatusid koroonaviirusesse 05.10.2020\nJuba kolmas Liverpooli staar nakatus koroonaviirusesse (1) 06.10.2020\nAleksei Šved Eesti koondise vastu ei mängi 07.10.2020\nSuperduo, kelle peale ei hakanud ükski hammas (30) 12.10.2020\nPEEP PAHV | Eesti koondisel ebaõnnestus kõik, mis sai: nüri rünnak ja auklik kaitse (15)


Eesnäärme healoomuline suurenemine - ära lase urineerimishäiretel end vaevata!\nTEST PROBLEEM JA SÜMPTOMID RAVI\nRASKUSED URINEERIMISEL? SEE ON KÜSIMUS MEHELE 40+\nKui ka Sinul on probleeme urineerimisega, võib see viidata healoomulisele eesnäärme probleemile. Tee siinsamas lihtne test ning saad teada, kas tasuks ennast ka arsti juures kontrollida.\nPõhjuseks võib olla suurenenud eesnääre\nLoe siit, kuidas ära tunda eesnäärme healoomulist suurenemist. Ja pea meeles, et muretsemiseks pole põhjust, sest eesnäärme healoomuline suurenemine on ravitav.\nEESNÄÄRME HEALOOMULINE SUURENEMINE ON RAVITAV\nPea meeles, et muretsemiseks pole põhjust, sest eesnäärme healoomuline suurenemine on ravitav. Loe lähemalt, kuidas leida probleemile lahendus ning õige ravi.\nTEE LIHTNE TEST\nKas peale kusemise lõpetamist jääb teile tunne, et põis ei saanud päris tühjaks?\nKas teil tekib vajadus uuesti urineerida vähem kui 2 tundi peale eelmist urineerimist?\nKas olete märganud, et kusemine (kusejuga) katkeb enne lõpetamist mitu korda?\nKas kusemisvajadus on mõnikord nii pakiline, et seda ei saa mingil juhul edasi lükata?\nKas teile tundub, et kusejuga on muutunud nõrgemaks?\nKas urineerimise alustamise nõuab teil täiendavat pressimist või pingutust?\nKas ja mitu korda peate peale õhtust magamajäämist ja enne hommikust ärkamist üles tõusma ning kusele minema ?\nUmbes üks kord viiest\nUmbes üks kord kolmest\nUmbes üks kord kahest\nUmbes kaks korda kolmest\n5 ja enam korda\nKusemishäired puuduvad. Hoidke oma eesnäärme tervist! Kui olete üle 45 aasta vana, siis soovitame kontrollida oma eesnäärme seisundit kord aastas kas perearsti, meestearsti või uroloogi juures.\nTeil esinevad vähesed eesnäärmehaigustele viitavad kusemishäired. Soovitame pöörduda perearsti, meestearsti või uroloogi vastuvõtule.\nTeil esinevad mõõdukad eesnäärmehaigustele viitavad kusemishäired. Soovitame pöörduda perearsti, meestearsti või uroloogi vastuvõtule.\nKusemishäirete küsimustik (IPSS) on kõige olulisem uuring healoomulise eesnäärme suurenemise diagnoosimisel ja eriti ravivalikute tegemisel. Testi tegemine ei asenda mingil juhul arsti diagnoosi.\nEesnäärme healoomuline suurenemine on vananemisega kaasnev mehe reproduktiivtrakti muutus, mis hakkab meestele probleeme tekitama tavaliselt peale 35.-40. eluaastat. Uuringute alusel on tõestatud, et enamikel meestel vanuse tõustes eesnäärme kude suureneb.\nKuigi eesnääre ei pruugi suurenemise algjärgus olulisi kaebusi põhjustada, on esmasteks haigusnähtudeks urineerimisega seotud ärritusnähud. Põie tühjendamine ei ole täielik või urineerimine on sagenenud, uriini hulk vähenenud ning lisandunud on öine urineerimine.\nsagenenud urineerimisvajadus (ka öösiti)\nnõrk ja katkendlik urineerimine\nSellised kaebused segavad igapäevaseid toiminguid ja öist und. Kuigi puudub otsene seos eesnäärme suuruse ja kusemishäirete vahel, kasvab ka kusemishäirete esinemissagedus vanuse tõustes.\nEesnääre on kastani suurune mehe lisasugunääre, mis asub põie all ning ümbritseb vööna kusejuha. Eesnäärme kõige olulisem roll on reguleerida lihastööd nõudvaid urineerimise ja seemnepurske protsesse. Lisaks on eesnäärmel oluline roll seemnevedeliku tootmises.\nvajadus sagedasti urineerida (eriti öösiti)\njääb tunne, et põis ei tühjenenud täielikult\nEesnäärme healoomuline suurenemine soodustab järgmiste komplikatsioonide teket:\nKONTROLLI SIINSAMAS, KAS TASUKS MINNA ARSTLIKUSSE KONTROLLI:\nVeel paarkümmend aastat tagasi oli suurenenud eesnäärme ainsaks ravivõimaluseks eesnäärme osaline eemaldamine. Täna saab seda haigust ravida väga erinevate ja oluliselt väiksemaid kõrvaltoimeid andvate ravimeetoditega:\nHaiguse kulu jälgimise meetod Kõige sobilikum meestele, kellel esinevad kergemad või keskmise raskusega urineerimishäired. Aktiivse jälgimise perioodil peaks mees arsti juures kontrollis käima vähemalt üks kord aastas.\nTaimeravi ehk fütoteraapia Üsna populaarne nii Eestis kui Euroopas. Oluline eelis võrreldes teiste medikamentoossete ravimitega on enamikel juhtudel tarvitamisega kaasnevate kõrvaltoimete puudumine. Enamik taimseid preparaate on kättesaadavad apteegist ilma arstiretseptita. Preparaadi valimisel tuleks kindlasti arvestada sellega, et saaksite apteegist ravimi (mitte toidulisandi).\nTablettravi retseptiravimitega Mõeldud kasutamiseks eesnäärme healoomulisele suurenemisele viitavate alumiste kuseteede kaebuste korral. Jaguneb oma põhitoimelt kaheks ning täidab järgmisi eesmärke:\nKirurgiline ravi Näidustatud juhtudel, kui esineb ravile mittealluv ja/või korduv uriinipeetus, eesnäärme suurenemisest tingitud verikusesus (hematuuria), neerufunktsiooni häired ja eesnäärme suurenemisega seotud põiekivi.\nÕige ravivalik võiks sündida arsti ja patsiendi koostöös. Healoomulise eesnäärme suurenemisega seotud kaebuste korral võid nõu saamiseks julgelt pöörduda oma perearsti, meestearsti või uroloogi vastuvõtule.\nKord aastas on oluline külastada perearsti ja lasta kontrollida haiguse kulgu. Kui kahtled arstliku kontrolli vajalikkuses, testi ennast siinsamas:\nKäesolev kodulehekülg on Eesti Vähiliidu eesnäärmehaiguseid puudutava teavituskampaania Prosta TV osa. Sisutekstide koostamisel kasutatud allikad: internetilehekülg eesnaare.ee, dr Margus Punabi raamat „Mehe teine süda“ ja meeste kusemishäirete käsitlus- ja ravijuhend perearstile (Eesti Arst 2011; 90(5):241–242). Kõik sellel veebilehel esitatud informatsioon on esitatud informeerival eesmärgil. See ei ole ette nähtud ja ei asenda professionaalset arsti nõuannet, diagnoosi või ravi. Ainult arst või muu tervishoiutöötaja võib pakkuda meditsiinilist nõuannet.


LEADELL Pilv advokaadid – juhatuse liikme vastutusest - ICC Eesti - Rahvusvaheline Kaubanduskoda\nHome » Uudised » LEADELL Pilv advokaadid – juhatuse liikme vastutusest\nLEADELL Pilv advokaadid – juhatuse liikme vastutusest\nLEADELL Pilv vandeadvokaadid selgitavad kahte olulist Riigikohtu otsust seoses juhatuse liikme vastutusega ning juhatuse liikme poolt tehtud tehingutega.\nViimasel paaril kuul on Riigikohtus lõppenud 2 olulist ja põhimõttelist kohtuvaidlust seoses juhatuse liikme vastutusega ning juhatuse liikme poolt tehtud tehingutega.\nLEADELL Pilv Advokaadibüroo vandeadvokaat ja partner Pirkka-Marja Põldvere ning vandeadvokaat Tambet Laasik annavad Delfi uudisteportaalis ilmunud artiklites kokkuvõtvad ülevaated antud lahenditest, kus büroo saavutas edukad tulemused klientide esindamisel.\nEsimese lahendi puhul leidis Riigikohus 29. märtsi otsuses, et teatud juhtudel ulatub juhatuse liikme vastutus kümne aastani, tavapäraselt on see viis aastat.\nAntud asjas otsustasid aktsiaseltsi aktsionärid suurendada aktsiakapitali. Hageja tasus täiendavate aktsiate eest mitterahalise sissemakse sissemaksega, andes äriühingule üle korteriomandi. Paraku kõiki uusi aktsiaid ei märgitud ja seetõttu loeti aktsiakapitali suurendamine ebaõnnestunuks. Vaatamata sellele võõrandas äriühing mitterahalise sissemaksena saadud korteri kolmandale isikule. Kohtus vaidlesid hageja ja kostjad (äriühing ja selle juhatuse liige) selle üle, kas kostjad peavad hagejale korteri väärtuse hüvitama.\nHageja (märkija) esindaja nimetatud vaidluses oli LEADELL Pilv vandeadvokaat Merilin Ojasaar (Valdmaa).\nTeise olulise lahendi puhul leidis Riigikohus 26. aprilli otsuses, et tühine on ka selline juhatuse liikme poolt tehtud tehing, mille teiseks pooleks ei ole juhatuse liige ise, vaid tema poolt kontrollitav äriühing.\nNiisugune tehing on kehtiv vaid juhul, kui selle on heaks kiitnud osanikud või nõukogu või kui tehing on tehtud äriühingu igapäevases majandustegevuses turutingimustel. Riigikohus selgitas, et osanike nõusolekuta lubatud tehinguks võib olla eelkõige tehing, millega äriühing osutab oma juhtorgani liikmele sedasama äriühingu jaoks tavapärast teenust turuhinna alusel, mida ta tavapäraselt osutab ka teistele isikutele. Antud kaasuses esindas klienti edukalt LEADELL Pilv vandeadvokaat Tambet Laasik koostöös Advokaadibüroo NOVE vandeadvokaadi ja partneri Urmas Volensiga.


Eesti Ekspress: Ekspress, nr. 34\nnr 34 (24.08.2016)\nKui Ilves sai presidendiks\nAvaldame essee „Ameerika president“, mis ilmus poolteist nädalat enne Toomas Hendrik Ilvese presidendina ametisse asumist, 2006. aastal.\nAngela Merkeli kuus käsku\nTänasest homseni on Eesti-visiidil Saksa liidukantsler Angela Merkel. Mis on teinud sellest tagasihoidlikust, üldsegi mitte kuulsusejanusest naisest Euroopa ühe võimsaima riigijuhi?\nMarina Kaljurand: Eesti vajab meid kõiki\nSel nädalal meeldis meile hüva nõu, kuidas end karu eest kaitsta. Meile ei meeldinud, et Haigekassal raha otsa sai.\nSiit tuleb Eestile naispresident?\nEesti Ekspress esitleb kahteteist naist, kellel toimetuse hinnangul oleks riigi tähtsaima ametiga toimetulemiseks potentsiaali, kuid vanust veel mitte.\nViktor Kaasiku ja Priit Alamäe kirglik kätš veinikeldri üle\nEndine staaradvokaat Viktor Kaasik pidas Maarjamäel mitu aastat ägedat kohtulahingut IT-tööstur Priit Alamäega. Löögi alla sattusid isegi Hispaania suursaatkonna veinivarud.\nKes te olete, Marina Kaljurand?\nRock Cafe pankrotini viis osanike tüli\nMart Luige klubiäri kukkus läbi tüli tõttu kaasosanikuga, kes veel lõpu eel lasi kanda raha oma teise firmasse.\nEksklusiivintervjuu Madeleine Albrightiga: kui Trump võidaks, kannaksin kuradit\nEesti Ekspress usutles USA välispoliitika grand old lady’t Madeleine Albrighti (79), kes lahkus välisministri ametist juba 15 aastat tagasi, kuid pole kunagi lahkunud USA välispoliitikast. Tema särtsakad ütlemised rikastavad sealset debatti tänaseni.\nIngrid Rüütel Kaljurannale: „Meie suurim oht on massiline väljaränne“\nTänane Eesti Ekspressi külalispeatoimetaja ja välisminister usutleb folkloristi ja ekspresidendi prouat Ingrid Rüütlit.\nNarva endisse tehasesse tuleb loomeinkubaator\nVanasse tehasehoonesse Narvas tuleb lisaks Vabale Lavale ka idufirmade loomeinkubaator.\nAleksandra Laas – Eesti esimene naiskipper\nAleksandra Laas oli esimene naine, kes lõpetas Tallinna Merekooli laevajuhina. Niisamuti oli ta esimene Eesti naistuuker.\nRahvusriik on surnud. Elagu rahvusriik!\nMillest maailma esikoomik Louis C.K. soomlastele rääkis?\nVaatamata sellele, et stand-up-koomiku Louis C.K. kava koosneb valdavas osas kõikvõimalikest jälkustest, on ta ise inimesena kohutavalt sümpaatne. Tema naljade üle käis Helsingis naermas Erik Moora.\nKinos Sõprus näidatakse filme Pariisist\nNÄDALA ALBUM: Peomuusika üksi peo pidamiseks\nSad City esimene täispikk „Shapes In Formation“ on isikliku peosarja uus hitt.\nToidublogi: kust Marina Kaljurand jõudu ammutab?\nMarina Kaljurand(53) loetleb Areenile lemmikasju ja -tegevusi.\nNÄDALA FILM: „Nobenäpp“\n„Nobenäpu“ tegevus toimub 1930ndate Koreas, kui seal valitses Jaapani okupatsioon.\nRaseduspäevik loomingulistele paaridele\nLÕHE VAIMU JA KEHA VAHEL: Nancy Hustoni uus raamat on nii hea, et sõbrannale seda ei laena – ostku enda oma, mina tahan mitu korda lugeda.\nNÄDALA RAAMAT: Tuntuim vene kirjanik kirjutab armastuse tumedamast poolest\nARMASTUSEST NÕUKAAJAL: Ühe tänapäeva tuntuima vene kirjaniku Olga Slavnikova romaan räägib kirjandusõpetajast üksikemast.\nVÄIKE PLAAT: Reisisoovitus – rännak Harari\nRoadie – kontserdilava nähtamatu kangelane\nSuurt kontserdituuri, mis 20 rekaga linna sõidab, aitavad korraldada paljud inimesed, kuigi pilet ostetakse ainult artisti nägemiseks. Vabakutseline muusikaajakirjanik Johanna Maria Mängel kirjutab neist, kes aitavad live’il toimuda.\nMUJALT: Tuleviku hääled Berliinis\nMarina Kaljurand lõpetab laused\nLõpetatud laused on uus rubriik, milles astuvad esialgu üles Eesti Ekspressi külalispeatoimetajad.\nREISIUUDISED: Hotell, mis asub kahes riigis korraga\nJaak Madison: mehed ja seks\nSIIM, MART, ALLAR VÕI MARINA? Millise presidendikandidaadi Ekspress meeldis enim?\nMeie augustikuised külalispeatoimetajad ei olnud seekord lihtsalt inimesed, nendeks olid neli presidendikandidaati.\nPlaneet kuumeneb, Eesti soojeneb\nLuisa Värk või Laura Põldvere: kellega elab peaminister Taavi Rõivas tegelikult? Merkel teab!\nMerkel eksis Rõivase naise nimega.\nEKSPRESSI RAADIOSAATES: Eestile oleks vaja katastroofi\nSeekordses Ekspressi taskuhäälingusaates räägib ajakirjanik Mikk Salu, millega riigiametnikud teda välja vihastavad.\nSELLE NÄDALA SAHINAD: Noororavad läksid Kristiina Ojulandiga telgis vaidlema\nSeekord avaldame sahinad hoopis veebis ja seejuures tasuta!


Kommentaarid: Kardad lahutust pärast 50. eluaastat? Võta asja rahulikult ja alusta hoopis uut elu!\nKardad lahutust pärast 50. eluaastat? Võta asja rahulikult ja alusta hoopis uut elu!\nOhtuleht.ee, 25. november 2018, 11:00\non/ 26. november 2018, 21:30\nlasteta peeddeed ja nn. riigiv aenlased kes hoolivad vaid oma lõbust ja kohustusi ei taha aga laste päralt on tulevik ja kui sul lapsi pole siis oled ilmaasjata elanud- kõik raisus, ka armastus!\non/ 26. november 2018, 21:27\nmehel palju töid- muruniitmine, puude saagimine ja lõhkumine ja maja kütmine siis kui sügisannid korjatud ja naine purki teinud, siis veab mees need keldrisse ja prügi veab välja ja puudel oksad lõikab ja naise sööma hõikab jne.Naised ei tõsta neid koormaid millega mehed peavad hakkama saama- ka lapselapsed on papa kukil aga juba 10 aastase all ei saa mamma püsti ega pikali asendist kuskile- seks on sulle boonus kui mees naabrinaist ei leia, nii on.\nKiku/ 26. november 2018, 14:53\nJutt jumala õige nii mehed kui naised kes seal tööl tõmbavad ringi, kodus käiakse puhkamas. Kõik kes väidavad muud need valetavad. Aamen\nnaine 50+/ 26. november 2018, 12:05\nKas tõesti ei oska inimesed olla abielus? Tundub, et jah. Liiga palju on abielus pettunuid. Olete mõelnud, miks see nii on. Abielu on kahe inimese liit, ja sinna hakkavad lisanduma teised: esialgu mõlema abielupoole vanemad, õed-vennad, tädid-onud, ja siis lapsed, lapselapsed jne. See ring kasvab suureks. Ja kui lahku minnakse, siis haiget saavad paljud. Võiks ju filosofeerida, et ... Kõige tähtsam on austus ja lugupidamine selle inimese vastu, kellega oled abielus. On palju ahvatlusi, aga ... Kas see ikka on kõike seda väärt? Kui sisemine veendumus on, et jah ... Siis OK.\nMarii/ 25. november 2018, 20:36\nOot oot Matilda, kas sina saad siis lapsi ilma seksita ? Ja mis pere on lasteta ? Sellisest peremudelist pole küll probleemi minema kõndida !!!\nMatilda/ 25. november 2018, 19:00\nMariile: Selleks ei pea kohale minema,et teada saada. Teavad teised. Ka mõni mees on seda rääkinud, kes välismaal tööl koos kaasmaalastega. Nii et ei maksa illusioone luua siinsetel naistel. PS. Seksi pärast pole küll meest kõrvale vaja :) Ja kus ma rääkisin, et pole seksi vaja??? Ei maksa umbropsu lahmida!\nMatilda/ 25. november 2018, 18:55\nto 18:01 Mis seltskonnas ma viibin? Ma lihtsalt näen sugulaste, sõprade ja tuttavate pereelust seda. Loogiline,et on ka erandeid, aga need on tõesti ainult erandid, mis kinnitavad reeglit.\nMees 41 to to/ 25. november 2018, 18:36\nEga ma ei hõiskagi, et raudkindlalt püsib - pigem hõiskan et 15 aastat toiminud - ju ma siis ikka nii halb ei ole kui esimene mind hiljem kujutas. Ja ei maksa arvata, et minu praegune abielu on igapäevane lillepidu ja tordi söömine. Probleeme ikka on, aga erinevalt paljudest oleme meie otsustanud need probleemid lahendada samas kokku jäädes. Muidugi võib juhtuda, et mingil hetkel üks pool ei soovi enam kokku leppida ja siis tuleb lahutus, aga siiski ei peaks see olema norm.\nArvo Ärr/ 25. november 2018, 18:22\nMeie lahutasime nö kokkuleppel 21-aastase abielu,peale seda kui ex sellise ettepaneku tegi,kuna leidis omale uue elukaaslase,naise!!! Aga mina olen oma eluga rahul,samas kui kõrgharidusega eksnaine nii alla käis,et lastekaitse määras meie alaealise lapse tema juurest minu juurde elama.\nMatildale/ 25. november 2018, 18:01\nKahju, et sa nii madalas seltskonnas viibid ja selle põhjal kogu maailma järeldused teha suudad.\nMarii/ 25. november 2018, 17:24\nMATILDA kui saad ilma seksita elada milleks siis üldse sulle meest kõrvale vaja ? Kas oled kohal käinud ja näinud kuidas mehed näiteks Norras tööd teevad, käi ära ja siis räägi naistest ja seksist !\nMees41/ 25. november 2018, 17:07\nLahutus ei ole, ega saagi olla norm. Alati saab keegi haiget - on see siis laps või vastaspool. Samas ei pea ka vägisi koos olema - kui varalised suhted paigas ja laste olemasolul suudetakse kokkuleppele jõuda (reeglina muidugi ei suudeta) siis saab suht valutult hakkama. Aga reeglina hakkab üks pool kellele jäävad lapsed survet avaldama teisele poolele ja siis lähevad asjad inetuks. Endal esimene abielu 3 aastat ja te ei taha teada kui halb ma selle lõppedes olin ja mina ei olnud see kes abielu lõpetas. Praegune kestab juba 15+ aastat ja lõppu pole näha\nvaip/ 25. november 2018, 16:01\nJahh, vananedes tekib tüdimus, see pole mitte reegel ja kui teineteist austada, seda probleemi ei teki. Oli kaks abielus pedagoogi, nad käisid alati käevangus kuni lõpuni, mäletan neid lapsest saati, neid tervitades kergitas meesõpetaja alati poisikestele vastu tervitades kübarat, mul piinlik, poisikesed olid ju kõik ilma mütsideta. Lihtsalt kummardus vanemate inimeste ees ja ruttu minek, tõesti piinlik. Sellist ühtekuuluvust kahe inimese vahel pole ma enam kunagi näinud, kuid tahaks.\nno/ 25. november 2018, 15:54\nma kysin juriidilises mõttes, miks\nMatilda/ 25. november 2018, 15:49\nMida annab abielu naisele? Tavaliselt peale laste hooldamise ka mehe hooldamise. Kui lapsed suured, siis ei näe küll mingit mõtet meest ümmardada. Iseasi kui tõesti mees rahaliselt rohkem panustab ja naine panustab kodutöödega. Aga meil käivad peaaegu kõik naised tööl ise, nii et ei näe küll mingit mõtet olla ühelegi mehele tasuta majateenijaks. Kodukanakesed ümmaradavad oma meest,aga neile ei öelda selle eest aitähhki kui uue naise juurde purjetatakse.Naised, ärge olge nii ohvrimeelsed! Ja pealegi enamus mehi otsib vaid seksi suhetes naistega. Ei ole mõtet neile raisata ei oma tundeid egaaega\nMatilda/ 25. november 2018, 15:41\nMarii-le: Paljudel välismaal töötavatel eesti meestel pidi ka seal riigis naine (pere) olema. Naine saab paremini ilma seksita elada kui mees.\nLeo/ 25. november 2018, 15:23\nMis ta soovitusel viga on? Tahaksid peale lahutust kuuse al olla ja rahatu? Inimene mõtlebkaks sammu ette,nagu males. Äpud on need lambad,keda naine on tühjaks teinud.\nMees maalt/ 25. november 2018, 15:22\nEndal läbi tehtud lahutus, 5 aastat on läinud lennates ja praegune pere väga heas korras, endisest perest suhtlen kõigi lastega ! Samasugune olen, nii et vahel on viga ikka ka naises.\nto to jah/ 25. november 2018, 15:21\nInimene, kes kedagi tõeliselt ei armasta, abielu olemust ja eesmärki ei mõista ega kedagi ei usalda, ei peaks tõesti abielluma.\nJah/ 25. november 2018, 15:17\nIlmateade propageerib, et kõigile peab halb ilm meeldima ja liikusõnnetustest kirjutamine on propaganda minna oma autosid mõlkima. Muudkui propageerivad.\nEnot/ 25. november 2018, 15:04\nMeeldiv tõdeda, et hullus tänapäeva maailmas on veel mõistusega mõistlikke inimesi!\nRaivo/ 25. november 2018, 15:00\nPole keegi süüdi,et sa elada ei oska.\nKelvin Siiltaru/ 25. november 2018, 14:56\n50 aastaselt on inimesest saanud keegi.See keegi selle vana abikaasa sees teeb nii oma otsuseid.Parem vöi halvem siin ei mängi rolli.Enne kui lahutasin,kysisin abikaasalt ,miks ma ei suuda teda enam ära tunda?Ta vastas,et me köik muutume ja asi ongi ok. Aga mina abiellusin selle vana varjandiga.Ma ei taha seda uut.Keegi ei taha.\ntädi/ 25. november 2018, 14:46\nErla, see on tegelikult hädavajalik lugu 60ndais naistele, kes tihti tunnevad end süüdi selles, et mees järsku tegeleb mingite budistlike praktikatega noorte daamide seltskonnas ja eelistab elu kommuunis oma perele ja nii-öelda väike-kodanlikule elule. Need naised, kes aastakümneid on hoolitsenud kodu, laste, mehe, mehe vanemate, oma vanemate, lastelaste jne jne eest, vajavad enam kindlustunnet ja julgustamist. Kui end sirgu ajada, hakata tegema asju, mida ei ole viimaste aastakümnete jooksul ajapuudusel saanud endale lubada - reisida, lugeda, käia trennis jne, siis võib elu olla vägagi tore\nArvamus/ 25. november 2018, 14:46\nLahutus EI OLE normaalne elu osa. Teisele haiget tegemine EI OLE normaalne. Alati leidub hea tahtmise korral lahendus ja ja nn.vaheletrügijad jäävad lõpuks pika ninaga. Kui pikk ühine elu on seljataga, siis on narr hakata mängima noort ja uut elu vajavat meest või naist.\ntädi/ 25. november 2018, 14:41\nSiin räägiti siiski vanemas eas lahutamisest, reeglina vanemad mehed ei tööta Soomes. Nende puhul on lahkumineku põhjuseks peamiselt kas uus noor naine või siis leitakse mingi veider uus mõtteviis, religioon, hobi, mis viib kodunt eemale.\nto jah/ 25. november 2018, 14:36\nsolmin ss ametliku abielu, et saaks lahusvara lepingut teha v, et mismottes, ma kysin miks on ametlik abielu vajalik\nJah/ 25. november 2018, 14:23\nLahusvara leping on liiga keeruline mõiste ?\nAhsoo/ 25. november 2018, 14:21\nJälle üks, kes arvab, et kõik, millest kirjutatakse, on propaganda. Krimirubriik on propaganda kuritegusid teha ?\nMarii/ 25. november 2018, 14:19\nTänapäeval on ikka lahkumineku põhjused hoopis teised. Mehed välismaal tööl ja naistel vaba voli. Ei loe ka see, et mees toob raha koju. Lihtsalt on igav ! Ja tulebki ükskord ikka välja, et naisel juba terve aasta armuke kõrval. Kas see on siis armastuse lõpp ? Ei see on lihtsalt vahelejäämine ja järgnebki mehe poolne armastuselõpp ja uskuge mind, lahkuminek ei ole kerge juba laste pärast !\nnad juba mõtlevad sellele/ 25. november 2018, 14:16\nja on vabaabielule ka mingid lisakohustused välja mõelnud\nKätlin/ 25. november 2018, 14:12\nTean ka mitmeid paare kes nii nagu on abiellunud, on sellesse lõksu kinni jäänud. Kahju on neist inimestest. Olen mõelnud, et ehk aitab siin ühiskondlike hoiakute muutmine, mis minu arvates on veel liialt abielu soosimise suunas kaldu, mistõttu me peame neist asjust rohkem rääkimam et tõsta teadlikkust abieluga kasnevatest ohtudest. Näiteks kui partner avaldab soovi lapse saamiseks, võib peituda selles tagamõte end teiega pikemalt siduda. Et mainitud riske maandada võiks hoopis kaaluda abielu omasoolisega.\nErla/ 25. november 2018, 14:02\nHuvitav, miks ajakirjandus propageerib perekondade lagunemist?\nMari/ 25. november 2018, 14:01\nToo, Raivo, loen siin Sinu neid niikindlaid elutõdesi juba vaata et paarkümmend aastat. Kumab läbi elutarkus, et oled memmekas ja äpu, siin teisi hirmsasti õpetama kipud. Igal oma tee käia, takistusi sadu, inimesed on erineva suhtumisega, parem ole vait, endal ka kergem\neremiit/ 25. november 2018, 13:40\nmul on lihtsalt yks kysimus, miks on ametlik abielu yldse vajalik, ma lihtsalt kaotan õigused oma vara yle ja mis ma selle eest vastu saan, mis kohustused tekivad mu elukaaslasel\nLihtsalt Naine/ 25. november 2018, 13:37\nLahku ei ole vaja minna viimasel hetkel ja vihkamisega. Mina ise olles juba 57 lahkusin tühjade kätega enne kui asi inetuks ja halvaks läks. Nüüd saame paremini omavahel läbi ja suhtleme telefoni teel, paar kolm korda olen seal ka lastega külas käinud, oleme nagu vanad sugulased, enam ei tülitse, ei kakle. Keegi on kunagi öelnud: ma läksin lahku mitte sellepärast et teda vihkan vaid sellepärast et austan iseennast. Ja tegelikult tunnen end vabamana ja suurepäraselt!\nRaivo/ 25. november 2018, 12:50\nIga normaalne inimene paneb enda jaoks kõrvale partneri teadmata igakuiselt mingi summa,et lahutuse korral ennast mitte kuuse alt leida. Mul tuli aastatega päris korralik varandus\nRaivo/ 25. november 2018, 12:47\nLahutus on loomulik elu osa. Ja lahutada ongi hea,kui oled lapsed juba täiskasvanuks kasvatanud\nroy/ 25. november 2018, 12:41\ntäpselt nii on, ja see julgustab naisi veelgi enam lahutama, sest ss saab kogu vara nkn omale ja ei pea mehega enam yldse arvestama\nehh/ 25. november 2018, 12:28\nseda annab täna juba tõestada, et oled panustanud ja kooselu jooksul ühine vara.\nolles liialt usaldanud/ 9. august 2018, 06:15\nKulp/ 8. august 2018, 08:47\nnaistele/ 7. august 2018, 18:45\nvana mees/ 8. august 2018, 10:29\nno/ 8. august 2018, 16:10


Subtitreerimine - Localisedweb\nReklaamvideote ja sotsiaalse suunitlusega videote suurem kasutus sotsiaalmeedias suurendab ka vajadust vaatajat köitvate subtiitrite ja selgitavate tekstide järele, mis peavad soovitud sõnumi sihtrühmale arusaadavalt kohale toimetama. Subtiitrite või selgitava tekstiga videoid suudavad otsingumootorid ka indekseerida ja tänu sellele on nad lihtsamini leitavad. Lisaks tagavad selgitavad tekstid selle, et video oleks arusaadav ka heli kuulmata.\nVisuaalne materjal on online-meedias üks populaarsemaid sisuliike ja seepärast on visuaalse materjali olemasolu väga tähtis, kui soovite kasvatada oma veebisaidi külaliste hulka ja turunduse tulusust. See on väga kasulik andmeedastusviis, sest seda saab väga lihtsasti kasutada erinevatel turgudel – vaja on vaid lisada subtiitrid.\nSubtiitrite või selgitava tekstiga videoid suudavad otsingumootorid ka indekseerida ja tänu sellele on nad lihtsamini leitavad. Localised Web loob teie esitlusvideole, ettevõtte visuaalsele sisule, salvestatud veebiseminarile, reklaamvideotele või sotsiaalvõrgustike jaoks loodud videotele kõrgetasemelised subtiitrid. Töötame mitmesuguste failivormingute ja keelekombinatsioonidega.\nSubtitreerimine on justkui kunstiliik, mille puhul tuleb arvesse võtta erinevaid aspekte, nt korrektset ajastust, infotihedust ja lugemiskiirust, et luua loomuliku video osana toimivad subtiitrid, mis toetaksid ja täiustaksid visuaalset sisu. Localised Web loob teie turundus-, äri- või sotsiaalvõrgustikuvideole kvaliteetsed subtiitrid ja selgitavad tekstid ning suudab luua mitmesuguses erinevas vormingus videoid.\nLocalised Web järgib Taanis rakendatavaid subtitreerimise suuniseid, mille aluseks on kõigi Taani subtitreerijate vaheline kokkulepe ja mis kirjeldavad parimaid subtitreerimisega seotud tavasid, on seotud vaid subtiitrite loomisega ja määratlevad Taanis kehtivad heade subtiitrite kvaliteedinõuded. Need juhised on loonud Taani ajakirjanike liidu allüksusena tegutsev Taani subtitreerijate assotsiatsioon Forum for Billedmedieoversættere koos Taani keelenõukoguga. PDF-vormingus saate juhised alla laadida alloleva lingi kaudu.


VETERANKALAMEES KATENEVI PÄEVIKUD: aasta 1972 | Kalale! Looduses\nVETERANKALAMEES KATENEVI PÄEVIKUD: aasta 1972\nViktor Katenev, 14. mai 2019, 15:00\n18. märts. Võrtsjärvel 14 ahvenat - 3,6 kg.Foto: Autori erakogu\nÜlistaažika kalamehe ja oma püüke detailselt dokumenteerinud viljandlase päevikutest selgub, et 1972. aastal käis ta kalavetel 142 kadestamisväärset korda ja muu hulgas tabas kolmekilose haugi.\n8.01. PEIPSI JÄRV, KALLASTE. Siin toimus ülevabariigiline võistlus rändauhinnale Peipsi Tuur. Võistlusel osalesid mitte klubide koondised, vaid asutuste sektsioonid üle terve Eesti, kokku 170 kalameest. Viljandist tulid kohale mitme sektsiooni võistkonnad, mina nendesse sektsioonidesse ei kuulunud ja võistlusel kahjuks ei osalenud. Kallastele tulime Leola sektsiooni asutuse bussiga.\nLiikusin kaldast 3–4 km kaugusele ja alustasin püüki sikutiga, see oli tulemuslik. Ahven võttis hästi, kuid oli väikesevõitu. Võistlus kestis viis tundi ja võitjaks tulnud mees püüdis selle ajaga 7,3 kg. Mina püüdsin tund aega kauem ja tulemuseks oli 123 ahvenat – 9,7 kg, suurim ahven 350 grammi. Aga kuna ma võistlusest osa ei võtnud, siis see tulemus läks kirja vaid minu päevikusse.\nMajas, kus ma elasin, oli peale minu veel kaks kalameest – minu koolivend ja tema isa. Isal oli isiklik sõiduauto – vana Willis. Need mehed ei olnud varem kunagi Peipsil käinud, kuid nähes minu saaki, läksid kohe põlema ja juba järgmisel hommikul veeresid Willise rattad Kallaste poole. Autos oli meid koguni viis meest, olime nagu silgud kilukarbis. Sõit kestis kolm tundi ja 40 minutit, siis sai lõpuks jalad sirgu ajada ja hakata jääle astuma. Astusime samasse kohta, kust eelmisel päeval kala sain. Andsin naabrimeestele suuremad sikutid, sest neil endil olid vaid väikesed ja kerged, mis Peipsi jaoks ei sobinud.\nSel päeval õnnestus jääle saada veelgi rohkem ahvenaid kui eelmisel päeval. Minu saak koosnes 148 ahvenast kogukaaluga 12 kg, suurimad ahvenad 330, 300 ja 290 grammi. Koolivend püüdis 60 ahvena ringis, tema isa 40. Üks kaaslane sai vaid 4 ahvenat – ta oli elus esimest korda talvisel püügil. Rahule jäid kõik.


Marek Kahro mõtteait: jaanuar 2018\nTõtt-öelda plaanisin A. H. Tammsaare 140. sünniaastapäeva puhul mõtiskleda pisut sel teemal, kuidas loodus mõjutab kirjanikku. Kõrvemaa eriilmelised maastikud ja neisse kätketud vaimsus pidid Tammsaarele kahtlemata mingi jälje jätma. See mõtisklus lükkub ehk mõnda teise aastasse. Ikka juhtub, et üks ootamatu sündmus lööb plaanid sassi.\nMöödunud nädalavahetusel sain juhuslikult teada, et mulle antakse Tammsaare-nimeline auhind ja nüüd pean siis endalt küsima: mida see ometi tähendab?!\nEsimest korda käisin Vargamäel 2005. aasta septembris. Vaid paar-kolm päeva hiljem asusin hoogsalt kirjutama oma esimest raamatut "Kaljud ja kameeleonid". Ma ei ole kunagi mõelnud, et just Vargamäel käik vallandas minus inspiratsiooni. Pole ju "Kaljudel" põrmugi pistmist Tammsaareliku eluüdiga. Tõsi küll: esimest raamatut kirjutades olin mingil määral "Meistri ja Margariita" lummuses. Bulgakovi ja Tammsaare hilises loomingus on nii mõndagi ühist - kasvõi see, et mõlemal tuleb kuratlik tegelane maa peale. Aga kas Tammsaare mind ka Kõrvemaa serval, teispool soosilda päriselt puudutas? Ei usu, et see nii oli. Kindlasti mitte. Ehkki eales ei või teada, kuidas nende vaimuasjadega õigupoolest on...\nJärva valla lugejad andsid mulle Tammsaare-preemia romaani "Kuradil on lapse nägu" eest. ("Põrgupõhja uue Vanapaganaga" ei ole siin midagi pistmist.) Raamat on järjeks põnevikule "Seal, kus näkid laulavad", kus suur osa tegevusest keerleb müstilise järve ümber. Nüüd tuleb küll ausalt üles tunnistada, et näkijuttu kavandades mõtlesin viia tegevuse Paukjärve äärde. Põhja-Kõrvemaal asuv maaliline Paukjärv on paljudele kindlasti tuntud just "Kõrboja peremehe" järgi. Mõtlesin siiski ümber ja jätsin kirjeldamatult huvitava iseloomuga veesilma kurjadest näkkidest puutumata. "Seal, kus näkid laulavad" tegevus toimub hoopiski Pandivere maadel. Kuid näe - Tammsaare ilmutas end jälle!\nSildid: kirjandus, põnevik\nNõukogude võim mõjus laastavalt inimeste paigamälule. Mitmed hiied jäeti teadaolevalt maha just kuuekümnendatel. Sirbi ja vasara all sooritatud metsikused ei jäänud pühapaiku puutumata. Jõhvi külje all asuv hiietammik maeti põlevkivikaevanduse aherainemäe alla. Vaid mõned tammed jäeti ellu. Sipa hiide Kullamaa kihelkonnas ehitati kolhoosilaudad ühes sõnnikuhoidlatega (vana ohvripärn ja pühad kivid on õnneks alles). Hargla püha tamme kõrvale löödi püsti tankla ja väetisehoidla. Suur osa Tapa lähistel asuvast Karkuse küla hiiemäest tehti kruusa kaevandades maatasa. Kahjuks võib seda nukrat nimekirja jätkata.


Marek Kahro mõtteait: Jobudest ja lõngustest\nJobudest ja lõngustest\nÜldiselt peavad nõudlikuma maitsemeelega krõllid telesarju millekski madalaks ja väheväärtuslikuks. Põhjus peitub ilmsesti selles, et televisioonile toodetavad pildiribad on suunatud ennekõike massidele ning nende menust sõltub ühtlasi kommertskanalite tulu. Ent samas annavad sarjad, mida meil turu väiksust arvestades hulgaliselt toodetakse, tööd ja leiba näitlejatele ning filmitegijatele. Vaatajate meelitamiseks on vajalik mõistagi ülivõrretest tiine reklaam.\nKas käesoleval kevadhooajal ekraanile jõudnud uued sarjad ”Keeris”, ”Restart” ja ”Vabad mehed” õigustavad ootusi, mida reklaamid kõrgele on kruttinud? Lühike vastus: ei õigusta. 2–5 osa põhjal ei ole muidugi kombekas kogu sarja üle otsustada, kuid hea algus on järjelugude puhul alati oluline. Tuleb ju vaataja endaga kaasa tõmmata.\nKrimisari ”Keeris” on puhas petukaup. Reklaam lubas küll sarja, millesarnast pole Eestis varem tehtud ega nähtud, kuid ekraanile on jõudnud suhteliselt tüüpiline eesti teletoodang. Põnevussarja asemel pakutakse igavussarja. Dramaturgias napib pinget ja tegelaskujudes sügavust, kuid need puudused võib andekski anda. Kurja juur on mujal. ”Keeris” on korralikult teostatud teleseriaal, tubli harju keskmine, aga paraku kumab sealt läbi meeleheitlik soov kopeerida maailmakuulsaid skandinaavia krimisarju. Peamiseks eeskujuks on silmnähtavalt taanlaste ”Kuritegu”, mis seob ühte argidraama, poliitilise põneviku ja klassikalise kriminulli. Äärmiselt kinnine ja ebahariliku käitumisega uurija Karl Looren (Taavi Teplenkov) paistab olevat inspireeritud ülimalt introvertsest Kurt Wallanderist ja autistlikust Saga Norenist, kes Taani-Rootsi sarjas ”Sild” mõrvalugusid lahendab.\nPõhjamaad on meile muidugi paljudes asjades tänuväärseks eeskujuks, kuid ”Keerise” põhjal otsustades on nende tasemeni jõudmiseks veel vääääga pikk tee käia. Parem oleks, kui eestlased ei püüaks oma naabreid otseselt jäljendada, meie kultuuri eripära seisneb selles, et teeme kõike omamoodi. Esialgu tuleb leppida kurva tõsiasjaga, et meie teletegijatel pole raha, aega ega kardetavasti ka piisavalt talenti tipptasemel krimkade ekraaniletoomiseks.\n”Keerise” stsenaristid Mihkel Ulman, Livia Ulman ja Andris Feldmanis on oma ala professionaalid, kuid paraku on nad ideedest tühjaks pigistatud. Iseenesest võib ”Keeris” paberil ju päris põnev tunduda, aga ekraanile seatuna ei ole sarjas piisavalt särtsu. Küllap vajaks ”Keeris” teravamat lavastajasilma ja veenvamaid näitlejatöid. Kõik osatäitjad peale Jaan Rekkori mõjuvad puiste käpiknukkudega. Ehk vajanuks nad rohkem aega, et rollidesse sulada? Ja mõelda vaid, kogu see pingevaba lugu on laiali laotatud kaheteistkümnele jaole… Tunnistagem: ühes skandinaavia sarjas juhtub ainsa osa jooksul enam kui mõnes eesti sarjas kogu hooaja vältel.\nMujal maailmas on saanud viimasel ajal trendiks, et kino suurmeistrid (Martin Scorsese, Steven Spielberg, David Fincher jt) proovivad kätt ka televisioonis. Eesti filmi tipptegijate hulka kuuluv Ilmar Raag ei ole televisioonist aga kunagi väga kaugel seisnud. Loogiline, et ühel päeval ta jälle telesarjade juurde jõuab. Tema käe all valminud ”Vabad mehed” on praeguse ajavaimuga täielikult kooskõlas. Sõjateema on viimase aastaga kohutavalt popiks saanud (teadagi, miks) ning ajateenijate seiklustest pajatav sari on seega igati teretulnud. Kuna Raag arendab ühtlasi Eesti riigi psühholoogilist kaitset, tekib küsimus, kas ”Vabad mehed” on osa sellest? Propagandistlikus sangarikultuses sarja igatahes süüdistada ei maksa.\n”Vabad mehed” on põhimõtteliselt olustikudraama. Tegevus toimub Kuperjanovi pataljonis ning kaamera jälgib peaaegu dokumentaalse täpsusega seda, kuidas lontrustest täismehi tehakse. Lahe, ainult et… Vahel tikub pähe küsimus, kas ekraanil näidatav on kaitseväeteenistus või noormeeste suvelaager. Kes tahab, see jookseb ja hüppab, kes tahab, vedeleb niisama (laatsareti) voodis. Kasarmus võib vabalt ringi lonkida ja kiiret pole kuhugi. Ei iialgi.\nOlustikukirjeldused tüütavad viimaks ära, nende peale kogu seriaali üles ehitada ei saa. Seetõttu laseb stsenarist Mihkel Seeder sõdurpoistel pidevalt tapelda ja tõreleda. Tüli on alati varnast võtta intriig – ja intriig viib teadupärast süžeed edasi. Tahaks siiski loota, et tegelikkuses meie kaitseväes pidevat hõõrumist ja rivaalitsemist ette ei tule. Vastasel juhul jõuavad vene tankid enne Toompeale roomata, kui kuperjanovlased omavahelises kiskluses pausi peavad ja aru saavad, mis juhtunud on. Nospleid jõuate veristada ka pärast ajateenistust, kullakesed!\nNäitetrupp peaks saama mingi kollektiivse autasu. Viljandi ”kultuuriakadeemikud”, kes igat sorti sõdurpoisse kehastavad, on oma rollides väga loomulikud. Vaid mõned üksikud laused kõlavad näitlejate suus toorena. Reamees Pärg, eesnimega Robert (Silver Kaljula) on eriti mitmeplaaniline tegelane. Esialgu ei teagi, on ta pätt või pühak, kobakäpp või kangelane? Ja kas tõesti rullub meie silme all lahti imelugu, kus isiksus areneb, mõistus teravneb ja südametunnistus puhtaks küüritakse?\nKõige silmatorkavam tegelinski on mõistagi veebel Torm. On näha, et Anti Reinthal lustib kõuehäälset eneseimetlejat mängides täiega. Veebel Tormi ”imeteod” ei jäta kedagi külmaks. Sellegipoolest muutuvad kõik taolised kärkivad ja paukuvad käsutajad pikapeale ilgeteks jäledikeks.\nRaagi teosed jätavad üldjuhul hinge mõnusa soojatunde. Erand pole ka ”Vabad mehed”. Aga mis puutub väljareklaamitud elulist aspekti, siis… Pigem õhkub ”Vabadest meestest” lääget idealismi. Jah, tore oleks, kui lõngustest saaksid pärast sõjaväge korralikud kodanikud ja pättidest patrioodid, aga tegelikkus näitab midagi muud. Tsiviilelu rikub mehed ära. Täiesti vabaks – vaimses ja emotsionaalses mõttes – saavad vähesed.\nEnamasti on mees oma hädades ise süüdi. Ja kui tekib oht mülkasse vajuda, on uppuja päästmine ta enda asi. Seda paistab nentivat ka ”põnevus-draamasari” ”Restart”. Ka ”Restarti” üks stsenaristidest on Mihkel Seeder. Tema kõrval lennutab sulge Birk Rohelend. Olgu kohe öeldud, et proosas astub Birk tunduvalt julgemaid samme kui stsenaristikas.\nPanin sarja ametlikus tutvustuses mainitud žanri meelega jutumärkidesse. Unustage põnevus ja draama. ”Restart” on puhas absurd. Omal moel päris mõnus, muide. Sarja peategelane Gerd Paas on pealtnäha küll edukas ettevõtja ja libe naistemees, kuid sisemiselt on ta põhimõttelage. Tema seiklustest saanuks ka täiesti sisuka musta komöödia, miskipärast pole tegijad aga suutnud selgusele jõuda, millises vormis nad lugu jutustada tahavad. Tulemuseks ongi absurd.\nGerdile kuju ja hääle andnud Sten Karpov on viimaste osatäitmistega jõudnud mu lemmiknäitlejate nimekirjale väga lähedale. Lühikomöödias ”Roosa kampsun” kehastas ta magusat geimeest. (Just sellised kõik geid välja näevadki.) Vanemuise tükis ”Kui tuvid kadusid” on tema kanda kahepalgelise närukaela roll. (Just sellised kõik närukaelad välja näevadki.) ”Restardis” saab Karpovist aga viimne jobu. (Just sellised kõik jobud välja näevadki.) Ühesõnaga, suurepärane ümberkehastumisvõime.\nKa Priit Võigemast, keda teatakse peamiselt paipoiste rollide järgi, üllatab seekord meeldejääva pahalase osas. Veenvaima soorituse teeb aga Mari-Liis Lill. Ta ei mängi, vaid on. On naine. Petetud ja pettunud, igaveses armujanus naine.\nStsenaristid ei ole originaalsust omaette eesmärgiks seadnud. Kui sari algab stseeniga, milles peategelane oma lapsele ütleb, et kukkumise järel tuleb jälle püsti tõusta, siis võib arvata, et hiljem peab ta neid sõnu suure kibedusega ka iseendale meelde tuletama. Kuidas naine avastab, et mehel on armuke? Loomulikult on mehe valge triiksärgi kraele sattunud eredatooniline huulevärvi jälg. Ja kui naist on petetud, kust ta siis kõige hõlpsamini lohutust leiab? Eks ikka mehe töökaaslase kaisust. Kui mängus on ämm, siis väimeest ta muidugi ei salli. Ja kui kellelgi on mingi väga räpane saladus, ilmub ootamatult välja keegi, kes anonüümse kirja või telefonikõne teel teatab: ”Ma tean, mida sa tegid!”\nOmetigi mõjub sari värskena. ”Restardis” on stiili. (Tänud, Tamm ja Kõpper!) Filmilik pildikeel, isegi kerge film noir’i puudutus viib mõtted vanadele Hollywoodi krimkadele. Nii mõnedki episoodid on leidlikult üles võetud. (Kaadris mehe läbimärjad püksisääred. Langevad veetilgad kingade ümber. Uks avaneb ja parem pool kaadrist täitub maheda kuldse valgusega, mis tuleb mehe armukese pesast…) Isegi kui süžee tundub vildakas, tekitab lugu huvi. Kas jobust saab ükskord tõeline mees? Sarja efektiivsust (aga mitte kvaliteeti) näitab see, kui sari suudab tekitada vaatajas sõltuvuse. ”Restart” võib seda tekitada.\nKäesoleva aastanumbri sees ekraanile jõudnud sarjadest jääb ”Nullpunkt” vist ületamatuks. Kommertskanalitel pole piisavalt tahtmist ega vajadust toota sarju, mida võiks näidata ka paarikümne aasta pärast (nagu ”Wikmani poisid” või ”Tuulepealne maa”). Kuid ühekordseks tarbimiseks ja ajavaimu fikseerimiseks kõlbavad ka uued sarjad.\n▼ märts 2015 (3)\nPoisid, kes kunagi suureks ei kasva\nHitler päästab Eestimaa


Millal Mart Sander abielluda kavatseb? - Kroonika\nMillal Mart Sander abielluda kavatseb?\nMuusik ja teletäht Mart Sander kutsub naisi üles oma elukaaslastele ise abieluettepanekut tegema. Laupäevast naistepäevale pühendatud telesaadet nimetab mees lausa kampaaniks. Sander avalikustab ka, millal ta lõpuks naise võtab.\n"Kõrini on kõigist neist kampaaniatest, mis lähevad maksumaksjale maksma miljoneid. Ükski hea idee ei vaja raha, et sündida. Isegi teostus nõuab rohkem iseenda aktiivsust. Ka Welcome to Estonia märgi oleks võinud kodus köögis valmis joonistada, mitte maksta selle eest seitsmekohalist numbrit," pajatab Sander Publikule.\n"Minu kampaania idee sündis alles siis kui kaamerad juba surisesid ja see ei maksnud kellelegi mitte sentigi," mainib mees.\nLaupäevases saates "Tähed muusikas" loovad abieluettepaneku tegemiseks romantilist meeleolu Koit Toome, Mikk Saar, Jassi Zahharov ja Raimondo Laikre.\nKõigi nende vahel, kes saate ajal oma mehe kosivad ja annavad sellest telekanalile Kanal 2 teada, loositakse välja kingitus - Bel Etage koos Mart Sanderiga esineb pulmapeol tasuta!\nAga kuidas on lood ihaldusväärse poissmehe Mart Sanderi endaga? Kui paljud naised on Marti abikaasaks palunud?\nSander asub loetlema: "Kaks venelannat, kui kunagi tihti Modern Foxiga Moskvas esinesime, ja kaks või kolm soomlannat, kui Soomes filmi tegin ja populaarne olin. Paraku olid nad kõik paraja käoga, seetõttu põgenesin nende eest ära."\nMart meenutab, et tal üks soomlanna käinud teda ka Eestis hüsteeriliselt otsimas, aga ei leidnud ...\n"Üks tatarlanna aga teatas alles hiljuti, et tahab nüüd koos meie täisealiste poegadega Eestisse kolida, aga ma pidasin targemaks mitte vastata," muigab Sander.\n"Minu ja tatarlase ristsugutisi oleks huvitav näha küll, aga nii paju kui ma tean, võtavad tatari naised kolides kaasa ka oma emad, isad, vanaemad, kälid, nadud, abikaasad ja ämmad - ühesõnaga, terve auuli."\nKõnealust tatarlannat meenutab Sander kui naist, kes kogu Modern Foxiga väga agressiivselt suhtles ...\n"Kui sellised kaksikud noormehed tõesti olemas on, siis võiks neid pidada bändi lasteks," viskab Sander siivutu nalja.\nMillal Mart Sander ise naitub? "Abielule hakkan mõtlema siis, kui kõigist mu fännidest jääb järgi ainult üks, selle ühega abiellungi!"


Kennedy amüotroofne amüotroopia - Põhjused, sümptomid, diagnoos ja ravi\nKennedy amüotroofne amüotroopia\nKennedy amüotroofne amüotroopia on seljaaju lihase atroofia täiskasvanud vorm, mille eripära on aeglane ja suhteliselt soodne vool. See ilmneb jäsemete proksimaalsete lihasrühmade, bulbaarse sündroomi ja endokriinsete häirete hulgast koosneva paresiga. Diagnostiline otsing viiakse läbi, kasutades elektroneromüograafiat, lihasebiopsia uuringut, genealoogilist analüüsi, DNA diagnoosi, androgeense profiili hindamist. Ravi on sümptomaatiline: antikolinesteraasi ravimid, nootropics, L-karnitiin, vitamiinid, terapeutilised harjutused, massaaž.\nKennedy amüotroofia põhjused\nKennedy amüotroofia sümptomid\nKennedy amüotroofia diagnoosimine\nKennedy amüotroofia ravi ja prognoos\nRaskekujuline amüotroofia Kennedy — geneetiliselt põhjustatud haruldase patoloogiaga närvisüsteemi, põhjustades Endokriinsüsteemihäired. Selle nime on põhjustanud Ameerika neuroloog V. Kennedy, kes kirjeldas seda üksikasjalikult 1968. aastal. See on pärandatud X-kromosoomi külgsuunas. Koos skapuloperonealnoy, kaug-, monomelicheskoy, okulofaringealnoy lihasatroopiale kliinilise neuroloogia Kennedy amüotroofia viitab täiskasvanud isendite seljaaju amüotroofia. Tema debüüt toimub pärast 40 aastat.\nÜlemaailmse statistika kohaselt on levimus 25 juhtumiga 1 miljonil inimesel. Kahekümnenda sajandi lõpus Venemaal registreeriti ainult 10 verbospiina amüotroofia perekondlikku juhtumit. Selline haruldus võib olla seotud ebapiisavalt täpse diagnoosiga, mille tagajärjel haigust ravitakse amüotroofse lateraalskleroosina.\nGeneetiliste haiguste substraat on laienemist (kasv korduste arv) CAG triplett (tsütosiin-guaniin-adeniin) lahust androgeeni retseptori geeni on lokaliseeritud kohas Hq21-22 pika käe X-kromosoomis. kujuta tuum patogeneesis degeneratiivsed muutused tuumades ajutüve ja seljaaju eesväädi. Lüüasaamist pagasiruumi viib arengut bulbar sündroom ja esineb 10-20 aastat pärast algav perifeerse parees vigastusega seotud seljaaju motoorsete neuronite eessarve.\nKoos bulbospinaalse amüotroopia X-kromosoomi pärilikkusega põhjustab peamiselt mehe esinemissagedus. Naine võib haigestuda juhul, kui ta pärib oma ema defektse X-kromosoomi ja teine - oma isast. Naistel on Kennedy amüotroofia kergem kurss, rasked juhud on haruldased ja subkliiniline vorm on võimalik.\nLoe samuti Kasvajahäire sündroom\nHaiguse ilmnemine reeglina toimub 40 kuni 50 aastat. Tunnused, mis tekivad koos aeglaselt progresseeruva nõrkusega jäsemete proksimaalsetes osades: õlad ja puusad. Paresisiga kaasneb kõhupuhitus, lihaste hüpotensioon, lihaskoe atroofia, kõõluste reflekside väljasuremine; järk-järgult levinud vähe distally. Tundlik sfäär jääb puutumatuks. Puuduvad patoloogilised püramiidmärgid.\n10-20 aasta jooksul pärast debüüdi on perioraalsed põnevad, bulbarinähud (düsfaagia, düsfoonia, düsartria), kõhulahtisus ja atroofilised muutused keeles. Ühised lepingud võivad moodustada. Perioraalsete lihaste kõhulahtisus on bulbospinaalse amüotroopia marker. Nad esindavad lihaste kiiret tahtmatut kokkutõmbumist suu ümber, mis põhjustab suu nurkade tõmbamist või huulte tõmbamist toruga.\nSageli kaasneb Kennedy amüotroopsiaga endokriinset patoloogiat. Meestega patsientidel täheldatakse günekomastia, libiido vähenemist, impotentsust, munandite atroofiat. Umbes kolmandik diagnoositud isaseid viljatust, mis on seotud azoospermiaga. 30% juhtudest täheldatakse diabeet. Hüpogonadismi ja feminiseerumishäirete sümptomid ilmnevad normaalse vere testosterooni taustal ja on tõenäoliselt tingitud androgeeni retseptorite defektist, mis seisneb nende meeleheitmises meessuguhormoonidega.\nDiagnostikat teevad neuroloogid, mis põhinevad neuroloogilisel seisundil, ENMG, skeletilihase valmistamise histoloogilisel uuringul, endokrinoloogil ja geneetilistest leiudest. Neuroloogiline uuring määrab paresee perifeersuse olemuse. Eeldused kahjustuse teema kohta (seljaaju eesmine sarv) on kinnitatud elektrooneuro-mograafia (ENMG) andmetega. Lisaks näitab ENMG polüneuropaatilist kompleksi ja muid tüüpilisi tunnuseid, mis eristavad bulbospinaalset amüotroofiat teiste sarnaste haiguste puhul. Lihasbiopsia näitab selgroo amüotroofiaga seotud hüpertroofiaga vahelduvate atroofsete lihaskiudude mustrit.\nLisaks sellele tehakse uuringu kogu testosterooni ja veresuhkru kohta androgeense profiili analüüs vastavalt näidustustele, teostatakse spermogramm. Kohustuslik on geneetika nõustamine genealoogilise puu koostamise ja hindamisega, DNA-uuringute rakendamine. Diagnostic otsingut näeb diferentsiaaldiagnoosimiseks amüotroofiline lateraalskleroos, puukentsefaliidi, progresseeruv lihasdüstroofia, Beckeri müopaatia, amüotroofia Verdniga-Hoffmann, amüotroofia Kugelberg-Welanderi.\nSümptomaatiline ravi viiakse peamiselt välja närvide ja lihaskoe metabolismi säilitamiseks. Tavaliselt patsiendid kirjutatakse nootroopikumid (gamma-aminovõihape, püratsetaam), B-vitamiine, L-karnitiin, ettevalmistuse sea aju antikolinesteraase (ambenoonium kloriidi, galantamine). Samal eesmärgil on näidatud massaaž ja harjutus, mis suurendab mõjutatavate lihasgruppide verevarustust ja seega ainevahetust. Lisaks sellele aitab massaaž ja harjutusravi kaasa liigeste kontraktsioonide moodustumise ennetamisele. Mõned teadlased märgivad testosterooni preparaatide pikaajalise võtmise positiivset mõju. Kuid suur hulk testosterooni negatiivseid mõjusid piirab selle laialdast kasutamist.\nLoe samuti Hobuseraua neer\nKennedy amüotroofia prognoos on suhteliselt soodne. Aeglase voolu tõttu säilitavad patsiendid liikumisvõime ja iseteeninduse. Eluea pikkus pole kogu elanikkonnast väiksem. Kuid hormonaalsete häirete tõttu on suurenenud tõenäosus pahaloomuliste kasvajate tekkeks, eriti — rinnavähk meestel.\nCharcot-Marie-Tut’i neuraalne amüotroopia


Estragon 0,1 g | Maarahvapood\nEsileht > KÖÖGIVILJASEEMNED > Maitsetaimed > Estragon 0,1 g\nTootekood: 5903837503032 Kategooriad: KÖÖGIVILJASEEMNED, Maitsetaimed\nKasvatamine: Külvatakse märtsis ja aprillis külvikastidesse (enne külvamist pane seemned 7 päevaks külmkappi). Tõusmed ilmnevad 7-14 päeva jooksul. Istutage taimed püsivasse kasvukohta 40-50cm vahega. Vajab toitaineterikast, kuivemat, lubjarikast mulda ja päikesepaistelist kasvukohta. Vajab talvekatet, sest tema juured on üsna pinnapealsed. Ühel kasvukohal võib taime kasvatada 7 aastat.\nKasutamine: Kasutatakse maitse- ja ravimtaimena. Lehti ja noori võrseid kasutatakse värskelt. Lõhn ja maitse säilivad hästi nõrgas äädikalahuses ja ka sügavkülmutatult. Hea koos sidrunimahlaga. Estragon sobib kõikidele marinaadidele (kurkidele ja tomatitele), köögivilja-, liha-, kala- ja munatoitudele, samuti tangutoitudele, sinepite ja majoneeside maitsestamiseks. Ravimtaimena mõjub organismi tugevdavalt ja seedimist soodustavalt. Estragoni vesitõmmis ja teised estragonist valmistatud joogid suurendavad söögiisu ja on toniseeriva toimega, kasutatakse ka avitaminoosi korral.


Pühapäeval Serviti alistanud Kehral on tõestamise koht - Käsipall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPühapäeval Serviti alistanud Kehral on tõestamise koht\n20. märts 2018, 16:46\nKehra mängijad mängus Viljandiga.\nEesti käsipallimeistrivõistlustel jääb meeste meistriliigas enne veerandfinaalide algust meeskondadel pidada veel kaks mängu. Vaheturniiride viiendas voorus lähevad eeldatavalt põnevaimas vastasseisus kokku Viljandi HC ja HC Kehra.\n«Midagi mängus justkui pole, aga kodusaalis tahaks ikka võita,» lausus Viljandi peatreener Marko Koks. «Kavatsen mänguminuteid kõigile anda ja koormust võrdselt jaotada. Külla saabub Kehra, kes võib meile vastu tulla ka poolfinaalseerias. Aga sinnani on veel pea kuu aega minna.»\nViljandil on hetkel meistriliigas seitsmemänguline võiduseeria, aga kolmapäeval peetakse alles märtsikuu teine võistlusmäng. «Võibolla on isegi hea, et hetkel mänge vähem on, saame rahulikult valmistuda. Pärast järgmise nädala viimast vooru tuleb jälle pikem paus, nii et siis peame küll mõtlema mõnele kontrollkohtumisele, et mängutoonust hoida,» arvas Koks.\n«Tabelis on küll kõik selge, nii et ses mõttes on lihtne mängule minna, aga eks igal kohtumisel on oma tähtsus,» arvas kehralaste peatreener Kaupo Liiva. «Viimati võitis Viljandi meid suhteliselt kindlalt. Usun aga, et meie vorm on teel ülesmäge ja nii on huvitav uuesti võrrelda ning eks omamoodi ole siin ka tõestamiskoht.»\nKehra sai pühapäeval sel hooajal esmakordselt jagu Servitist, Liiva kinnitusel andis taoline võit loomulikult positiivseid emotsioone. «Aga rahulolul ei tohi tekkida lasta, igaks mänguks peab olema täiega keskendunud. Hooaja lõpuni on jäänud napilt kaks kuud ja kohe on ukse ees tähtsad play-off-mängud,» lisas Liiva.\nKäsipalli meistriliiga vaheturniiride 5. voor:\n21. märtsil kell 19.00 Põlva Serviti – Põlva Coop\n21. märtsil kell 19.00 HC Tallinn – SK Tapa\n21. märtsil kell 19.00 Viljandi HC – HC Kehra/Horizon Pulp&Paper\n21. märtsil kell 19.00 HC Viimsi/Tööriistamarket – Aruküla/Audentes


Miks palgad sama töö eest erinevad | Mõlgutusi\nMiks palgad sama töö eest erinevad\nOletame, et põlevkivi on füüsikalistel põhjustel (kütteväärtus, saastavus) poole vähem väärt kui kivisüsi ja lisaks on põlevkivi vähemalt sama raske kaevandada. Ühes riigis leidub ainult põlevkivi, teises ainult kivisütt. Kaevur suudab mõlemas riigis sama tehnikaga samade liigutustega ajaühikus sama koguse kaevandada. Lihtsuse mõttes eeldame, et kaevurid omavad seda ettevõtet, kus töötavad ja puudub tööjõu ja kapitali liikumine riikide vahel, aga kaubad nagu põlevkivi ja kivisüsi on piiranguteta kaubeldavad. Põlevkiviriigis saab kaevur poole vähem palka kui kivisöeriigis, kuigi teeb võibolla isegi raskemat tööd. Põhjus lihtne: ta loob poole vähem väärtust.\nMõtteline eksperiment, kas töötasu peaks sõltuma töö raskusest või tulemusest (kasulikkusest teistele): üks inimene kaevab kraavi ja ajab selle jälle täis, rassides nii päevast päeva, aga kasu pole sellest kilplasetööst kellelegi. Kas talle peaks palka maksma? Kas maksaksid seda oma (maksu)rahast? Teine inimene on geenius, kes naudib inimkonnale kasulike avastuste tegemist ja oma leiutiste laialijagamist. Kas peaks ta nullpalgaga nälga jätma, kuna töö on talle hobi ja ta teeks seda ka tasuta?\nKui bussijuht põlevkiviriigis veab tööle põlevkivikaevurit ja teine bussijuht kivisöeriigis kivisöekaevurit, tehes täpselt sama tööd sama marki bussiga, säästes kaevuri aega samas mahus, siis on põlevkiviriigi bussijuhi töö poole vähem väärt kui kivisöeriigi oma, sest lisaaeg, mida bussijuht kaevurile pakub, kulub vastavalt kas põlevkivi või kivisöe kaevandamiseks. Kaevandatud ühikuid on sama palju, aga kivisöe väärtus on poole väiksem, seega säästetud töötund on poole vähem väärt. Seega saab ka bussijuht põlevkiviriigis poole vähem palka, mitte ainult kaevur.\nKui arst põlevkiviriigis ja teine kivisöeriigis ravib vastavalt kohalikku bussijuhti, võimaldades tal haigusest päev varem tööle naasta, siis põlevkiviriigi arst säästab oma bussijuhile sama palju aega kui kivisöeriigi arst sealsele bussijuhile, aga see aeg on poole vähem väärt, sest põlevkiviriigi bussijuht kasutab seda põlevkivikaevuri aja säästmiseks, mis on poole vähem väärt kui kivisöekaevuri aeg. Seetõttu saab põlevkiviriigis ka arst poole vähem palka kui arst kivisöeriigis.\nJätkates seda ahelat, kui IT spetsialist automatiseerib sama ravibürokraatia mõlemas riigis, säästes sellega tunni kohaliku arsti aega, siis on see automatiseerimine põlevkiviriigis poole vähem väärt, sest arsti aeg on seal poole odavam. Nii saab IT spetsialist põlevkiviriigis sama programmi eest poole vähem raha, sest selle koodi väärtus on poole väiksem. Väärtus tuletatakse kaudselt põlevkivi väärtusest mööda ülaltoodud ajasäästuahelat.\nLoodusressurss võib olla ka puhas selge õhk ja kõrged mäed. Astronoomid näevad sama varustuse ja tööga Tšiilis palju selgemalt ilmaruumi kui saastatud, vihmases ja pilvises Bangladeshis, seega on Tšiili astronoomide avastuskiirus suurem. Tootlikuma töö eest maksab turg neile vastavalt suuremat palka. Ilusa looduse külastamise eest maksavad ka turistid rohkem kui prügistatud jäätmaa.\nRessurss, millest palgavahe alguse saab, ei pea olema loodusvara, vaid võib puhtalt vaimne olla. Kui ühe riigi teadlased ja insenerid on ajaloolis-kultuurilistel põhjustel haritumad, seega toodavad samas ajavahemikus sama varustuse ja pingutusega rohkem uusi lahendusi, muutes inimkonna tööd kiiremini efektiivsemaks, siis on nende palk ka vastavalt kõrgem kui need lahendused rahvusvaheliselt kaubeldavad on. Targema riigi kokk, kes neid teadustöötajaid toidab, aitab siis rohkem inimkonna arengule kaasa kui nõrgema haridustasemega riigi teadlaste ja inseneride toitlustaja.\nVäärtuslikuks rahvusvaraks on ka selline ühiskonnakorraldus, mis paneb inimesed ühisema eesmärgi suunas töötama. Korruptsioon on koordinatsioonimäng. Kui seadusetus riigis kulutavad kaks naabrit aega üksteiselt varastamisele või omandi üle kaklemisele, seaduskuulekas riigis aga on omandiõigused tagatud ja sealne naabripaar teeb hoopis inimkonnale kasulikku tööd, siis saavad seaduskuuleka riigi naabrid mõlemad kõrgemat palka kui seadusetu riigi omad. Nende aega säästev kuller loob siis omakorda rohkem väärtust ja saab vastavalt rohkem palka. Usaldus lubab neil asju ühiselt osta ja vaheldumisi kasutada, seega kulub sama töö tegemiseks vähem ressursse.\nSeadusetu riigi inimeste vaimujõud kulub enamjaolt isikliku turvalisuse pärast muretsemisele, kodu kindluseks ehitamisele, seljatagust kaitsva korruptsioonivõrgustiku loomisele ja selle kaudu rikkuse teistelt varastamisele ja säilitamisele, mitte rahvusvaheliselt kaubeldavate leiutiste tootmisele nagu seaduskuuleka riigi teadmismajanduses. Tänapäeval on enamiku riikide rikkusevahed seletatavad põhiliselt nende institutsioonide ja ühiskonnakorraldusega, sest loodusressursside vahe on isegi arengumaade kasuks ja suurema osa lisandväärtusest loob teenindussektor, mis põhineb koostööl ja haridusel.\nTargad otsused loovad tulevase ressursi, millest sissetulekuerinevus hargnema hakkab. Üks riik investeerib maksumaksja raha rahva arvutialasesse haridusse, teine maanteede laiendamisse. Tulevikumajandus põhineb arvutitel, mitte asfaldil. Seega loob arvutiriigi elanike inimkapital tulevikus rohkem väärtust kui asfaldiriigi teed, millel sõitjaid vähe, sest internetipõhine kaugtöö, asjade kohalik 3D printimine ja lendavad kaubadroonid vähendavad sõidu- ja veoautode kasutusvajadust. Vastavalt saavad arvutiriigi elanikud ka tulevikus kõrgemat palka kui asfaldiriigi omad.\nPiiride avanemisel tööjõu liikumisele hakkab konkurents palgaerinevusi tasandama, sest põlevkivikaevur võib pakkuda oma teeneid kivisöe kaevandamisel, milles ta on pea sama edukas kui kivisöekaevur. Selle eest võib ta küsida ligi kivisöekaevuri palka, peaaegu kaks korda kõrgemat kui põlevkivisektoris makstakse. Samuti teda vedav bussijuht, kes võib sama hästi vedada põlevkivikaevureid kui kivisöekaevureid. Seetõttu saab ligi kaks korda suuremat palka küsida ka arst, kes suudab sama hästi ravida nii põlevkivikaevureid vedavat bussijuhti kui kivisöekaevurite transportijat.\nSee postitus avaldati Üldisem jutt kategoorias siltidega majandus, majandusteadus, majandusteooria, ühiskond 2020-12-28 , autoriks sanhei.\n← Arvulise väljenduse poolt Ajakirjanduse motiveerimine teavet pakkuma →


Luteiniseeriva hormooni norm erinevas vanuses naistel tsükli päevadel. Kõrvalekallete põhjused ja tagajärjed - Testid January\nNäitajaid mõjutavad naisorganismi individuaalsed omadused, sealhulgas pärilikud. Üksikutel naistel võib hormooni tase folliikulite faasis ulatuda 3–14 mU / l, ovulatsiooni ajal kuni 24–150 mU / l ja luteaalfaasis kuni 2–18 mU / l..\nNoorukitel on LH puudumise tagajärg kehas puberteedi hiline algus, menstruatsiooni puudumine kuni 16. eluaastani ning väliste seksuaalsete tunnuste kasvu ja arengu aeglustumine. Hiljem võivad sellised kõrvalekalded mõjutada lapse eostamise võimet. Mõnikord on kõrvalekallete põhjusteks geneetilised haigused (näiteks hüperandrogenism - meessuguhormoonide liig tüdruku kehas), kaasasündinud arengupatoloogiad ja ka rasvumine.\nMillistel juhtudel tehakse PH analüüs\nOvulatsiooni alguse aja või anovulatoorse tsükli olemasolu määramiseks viiakse läbi LH taseme mõõtmine veres tsükli erinevatel perioodidel. See analüüs on eriti oluline viljatuse ravis ja enne IVF-i. Seda tehakse raseduse ajal korduvalt..\nNaiste luteiniseeriva hormooni taseme normaliseerimiseks viiakse läbi rikke põhjustavate haiguste ravimteraapia või kirurgiline ravi. LH sisaldust reguleerivad ravimid, mis pärsivad östrogeeni tootmist munasarjades, samuti ovulatsiooni stimuleerimise, hüpofüüsi hormoonide ja kilpnäärme tootmise reguleerimise vahenditega..\nLH normi langus või tõus\nEnne noorukiea tõuseb luteotropiin hüpofüüsi enneaegse küpsemise tõttu. Täiskasvanueas, väljaspool ovulatsiooni, osutavad suurenenud näitajad mõnel juhul haiguste esinemist, näiteks polütsüstiliste munasarjade sündroom, neerupatoloogia ja teised, kuid täpse diagnoosi saamiseks on vaja läbi viia mitmeid muid uuringuid. Hormoonide kasv on võimalik ka hormonaalsete ravimite kasutamise või varajase menopausi tõttu..\nsuguelundite ebapiisav funktsioon;\nLH toimib kehal, luues tingimused meeste testosterooni ja naissoost progesterooni optimaalseks tootmiseks. Luteiniseeriv hormoon meestel tagab tugeva sperma tootmise ja naistel - ellujäävad munad, see tähendab, et see aitab viljastumist lõpule viia.\nMis on madala LH taseme põhjuseks ja kuidas seda tõsta\nNaistel toodetakse luteiniseerivat hormooni hüpofüüs ja see vastutab suguelundite aktiivsuse reguleerimise eest. Selle puudumisega on rasedus võimatu, seetõttu on munaraku küpsemiseks ja viljastamiseks vajalik tõsta LH taset naise kehas.\n10–14-aastased - 0,5–4,6;\n18 aastat kuni menopausi alguseni - 2,2-11,2;\nTavaliselt varieerub hormooni sisaldus kehas sõltuvalt menstruaaltsüklist. Tsükli keskel, muna küpsemise lõpus, toimub hormooni tõus, mis näitab ovulatsiooni. Sõltuvalt menstruaaltsükli perioodist on LH näitajad järgmised:\nfollikulaarne faas - 1,45-10;\novulatsiooni algus - 6.15-16.8;\nkollaskeha faas - 1,07–9,1.\nLH tase sõltub ka keha individuaalsetest omadustest. Mõnedel naistel on hormooni sisaldus follikulaarses faasis alates 4 dol 14 mU / ml, ovulatsiooni ajal kuni 25-150 u.\nMadal tase ei tähenda alati ühegi haiguse esinemist. Need võivad olla stressi mõjud, dieedi muutus või ravimite võtmine..\nLH taseme püsiv langus näitab kehas patoloogiate arengut:\nkeha nõrgenemine raske füüsilise koormuse tagajärjel;\nravi teatud ravimitega (krambivastased ained, östrogeenid, südameglükosiidid, anaboolsed steroidid);\nŠereševski-Turneri tõbi, Marfan;\nLuteiniseeriv hormoon stimuleerib ovulatsiooni. Selle hormooni madala sisaldusega:\nkollaskeha ei moodustu;\nendomeetriumi teises faasis embrüo implanteerimiseks vajalikke muutusi ei toimu;\nrasedust ei toimu või see katkeb.\nNormaliseerimiseks on vaja kõrvaldada languse põhjus. Hormooni tootmise tase normaliseerub iseseisvalt:\nHüpofüüsi korrigeerimine toimub hormoonravi abil. Progesteroon, östrogeen, androgeen on välja kirjutatud. Ravimi annust määrab arst hormonaalsete uuringute põhjal;\nviljatuse korral on ette nähtud LH-d sisaldavad ravimid: Pergonal, Luveris, kooriongonadotropiin, luteotropiin;\nkui LH taseme languse põhjus on prolaktiini ülemäärane tootmine, on ette nähtud ravi kabergoliini, bromokriptiiniga;\nRahvapärased abinõud võivad aidata LH taset tõsta. Alternatiivmeditsiin soovitab ravi taimsete dekoktide (humalakäbid, piparmünt ja pärn), vaarikate, maasikate, põldmarjade, sojaubade, linaseemneõliga.\nÕuna-, granaatõuna- ja sidrunimahlade tarbimine avaldab organismile kasulikku toimet (1 klaas päevas).\nKuid me soovitame tungivalt mitte ise ravida, vaid pöörduge kindlasti arsti poole.\nNaise kehas vajalik kogus kõiki hormoone on oluline tervise ja normaalse toimimise jaoks. Need on vajalikud mitte ainult reproduktiivse süsteemi jaoks. Meeleolu ja välimus sõltuvad neist. Seetõttu peab iga naine kontrollima oma hormonaalset tausta ja normaliseerima selle õigel ajal.\nKrashі ettevalmistused klіmaksі\nSibutramiin kehakaalu langetamiseks - kõrvaltoimete tõhusus ja riskid\nHüpoterioos ja alkohol: kuidas alkohol mõjutab kilpnääret?\nInsuliini kõrvaltoimed: mis on see ohtlik??\nKäbinääre sisemine sekretoorne funktsioon\nGünekomastia ravimid: haiguse põhjused ja ravimite kirjeldus\nHormoonide üldised omadused\nErinevus testosterooni enanthaadi ja testosterooni küpionaadi vahelPeamine erinevus testosterooni enanthaadi ja testosterooni tsüpionaadi vahel on igat tüüpi testosterooni poolestusaeg.\nHüpotüreoidism - sümptomid ja ravi naistel, hormoonid + ravimid, prognoos\nNeerupealiste kasvaja (neerupealiste vähk)


Venemaa jalgpallikoondislased jäid kohtus ikkagi süüdi ja saadeti peksmise eest vanglasse - Jalgpall\n13.juuni 2019 19:08\nPavel Mamajevil tuleb nüüd mõnda aega vanglatoitu süüa.\nVenemaa jalgpallikoondislastel Aleksandr Kokorinil ja Pavel Mamajevil tuleb mõnda aega vanglas istuda. Jalgpalliässad lootsid juba vahepeal, et neil õnnestub vanglatrelle vältida, kuid viimase kohtuotsuse kohaselt tuleb neil ikkagi karistust kanda.\nKokorinile määrati ühe aasta ja kuue kuu pikkune karistus. Mamajev peab vanglas istuma ühe aasta ja viis kuud. Kokorin oli karistuse üle tõsiselt üllatunud. „Rääkisin hiljuti mehega, kes tappis inimese. Talle määrati ainult ühe aasta ja nelja kuu pikkune karistus. See ei ole loogiline,“ kurtis Kokorin kohtus, kirjutab Sport-Ekspress.\nPeterburi Zenitis mängiv Kokorin ja Krasnodari esindav Mamajev olid Moskvas koos tähistamas oma sõpruse kümnendat aastapäeva.\nHead sõbrad sattusid skandaali ka 2016. aasta suvel, kui väidetavalt osteti pärast venelaste EM-finaalturniirilt välja kukkumist ühes Monte Carlo ööklubis sadade tuhandete eurode eest šampust.\nKUULA | "Futboliit": Vene jalgpalli asjatundja selgitab: kas vahi all istuvate jalgpallipättide karjäär on läbi või antakse neile andeks? (2) 25.10.2018\nVenemaa jalgpallitähed saavad eeluurimisvanglas täie rauaga (2) 23.10.2018\nVenemaa jalgpallurid teenivad kodumaal pööraseid summasid (31) 20.10.2018\nVenemaa jalgpallikoondisesse kuulunud mängijad võeti kaheks kuuks vahi alla (5) 12.10.2018\nOhtlikud kõrvaklapid: lühikese aja jooksul jäi juba teine noorsportlane rongi alla ja hukkus (58) 14.08.2019\nVenemaa jalgpallikoondise rusikakangelased said vanglast välja (9) 17.09.2019\nÜllatus! Muposse tööle läinud Sergei Lepmets on väga lähedal tippjalgpalli naasmisele\nJooksulegend Usain Bolt pani tütrele omapärase, aga samal ajal loogilise nime (2)\nZlatan Ibrahimovici värav alustas Milani suurt tagasitulekut, Ronaldo ja Juventus pidid platsilt noruspäi lahkuma (2)