Ettepanekuid rollide ümbermõtestamiseks < 1/2013 < Numbrid - kunst.ee\nEttepanekuid rollide ümbermõtestamiseks\nKriitikute risttules on Paul Kuimet, 2012. aasta Sadolini kunstipreemia laureaat, esimene selle nüüdiskunstipreemia pälvinud fotograaf. KUNST.EE avaldab kaks kriitilist käsitlust – Jan Kaila ja Japo Knuutila vestluse Paul Kuimeti ja Mikko Rikala ühisnäitusel "Clouds and Waves" Hobusepea galeriis ning Aliina Astrova kuraatoriettekande Paul Kuimeti ja Laura Tootsi ühisnäitusel "Not Necessarily So" Temnikova & Kasela galeriis.\nEelmise aasta lõpus kuulutati Sadolini 5000-eurose kunstipreemia võitjaks Paul Kuimet. Tegemist on Eestis vanima erakapitalil põhineva kunstipreemiaga, mida anti esmakordselt välja 1996. aastal ja mis 2012. aastal taaslansseeriti. Nominente oli seekord kolm: maalikunstnik Merike Estna, fotokunstnik Paul Kuimet ja foto- ning installatsioonikunstnik Sigrid Viir. Nominendid selekteeris välja kolmeliikmeline ekspertide žürii (Maria Arusoo, Helen Tammemäe, Andreas Trossek), võitja valis Sadolini kunstipreemia Akzo Nobel Baltics AS-i mänedžment. Esmakordselt preemia ajaloos pälvis peaauhinna peamiselt fotograafiaga tegelev kunstnik, samal ajal kui varem on Sadolini preemia võitnud eelkõige maalikunstnikud. Tõestus laiemast paradigmanihkest?\nKnuutila: Näitus "Clouds and Waves" Hobusepea galeriis toob jälle esile fotograafia ja n-ö tõelisuse vahelise suhte – kas fotoga saab näidata ümbritsevat reaalsust või on see meedium alati enesele või oma autorile viitav. Paul Kuimet ja Mikko Rikala tunduvad rajavat fotograafia narratiivsuse just sellele viimasele kategooriale.\nKaila: Just, huvitav, kas näituse pealkiri on metafoor foto reaalsussuhte kohta? Clouds tähistaks siis fotograafi projektsiooni, s.t pilved sümboliseeriksid autori, fotograafi "sisemisi" tundeid, nagu Alfred Stieglitzi kuulsas sarjas "Equivalent" (1925–1931). Waves omakorda tähistaks fotograafia refleksiivsust meediumina, lained ju ei jää foto külge, vaid jäävad ainult muljeteks. Foto poleks sel juhul reaalne, vaid enesele viitav meedium. Muide, näituse nimi meenutab mulle ühe teise näituse pealkirja, New Yorgi moodsa kunsti muuseumis 1978. aastal korraldatud klassikalist näitust "Mirrors and Windows". Näituse kuraator John Szarkowski püüdis esile tuua sellist fotograafilist kujutist, mis oleks nii aken maailma kui ka autori ja meediumi omavaheline peegeldus.\nKnuutila: Kuimet ja Rikala tunduvad tõesti arvavat, et kaamera ei toimi akna või vahendajana, vaid ainult peeglina. Enesele viitamise küsimus kunstiajaloos pole uus ega revolutsiooniline, kuigi see võib nüüdiskunsti galeriides radikaalsena tunduda. Näiteks hingavad Kuimetile ja Rikalale kuklasse romantismiperioodi kunst, Marcel Duchamp ja ka Joseph Kosuth oma kuivade akadeemiliste kontseptuaalse kunsti küsimustega. Huvitav, kas tänapäeva maailmas sellest piisab? Ma pean silmas tendentsi uurida fotograafia refleksiivsust.\nKaila: Loomulikult on oluline, et näitus toimub Tallinnas. Eestis ollakse ilmselt huvitatud põhijoontes kontseptuaalsest kunstist, milles fookus oleks teose enda enesekohasusel. Näiteks 2011. aastal oli Tallinnas, Euroopa Kultuuripealinnas, üks tähtsamaid näitusi Tallinna Fotokuu rahvusvaheline kuraatorinäitus "Teisele poole" Kumu kunstimuuseumis, mis tõstis eelkõige esiplaanile foto enesekohase iseloomu. Võib-olla on Eesti fotokunstis läbi elamisel mingisugune akadeemilisuse faas, mille jooksul arutletakse representatsiooni olemuse üle?\nKnuutila: Siia sobiks hästi üks provokatiivne vahemärkus. Vaatajale, kes kontseptuaalse kunsti põhitraditsiooni ei tunne, võib see näitus tunduda üsna kummalisena. Fotod õngerullist, kuldkalast, kuldkala esitavatest fotodest ja õngenööri osadest – ma pean silmas teost "A Proposal for Realising Time/Subject" (2012). Võib ju küsida: mida see tähendab?\nKaila: Tõsi. Kontseptuaalse kunsti peavoolule omaselt on "Clouds and Waves" introvertne ja allegooriline kunst. Kunst, mis riskib sellega, et jõutakse välja narratiivsete kordusteni, kus teosed käsitlevad seda, mida nad käsitlevad, kui nad käsitlevad seda, mida nad käsitlevad jne. Kuimeti ja Rikala kaitseks peab aga ütlema, et nad ei tee asju surmtõsiselt, nagu Kosuth omal ajal, vaid võtavad asja huumoriga nagu John Baldessari. Autorid tunduvad ironiseerivat teooria mõju üle fotograafiale oma teoses "Framework" (2012), milles on esitatud kunstiteooria põhilisi dogmasid – raamatuid – nn kunstiobjektidena.\nKnuutila: Isegi oma iroonilisuses otsivad autorid (foto)kunstile autonoomsust ja see tundub keerulisena.\nKaila: Võib-olla on seda mõjutanud keeruline vahepealne positsioon, mis fotograafial alati rakendusliku fotograafia ja n-ö vaba kunsti vahel on. Vaatamata sellele, et Kuimet ja Rikala on siin-seal tudeerinud, on nad siiski noored autorid, kes on võib-olla mures enda eneseväljendamisvabaduse pärast – näitust võib vaadata kui oma loovuse manifestatsiooni, deklaratsiooni selle kohta, et fotograafil peab olema õigus öelda seda, mida ta tahab; et fotograafial on täieõiguslik koht vabakunstide seas.\nKnuutila: Mulle meenutab see õigus süüvida "iseendasse" 20. sajandi Ameerika maalikunsti retoorika probleemseid külgi – ma pean silmas maalikunstnike argumente meediumi nn puhtuse kaitseks. Ehk kui öelda greenbergilikult: maal on värv, see on kahemõõtmeline, see ei jutusta mingit lugu… Kui rääkida natuke üldisemalt – miks küll on modernses ja selle järgseski kunstis olnud ja on siiamaani nii tugev soov nn autonoomsuse saavutamiseks ehk siis kunsti eemaldamiseks muust ühiskondlikust tegevusest? Kas kunst pole viimaste aastasadade jooksul ühiste asjadega (loe: poliitikaga) tegelemisega hästi toime tulnud?\nKaila: Võib-olla tõesti mitte. Fotograafidele on alati olnud omane mõtiskleda selle üle, kas nende tegevus üldse on kunst või ei, samas kui maalikunstis on põhitähelepanu olnud sellel, kuidas maale kunstina käsitletakse. On kummaline, et see fotograafide peaaegu neurootiline heakskiidujaht kestab ikka veel, tahetakse olla kunstnikud suure algustähega. Oleks palju suurem väljakutse, kui fotograafid oleksid huvitatud asjadest, mis on meediumikesksusest ja kunstiturust väljapool (kui taolisi asju nüüd üldse enam eksisteerib?).\nKnuutila: Tulgem veel korraks "Clouds and Waves" näituse juurde tagasi. Sellel näitusel installeeritakse ja lausa õilistatakse erinevaid asju, näiteks kaht filmirulli teoses "Clouds and Waves" (2012).\nKaila: Huvitav teos, selles mõttes, et kaks mustvalge filmi rulli on asetatud valguslaua ja skulptuurialuse peale ning need moodustaks nagu skulptuuri ja monumendi samaaegselt – ajaloolise märgi möödunud aegadest.\nKnuutila: Aga mil määral näiteks see teos uurib fotograafia suhet võimuga?\nKaila: See jääb täiesti selgusetuks. Tahaksin meie keskustelu lõpus arutada veel teose "Frameworks" seda osa, mis koosneb slaidiesitusest, kus näidatakse näituse "Clouds and Waves" struktuure ning, ma oletan, ka ülesehitumist või ülesehitamist. See teos sisaldab nimelt huvitavaid mimeesiga seotud aspekte ega taandu lihtsalt fotode ringiväntamiseks. Kummaline, kummituslik on näha diaprojektorit pilte lõksutamas peaaegu selles samas "reaalsuses", milles näituse külastaja viibib. Autorid ironiseerivad siin vahvalt galerii, white cube'i ja selle üksikosade üle; fotokunstis enesestmõistetavusena võetava näituseruumi üle, kus on "suured pildid järjest seinal ja kõik". Aga ma pean ütlema, et säärast kunstigaleriides kunstinäituste korraldamise kriitikat on nüüdiskunstis esinenud küllaltki palju – on olnud lukustatud, külastajatele ligipääsetamatuid näituseid, on olnud mullaga täidetud galeriisid ja on olnud näituseruume, mis on olnudki ainult poliitiliste koosolekute korraldamiseks jne.\nKnuutila: Aga võib-olla on see näituse konteksti kriitiline uurimine, mida sa mainisid, meile, 1950. aastatel sündinutele, ilmselge 1960. või 1970. aastate traditsioon. Iga põlvkond kogeb neidsamu valupunkte – meie, vanaätid, elame teises reaalsuses kui näituse "Clouds and Waves" autorid, vastavalt 1977. ja 1984. aastal sündinud Mikko Rikala ja Paul Kuimet.\nPaul Kuimet & Mikko Rikala\nKõik õigused kunstnikel\nAliina Astrova: Mure selle üle, et laiem avalikkus on kontseptuaalsetest kunstipraktikatest võõrandunud, kipub ühe võimaliku lahendusena esile kutsuma muudatusi kunsti vahendamises institutsioonide ja kriitikute poolt. Tundub, et avalikkuse osalemise määr sõltub sellest, kuivõrd esimesed suudavad teha oma kaasaegset kunsti kättesaadavaks ja teised arusaadavaks. Eeldusel, et institutsioonidele antakse võimalus pakkuda kohti ning programme, mis on majanduslikult, sotsiaalselt ja geograafiliselt ligipääsetavad, asetub rõhk kriitiku ülesandele tõlgendada nüüdiskunsti kodeeritud keelt eeldatavalt "asjatundmatule" vaatajale. Sageli piirdub see kunstiteose visuaalse sisu sobitamisega kontseptuaalse informatsiooniga, millele teos potentsiaalselt viitab, olgu see siis mõni ajalooline fakt, filosoofiline tsitaat või poliitiline avaldus. Seega on oluline kohe algusest peale küsida, mida selline "surve tõlgendada" endaga kaasa toob – põhjusel, et see ei puuduta ainult kriitiku enda rolli, vaid enamikku kunsti tootmise ja tarbimisega seotud positsioone.\nKuigi pole kahtlust, et nüüdiskunsti mõistmiseks tuleb vaataja varustada vähemalt esmavajalike põhiteadmistega, võib kriitiku nimetamine selle ülesande elluviijaks nõrgendada kõikvõimalikke rolle, mis selle mõistmise kehtestamisel osalevad. Uskuda, et kunst nõuab kriitikut juba elementaarsel tõlgendamistasandil, tähendab mõelda kunstnikust kui kellestki, kes toodab teoseid vaid tõlgendamise jaoks. Kellestki, kes lihtsalt määrab visuaalse vormi ideedele ja viidetele, mida kriitik hiljem kunstiteosest taas välja kaevab. Sellisel juhul on kriitik ise vaid nii hea, kui ulatuslikud on tema kunstiajaloolised teadmised. Kunstikriitika muutub siis peaaegu et mehhaaniliseks kokkusobitamise protsessiks, mis liidab visuaalsed koodid ja akadeemilised faktid. Kahtlemata on kunstikriitika valdkonnas palju näiteid säärasest mehhaanilisest kirjutamisest. Ja, edasi mõeldes, sellises olukorras on kunstiteos vaid iseenda valmissaamise kinnitus – tähtsusetu ning tähenduseta, kuni asjakohase vahendustehingu teostamiseni. Vaataja positsioon on samavõrra ebakindel ootuses, et kriitikust saab "ravim" tema "nõrkusele".\nMeetod, mis võimaldaks suuremat emantsipeerumist, eeldaks kõikide rollide ümbermõtestamist nii, et igaüks neist saaks endale teatud võimu. Olles varustatud ennekõike teadmistest pärineva avatusega oma kaasaegse kunsti suhtes, oleks vaataja valmis sisenema näitusesaali mitte selleks, et otsida kriitiku seletust kunstniku taotlustele, vaid selleks, et saada kokku kunstiteosega. See eeldaks, et teos ise suudaks ennast vaatajale avada. Teose suhe ruumiga, oma teostajatega, vaatajatega, oma meediumiga oleks korraldatud nii, et teos sekkuks asjade tavaloogikasse, tekitaks nihke (selle asemel et tekitada "loosung", mis vaid täheldab midagi või viitab juba valitsevale loogikale). Teos peab ära tundma oma võimu objektina ruumis ja olukorras. Sel juhul oleks kunstniku vastutuseks luua kunsti nii, et objekt, ruum ning sündmus hakkaksid omavahel mängima, ilma et selles mängus oleks ettekirjutatud reegleid. Lõpuks ei siseneks ka vaataja siis enam mingisse "stagneerunud" narratiivi, vaid aktiivsesse ruumi, kus ta saab osaleda poliitilises protsessis, milleks ongi "millegi nähtavaks tegemine" – ruumi, kus asjadel on ilmumispotentsiaali.\nJapo Knuutila elab Soomes, Kirkkonummis. 1980. aastatest alates on tal olnud nii kodumaiseid kui rahvusvahelisi näitusi ning ta õpetab regulaarselt Lahti Rakenduskõrgkoolis.\nJan Kaila elab samuti Soomes, Kirkkonummis. Ta on Soome Kunstiakadeemia kunstiteaduse professor ning tal on olnud näitusi ja õpilasi erinevates Euroopa, Ameerika ja Aasia riikides.\nAliina Astrova töötab KUNST.EE inglise keele toimetajana.


Kangelased :: Foorumist :: Tegelased Share\nAsukoht : Paradiisisaar\nHüüdnimi: Mel, Melly\nErivõime: Väga suure tahtmise korral suudab kõiki inimesi mõjutada tegema midagi, mida Mel ise soovib. Ennetlikud unenäod on osa tema öödest. Tihti ei lähe need täiesti täppi, kuid midagi õiget on nende juures alati.\nPealkiri: Melanie Forrest Kolm 23 Dets 2009, 21:39\nMelanie sündis Suurbritannias, kus ta elas 5 eluaastani. Seejärel kolisid nad ema, kes sel hetkel oli rase, ning isaga USA'sse, Los Angelesse. Mel pole siiamaani aru saanud, miks nad kolisid, kuid ema ej vaevunud talle ka seletama.\nMelanie lapsepõlv oli tore - armastavad vanemad ning armas noorem vend. Nad said vanemate käest palju hoolitsust ning hea kasvatuse.\n16 aastaselt hakkas neiu nägema ennetavaid unenägusi. Tihti läksid need täiesti täide, vahel vaid mõni suurem või väiksem osa nendest. Sama vanalt tundis Mel ka, et tal on palju võimu. Ta suutis oma klassikaaslasi panema tegema seda, mida ta tahtis. Neid oli segaduses, kuid harjus siis oma võimega ning lohutas end sellega, et ta pole kindlasti ainus, kes midagi taolist suudab.\nKangelased :: Foorumist :: Tegelased


Kuidas 2000 saabub - Delfi\nKuidas 2000 saabub\nValik millenniumipidustustest mitmel pool maailmas.\n- Tonga on tunni võrra Fidzhist ja suuremast osast Uus-Meremaast ees ning tervitab seetõttu 2000. aasta saabumist esimesena. Keskööl laulab 10.000 Vaikse ookeani saare kuningriigi alamat hümne jumala kiituseks.\n- Uus-Meremaal asuv Gisborne on esimene linn, kuhu uus aasta jõuab ning seks puhuks on korraldatud linnarahvale hulk meelelahutusi, ei puudu ka šoti rahvatantsud.\n- Sydney sadamas ilmutavad end kolmekorruselise maja kõrgused mereelukad. Kesköö saabudes lastakse Austraalia suvetaevasse 20 tonni ilutulestikurakette.\n- Hongkongis toimub üheagselt hobuste võiduajamine Millenniumi karikale ja ilutulestik. Mitmesuguste tulevärgiimede kulminatsiooniks peaks olema viis minutit taevas püsiv tuledraakon.\n- Kairos leiab prantsuse muusiku Jean-Michel Jarre'i eestvõttel püramiidide vahel aset päikseloojangust -tõusuni kestev eletrooniline ooper. Etendust saab jälgida internetileheküljel www.virtuetv.com.\n- Jeruusalemmas valgusshowsid ei ole, on ainult erakordsed julgeolekumeetmed, millega püütakse ära hoida usurühmituste ja sektide vägivallategusid. Pühale Maale on kogunenud Jeesuse sünnipäeva tähistama üle kolme miljoni välismaalase.\n- Berliini politsei ootab Brandenburgi väravate juurde 1,5 miljonit inimest, et võtta millennium vastu paigas, kus 1989. aastal tähistati Berliini müüri langemist. Valgusshow kulminatsiooniks on kavandatud maailma suurim valguspüramiid.\n- Pariisi millenniumipidustuste keskmeks on tuledesäras Eiffeli torn ja Champs Elysees' puiestee, kus tiirleb üheagselt 11 vaateratast, sümboliseerides uude sajandisse kihutavat rongi.\n- Londonis keskendub kogu linna hõlmav pidu tuledes Thamesi jõele, hiiglaslikule vaaterattale ja millenniumikuplile, mille all toimuvast peost võtab osa 10.000 inimest.\n- New Yorgi linnavõimud lubavad rahvale 26 tundi vältavat pidu, millel jooksul heidetakse pilt mujal maailmas toimuvatele millenniumiettevõtmistele ning Broadway ja Seitsmenda avenüü ristumiskohas esinevad hiigelnukud ja muusikud. Timesi väljakul toimub valgusetendus.\n- Rio de Janeiro Copacabana rannale koguneb 2000. aastat uut tervitama üle kolme miljoni valgesse rõivastatud inimese, kes puistavad Atlandi lainetesse lilli ja ujuvküünlaid.\n- Las Vegases laulab Barbra Streisand publiku ees esimest korda 1996. aastast peale ning avatakse 200 aastat vana Thomas Jeffersoni veinipudel.


Tänane kuupäev 23 Jaan, 2021 1:21\n[ 291 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 ... 20 Järgmine\nPostitatud: 24 Dets, 2008 0:47\nNumbrid üle kirjutatud!\nPostitatud: 24 Dets, 2008 18:58\nToruga on asi selge. Aga kas kelku on ka kuidagi deaktitud- mingi auk puuritud ?\nPostitatud: 24 Dets, 2008 20:13\nVaata esimene ja teine pilt,seal näha et see koht(ei tea eestikeelset nimetust kahjuks)kuhu käib vasta padrunipöhi ja kus on lööknöela ava on ju minema freesitud.\nPostitatud: 24 Dets, 2008 20:44\nSelge pilt. Lööknõela ots siis ka lännu.\nPostitatud: 24 Dets, 2008 22:11\nPilte vaadates võib öelda, et kelgu küljest on "läinud" (st eemaldatud) mitte ainult löölnõela ots, vaid kogu lööknõel koos oma vedruga, lööknõela fiksaator, lööknõela vedru, indikaator koos oma vedruga ja ka lööknõela automaatlukusti (Automatic Firing Pin Lock) koos oma vedruga - seega kõik, mis välisilmet kahjustamata eemaldada annab.\nMuidu on "dekotud" viisakalt, antud piltide järgi võib öelda, et väliselt pole eseme ilmet rikutud.\nPostitatud: 25 Dets, 2008 1:18\n"Pilte vaadates võib öelda, et kelgu küljest on "läinud" (st eemaldatud) mitte ainult löölnõela ots, vaid kogu lööknõel koos oma vedruga, lööknõela fiksaator, lööknõela vedru, indikaator koos oma vedruga ja ka lööknõela automaatlukusti (Automatic Firing Pin Lock) koos oma vedruga - seega kõik, mis välisilmet kahjustamata eemaldada annab."\nKas seaduse piiridesse jäädes oleks saanud ka vähemaga piirduda?\nPostitatud: 25 Dets, 2008 2:35\nAntud deaktiveerimisvõtte puhul oleks olnud põhjendatud lööknõela esiosa eemaldamine ja kuna sellise freesimise korral lihtsalt ei püsiks oma kohal lööknõela vedru, siis oleks ka viimase puudumine igati loogiline.\nÜlejäänud osade puudumine pole kuidagi põhjendatud ja eks nad on läinud siis lihtsalt oma teed...\nKahjuks pole neist lööknõel ja tema fiksaator /võimalik, et ka lööknõela automaatlukusti?/ kasutatav originaal P-38 juures.\nPostitatud: 03 Jaan, 2009 23:28\nSamasuguseid dekorelvi on võimalik osta hinnaga 4500 krooni tk. Pakkumised palun PS-i teel.\nTeema pealkiri: Deaktiveeritud relva toomine Eestisse\nPostitatud: 24 Mai, 2010 21:28\nKas võin tuua Soomest Eestisse deaktiveeritud relva ?\nSoome armee on relva deaktiveerinud ja siit on armee dokument olemas.\nRelv on deaktiveeritud Eesti 2002 tehniliste nõuete järgi.\nKas Soome armee dokument on kõlblik ja kas relv peab veel kellegi näitama ?\nPostitatud: 25 Mai, 2010 10:32\npeaks saama rahulikult tuua- tegemist on mittestrateegilise kaubaga ja vähemalt see inspektor kellega minul tegemist, aktsepteerib Soome paberit. Näitama ei pea kellelegi enne kui küsitakse\nTeema pealkiri: Saksa deaktiveerimisdokumendid - nende kehtivus Eestis?\nPostitatud: 05 Juun, 2011 0:32\nSelline väike küsimus asjatundjatele: kas Saksamaal välja antavad deaktiveerimistunnistused on meil kehtivad? Mõned sakasa antikvaarid ei anna üldse kaasa mingeid pabereid, nt deaktiveeritud vintpüsside padrunipesa külge vermitakse Saksamaal BKA-stamp, mis ongi deaktiveerimise tunnistuseks ja sellest piisabki - kas Eestisse jõudmisel jäävad need deko-relvad ikka legaalseteks või vajavad mingeid lisatoiminguid?\nPostitatud: 08 Juun, 2011 9:49\nHetkeseisu kohta ei oska kindlalt öelda, mõnede aastate eest mingit vastastikust paberite tunnustamist ei olnud. Kehtisid ainult Eestis väljastatud deaktiveerimistunnistused.\nAga saada oma küsimus Kohtuekspertiisi Instituuti Tehnikaosakonda\nNemad seal Relvaosakonnas majandavad deaktiveeritud aparaatide tunnustamisega.\nPostitatud: 08 Juun, 2011 19:19\nTänud! Proovin olukorda uurida antud aadressil.\nPostitatud: 24 Juun, 2011 22:55\nTäitsa tänuväärt ettevõtmine,anna teada kõigile,kui targemaks saad.Plaanis endalgi midagi tellida.\nPostitatud: 30 Juun, 2011 0:21\nSelles küsimuses kompetentne ametnik on praegu puhkusel. Kui ma saan vastuse, siis kindlasti jagan omi kogemusi.


Liik (bioloogia) - Golden Geese meetodi binaarsed variandid\nOlen aastate eest kirjutanud visandi identiteediklassi kahest ülihuvitavast allklassist  zoohübriididest ja zooabsurdidest vt. Arale tundub väikegi loom suure ja ohtlikuna: tadžikkidel ja usbekkidel nt hiir elevandina, udmurtidel koer hundina või kassipoeg karuna. Kui ka Kristuse eesel viibib Mekas ja Medinas , naaseb ta sealt ikka eeslina jmt. Tehniline märkus: Järgnevas referaadis on originaalis ilma tõlketa antud eesti-, soome-, karjala-, vene-, saksa- ja ingliskeelsed tekstid, muud eestikeelsete tõlgetena või tõlgete tõlgetena.\nSellest statistikast torkab selgesti silma kaks üldseika: 1 sõnavara jagunemine sõnatarvitusteks on ka zooterminite piires äärmiselt ebaühtlane ja zipfilik: on väike hulk sagedasi, keskmine hulk keskmise sagedusega ja suur hulk vähesagedasi sõnu; 2 koduloomade dominant on ütlustes väga suur seda isegi küttivate rahvaste ainestikes, nt jakuutidel.\nTeine üldküsimus on küsimus loomtermineid sisaldavate ütluste "repertuaaristruktuurist", semantilisest liigendusest. Minu liigenduskatse, mida järgnevas põgusalt refereerin, oli selgetel põhjustel "loomakeskne" ja johtus veel mõnest lisaseigast: 1 küllalt rohke kõnekäänuaines vanasõnade kõrval, mis välistas üldistavaile väidetele, hinnangutele, normidele rajaneva liigituse, kuid lubas siiski aine jaotamist tekstides esinduvate stseenide, situatsioonide, "skeemide" või "skriptide", pragmaatiliste põhisuhete jms alusel; 2 tundus olevat mõistlik säilitada korrelatsioon repertuaari enda põhiklasside ja neis klassides asuvate tekstide troobistruktuuri eelkõige metafooristruktuuri vahel; 3 nagu looduslik aine üldse, nii jaguneb ka loomaütluste aine ootuspäraselt prototüüpsuspõhimõtte järgi "klimpideks" ja "leemeks", kusjuures klimbistunud aine kogumass on tunduvalt väiksem leemena oleleva juhuaine Voimaluse lisatasu, vahevormide jms omast.\nSt suuremad ja selgepiirilisemad ainerühmad ja -sülemid ujuvad tegelikult rohke hajaaine leemes ja mu põhimureks sai parimalgi tahtmisel olla vaid nende nn loomulike klasside võimalikult paindlik ülesleidmine ilma vähimagi lootuseta kirjeldada midagi, mis toimub "leeme" poolel.\nHetkeks, kui mu tegevus zooaine juures katkes, oli põhiosa sellest jagatud nelja põhiklassi: A. Loomade "identiteeti" puudutavad ütlused.\nÜtlused inimeste ja harilikult metafoorsete loomade suhetest. Ütlused reeglina metafoorsete loomade omavahelistest suhetest. Ütlused metafoorsete või mittemetafoorsete loomade suhetest muu mittezooloogilise looduse ja mõõtmetega. Kuna A-klass on selle kirjutise peateemaks, siis põikan alul väga linnulennuliselt ülejäänutesse. Siin leidub teisalt ka üsna palju parallelistliku struktuuriga tekste, mis koosnevad kahest kontrasteeritud osast  metafoorsest ja otsesest Hobu loodud ootama, naine vaene vaatama jts.\nErandjuhtudel võivad loomterminid denoteerida ka bukvaalselt loomi.\nАлистра покинула Джезерака в расстроенных чувствах. Но она была бы довольна, если б могла увидеть его поступки, последовавшие непосредственно за ее уходом.\nKlassis nähtub mitmeid selgemaid allklasse ja ainesarju. Best binaarvoimalused maaklerid Nigeerias selgem teemaring puudutab looma armastamist, abielu ja sugulust loomaga, loomade sünnitamist nai siga, saad põrsad palgaks, ütlevad soomlased; abielu paha naise või maoga on sama, nenditakse Idas; kuid mööndavasti abiellutakse loomadegagi, nt kui neil on varandust.\nLoomi kujutatakse vanasõnades ka pahategijate, varaste, röövlitena, omaette allteema on koduloomade kaitse röövloomade eest. Eri vastuseid on saanud küsimus loomade tänulikkusest või tänamatusest: heateo palgaks väidetakse loomi tegevat nii head viskad koerale kondi, siis ta ei haugu kui paha aitad koera veest välja, raputab sind märjaks. Mitmesuguseid jahi- ja kalastusskeeme esindab rühm, kus loomi kujutatakse saagina siia kuulub tinglikult loomade alistamine ja dresseerimine üldse, parasiitide hävitamine jmt.\nLoomi lülitatakse ka paljusid omandiskeeme Binaarsete valikute mangimine ütlustesse: juttu on nt looma ja ta peremehe suhetest, loomade ostust, müügist, vargusest, vahetusest, loomade hinnast ja väärtusest, sellest, et loomad kui omand on ühtlasi mure kes hobuseta, see hooleta.\nOn veel rida muid, vähemaid rühmi ja sarju. Nimetagem allklasse ja teemaringe siitki klassist.\nVäga produktiivne on sünonüümisari, kus väidetakse, et loomad eriti röövloomad ei kahjusta üksteist, mõistavad üksteist: hunt ei murra hunti, koer ei astu koera käpa peale jne. Loomametafoorid on andnud nähtavalt Golden Geese meetodi binaarsed variandid võimalusi ka sugudevahelistest inimsuhetest kõnelemiseks: paarilise otsing, isas- ja emaslooma erinevad seksrollid ja käitumistüübid, eri liiki loomade kopuleerumiskatsed ja nende tavaline ebaõnnestumine jne.\nLoomkujundid on olnud viljakad samuti Binaarsete valikute parim signaal ja vanemate suhete metaforiseerimisel: iga loom hoiab ja kaitseb oma poegi; inetu või äbarikki poeg on emale armas; vagur vasikas imeb kaht lehma; mära saab palju varssu, kuid läheb päitsed peas hauda.\nLeidub paar üliproduktiivset skeemi, mis lubavad suurepäraselt modelleerida ühiskondlikke vahekordi. Vanasõna ja valmi-loomajutu ühisosaks on kavalat ja tugevat looma vastandavad ja suhestavad motiivid: nõrk loom elab tugeva varal sääsk härja sarvel ; nõrgad söövad tugevate jäätmeid; tugevam võtab nõrgemalt toidu. Valmipärased on ka ütlused, kus loom kadestab teist ja tahab saada teise sarnaseks suuremaks, ilusamaks, üllamaksnt konn härjaks.\nLiik (bioloogia) – Vikipeedia\nOn rida muidki, vähemproduktiivseid ainesülemeid: loom unistab saagist või toidust; väärikas loom ei küti tühist saaki; kus toitu saadaval, sinna koguneb pretendente nt raipe juurde kaarnaid ; liialt agressiivne loom kahjustab iseennast; haiget, vana, vangistatud vm võimetusseisundis olevat looma ei karda ~ ründavad nõrgadki jne. Paljudel puhkudel on kujutletav, et võimalikud on mõlemad, st loom toimiks nagu üldreegli näitena. Üks peasarju D-klassis on see, kus looma esitatakse füüsilise, bioloogilise, somaatilise agregaadina: räägitakse loomade kehaosadest, nende funktsioonidest ja tähtsusest, loomade muudest füüsilis-bioloogilistest omadustest ja parameetritest häälitsused, liikumisviis, suurus ja kaal, toit, ekskremendidsamuti välimusest, ilust, tundeseisunditest jms: vinguja siga; kass kukub käppadele; kala haiseb peast; särjelgi on süda jpt.\nSarja piires eristub veel selgemaid allsarju: 'väike, kuid kaval ~ ilus ~ tõhus' -sari väike hiir, terav hammas; väike uss närib läbi suuredki asjad ; Golden Geese meetodi binaarsed variandid kehaosad pole loomale rasked ega tülikad suled linnule, sarved härjale, võhad elevandile ; loomale meeldib ta saba, hääl vm; kui loomal on kõht täis, ei maitse toit nt hiirele tundub jahu mõru.\nTeine suurem allklass seondab looma aasta- ja päevaaegadega ning ilmastikuga: Golden Geese meetodi binaarsed variandid loomade toiduoludest eri aastaaegadel talvel on nt raskepäeva- ja ööloomadest, loomade suhetest sademete, tuule, temperatuuri, valguse ja pimedusega seni kurg kooleb, kuni soo sulab; söö, lehmake, õlgi ja mäleta suve; üks pääsuke ei tee suve; hunt ei pelga vihma ega udu.\nKolmanda allklassi moodustavad ütlused looma suhetest ruumi, koha kui eluasemega: ei ole kohta loomadeta kalatut järve, linnutut metsa ; igas paigas omad loomad; loom või lind armastab oma pesa, ei reosta seda; igal loomal hea seal, kus ta on harjunud elama kala ei ela kuival; hülgel pole vees häda midagi.\nNüüd ühendame seni seosetuna tundunud jutud tüübipadrikutest ja loomavanasõnadest väitega: sellist tüpoloogilist rägastikku, nagu kujutab endast loomavanasõnade ja -kõnekäändude "identiteediklass" A-klasspole ma kohanud mitte kuskil mujal.\nÜtlused loomade identiteedist Kuusi-Lauhakanga rahvusvahelises Cara Trading di valikutexpress KL paikneb valdav osa loomade jm olendite ja asjade identiteeti puudutavast ainest rühmades C1a.\nX's basic nature, character will be unchanged; characteristics won't be changed; C1b. X is always X, although No need to teach X belonging to its character; hopeless to teach things not belonging to X's character; C1d. X will save X's habits and customs.\nNimetamine[ muuda muuda lähteteksti ] Binomiaalsel nomenklatuuril kasutatakse kahest osast koosnevat nimetust. Tavaliselt on see ladinakeelne, kuid nimetuses võib olla juuri ka teistest keeltest.\nTehniline märkus: Järgnevas referaadis on originaalis ilma tõlketa antud eesti- soome- karjala- vene- saksa- ja ingliskeelsed tekstid, muud eestikeelsete tõlgetena või tõlgete tõlgetena. Originaalkeeles tsiteeritavad tekstid on toodud kursiisis, tõlked ja lõdvemad referaadid tavalises püstkirjas. Loom säilitab oma liigi Suurendab bitkoininvesteeringuid tunnused sh karvkatte, värvi ~ neid ei saa likvideerida ~ muuta On näiteks üliproduktiivne rahvusvaheline ütlustesülem leopardist ~ pantrist ~ sebrast, kes ei kaota oma tähne ~ triipe Piiblis Jer.\nHarakas ~ Vares ei jäta hüplemist ~ Varblane kargleb ka aastaselt saksa: B, ; jaapani: Petr. Kuer on loodud haukuma eesti: EV ; Sehän koiran virka on Golden Geese meetodi binaarsed variandid haukkuu Sl ; vrd ka ungari: Nagy k ; Koeral on komme haukuda läti: FS; Koer ei saa haukumata elada udmurdi: Kral.\nX on X, olgu suur või väike indiviid Ka väike mürkmadu on madu, ka nõrk vaenlane on vaenlane ~ Mürkmadu jääb mürkmaoks, ükskõik kui suur ta on, vaenlane jääb vaenlaseks, ükskõik kui kaugel ta on jts mongoli: Br. Metsas lõvi on lõvi, olgu isane või emane kurdi: Br. X ei ole Y ~ X-ist ei saa Y-d või X-i ühest alaliigist ei saa teist Loomad on paariti vastandatud suuruse, ohtlikkuse, "ülluse" vm alusel.\nX püsib X-ina ~ tast ei saa Y-d ajast või east sõltumata: noorena kui ka vanana, sündides ja surres, hommikul ja õhtul jne Kes koer elades, see koer surres eesti: EV ; Mis koer õhtul, see koer homikul eesti: EV ; Kes on lõunani koer, on seda ka pärast lõunat ungari: Nagy d61 Kes eesel on olnud, see eesliks jääb läti: FS; Eesliks sündis, eeslina elas, eeslina ka suri pärsia: Krgl. X on X ~ tast ei saa Y-d, kuigi ta välimuselt või värvilt meenutabki Y-d Koer pole jänes, kui ta ka on punakat värvi ungari: Nagy ny Kirjust kitsest ei tule tiigrit tadžiki: Kal.\nKui ka Kristuse eesel viibib Mekas ja Medinasnaaseb ta sealt ikka eeslina jmt. X-lind, -madu vm ei mune ~ ta pesas ei leidu ~ ta ei hau välja Y-linnu, -mao vm muna Varesepesast kanamuna ei võta hiina: Br. Ja see jätkub, ja jätkub, ja jätkub Suutsin korrektselt refereerida vaid kaks allklassi loomade identiteeti käsitlevast ütlusteklassist, enamat mu ruumivaru ei võimalda.\nTegelikult jätkub see identiteedi-kaleidoskoop veel pikalt.\nBollingeri banding paeva kaubandusstrateegia\nTuleb vastu nt järgmine allklass, kus looma liigiline või sooline identiteet muutub või loom ei edasta seda oma poegadele. Nt udmurdi kõnekäänus muutub kana kukeks; ungarlastel võib kronust saada võluhobune; Jaapanis võib isegi hiirest saada tiiger; Hiinas võib ka varesepesas sündida föönikslinde; korea kõnekäänus nenditakse, et isa on lõvi, kuid poeg šaakal või Vietnamis, et tiigril on sündinud koerakutsikas, või et prillmadu on sünnitanud sisaliku, või et kanaemal selguvad olevat pardipojad ; ovambod lasevad kärbsel sünnitada mesilase; jaapanlastel ja uiguuridel võib harksabakull välja haududa kotka Golden Geese meetodi binaarsed variandid jne.\nLooma metafoorne liik võib muutuda ka eritingimustel ja -situatsioonides nt vanana vm mõttes võimetuna, hädas, meeleheites, ebaõnnes, häbiga, võõrsil jne : nii muutub Vietnamis vana kass rebaseks, inguššidel vana lõvi koeraks, armeenlastel seevastu muutub kass hädaga lõviks, bengalitel muutub kass tapluse ajal tiigriks, mitmel Ida rahval võib halva õnne korral hobunegi tallis muutuda eesliks jne.\nМеханизмы откликнулись мгновенно, словно и не было миллионов лет, прошедших со дня их последнего включения. Огромный каменный блок, на котором стояли Элвин и Хедрон, начал плавно уносить их в глубину. Голубое пятнышко над головой внезапно исчезло. Шахта закрылась сверху: больше не было опасности, что кто-нибудь случайно свалится в. Возможно, другой каменный блок каким-то образом материализовался на смену тому, который поддерживал теперь Элвина и Хедрона.\nOmaette sarja moodustavad kogu maailmas tuntud ütlused liialdamisest, kus paaris on silmapaistvalt väike ja suur loom ning väikesest tehakse suur: Eestis tehakse tavaliselt kärbsest elevant, kuid kärbse asemel võib olla ka nt sääsk, kirp vm, ja elevandi asemel härg, kaamel, lõvi vm.\nOn suur rahvusvaheliselt tuntud ainesülem, kus teatav alamklass lülitatakse ülemklassist välja: mära ei ole hobune; kits pole kariloom; harakas pole lind; kiisk pole kala jpm. See sülem nagu mitmed muudki ei piirdu sugugi ainult loomkujunditega, vaid ulatub reipalt muudele semantilistele väljadele: "Zapakas" pole auto; lutikas pole liha; kopikas pole raha; põll pole rõivas; naine pole inimene; hiidlane pole mees jne jne.\nÜhtlasi kalduvad üksikväited ahnelt liituma ja kontamineeruma.\nParalleelselt kulgeb teine rida, mis põlatuile armu annab ja nad siiski oma liigi esindajaiks loeb: vareski on lind; öörgi on raha; kirpki on liha jne. Lisanäiteid kujundileksikast ja liidetest vt. Eristub välja ka rühm, kus kõneldakse loomade nende ümber aga paljude muudegi objektide identifitseerimisraskustest, mis võivad tuleneda nt pimedusest vm tajumüradest, tajuja meelenüridusest, kogenematusest, emotsionaalsest seisundist, kadedusest, ahnusest vm-st.\nKoreas ja Jaapanis märgitakse, et varest ja ronka on tõesti raske teineteisest eristada. Arale tundub väikegi loom suure ja ohtlikuna: tadžikkidel ja usbekkidel nt hiir elevandina, udmurtidel koer hundina või kassipoeg karuna. Öösel, kus on ühtaegu pime ja hirm, on tajuhäired eriti ootuspärased, kuid teisalt ka kõik kassid hallid. Vist kogu Euraasias näib naabri kana hanena; udmurtidel ka naabri vasikas lehmana või lehm hobusena jne.\nLiigivastavustelt ja -muutustelt siirdutakse vanema ja poja individuaalsete sarnasuste ja erinevuste juurde see sülem ei kuulu vist enam identiteediklassi : väidetakse, et milline on vanaloom, selline ka poeg; et noored õpivad kõike vanadelt; et ühe looma poegade seas võib teisalt leiduda üsna erinevaidki jne. Olen aastate eest kirjutanud visandi identiteediklassi kahest ülihuvitavast allklassist  zoohübriididest ja zooabsurdidest vt.\nKrikmann Meenutan neid siinkohal vaid väga lühidalt. Zoohübriidid kirjeldavad kahe eri looma osadest, käitumisviisidest vm külgedest koostatud olevusi ja neid esitavad tekstid on üldjuhul parallelistlikud kõnekäänud, mitte vanasõnad kui üldistavad implikatsioonid. Hübriidide erijuhuks on 'Ei X ega Y '- struktuurid: Ei paabulind ega vares vene ; Ei madu ega kala indoneesia jts. Zoohübriidide põhivorm on somaatiline: üks kehaosa ühelt, teine teiselt loomalt, või siis üks loom teise nahas.\nWilly Wonka \_u0026 the Chocolate Factory - The Candy Man Scene (1/10) - Movieclips\nSagedasemad kehaosade kombinatsioonid on: pea : saba; suu : saba; hammas Golden Geese meetodi binaarsed variandid saba; nahk : hambad; nahk : süda. Silmakirjalikku kurja kirjeldavad vist nt sellised kombinatsioonid, nagu: Rebase saba, hundi silmad mordva ; Ööbiku Kaubandus Bitquoins UK, hundi süda udmurdi ; Rebase saba, hundi suu vene.\nHübriid võib selgeltki viidata ka välimuse ja mõistuse vastuolule: Lõvi rüht, aga kana aru; Välimuselt kotkas, mõistuselt teder mõlemad vene. Üsna produktiivne on rühm, mis loomkujundite kaudu kontrasteerib kõnealuse töö- ja söömisvõimet. Eestis öeldakse näiteks, et keegi on härg sööma, kuid kukk ~ kana ~ täi tegema; Lätis võib härja asemel olla hobune ja vähetegija sümboliks ka varblane või kärbes; Soomes võivad olla paaris hobune ja täi jne. Hübriidsus võib ilmneda muiski vastandlikes tingimustes, nt ohus ja väljaspool ohtu, kodus ja külas, suhetes ülemuste ja alamate, tugevate ja nõrkadega jne.\nUdmurdid, armeenlased, tatid, aserid ütlevad näiteks: Kodus kukk, väljas tibu; soomlastel võib keegi olla tuvi külas, kuid karu või koer kodus; jaapanlased halvustavad neid, kes on varblaste vastu kotkad, kuid kasside vastu hiired jne.\nLoomhübriid võidakse tekitada ka, kui on vaja rõhutada paljude eri positiivsete oskuste või võimete samaaegsust. Nt karjalased ütlevad, et sel, kes läheb suurde perre miniaks, peab olema kiurun kieli, linnun mieli, lambiahvenen ajatus. Tilley inglise kogumikus leidub ütlus kirurgi kohta: A good surgeon must have an eagle's eye, a lion's heart and a lady's hand leedi pole, tõsi küll, loom.\nZooabsurdideks olen nimetanud konstruktsioone, kus loomale omistatakse tunnuseid, mis tal tegelikkuses puuduvad, kuid on olemas mõnedel teistel loomadel peaasjalikult kehaosi, kuid ka värve, võimeid elada teatud keskkondades jnesamuti katseid saada loomalt mõnd "vale" toodet villa, piima vm.\nRahvusvahelises aines tulevad ette nt järgmised tuumkujundid: valge vares ~ ronk ~ varblane, vöödiline koer; kala ~ konna kõrvad; koera ~ kassi ~ hobuse ~ eesli ~ kaameli ~ tiigri ~ jänese ~ mao ~ konna sarved; vasika kihvad, kana ~ kuke ~ konna hambad, konn pureb; kala hääl, kala laulab, kass haugub, siga haugub oravaid, luik ~ kana kireb, vares kaagutab, vähk ~ kana vilistab; kana ~ täi köhib, oinas aevastab; mao jalad, neljajalgne kana, sea kabjad ~ küüned, kala reied; kassi ~ kaameli ~ konna tiivad, lennuvõimetu lendab nt koer, kass, hobune, lehm, vasikas, pühvel, karu, konn vm ; kass ~ siga sukeldub; orav püüab hiiri, kass püüab jäneseid; konna saba; sea ~ eesli ~ vähi ~ konna ~ kilpkonna vill, siga või madu püütakse pügada; Golden Geese meetodi binaarsed variandid tahetakse lambanahka, sealt tahetakse lambaliha; linnu ~ kana ~ härja piim, hundi ternespiim, oinalt tahetakse võid, sokult juustu, lüpstakse isast, lüpstakse linde, härja ~ kuldi ~ kana udar; tiine härg, isanepoegib, aher poegib; imetakse härga.\nBinaarne valikute tutvustamiskonto maakler


Otsing leidis 2177 vastet\nRe: Saab 9-5 Aero, 2001, Jupats\nSuure häbiga pean tunnistama, et auto viimased 2 aastat garaažis vedelenud ja tolmu kogunud. Tuli vahepeal välismaal elada. Nüüd sügise saabudes panin aku juhtme külge ja voilaa "paugupill". Käima läks nagu oleks eilne päev sõidetud. Rehvid olid muidugi kandiliseks muutunud seismisest. Lisaks oli kä...\nTeema: Saab 9-5 Aero, 2005, STR [MÜÜDUD]\nK Juul 12, 2017 11:20\nKuna aja jooksul on tekkinud hunnik autosid, siis nüüd on probleem nende majutamisega. Ega kellegil pole silma jäänud pinda Tallinnas, kuhu võiks mahutada näiteks 6 autot, oleks kuiv ja ligipääs elektrile? Ise kammin kinnisvara portaale läbi aga seal midagi sellist leida on üsna keeruline.\nT Nov 22, 2016 23:30\nTeema: 9-5 98aastale kurvituled\n9-5 98aastale kurvituled\nKusjuures oli minulgi pikki aastaid ainuke asi kurvituled, millest oma 9-5 juures puudu tundsin. Praegusel Superbil on nii päris kui ka "udu" kurvituled ja täitsa lust on sõita.\nPeale ca 7 kuud garaažis seismist ajasin va raipe välja ja viisin keretöödesse. Eelmine veebruar oskas naine ta selliseks sõita: http://www.cr.ee/Saabiklubi/Pildid/kere/kere0.jpg Lisaks "vastu posti" vigastustele oli parem koobas nii seest kui väljast täitsa ära ussitanud. http://cr.ee/Saabiklubi/Pi...\nE Juun 20, 2016 16:59\nTeema: M: SAAB 900NG 2.3 110kW man 1998a. 200€ MÜÜDUD\nM: SAAB 900NG 2.3 110kW man 1998a. 200€ MÜÜDUD\nTegin hinna pooleks.:cool:\nKõige parem oleks vist õhksoojuspump paigaldada. Minul kuivatab see alati silmamunad klaasiks :beer: EDIT: Täna lasin auto isegi soojaks ja käisin poes. Tagasi tulles oli vaja tänavale üks kohustuslik piiiiiikk 11 maha joonistada. 215 laiuse lamelliga on see kerge juhtuma. Paugupealt olin 15 aastan...\nK Mai 18, 2016 11:34\nTallinna kandis võid muidugi varem ka proovima tulla;)\nK Mai 18, 2016 11:22\nOlen 27-29 Pärnu lähedal. Võin DI kaasa võtta, kui selleks ajaks leidnud pole.\nKõige parem oleks vist õhksoojuspump paigaldada. Minul kuivatab see alati silmamunad klaasiks :beer: EDIT: Täna lasin auto isegi soojaks ja käisin poes. Tagasi tulles oli vaja tänavale üks kohustuslik piiiiiikk 11 maha joonistada. 215 laiuse lamelliga on see kerge juhtuma. Paugupealt olin 15 aastane...\nK Mai 18, 2016 0:14\nTeema: Veel üks puruks lastud kolb:)\nVeel üks puruks lastud kolb:)\nSiin pilt minu purunenud kolvist. Olin mootorit eelnevalt üsna mitme aasta jooksul täiesti jaburate soovidega piinanud. Hiljem tuli välja, et antud juhul oli tegemist väsinud metalliga ehk "metal fatique". Nüüdseks kadunud sugulasest jõuteadlane uuris ja puuris seda kolbi igasugu seadmete all. Mul o...\nNatuke logistilist peavalu ja auto ongi suvekorteris. Tõenäoliselt jääb sinna ka talveks. Hea kuiv koht ja õrn küte on ka. http://cr.ee/Saabiklubi/Pildid/saab_garaazis.jpg Kuna nüüd kanal ka olemas, siis võiks õlid ja mahlad ise ära vahetada. Siinkohal ka küsimus - kas seisvale autole pigev paks või...\nK Apr 27, 2016 11:25\nTeema: Kiirendusanomaalia aeroga\nKui enne või pärast käiguvahetust läheb ratas ringi käima, siis pole ka ime, et kinni poob. Rakendub ECMS 29 ehk diffri kaitse. Kuna aga see limiit on viitega, siis ei tule ka jõud kohe tagasi. Olenevalt käigukasti mudelist piiratakse jõud 300 - 350Nm juures. Selle vastu tuuningsoftid üldiselt "peta...\nN Apr 21, 2016 12:18\nTeema: 9-5 Aero DI/küünlad\n9-5 Aero DI/küünlad\nPlatinumid on kallid, aga on kasutatud ka NGK BCPR7es-11 küünlaid nende asemel, muidugi neid peab vahetama iga 10 000 km järgi. Kust selline mõte? See number on küll paranoiliselt väike. Ei kesta nad kauem kahjuks. Ise neid juba väga pikka aega kasutanud ja vähemalt korra aastas vahetan (ca 10 - 12...\nAuto seisab nüüd paar kuud suures garaažis. Ootab, millal õiges garaažis remondi ära teen. Seniks võib pakkuda paremat tagatiiba koos väliskoopaga. Kriteeriumiks on täielik roostevabadus nii seest kui ka väljast. Värv pole oluline. Esinduses oli tiib 400€ kanti aga 600€ väliskoopa eest on natuke pal...\nN Apr 14, 2016 15:00\nTeema: Kus on boost - vigane BPC klapp, wastegate actuator?\nKus on boost - vigane BPC klapp, wastegate actuator?\nmonsieurtaavi: Pane R voolikule pime otsa ja BPC poolele ka pime. Seejärel ECU-le "reset" ja vaata kas peale 3-4 käivitumist midagi muutub. Selle abil saad veenduda kas paagituulutuse klapid on terved. Survestamisel nende lekked välja ei tule. Kui midagi ei muutu, siis pane R voolik tagasi. Muideks ...\nPika mõtlemise peale otsustasin, et konserveerin ta garaaži ära. Müügist saadav tulu on suhtkoht mõttetu ja lammutamiseks on liiga hea. Siinkohal võiks anda nõu, et mida silmas pidada, kui jätta auto pikaks ajaks seisma? Garaaž on ise poolniiske/poolkuiv, enamuse aastast kole külm ja õhk käib teatud...


November – lumi tuli! Ehkki teed on märjad ja lumelörtsised, on ometi suur hulk ilmakodanikke, kes lume üle õnnelikud on. Lapsed muidugi! Lasteaias õuesoleku ajal rassivad kõik lumekindlust tehes, palle veeretades ja kokku mätsides. Valmis lumepallid pannakse kelgule või käru peale ja veetakse lumelossi juurde. Kelguga saab ka sõpra vedada, vähemalt sinnamaani, kus lund jätkub.\nLapsed on rahulikud, rõõmsad ja toimekad.\nÕpetajatel on hea näha tööhoos inimesi, vahel õnnestub paar sõna omavahel juttugi ajada. Ega selleks eriti aega polegi. Lastel peab kogu päeva silma peal hoidma. No vahel on ju lihtsalt vaja mõtteid vahetada. Arutleda tegeluste üle, küsida nõu käitumisraskustega lapse pärast. Juba kutsuvad mudilased õpetaja lumeloomi ehitama, hobune näeb välja koera moodi. Töötame seni, kuni on aeg tuppa minna. Töökaaslasega rääkida ei jõudnudki. Seda saab teha koos töölt ära minnes, kui on ühele poole minek.\nKõigepealt räägime sellest, et Karl Jaanus ei suuda end kuidagi vaos hoida ja elab oma pingeid rühmakaaslaste peal välja. Räägin ka sellest, kuidas paariline imestas, et lapsed magamistoas lahti riietudes ainult sosinal räägivad. Ta küsis, kuidas see õnnestus.\nKatsetasin lihtsalt. Ütlesin lastele sosinal, et magamistuba on vaikne tuba ja räägime sosinal.\nKui mina sosistasin, siis hakkas see ka lastele külge. Nii lihtne oligi. Algul imestasin ise ka, kuid lastele mõjus iga sosinal öeldud lause.\nOlid teised kõik viksid ja viisakad.\nJa räägime sellest, kuidas lapsevanem küsis: „Millega te täna hakkama saite.?“ Vastasin, et mardimaskidega. Ei midagi hullemat.Hullem lugu juhtus kunagi ammu ja õnneks mitte minuga.\nÜhe lapse ema läks oma tütrele lasteaeda järele ja küsis täitsa juhuslikult, naljapärast : ”No millega te siis täna hakkama saite?”\nÕpetaja kostis piinlikkust tundes, et tema enda laps, (õpetaja laps), kes lõuna ajal ei maga, sai päris suure rumalusega hakkama. Lapsed olid korralikult oma riided toolidele ritta pannud ja magama läinud. Poiss (4-aastane) oli pahas tujus ja lõikas iga lapse riietest midagi katki- mõne sukkpükstest tüki välja, mõne kleidi küljest sälgukese, mõne pluusi küljest ribakese.\nLapsevanem naeris ohjeldamatult, öeldes : ”No siis esitasin õige küsimuse! Edward keeras kõigile käkki! No mis sa kostad?”\nLiisi emal oli naljasoont. Üldse laabus see pahandus üle ootuste hästi. Kuna õpetaja selgitas kõigile vanematele täpselt samamoodi, kui kehv päev oli kõigil õpetaja enda lapse pärast, siis paljud muigasid, mõni lõi käega ja mõni kehitas õlgu, et juhtub.( See lugu juhtus ammu, poiss on juba täiskasvanu)\nMu töökaaslane räägib, et koolitustele enam ei saadeta, kuid temal õnnestus tasuta kuulata Aino Ugaste loengut lapse mängust.Väga haarav loeng oli. Neli tundi läks nagu lennates.\nJa räägib ka sellest, et ühel ta sõbrannal, lasteaiaõpetajal, võeti üle kahe tuhande palka vähemaks. Õnneks mees maksab kõik maksud, süüa ostavad mõlemad. Ta räägib ka sellest, et üks ta sõbranna maksab kodulaenu, elab üksi ja peab ka hakkama saama, kuigi palk on maha kärbitud. Kerge pole kellelgi, kuid võtame päeva korraga.\nRäägin kolleegile loo sellest, kuidas Triin tuli kurtma, et Karl Jaanus „pikkas ta kukuli”.\nKarl Jaanusega tekib mul juba plaan. Võtan ta liivakastiteraapiasse. On hea, et ka see koolitus on läbitud ja toas on liivakast kapi otsas olemas. Hommikuti mängivad seal esimesed rühmatulijad kuni söögiajani, siis panen liivakasti kapi otsa. Karl Jaanuse jaoks on mul ka väikesed figuurid olemas, millega ta saab oma meeleolu välja mängida.\nKolleg saab aru, mida Triin öelda tahtis ja räägib, et tema rühmas saab ka nalja.Tema oli öelnud, et suured lapsed tulevad laua taha kirjutama. Seepeale oli 4-aastane Karmen ölnud, et tema on ka suur, sest tal on suured jalad. Nii saigi ta suurtega kirjutama ja oli päris tubli pealegi.\nLapsed on imelised inimesed.\n1 thought on “Toimetaja veerg”\n10. nov. 2010 at 13:42\nIlusat talve algust teile sinna EESTIMAALE !!!


Perekonna- ja pärimisõigus | Erovik õigusbüroo\nEesti tsiviilõiguse kehtivasse süsteemi kuuluvad perekonnaõigus (allikas on perekonnaseadus, mis kehtib alates 01.07.2010) ja pärimisõigus (allikas on pärimisseadus, mis kehtib alates 01.02.2009).\nNõustame kõigi perekonnaõigusega seotud küsimustes. Saame aidata, kui vajate abi järgmiste probleemide korral: abielu lõppemine ja lahutamine, abikaasade varasuhted (ühis- ja lahusvara), abieluvaraleping, ülalpidamine, elatise väljamõistmine, vanema õigused ja kohustused, suhtlusõigus, hooldusõigus, lapsendamine jms. Aitame koostada vajalikke dokumente, esindame läbirääkimistes ja kohtumenetluses.\nNõustame pärimisõiguse küsimustes:\nkuidas määratakse kindlaks pärijad, samuti kuidas toimub asepärija, eelpärija ja järelpärija määramine,\nküsimused nagu annak ja sihtkäsund\nviimse tahte avalduse liigid: testamendi liigid, pärimisleping,\npärimise käik, pärandi vastuvõtmine ja sellest loobumine,\nvastutus pärandaja kohustuste eest,\nkaaspärijad, pärandvara jagamine,\nsundosa ja pärimisregister.\nPärandi avanemisel ehk pärandaja surma korral läheb tema vara üle tema pärijatele. Kui pärandaja surma hetkel puudub kehtiv testament ning pärandaja ei ole sõlminud pärimislepingut, päritakse vara seaduse järgi.\nKui isik ei soovi, et tema vara päritaks seaduse järgi, on tal võimalik seda muuta testamendi või pärimislepinguga.\nTestament võib olla nii kodune kui notariaalselt tõestatud. Kodusele testamendile on pärimisseaduses sätestatud mitmed nõuded, mida tuleb testamendi koostamisel järgida. Samuti tuleb arvestada, et kodune testament muutub kehtetuks, kui on möödunud kuus kuud selle koostamisest ja testaator on sel ajal elus. Notariaalsele testamendile kehtivusel ajalisi piiranguid ei ole, st see kehtib kuni seda pole muudetud ega tühistatud. Testaator võib testamendi või mõne selle osa igal ajal tühistada hilisema testamendi või pärimislepinguga.\nPärandi vastuvõtmisega lähevad pärijale üle kõik pärandaja õigused ja kohustused, välja arvatud need, mis oma olemuselt on lahutamatult seotud pärandaja isikuga või mis seadusest tulenevalt ei saa ühelt isikult teisele üle minna. Kui pärija võtab pärandi vastu, siis pärandvara hulka kuuluvate esemete omand loetakse talle üle läinuks tagasiulatuvalt alates pärandi avanemise ajast. Kui pärandi on vastu võtnud mitu pärijat (kaaspärijad), kuulub pärandvara neile ühiselt.\nVt lähemalt: Pärimine | Eesti.ee


Tänane kuupäev 27 Sept, 2020 10:49\n[ 424 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 ... 29 Järgmine\nPostitatud: 02 Jaan, 2013 18:04\nKaitseliidu erinevus muudest hobitegevustest tuleneb riigi poolt riigikaitselise kohustuse lisamisest. Originaalis meie kodukaitsed, omakaitsed ja kaitseliidud on alati olnud isetekkelised, oma kohaliku piirkonna kaitseks marodööride ja kurjategijate omavoli eest. Selles plaanis ei ole nad kunagi sarnanenud jänkide rahvuskaartiga, vaid rohkem nende organiseerimata miilitsatega või meie oma naabrivalvega. Et aga wabariik, saksa okupatsioonivõim ja ka nüüdne valitsus on võtnud anda vabatahtlikele laiemad kohustused, kui kambakesi püssidega oma kodutänavail jõlkumine, siis pidid ja peavad nad ka vastavalt omalt poolt panustama - andma vastavateks tegevusteks vajaliku väljaõpet, ühtlasema vormirõivastuse ja vahendid.\nKaitseliit pole niivõrd hobi, kuivõrd vägivalla ohjamise vaakumi täitumine vabatahtlike omaalgatusega. Kui võtta ära riigikaitselised kohustused ja riigi tugi kaitseliidule, siis täituks see vaakum jälle kaasfoorumlase Kruuda ja veel mõnede vähem meeldejäänute "oma puntidega", kes isesoetatud poolautomaatide, või illegaalsete automaatrelvadega oma koduvaldades või suvilate ümbruses segastel aegadel korda kavatsevad luua.\nPostitatud: 02 Jaan, 2013 18:29\nMinu (profaanliku ehk) arvamuse järgi on täna väljaõppe ja oskuste nõuded KL mehele võrreldamatult kõrgemad kui olid seda KL-s WS ajal või isegi saksa omakaitse ajal.\nLatt on tõusnud absoluutselt kõikjal, isegi marodööride ohjamisel. Kui WS ajal võis taolisel puhul ehk midagi kartmata sabotööri labaselt maha lasta, siis täna tuleb arvestada infosõda, feissbuuki, youtube't ja sada juriidilist nüanssi (nali: rühma struktuuri tuleb ette näha laskur-juristi ametikoht) - see mahalaskmisüritus võib saada ajendiks kontrollimatule ahelreaktsioonile.\nArvestades mis tasemega seltskonda suur idanaaber tavatseb vastase tagalasse saata, siis püssimehed heasti ei päde enam.\nFilm rootslaste hirmudest: http://www.youtube.com/watch?v=jDFBqR5cOuE\nPostitatud: 02 Jaan, 2013 19:20\nPealegi ma ei saa küll öelda, et see mul mingi hobi oleks. Talveöösel kolme ja nelja vahel õue minemine ja laagris patrullimine ei ole ühegi tervemõistusliku inimese hobi. Rääkimata muudest käskudest, mis ei ole kah just meelakkumised. Ikka pigem selline vajalik kohus, kui et hobi.\nNüüd on küll mingid asjad segamini. Siin on ju pidavalt raiutud ... vabatahtlik ... ja nüüd sa räägid, et mingi kohustus nagu hoopis?\nJa see et hobi ei peaks füüsiliselt raske olema, on lausa nõrk jutt. Matkamine näiteks on raudselt mõistlik hobi!\nAga mul on tunne, et te pole mu küsimusest aru saanud. Mulle pole vaja selgitada kui keeruline on osaleda KL tegevustes vms. Ma tahtsin teada, kas on võimalik kõrvutada erinevaid hobisid KL liikmeksolekuga, võttes võrdluseks eelkõige kaks külge a) hobile pühandatud ressurss (ka aeg) ja b) hobiga tegelemisest saadav tulemus (kasu, emotsioon).\nMercurius näiteks sai aru küll.\nPostitatud: 02 Jaan, 2013 23:18\nHobi - "tahan, teen, tahan, ei tee" ja ei juhtu mitte midagi. Kaitseliidus, vähemalt minu meelest, nii päris ei saa.\nHobiga saan ma tegeleda siis kui vaba aega tekib. Kaitseliidus, jällegi, vähemalt minu meelest, nii päris ei saa.\nHobi, no näiteks kalastamine. Istun kodus ja valmistan õnge ette. Kui läheb kalapüügiks siis loobin lanti ja tulen, võibolla, kalaga koju. Kaitseliit, käin õppustel ja valmistan end ette. Kui läheb eesmärgipäraseks tegevuseks siis on võimalik, et ei tule kunagi koju.\nVähemalt minu arvates on kaalukategooriad, hobi ja Kaitseliidu vahel, tiba erinevad.\nPostitatud: 02 Jaan, 2013 23:55\nKahtlemata on matkamine mõistlik hobi. Väga mõnus on minna loodusesse, ringi liikuda, õhtul laager püsti panna, liha grillida ja hommikul magada niikaua, kuni linnulaul une viib.\nKaitseliidus lähed sa õppusele ja sellest hetkest alates täidad käsku.\nJah, peale ürituse lõppu koju jõudes on seda üldjuhul hea meenutada ning varsti hakkad juba järgmist aega planeerima, aga ühegi muu hobi juures ei ole mul veel küll sellist pulli olnud, et ma seda hobi tegemise hetke niiväga ei naudigi. Sest sellel hetkel tuleb ikkagi täita käsku, mis on tihtilugu mõneti vastuolus minu laupäeva õhtu ideaaltoimingutega. Ma kahtlemata teen seda ja jätkan selle tegemist ja kui mult mu hobisid küsitakse, siis selle hulgas on ka KL, aga ta on siiski väheke teist masti hobi, kui rattasõit või matkamine.\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 12:33\nKui sa astud vabatahtlikult kaitseliitu, siis kui sind määratu üksusesse A, siis sa seod ennast sellega, sa käid väljas kui on õppused, kui just ei juhtu olema tööl või muud taolist.(kui vanaema kass parasjagu sünnitab, siis see pole põhjus puudumiseks)\nKui sa pidevalt alt vead, siis ühel ilusal päeval leiad ennast üksusest väljaheidetuna, sinuga ei arvestata rohkem ja sul on plekk küljes kui mees, kes sõna ei pea.\nMiks üldse olla kaitseliitlane? Minu jaoks on asi lihtne...\nKui kunagi peaks tekkima olukord, siis kodanikul oli rahuajal kolm varianti, nendeks oli:\n1) valmistuda põgenema näiteks rootsi.\n2)üldmobilisatsiooni kaudu kaitsta isamaad.\n3)olla vabast ajas kaitseliidus ja püüda nii hästi kui võimalik koos üksusega drillida ennast pinevateks aegadeks.\nosa mehi on kaitseliidus, et olla lihtsalt äge, osa mehi selleks, et saaks relvaloa, osad patriotismist ja osad kurat teab, milleks. Ei saa asju ajada käsukorras nagu kaitseväes, kuid ei saa ka nii, et tuleb, kes tuleb. Vabatahtlikes ülemates on asi, nemad panevad enda üksused kokku, drillivad neid ja töötavad nendega, malev tagab vahendid ja jälgib, et üksuse ülem tegeleks enda üksustega.\nTegutseda tuleb järjepidevalt ning kõige olulisem lüli on maleva huvi selle vastu, et üksused omaksid elementaarseid manöövrivõimekusi ning vabatahtlike ülemate tegutsemine, eriorganisatsioonid peavad tootma võitlusüksustele ja tugiüksustele järeltulijaid ja ongi kõik...Misasi see nii keerukas on?!?\nootused kaitseliidule ei ole muidugi mitte mingit moodi kooskõlas eelarvega, selles suhtes olen mõne kirjutaga täiesti nõus, mõned üksused ei oma isegi mitte vorme, ja kohati tundub, et mida kõrgemat auastet või ametikohta omatakse, seda vähem ollakse kursis reaalsusega, võtame näiteks ettenähtud koguse laskemoona/kaitseliitlane/õppus, oli vist väga väike kogus per päev?!\nMa ei poolda muidugi ulmekoguseid, aga minu kogemuse järgi ei pruugi sul kuluda taktikalise patrullharjutuse käigus täna mitte ühtegi padrunit, ega ka mitte homme, aga seevastu ülehomme võib mul ühe kontakti jooksul minna tarvis 6 salve esmaseks reageerimiseks ja eemaldumiseks varitsusest ning peale kiiret ümberorganiseerimist vajan ma 6 salve+6 salve kotis kaasas, ning ma eeldan et üksusel on veel kaasas piisav varu, et üllatustele reageerida.\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 12:49\nSee on teemaväline probleem, aga on ka neljas variant - olukorda ei tule nagunii ja kui tuleb, siis küll liitlased sõdivad. See on tänane reaalsus.\nMuidu jutt sul õige.\nmõned üksused ei oma isegi mitte vorme\nVõibolla see olukord on nn maa-malevates kehvem, aga nt Tallinnas-Harjus pole vorm ja isiklik varustus eriline probleem, ole mees ja osale vaid mõnel RÕK-il või paraadil.\nPigem jääb asi ikka osalejate puuduse taha kinni. Isiklikult seda RÕKi põhist varustuse jagamist ei toeta, seal ilmub kutsetega välja kõikvõimalikke surnud hingi, kes võtavad sirge käega välja varustuse ja kaovad aastateks pildilt (kuigi - ei oska ka paremat pakkuda)\nSee on ka õige Eestis, et mida kõrgem koht, seda udusem ettekujutus tegelikult toimuvast (kuigi on ka koloriitseid erandeid).\nVõi isegi udune ettekujutus tüüpse KL-lase motivatsiooni alustest. Kui ikka staazikas kapteni auastmes tegelene ütleb tõsimeeli su päevaks suure vaevaga kokkuhoitud harjutuse plaanil laskemoona maha kriipsutades, et drillimiseks pole moona vaja (pealegi meil on SUUR RÕK tulemas), karjuge "valang-valang", siis tekib tõesti küsimus, et mismoodi neid paguneid saadakse kui pole isegi elementaarseid elu tõdesid pole siiani taibata suutnud. Ehk näiteks seda, et KL-lane pole ajateenija, keda saab päevade kaupa "valang-valang" mööda karjääri jooksutada, kui su õppepäev sisaldab liigselt "kuiva" ja mitte üldse actionit (sõltumata kui kehvalt selle actioni drille osatakse), siis juhtub, et järgmine kord sulle poole vähem osalejaid tulema. Ka ei ole mõtet arendada sellised KV-based asendustegevusi nagu panna mehi puhastama kuskilt KV-st puhastamata kujul saadetud relvi rühkima (kui see pole otseselt relvakasutaja süü). Olen näinud KL KV taustaga kaadrit seda tegemas, küsimusele, et miks - oli vastus - see arendab vaimujõudu\nKL vabatahtlik pealik peab olema nagu poliitik, õppepäeva sitasti teed, siis mäletatakse kaua.\nSee on äärmiselt oluline, sest tavapärane armee distsiplinaarvedru hästi ei toimi.\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 13:22\nno padrunite mahakriipsutamine toob kaasa muidugi selle, et jääb ära salvevahetuse drill ja tuledistsipliini harjutused, on oluline vahe, kas sa vahetad salve 5 sekundiga või kulub sul 10 sekundit, pluss veel see, et sa ei mõtle enda varustuse elemente nii hästi läbi, et kui praegu käis pauk, siis kuhu ma need tühjad salved kiirelt panna saan, kas põue, dump pouchi,tasku või tagasi rakmetasku.\ntuledistsipliin, kui need kaitseliitlased lõpuks sellel suurel RÕK-l saavad oma moona kätte, ja jagu satub kontakti, siis tõenäoliselt tekib umbes 5 sekundit pärast tuletegevuse algust paus, kus kõik vahetavad salvi....\nkaitseliitlase drill võiks olla harjutus, kus üksuse kooseisus lahendatakse mingeid taktikalisi olukordi, nädalalõpus antakse 24h olukord, kus harjutavad kaks üksust, üks ühte ja teine teist, ja nad tegutsevad üksteisele vastu, pädevad instruktorid hindavad üksuste tegevust, ja nii lihvitakse koguaeg tegevust, see on piisavalt põnev, et meelitada uusi inimesi liituma...\nmuidugi võime võtta ka taktikalise õppuse korraldamise õpiku ja lugeda sealt maha, et peab olema õppiv üksus ja õpetav üksus aga kamoon fellas....\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 13:38\nTrumm kas sul valutab kuskilt või? Inetu on küll pidevalt vastanduda aga minu arvates oled sa tõesti mölaajamise vajadusest lauslollust hakanud rääkima.\nVõi isegi udune ettekujutus tüüpse KL-lase motivatsiooni alustest. Kui ikka staazikas kapteni auastmes tegelene ütleb tõsimeeli su päevaks suure vaevaga kokkuhoitud harjutuse plaanil laskemoona maha kriipsutades, et drillimiseks pole moona vaja (pealegi meil on SUUR RÕK tulemas), karjuge "valang-valang", siis tekib tõesti küsimus, et mismoodi neid paguneid saadakse kui pole isegi elementaarseid elu tõdesid pole siiani taibata suutnud.\nÄkki see kapten selle pärast ongi kapten, et ta saab aru eelarveliste vahendite piiratusest ja julgeb oma vahendeid kuskile koondada. Sa muidugi kaldu äärmustesse ja demonstreeri kuidas sellega kogu motivatsioon ära kaotatakse.\nSinu järgmine väide on järjekorde näide, kus SINA EI SAA REAALSEST ELUST ARU.\nEhk näiteks seda, et KL-lane pole ajateenija, keda saab päevade kaupa "valang-valang" mööda karjääri jooksutada, kui su õppepäev sisaldab liigselt "kuiva" ja mitte üldse actionit (sõltumata kui kehvalt selle actioni drille osatakse), siis juhtub, et järgmine kord sulle poole vähem osalejaid tulema.\nKas ajateenija lörtsitud motivatsioon ei mõjuta edaspidi mitte nii reservväelasi, kui ka kaitseliitlasi? Muidu nii tark Trumm - räägi kuidas on võimalik riigikodaniku ehk ajateenijaga käituda ebapedagoogiliselt? Või näiteks mis vahe on 25 aastasel kaitseliitlasel ja vabatahtlikul 25 aastasel ajateenijal? Mõlemad on täiskasvanud Eesti Vabariigi kodanikud, kes on vabathtlikud. Jah - ajateenija vaba tahe on pigem näiline, sest ega tal suurt pääsu pole. Kuid kas sa kujutad ette, et sellistest ajateenijatest peavad saama lisaks reserväele veel ka kaadrikaitseväelased. Just nimelt sellised, kes edaspidi hakkavad ka kaitseliitlastega harjutusi läbi viima.\nJa nüüd anna minna - ütle et sa pole nii rääkinud ja hakka uue teooriaga pihta.\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 14:02\nVõi näiteks mis vahe on 25 aastasel kaitseliitlasel ja vabatahtlikul 25 aastasel ajateenijal?\nHmm, ja vabatahtlike osakaal on ajateenistuses kui suur? Kas tõesti on see nii suur (pean silmas keskmist, mitte masuaega), et selle põhjal võib teha võrdluse tüüpilise KL-lasega?\nTegelikult elan omas maailmas vist eksliku teadmisega, et keskmine ajateenija on tulnud eri tasemel sisemise nõustumisega siiski käsukorras ja nende tegelaste üle eksisteerib tugev ja reaalne käsu/distsiplinaarvõim. Koos tagajärgedega, mis saabuvad siis kui ei tee (toome näite sellest hiljutisest "hauakaevamisest" -kuhu maani välja). Käsuvõimu seisukohast pole vahet, kas vabatahtlik või mitte, lihtsalt motivatsioonis. Sama vedru KL-s ei tööta, eksisteerib "käsk-palve".\nJa siis tuleb sellest süsteemist seersant, veebel või leitnant ja kukub KL süsteemis tolmutama.\nKui ta just ei ole mingi eriti terav pliiats inimeste innustamise alal siis lõpeb see sellega, et osad mehed hääletavad jalgadega. Või võetakse leht paberit ja kirjutatakse "kuhu vaja".\nNäide elust, kus mitte eriti terava KV-st abijõuks võetud seersandi vilunud juhtimisel toimus kellegi teise üksuse ära sitatud relvade puhastus 3 tundi (sest kasarmus on KA nii).\nNühivadki tikuotsaga neid aastaid puhastamata gaasikanaleid puhtaks, seersant lihtsalt leiab järgmise tolmukübeme kuskilt ja protsess jätkub.\nSest inimene on harjunud nii aastaid asju ajama, ajateenija peab 4 tundi oma AK4 poleerima ja nii ongi, kes saab varem, siis küll see tolmukübe leidub.\nNõrgemate närvidega tüdrukud on juba silmad märjad, aga üritus lõpeb siis kui pidi.\nTulemuseks oli see, et järgmisel etapil oli osalejaid märgatavalt vähem. Nii lihtne see vahe ongi.\nSama protsess kasarmu koridoris käib igapäevaselt, osavamad vennad on õppinud ka magades lappi liigutama.\nRelvadelt on must kaitsekiht maha nühitud juba, aga pääsu pole, nii peab käima.\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 14:10\nKui see nüüd minu kohta käis, siis minu pärast pole põhjust väga muretseda. Aga ma pean mainima, et nii mõnigi inimene töötab nädalavahetuseti. Töötab, teises Eesti otsas (ennetavalt ütlen ära, et ei saa ju kogu aeg malevat vahetada), omab ka muid kohustusi, peale töökoha ja Kliidu. Ja sel viisil tekib olukord, et et hea on, kui jõuab igale kolmandale üritusele. Aga kui mõnes malevas ongi aastas kolm üritust, siis on jama. Ma ei tea, kas enam nii on, aga mõni aeg tagasi oli see väljaõpe küll väga ebaühtlane. Nüüd on asi vist parem ja tahtmata midagi ära sõnada, tundub mulle, et käiakse natuke rohkem kohal.\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 14:36\nSa Trumm - tänan et kinnitad minu juttu. Ma ju räägin vabatahtlik ajateenija. Äkki juba KL liige? Äkki tahab kaadikaitseväelaseks? JA kui me väga pikalt vaatame, siis enamus KL liikmeid on ka "vabatahtlikud" sest ilma KL-ta oleksid nad lihtsalt reservväelased.\nHea küll. Kõik need viletsad näited KVst tulnud meeste kohta, on ju kinnituseks minu jutule?\nKäsuvõimu seisukohast pole vahet, kas vabatahtlik või mitte, lihtsalt motivatsioonis. Sama vedru KL-s ei tööta, eksisteerib "käsk-palve".\nEsiteks ei saa aru ja teine lause näitab meie erinevust. Palun mitte ajada lolli juttu, et KLs ei saa käituda nii nagu reservväelaste või ajateenijatega. Iseenesest peaks KLs olema võimalik käituda TEATUD PUHKUDEL oluliselt karmimalt, kui teiste riigikodanikega, sest KL liikmetel on TAHE. Ja jälle - ärge alustage mölaga üleolevast käitumisest, motivatsiooni tapmisest jms.\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 14:37\nei, see ei käinud kellegi pihta otseselt, ja nagu sa näed, ma ütlesingi, et kui ei juhtu tööl olema, või mingi muu põhjus, see on selge kõigile et KL ei saa olla esimene, kõigepealt tuleb ikka vastu perekond ja töö ja võibolla siis KL.\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 14:53\nPalun mitte ajada lolli juttu, et KLs ei saa käituda nii nagu reservväelaste või ajateenijatega\nSelles see viga ongi, et inimesed tulevad KV süsteemist, natuke keerutavad tolmu ja lahkuvad, midagi saavutamata.\nMõistmata asjade erinevat sisu. Ja enne kui see arvamus ei murdu, ei hakka ka olema mingit loomulikku rotatsiooni KV ja KL vahel.\nPostitatud: 03 Jaan, 2013 15:04\nIga malev on oma pealiku ja staabiülema koostöös tekkiva meeskonna nägu. Mõnes malevas on see koostöö viljakandvam, mõnes suigub talveune ja ärkamise vahel. Ka ülejäänud palgaliste ja vabatahtlike nägu on suuresti meeskonnatöö tulemus. Seega näeb tavaline KL-ne seda, mida maleva meeskond pakub. Kui Sisemist sidet ja koostööd pole, algatus ja jõud eestvedamiseks puudub või on suunatud mujale - siis on ka lihtliikmele nähtav osa KL-st kehva.\nOlen ammustel aegadel inspekteerinud kõiki malevaid ja erinevatel põhjustel külastanud neid ka hiljem arvukalt. Situatsioon püsib muutumatu: muutub juhtkond ehk vedav mootor - muutub ka situatsioon malevas tervikuna. Uus luud pühib algul hästi, hiljem konarused silutakse või jookseb malev laiali. Analoogne mehhanism toimib ka malevkondades.\nJutt mingi jao-rühma-kompanii väljaõppest ja meeste kokkusaamisega seonduvatest probleemidest... Seda juttu rääkivad palgalised-vabatahtlikud pealikud tuleks kiiresti saata motivatsioonipaketi täienduskursustele VÕI ! kõrgemal juhtkonnal pöörata tõsist tähelepanu palgalise kaadri probleemidele konkreetses malevas. Olgu kohe rõhutatud, et ei tahaks näha järgnevates postitustes halinat, et mehi pole ja palka pole jne jne. Need ei ole siin lahendamiseks.\nVäheseid asju, mida siin võiks lahata on motivatsiooni säilitamine ja tõstmine. Selle arutelu juures tuleks meeles pidada, et malevad on erinevad - majanduslik olukord riigi eri osades on erinev ja ka elanikkonna hulk on erinev. Näiteks Tallinna-Tartu probleemid on mõistetamatud ida-ja läänepoolsetes maakondades ning vastupidi.\nKaitseliidus on "sõnal" kindel koht, kuid selles teemas ei maksaks lõpmatuseni verbaalset mölapidamatust harrastada. Kui keegi tundis ennast puudutatuna, siis jõudis sõnum kohale. Kui keegi selle teema üles tõstab - siis järelikult läks väga täppi!


KUUM: Soome valitsus arutas eriolukorra kehtestamist, aga otsust veel ei tehtud - eestinen\nSoome valitsus andis täna teada, et arutati riigis eriolukorra kehtestamist, aga vastavat otsust veel ei tehtud.\nPeaminister Sanna Marin ütles täna pressikonverentsil, et koroonaga nakatumiste kasvu püütakse kontrolli alla saada muude meetoditega. Kui aga olukord jätkuvalt halveneb, tuleb hakata piirama inimeste liikumist.\nPraegu soovitatakse vältida võimalusel kõiki kontakte. Kaubanduskeskustes soovitatakse sulgeda kõik ajaveetmise kohad.\nPere- ja põhiteenuste minister Krista Kiuru ütles, et nakatumiste arv kasvab kohati juba 30 protsenti. Kohalikel ametivõimudel on soovitatud jätta ära üle 10 inimesega avalikud üritused, samuti sulgeda avalikud asutused nagu spordisaalid ja ujulad.\nHelsingi ja Uusimaa ravipiirkonna HUS peaarst Markku Mäkijärvi ütles, et haiglapatsientide arv on hakanud kiiresti kasvama, ühe päevaga kasvas patsientide arv 20 protsenti. Uusimaal on haiglas 83 koroonapatsienti ja areng on samasugune nagu oli kevadel. Patsiente on igas vanuses, 27-83 eluaastat.\n(Külastatud 1,487 korda, 1 külastust täna)


Vihmaseks suveks Pariisi moenädala tänavalt - Trendid - naine24.ee\n9. juuli 2017, 17:45\nStiiliikoonide rõivavalik moeüritusel lohutab meid - saab ka villase mantlita!\nLauluema Celine Dion särab sinepikollases. Sama elegantselt nagu tema hoiab lehvikut, hoiab iga eesti fashionista vihmavarju.\nMoehuvilised jälgisid sel nädalal hinge kinni pidades Pariisi kõrgmoenädalat, kus rõivamaailma vägevad tutvustasid oma sügis-talviseid kollektsioone. Arvad, et villasteks vammusteks on veel varavõitu? Arva uuesti!\nEi tahaks küll õnnetust kraaksuda, kuid suve vist sel aastal ikkagi ei tule. Justkui imeasja on tänaseks lubatud üürikest suveilma, kuid tuleval nädalal sajab jälle. Õhutermomeeter ronib vaevaliselt kahekümneni ja veab vaid neil, kes puhkusel pole.\nArteri puhkusetoimetus panigi päevitusriided, päikesekleidid, rannaplätud ja lühikesed püksid kappi tagasi. Kuid selle asemel, et ilmaneedmisse masenduda, pöörasime oma pilgud hoopis Pariisi kõrgmoenädalat väisanud kuulsustele. Isegi vihmasel suvel ei taha me kanda jope, kampsuni ja teksapükste vaimuvaest kombinatsiooni – jäägu see pimedateks talveõhtuteks.\nStiiliikoonide rõivavalik suve kuumimal moeüritusel lohutab meid: paks villane mantel siiski on juulis liialdus. Ja seda, mida kannavad kuulsused, kannavad varsti kõik! Vaadake aga: kui ei kalla suurt vihma, võib selga tõmmata lopsaka maksiseeliku nagu näitlejanna Tilda Swintonil või lauljanna Celine Dionil. Moe eilne päev pole ka lohvakas pükstükk nagu supermodellil Claudia Schifferil. Muusik Pharrell Williams leiab aga, et mehed ei pea sugugi riietuma monokroomselt tumedasse, tema vürtsitab oma välimust roosa kardiganiga.\nIsegi vihmasel suvel ei taha me kanda jope, kampsuni ja teksapükste vaimuvaest kombinatsiooni.\nÜks on kindel: jaheda suve kehakattevalik on võrratult laiem kui palava päikese all jäätisena sulades. Ning vihmavari ja botikud vaid kaunistavad vaimukat välimust oma praktilise sarmiga.\nNäitlejanna Tilda Swinton viib valge kandmise uuele tasemele - hele, voogav pehmus, ainsaks aktsendiks punane huulepulk.\nPükstükis ekssupermodell Claudia Schiffer on stiilne päikeseprillidest kuni kinganinadeni.\nLauljatar Katy Perry naksakas poisipea ja hõbedased kingakesed ei luba kostüümi liiga tõsiselt võtta.\nLaulja ja produtsent Pharrell Williams on alati meestemoodi tuulutanud: tema tegi mõned suved tagasi popiks põlvviigipüksid, nüüd on järg roosade kardiganide käes.\nModell Natalja Vodjanova näitab vanaemaruudust inspireeritud maksiseelikut.\nMoesuundade eest poliitikas vastutab praegu Prantsuse presidendi abikaasa Brigitte Macron, kes sel korral eelistas miniseelikule tagasihoidliku värvi, kuid põneva lõikega pintsakut.


Alar Karis: usaldus valitsuspartnerite vahel on kadunud ja see võib olla ohtlik | Kuku\nAlar Karis: usaldus valitsuspartnerite vahel on kadunud ja see võib olla ohtlik\nVabariigi President Alar Karis kohtus koalitsioonierakondade juhtidega seoses valitsuses tekkinud erimeelsustega. President Karis andis Kuku raadiole intervjuu, kus selgitas oma nägemust olukorrast valitsuses.\n„Osa pingeid paistab välja ja osa pingeid ilmselt välja ei paista. Olukord on selles mõttes natuke kurvavõitu, eriti ajal, kus peaks kokku hoidma ja vaatama Eesti tuleviku peale. Sellised ebakõlad on tekkinud ja usaldus on kadunud,“ lausus Karis ja lisas, et nüüd tuleb mõelda, kas ennast kokku võtta või leida mõni muu lahendus.\nMilline mõju on sellisel kriisil, kui arvestada niigi keerulist julgeolekuolukorda ja ka näiteks energiaturul toimuvat? „Need probleemid ju kuhjuvad üksteise otsa, nendega peab tegelema. Kui valitsus ei suuda nendega tegeleda, vaid tegelevad omavaheliste suhete klaarimisega, siis arusaadavalt valitsus ei ole töövõimeline. Seda ei ole hea pealt vaadata – see on mõnes mõttes ohtlik,“ ütles Karis.\nSaates „Kuku pärastlõuna“ eetris olnud intervjuud president Alar Karisega saab kuulata siit:


Logige OneDrive’i sisse Office’i installimise ajal või mis tahes Office’i rakenduse kaudu. Koputage või klõpsake rakenduse paremas ülanurgas nuppu Logi sisse ning sisestage oma Microsofti konto meiliaadress ja parool.\nAvage dokument, mille soovite OneDrive’i salvestada, koputage või klõpsake valikuid Fail > Salvesta nimega, valige oma OneDrive, ning valige kaust, kuhu soovite faili salvestada.\nKlõpsake valikuid Sätted > Office ja siis märkige ruut Kasuta Office'it failides mitmekesi korraga töötamiseks.\nSisestage avakuval käsk Programmid ning koputage või klõpsake nuppu Programmid ja funktsioonid.


Käivitage harja läbi arvuti\nPõhiline » Uudised » Käivitage harja läbi arvuti\nKui olete oma arvutit või sülearvutit kasutanud mitu aastat, võib see aeglaseks muutuda. Aastate jooksul võite olla installinud palju programme, mida te enam ei kasuta. Isegi kui olete tarkvara eemaldanud, jääb see sageli jääkaineteks ja see võib olla üks põhjus, miks teie arvuti või sülearvuti aeglustub. Sellepärast tasub teie arvuti puhastada üks kord samal ajal - me puhastame teie arvuti, eemaldades puhitusvara, käivitades skannimised ja palju muud.\nNäpunäide 01: Puhasta puhvervara\nNiipea kui ostate uue arvuti või sülearvuti, sisaldab see tavaliselt igasuguseid eelinstallitud rakendusi. Veelgi hullem on see, et need käivituvad sageli ka samaaegselt Windowsiga, nii et teie arvuti peab tegema täiendavaid arvutusi. Mõelgem näiteks (prooviversioon) viirusekontrollile, põletusprogrammile, tööriistaribale või energiahalduse abivahendile. Seda soovimatut rämpsu nimetatakse ka bloatware'iks. Praktikas hulkuvad sellised programmid arvutis veel aastaid. Windows 10-s näete hõlpsalt, milliseid programme te pole ise lisanud ja millised võiksite kustutada. Avage üksus menüü Start kaudu Seaded. Minema Süsteem / Rakendused ja komponendid ja vali Sorteeri installimise kuupäeva järgi. Programmid, mis on teie arvutis kõige kauem olnud, leiate kõige alt. Valige kustutatav programm ja valige kaks korda eemalda. Muide, kustutage ainult rakendused, mille tähendust teate.\nEriti kui kasutate tarkvarapakettide desinstallimiseks utiliite, on mõistlik eelnevalt taastepunkt luua. Kui süsteem ei tööta pärast (liiga) põhjalikku puhastamist enam korralikult, saate lihtsalt tagasi vana olukorra juurde. Avage Windows 10-s otsingufunktsioon ja tippige märksõna Taastumispunkt. Seejärel valige ülevaates Ataastepunkttegema. Vajadusel klõpsake järjestikku Seadistamine ja Süsteemi turvalisuslüliti. Seejärel kinnitage Okei. Läbi Tegema lisage taastepunkti kirjeldus. Lõpuks kinnitage nupuga Tegema.\nKas midagi on täispuhutav või mitte? Programm "Kas ma peaksin selle eemaldama" oskab teile üksikasjalikult öelda\nVihje 02: kas peaksin selle eemaldama?\nMõnikord on raske hinnata, mil määral teil on tegemist tarbetu bloatware'iga. Sama raha eest saate kustutada näiteks olulise draiveri, nii et teatud riistvara ei pruugi enam töötada. Seetõttu on oluline teada, kas saate programmi muretult kustutada. Kas tasuta programm peaksin selle eemaldama? (nimi ütleb kõik!) vastab sellistele küsimustele. Programmi saate alla laadida siit. Pärast installimist käivitate programmi kohe. Ekraanile ilmub ülevaade kõigist saadaolevatest programmidest. Näete täpselt, kui suur protsent kasutajatest märgistab konkreetse rakenduse soovimatuks turvatarkvaraks. Punase märgiga programmid saate enam-vähem pimesi eemaldada. Klõpsake seda ja kinnitage Desinstalli. Kui soovite kõigepealt rohkem teavet saada, siis valige Mis see on?. Teie brauser avaneb veebilehega, mis selgitab programmi funktsioone. See teave on muide inglise keeles.\nVihje 03: BCUinstaller\nKui soovite kustutada palju suuri programme, on see üsna aeganõudev. Lisaks jäävad igasugused jäägid sageli süsteemi kettale ja registrisse. Programm BCUinstaller saab kustutada mitu rakendust korraga ja kontrollib pärast seda, kas kõik jäänused on kadunud. Programmi allalaadimiseks surfake siin. Võite valida tavalise installimise ja kaasaskantava versiooni vahel. Viimane võimalus on kasulik näiteks USB-mälupulgal kasutamiseks. Igal juhul pole see operatsiooni jaoks oluline. Tehke valik ja klõpsake nuppu Järgmine. Kui olete litsentsitingimustega nõustunud, tehke ülejäänud toimingud. Seejärel käivitage BCUinstaller. Ekraanile ilmub tutvustusviisard. Standardkeel on inglise keel, kuid saate valida ka muu maailmakeele. Valige Pidev ja pane järgmisesse sammu linnuke Valige märkeruutude abilet saaksite järgmises etapis valida mitu programmi. Ülejäänud sammudes ei pea te midagi muutma. Vajutage iga kord Pidev ja sulgege dialoog dialoogiga Lõpetamaseadistamine.\nVihje 04: põhjalik pühkige\nBCUinstaller loetleb kõik installitud rakendused. Näiteks on ülevaates saadaval Windows 10 standardrakendused, sealhulgas 3D Builder, Films & TV ja Xbox. Klõpsates vasakul olevatel valikutel Kuva kaitstud üksused ja Kuva Windowsi funktsioonid ülevaates kuvatakse rohkem programme ja osi. Teie ülesanne on kontrollida kõiki soovimatuid programme. Kuid määrate ainult rakendused, mille tähendust teate. Nii et vajadusel otsige teavet Google'i kaudu, kui teil on teraviljal tundmatu programm. Kui olete kõik valinud, valige ülaosas Desinstallivaikselt. Kõigepealt palutakse teil luua taastepunkt, seega tehke seda vajaduse korral kindlasti. Tavaliselt teostab BCUinstaller desinstallimisprotsessi täielikult automaatselt. Kas see pole teie puhul nii? Seejärel kuvatakse puhastusprogrammis ülevaade programmidest, mida pole veel täielikult kustutatud. Lisaks küsib BCUinstaller, kas see peaks otsima kustutatud programmide jäänuseid. Kinnitage Jah. Leitud jäänused saate eemaldada Kustutavalitud lõplikult süsteemist.\nBCUinstalleriga saate põhjalikult kustutada nii automaatselt kui ka käsitsi\nVihje 05: käsitsi kustutamine\nKui te ei saa rakendust automaatselt kustutada, pole muud võimalust kui käsitsi kustutada. Kuna Windows 10 süsteemi sätted ei näita kõiki installitud programme, on teil selle töö jaoks parem kasutada BCUinstallerit. Paremklõpsake programmi nimel ja valige Desinstalli. Teil palutakse uuesti luua taastepunkt. Tehke valik ja proovige tarkvarapakett süsteemist eemaldada. Läbi Jah Soovi korral otsib BCUinstaller ikkagi ülejääke.\nVihje 06: käivitusüksused\nMõned programmid ja teenused käivituvad Windowsiga automaatselt. Need käivitusüksused põhjustavad tavaliselt märkimisväärset viivitust. Eriti kui te ei kasuta mõnda rakendust igapäevaselt, on automaatne käivitamine raisk. BCUinstaller näitab käivitusüksustest selget ülevaadet. Minge menüüs Tööriistad / Avage Startup Manager. Enamikus süsteemides on see nimekiri üsna pikk. Käivitamisüksuse keelamiseks paremklõpsake pealkirjal. Seejärel kinnitage Kustuta ja Eemalda. Muide, käivitamisüksuste keelamiseks pole vaja tingimata utiliiti. Avage utiliit Windows 10 menüüst Start Ülesannete haldamine. Vahekaartide kaudu Käivitamine ja Teenused näete, millised käivitamisüksused on kõik aktiivsed, lülitades need soovi korral ükshaaval välja.\nVihje 07: Jääkide leidmine\nOn suur tõenäosus, et programmis on jäänuseid, mille olete varem süsteemist eemaldanud. Eelkõige osutub C-draivi kaust Program Files sageli tarkvaraarendajate prügimäeks. Vältimaks jäänuste püsimist süsteemis igavesti, jälitab BCUinstaller neid teie eest. Klõpsake menüüs Tööriistad / Puhastage kaustad "Program Files" ja vaadake, millised tarkvarajäägid arvutis veel on. Teisenda - omal vastutusel! - märkige jäägid, mille soovite eemaldada, ja seejärel valige Kustutavalitud.\nKas olete ostnud uue arvuti või sülearvuti, kuid teile ei meeldi kogu see eelinstallitud rämps? Seejärel kasutage uut Windowsi värskendustööriista. See värskendab masinat koos kõigi värskendustega Windows 10-ga. Rakendusi, mida Microsoft ei sisalda Windows 10 standardvarustuses, saab selle tööriista abil kiiresti ja lihtsalt eemaldada. Samuti on teil võimalus oma isiklikke faile säilitada. Surfake siin ja klõpsake allosas Laadige utiliit kohe alla. Seejärel käivitage programm kaudu RefreshWindowsTool.exe. Pärast litsentsitingimustega nõustumist otsustate järgmisel ekraanil, kas soovite oma isiklikke faile alles jätta. Lõpuks kinnitage nupuga Alusta Windows 10 jäädavaks värskendamiseks.\nVihje 08: Ketta puhastamine\nEnamik arvutikasutajaid teab nüüd, kust kettapuhastust leida, kuid kahjuks ei kasuta kõik selle utiliidi kõiki võimalusi. Ümbersõidu kaudu saate seda tööriista kasutada ka süsteemifailide, näiteks Windows Defenderi jäänuste ja draiverite koopiate puhastamiseks. Avage menüüs Start rakendus Kettapuhastus ja valige draiv, mida soovite puhastada. Tavaliselt on see C-draiv. Kinnitage Okei ja oodake, kuni ketta puhastamine analüüsi lõpetab. Seejärel valite Süsteemifailidkorista ära, mille järel osutate uuesti õigele kettaseadmele. Lõpuks märkige kustutatavad failid ja kinnitage need OK / Kustuta failid.\nPlaati saab puhastada mitmel viisil. Tehke, sest sellega saate palju ruumi\nVihje 09: BleachBit\nKuna populaarsel puhastusprogrammil CCleaner on järjest kaubanduspoliitika, on hea pilk edasi vaadata. BleachBit on suurepärane alternatiiv igasuguste programmide ülejäävate andmete puhastamiseks, sealhulgas üleliigsed andmed Chrome'ist, Firefoxist, Internet Explorerist ja Microsoft Office'ist. Tulemuseks on palju puhtam ketas. Programmi allalaadimiseks külastage veebisaiti www.bleachbit.org. Lisaks Windowsi versioonile on saadaval ka Linuxi väljaanne. Windowsi puhul saate valida tavalise installimise ja kaasaskantava versiooni vahel. Niipea kui BleachBiti esimest korda käivitate, sisenete mõnevõrra põhilisse kasutajakeskkonda. Kuigi vabavara on saadaval hollandi keeles, on raskusaste võrreldes CCleaneriga veidi kõrgem.\nLooge eelnevalt taastepunkt. Vasakus veerus märkige kõik osad, mida soovite puhastada. Mõne valiku korral kuvatakse hoiatus, et see toiming võtab kaua aega või kustutab paroolid. Kui klõpsate nupul Näide, BleachBit näitab, millised failid on kustutamiseks sobilikud. Samuti näete, kui palju kettaruumi tööriist vabastab. kliki Korista / Kustuta ülesande püsivaks täitmiseks.\nVihje 10: tükeldage failid\nKui kustutate faili süsteemist, pole see sageli kettalt jäädavalt kadunud. Näiteks saate faili prügikastist tagasi saada või kasutada taasteprogrammi nagu Recuva. Andmed on kõvakettalt päriselt kadunud alles siis, kui need teiste andmetega üle kirjutate. BleachBit on võimeline faile jäädavalt purustama, nii et te ei pea muretsema selle pärast, et need kuhugi ilmuvad. Minema Tükelda fail / failid ja valige kõvakettalt üks või mitu faili. Kinnitage Avama ja anna kaasa eemalda näitab, et soovite andmed jäädavalt kustutada.\n11. näpunäide: visuaalsed efektid\nKui olete läbinud kõik selle artikli eelmised näpunäited, peaks süsteem reageerima eeldatavasti oluliselt kiiremini. Kas see pole teie arvutis veel nii? Masina saab leevendada visuaalefektide (osalise) väljalülitamisega. See jätab muude ülesannete jaoks rohkem arvutusvõimsust. Avage menüüs Start juhtpaneel. Läbi Süsteem ja turvalisus / Süsteem mille valite vasakul Täpsemad süsteemi seaded. Selle osa juures Performance siis klõpsake nuppu Seaded. Seejärel vali Parim esitus ja kinnitage Taotlema. Loendis saate soovi korral jätta mõne efekti lubatuks.\nPuhastage nutitelefon või tahvelarvuti\nMitte ainult arvutid ja sülearvutid võivad muutuda aeglasemaks, kui te neist iga natukese aja tagant luu kätte ei saa, kuid ka nutitelefonid ja tahvelarvutid on mõne aasta pärast rasked. Seetõttu on oluline, et puhastaksite ka mobiilseadmeid, kuid vajate teistsugust meetodit, kui selles artiklis käsitletakse. Selles artiklis selgitame, kuidas puhastada tarbetut segadust mis tahes mobiilseadmest.


Tugev tuul jätkas Tallinna Sadam Eesti MV finaaletapil purjetajate proovilepanekut - Purjetamine\nTugev tuul jätkas Tallinna Sadam Eesti MV finaaletapil purjetajate proovilepanekut\n19. september 2015, 18:06\nTallinna Sadam Purjetamise Eesti meistrivõistluste viimasel osavõistlusel, Tallinna Nädala regatil purjetati teist päeva järjest kõvas tuules. Fliidisõitude seeriasse lisandusid Laser Radial, Laser Standard, RS Feva, 29er ja 470 klassides kolme sõidu tulemused, purjelauaklassidest seilasid aga RS:X ja Formula kolm ning Techno 293 kaks sõitu. Homme toimuvatele finaalsõitudele saavad kõik kaasa elada Vanasadama kruiisikail ning Postimees Online otseülekandes.\nRS:X klassis säilitas kaks sõitu esimesena ja ühe teisena lõpetanud Ingrid Puusta (Noblessneri Jahtklubi) oma liidrikoha. Marcus Pertelson (Tallinna Purjelauakool) on surfanud end teiseks ja soomlanna Tuuli Petäjä-Siren on kolmandal real.\nLaser Radial klassis on kahe võistluspäeva järel esikohal täna kaks esimest ja ühe teise resultaadi kirja saanud Anna Pohlak (TJK), järgnemas Tavo Annus (ROPK) ning Annegret Unnuk (ROPK).\nMartin Aruja (ROPK), kes täna sai 3., 2. ja 1. tulemuse, püsib kõrgeimal kohal Laser Standard klassis Mihkel Väli (ROPK) ja Georg Haudi (ROPK) ees.\n470-l juhivad kõigutamatult täna taas kõik sõidud võitnud Marjaliisa ja Elise Umb (Purjespordiselts Maru). Teisel kohal on Mari Põldmaa ja Johanna Poksi (TJK), kolmandal aga Alari Lagle ja Siim Jõeväli (ROPK).\nFormulal on puhta võitude seeriaga juhtimas John Kaju (Saaremaa Surfiklubi) Tristen Erik Kivi (SSK) ja Erno Kaasiku (Team Extreme) ees.\nSkiff-tüüpi kahepaadil 29er purjetasid kõigis tänastes sõitudes esimesena üle finišiliini Juuso ja Henri Roihu (Tallinna Jahtklubi) ning vennad on ka kokkuvõttes enda kätte haaranud juhtpositsiooni. Ardi ja Paul Bogdanov (TJK) on teisel kohal ning Mari-Ann Raud ja Maris Seersant (TJK) on kerkinud kolmandaks.\nNoorte kahepaadil RS Feva jätkavad liidritena täna 2., 7. ja 1. koha saanud Daniel ja Jaagup Rüütel (Saaremaa Merispordi Selts), neist ühe punkti kaugusel püsivad teisel positsioonil Hugo Rasmus Vaino ja Uko Rasmus Tiidemann (Rein Ottosoni Purjespordikool). Kolmandaks on tõusnud Kaarel ja Mihkel Paal (ESS Kalev Jahtklubi).\nNoorte purjelaual Techno 293 on alla 15 aastaste seas praegu parimad lätlased – esimene on Annija Punte ning teine Emils Punte. Parima eestlasena on kolmas Renar Roolaht (TPLK). Ka alla 17 aastaste hulgas on seni olnud kiireimad lõunanaabrid, siin on esikohal Nikola Cepleniece Alberts Mihnenoksi ees. Viimasega on siiski võrdselt punkte kolmandaks asetunud Gregor Schneideril (TPLK).\nF18 katamaraanid jäid nende jaoks liiga tugevalt puhunud tuule tingimustes teist päeva järjest kaldale.\nPühapäeval on fliidisõidud planeritud algusega kell 10 ja finaal- ning medalisõidud algusega kell 12:30. Võistlusseeria jooksul plaanitakse paadiklassidele pidada 9 fliidisõitu ja 2 finaalsõitu või 1 medalisõit, Techno 293 ja RS:X klassidele 9 fliidisõitu ning Formula klassile 15 fliidisõitu.\nPostimees Online otseülekannet saab pühapäeval jälgida siin.


Helitehnika rent - Kuuluta24\nKuulutuse ID: 95446\nLisatud: 16.05.12 12:22\nVolume Energy (0%)\nPakume soodsat helitehnika ja backline renti, vajadusel ka transport ja paigaldus, võimalusel helitehniku olemasolu.\nTehnika list: http://www.volumeenergy.com/market.html (uuendusel)\nTel : 555 863 63\nAadress: Riia 26a 50405 , Tartu\nVolume Energy OÜ.\nLisaks Volume Energy kavandas ja ehitas teie jaoks uued prooviruumid, mis asuvad kõigest ~5 minuti jalutuskäigu kaugusel kesklinnast. Tule oma bändiga ja rendi ruumi ! Olemas on 3 erineva suuruse ja tehnikaga sisustatud ruumi. Lisaks rendime ka Helitehnikat !\nRohkem infot : http://www.VolumeEnergy.com\nTel: +372 555 863 63


Fototöötlus? Näpunäited 20 tasuta programmile\nPõhiline » Kuidas » Fototöötlus? Näpunäited 20 tasuta programmile\nKui tegite sel suvel jälle palju fotosid ja soovite neid kõiki tegelikult redigeerida, ei pea te alati pöörduma mõne tuntud tööriista nagu Adobe Photoshop poole. On palju programme, millega saate fotosid redigeerida ja hallata. Selles artiklis loetleme teile 20 parimat tasuta tööriista.\nIrfanView programm on üllatavalt mitmekülgne. Tööriist on väike ja kasutab peaaegu üldse süsteemi mahtu, nii et saate hõlpsalt oma fotosid sirvida ja koos teistega üle vaadata. IrfanView saab hakkama silmatorkava hulga failivormingutega (sh heli- ja videoformaatidega) ning on võimeline tegema isegi lihtsaid toiminguid, näiteks pööramine ja suuruse muutmine. Samuti pakub see mõnda filtrit. Programmi üks toredamaid omadusi on muuta korraga mitut fotot (paketti). Kui sellest ei piisa, saate funktsionaalsust paljude pistikprogrammidega laiendada. Siit saate teada, kuidas IrfanView'ga alustada.\nTeie kaameras olevad fotofailid on tavaliselt kahe maitsega: JPG ja toored. JPG on standard, millega kõik arvutid saavad hakkama. Raw on eelkõige mõeldud võimalikult palju pilditeabe salvestamiseks. Sellise programmiga nagu RawTherapee saate seejärel kõikvõimalikke seadeid reguleerida. RawTherapee abil saate muu hulgas rakendada värviparandusi, muuta perspektiivi, muuta teravust ja reguleerida valge tasakaalu. Kõik see toimib "mittepurustava" põhimõtte kohaselt: kõik kohandused saab tagasi võtta. RawTherapee saab teie kohandused salvestada või eksportida JPG-faili. Programm on väga põhjalik ja võimas, kuid nõuab mõningaid teadmisi. Sellest saate algust selles artiklis.\nMis puutub pilditöötlusse, siis Photoshop (Elements) on ise toimetamise võimaluste ja kvaliteedi valdaja ning valdaja. Kuid programmiga on kaasas hinnasilt. Kui otsite tasuta ekvivalenti, on GIMP kõige lähemal. Liides näeb välja natuke nagu Photoshopi vanem versioon, kus on palju nuppe, aknaid ja menüüsid. GIMPi õigeks õppimiseks kulub veidi aega, kuid siis on teie käsutuses väga ulatuslik pilditöötlusprogramm. Kui soovite GIMP-is orienteeruda, järgige meie töötuba GIMP-i abil fototöötlus.\nKas GIMP on funktsioonide ja liidese osas natuke liiga uhke? Seejärel proovige Paint.NET-i. Selle programmiga saate oma fotosid hõlpsasti redigeerida muu hulgas filtrite, värviparanduse valikute ja efektidega. Need, kellele meeldib kihtidega töötada, saavad Paint.NET-is põhjalikult alustada. Kui soovite oma psd-faile redigeerida, vajate siiski täiendavat pistikprogrammi. Sama kehtib nende kohta, kes sooviksid programmi kasutada hollandi keeles. Siit saate lugeda, kuidas Paint.NET-i praktikas kasutada.\nOtse asja juurde jõudmiseks: PhotoSun ei ole fototöötluse osas kõrge reklaamleht. Kuna programm sooritab paljusid põhitoiminguid väga kiiresti, on sellest siiski kasu. Käivitage PhotoSun ja lohistage redigeeritav foto PhotoSuni aknasse. Põhitoiminguid nagu pööramine, suuruse muutmine, kärpimine ja punaste silmade eemaldamine on hõlpsasti teostatavad. Nupu taga Mõjud peita mõned efektid, näiteks oma foto retro väljanägemiseks. kliki Raamid ilusate pildiraamide jaoks. Nupu taga olevad valikud Kollaaž on natuke liiga lihtsad, kuid väga toredad, et nendega 'valet fotot' teha.\nXnView tugevus seisneb selle haldamis- ja teisendusvõimalustes. Failide leidmine võib mõnikord olla üsna suur töö. Kõik ei nimeta fotosid ümber ja seejärel otsite oma 1994. aasta Canoniga tehtud puhkusepilti otsides nagu heinahunnikust nõela. XnView otsib failide exif-andmeid, nii et leiate tegelikult 1994. aasta foto, mis on tehtud Canoniga. Mida programm ka hindab, on failide teisendamine. XnView läheb palju kaugemale kui lihtsalt failide teisendamine. Saate fotoseeriat automaatselt redigeerida ja sel viisil kärpida, pöörata, ümber pöörata, suurust muuta, lisada tekste, vesimärke jne. Skripti saab eksportida kogu fotokogu. XnVieuw on saadaval nii töölauale kui ka tahvelarvutile ja nutitelefonile.\nFototöötlusveeb Pixlr tõestab, et hea programm ei vaja alati installimist. Kõiki pakutavaid tööriistu saab veebibrauseri kaudu kasutada. Pixlr pakub mitmeid erinevaid veebipõhiseid fototöötlusprogramme. Pixlr Express on lihtne tööriist, mis võimaldab teil kiiresti kohandada, ilma et oleks vaja palju eelteadmisi. Pixlr Editor sarnaneb rohkem Photoshop Elementsiga. See on hollandi keeles ega ole mingil juhul madalam professionaalsetest tööriistadest. Lõpuks on veel Pixlr-o-matic, milles saate foto kiiresti kärpida ja varustada selle filtriga.\nInstagram pakub ka palju võimalusi oma fotode muutmiseks. Sotsiaalmeedia platvorm ei ole enam ainult filtrid ja tänapäeval leiate rakenduses palju erinevaid viise oma fotode kohandamiseks. Instagrami eeliseks on see, et saate oma parimaid pilte jagada otse oma sotsiaalmeedias. Vahepeal on Instagrami valikud nii palju laienenud, et oleme sellele pühendanud algajate kursuse.\nPhoxo on tasuta ja võimas redigeerimisprogramm. See on väike, hõlpsasti kasutatav ja seda võib pidada Photoshopi miniversiooniks. Selle programmi kaudu saate lisada kihte, kärpida ja retušeerida. Lisaks saate oma piltidele lisada üle 50 eriefekti. Phoxo kaudu on fotole ka teksti lihtne lisada. Programmil on varjuteksti ja gradientteksti jaoks lihtsad valikud. Sait sisaldab õpetusi ja tasuta lõikepilte, mida saate vaadata.\n9. Zoneri fotostuudio tasuta\nZoner Photo Studio Free on fototöötlusprogramm, mis võimaldab mugavalt redigeerida. Peate selle ühe korra aktiveerima, sisestades e-posti aadressi. Zoner Photo Studio Free on ka kogu fotokogu haldamise programm. Leidke ekraani vasakust küljest kaust fotodega, mille järel ilmuvad filmiriba alaossa fotopisipildid. Praegu valitud foto eelvaade kuvatakse ka ekraani keskel. Klõpsake paremas ülaosas vahekaardil Toimetaja valitud foto redigeerimiseks. Fotohalduri juurde saate naasta igal ajal klõpsates Juhataja.\nMicrosoft ICE (Image Composite Editor) on võimas programm. Allalaadimislehel oleva video kohaselt võib ICE liita kuni kakssada fotot üheks panoraamiks. ICE kasutamise lihtsus on hea. Lohistate fotod aknasse ja panoraam luuakse ühe nupuvajutusega. Seejärel vali automaatne kärpimine ja servad on panoraam kenasti ära lõigatud. Pärast panoraami loomist saate faili eksportida erinevates vormingutes: jpg, tiff, png, psd (Photoshop), sügava suumiga paanikomplekt ja hd fotopilt. Kaks viimast on mõeldud veebisaitidel kuvamiseks kvaliteetselt ja suumimise võimalusega.\nTööriist Opanda IExif ei ole mõeldud foto enda vaatamiseks, vaid pigem kogu exif-teave, mida foto sisaldab. Need andmed näitavad näiteks, millise kaameraga foto on tehtud, säriaega, välgu kasutamist, ISO väärtust ja palju-palju muud. Programmi allservas näete selle foto pisipilti, mille kohta olete kogu exif-teavet taotlenud, nii et teate täpselt, millised kaamera seaded milliseid tulemusi annavad. Kui soovite neid exif-andmeid muuta, saate seda teha, kui installite tööriista Opanda PowerExif Editor.\nBefunky on kõikvõimalik platvorm, millel on erinevad võimalused. Programm pakub kolme funktsiooni. Fototöötlusprogrammi abil saate oma fotot kärpida ja suurust muuta. Tööriist võimaldab teil lisada ka efekte. Lisaks on Befunkyl kollaaživalmistaja. Saate oma fotod üles laadida ja programm teeb neist kollaaži. Võite ka kasutada Befunky paigutusi ja teha ülejäänud ise. Lõpuks on võimalus luua graafilisi kujundusi näiteks plakatile või sünnipäevakaardile. Befunky töötab lihtsalt teie brauseris. Valige veebisaidi paremas ülanurgas käsk "Alusta" ja valige üks kolmest funktsioonist.\nFotode korrastamiseks on mugav tööriist PixName. Programmi liides ei tundu eriti atraktiivne ja tõenäoliselt vajate alguses abifunktsiooni regulaarselt. Kuid kui olete oma tee leidnud, pakub PixName teile ülimalt käepärase väikese programmi, mis võimaldab teil sisestatud kriteeriumide (näiteks kuupäeva) alusel terveid fotogruppe ümber nimetada, pöörata või otsida. Pärast installimist märkite, milline on teie pildikaust, seejärel saate programmi kasutada ka fotode importimiseks kaamerast, kaustast või e-postist. Nii on nad õiges kaustas valmis, ilma ühe hooga ümber nimetamata ja pöörlemata.\nFotori käivitamisel seisate kohe valiku ees: avage moodul Muuda või Kollaaž? Nimetamine näitab juba hästi, mida võite mõlemalt moodulilt oodata. Redigeerimisega soovitakse kõigepealt foto laadida, pärast mida saab seda kõikvõimalikel viisidel muuta. Paneel ootab teid selliste sektsioonidega nagu stseenid, kärpimine, reguleerimine, efektid, piirid ja kallutusnihe. Collage moodul on spetsiaalselt suunatud erinevate fotode kokkuviimisele. Seda saab teha kahel viisil. Kas valite konkreetse malli (saadaval on kaheksakümmend kujundust) või valite selle valiku Vabastiil.\nPhotofiltre on üks ulatuslikumaid tasuta fototöötlustööriistu. Fotode särituse ja värvide reguleerimiseks on lihtsad eelseadistused, kuid kui sukeldute sügavamale menüüdesse, märkate, et on ka palju seadeid, mida saate käsitsi reguleerida. On väga mugav, et saate töötada erinevate kihtidega. Samuti saate hõlpsalt lisada lõbusaid filtreid ja täiustada fotot teiste efektidega. See muudab Photofiltre käepäraseks tööriistaks inimestele, kes soovivad fotot vürtsitada sama kiiresti kui edasijõudnutele.\nFaststone'i programm kasutab teistsugust lähenemist: programm on rohkem keskendunud teie fotomaterjali korrastamisele. Fotode importimine ja korrastamine on imelihtne. Kuid Faststone on midagi enamat kui lihtsalt mugav asi. Fotode muutmiseks on mõned kiired viisid. Näiteks saate reguleerida värvitaset, eemaldada punased silmad ja muuta foto suurust või kärpida. Ideaalne, kui soovite kiiresti teha väikeseid muudatusi.\nVeebisaidil fotobewerken.eu pole teil vaja oma fotode muutmiseks programmi, vaid tehke seda lihtsalt oma brauseris. Võimalused pole muidugi nii ulatuslikud kui ühe tuntuma programmi puhul, kuid kui soovite oma materjali kiiresti redigeerida, on see käepärane võimalus. Võite valida paljude efektide hulgast, mis annavad teie fotodele natuke ekstra, lisage lisakihte, et oma fotot kirkamaks muuta või vorminguga mängida. Tore lisand on kleebiste variant, kus saate oma fotole lisada näiteks vuntsid või muud pildid. Kokkuvõttes on photo-editing.eu peamiselt tore tööriist.\nPhotopea on väga kasulik veebisait, mis on funktsioonide ja kujunduse poolest väga sarnane Adobe Photoshopiga. Parim osa on: see on tasuta ja töötab lihtsalt teie brauseris! Veebisait suudab hallata isegi PSD-faile, mis võimaldab teil selles failivormingus faile importida ja eksportida. Ka veebirakendus Photopea muutub paremaks. Näiteks lisati hiljuti toimingu tagasivõtmiseks otsetee CTRL + Z - paljudele Adobe kasutajatele tuntud otsetee. Photopea on kindlasti proovimist väärt, tundub, et töötate Photoshopiga. Paljud tasuta funktsioonid on ka peaaegu täpselt samad, mis Photoshopil. Pärast mõningast harjutamist ja veebisaidiga harjumist saate seda kasutada oma fotode kauniks muutmiseks.\nNagu URL näitab, on veebisait fotoaanreken.nl pärit Hollandi pinnast. See on mugav, sest enamik teisi programme ja tööriistu on valmistatud inglise keeles või vähemalt tõlgitud. Fotobewerken.nl keskendub peamiselt kasutusmugavusele. Laadite foto üles ja teile kuvatakse palju redigeerimisvalikuid, näiteks alaärituse lahendamine ning filtrite ja efektide lisamine. Fotoaanpas.nl ei ole eriti võimas tööriist, kuid saate oma fotodelt hõlpsalt ja kiiresti eemaldada väikesed vead ja ebakorrapärasused.\nDarktable ei tohiks puududa viimasena. Darktable esitleb end virtuaalse valguse laua ja pimendusruumina - sõnad, mida me veel filmiajastust teame. Programm, nagu ka RawTherapee, on mõeldud töötlema toorfailidega mittepurustaval viisil. Võimalused on ulatuslikud ja professionaalsed. Pärast töötlemata failide redigeerimist saab neid eksportida tavalistes fotoformaatides.