Ülivara võõrutatud põrsaste söötmine - MES nõuandeteenistus\nKodu/Valdkonnad/Loomakasvatus/Seakasvatus/Söötmine/Ülivara võõrutatud põrsaste söötmine\nÜlivara võõrutatud põrsaste söötmineJane2018-02-27T16:43:00+02:00\nPraegu veel praktikas rakendamatu ülivarase võõrutamise eesmärk on koguda andmeid põrsaste arenemise ja toitumisfüsioloogia muutuste kohta varases eas ning teha kindlaks emise senisest intensiivsema kasutamise võimalused tõuaretuslikul eesmärgil: headelt emistelt on vaja saada hästi palju põrsaid.\nÜlivarane võõrutamine leiab aset põrsa esimesel paaril-kolmel elupäeval. Sellega seoses olev süsteem hõlmab põrsakasvatust võõrutamisest kuni põrsaste kahe kuu vanuseks saamiseni.\nPõrsas peab tingimata saama ternespiima. Nelja päeva vanuselt võõrutatud põrsaid võib sööta vedela piimaasendajaga, mida antakse vähemalt 9…10 korda päevas. Piimaasendajalt minnakse üle prestartersöödale siis, kui põrsas on kolm nädalat vana. Prestartersööta söödetakse kas 5. või 6. elunädala lõpuni. Siis viiakse põrsad üle startersöödale.\nÜlivarase võõrutamise üheks vormiks võib pidada ka sundvõõrutust juhul, kui kui emisel piima ei ole (agalaktia), emis on haige või ei lase põrsaid imeda. Harilikult ilmneb niisugune olukord juba poegimis- või sellele järgneval päeval. Et põrsad peavad ternespiima saama, tuleb lasta neil seda paar korda imeda teise emise juures, kes poegis samal päeval. Ka on neile lutiga antud lehma ternespiima.\nKui emisepiima ega selle asendajat ei ole, tuleb põrsad üles kasvatada lehmapiimaga. Selle valgusisalduse suurendamiseks lisatakse liitri piima kohta üks kanamuna ja 5 g glükoosi. Sahharoosi lisamine on kasutu, sest põrsal pole ensüümi (sahharaasi) selle lõhustamiseks.\nÜlivarast võõrutamist takistavad nakkushaigused. Kõhulahtisus on ülivara võõrutatud põrsastel üsna sagedane nähtus. Praegu peetakse selle peamiseks tekitajaks kolibakteri patogeenseid tüvesid. Põrsas saab immuunsuse ternespiimaga, antikehi on ka harilikus emisepiimas. Lehma ternespiim kaitseb põrsaid samuti kõhulahtisuse eest.\nSobiv vedelsööt on segu, mille ühes liitris on 100 g lehma ternespiima, 180 g lõssipulbrit, 20 g maisi- ja 20 g maapähkliõli, 2 g kalamaksaõli, 1 g letsitiini ja 677 g vett.\nOn soovitatud ka piimaasendajat, milles on 38 % vadakupulbrit, 9 % kuivatatud kaseiini, 47 % kuivatatud võipiima, 5 % maisiõli, 0,35 % DL-metioniini, 0,5 % vitamiinisegu ja 0,11 % mikroelementide sooli (Lecce, King, 1981).\nTeaduslikuks uurimistööks mikrobioloogia, immunoloogia, füsioloogia ja farmakoloogia alal vajatakse tervist kahjustavatest bakteritest vabu põrsaid. Neid on vaja ka karja tervendamiseks nakkushaigustest. Haigusvabade põrsaste saamiseks ja üleskasvatamiseks on välja töötatud omaette meetod.\nEmbrüonaalsel perioodil on põrsad haigusvabad. Nakkuse võivad nad saada sünni järel. Et nii ei juhtuks, tuleb vältida põrsaste kokkupuutumist haigustekitajatega. Selleks tuleb ehitada ja sisustada eriruumid ning muuta need põhjaliku desinfektsiooniga mikroobidevabaks. Põrsad eemaldatakse steriilses keskkonnas lõpptiinetelt emistelt operatiivsel teel ja kasvatatakse steriilsetes ruumides üles pastööritud söödaga.\nHaigusvabad põrsad ei saa emapiima. Neile valmistatud emisepiimaasendaja peab olema emisepiimale lähedase koostisega ja rahuldama täielikult põrsaste toitainetetarbe.\nEmisepiimaasendaja koostis võib olla järgmine: piimapulbrit 760 g, searasva 150 g, linaseemneõli 50 g, tehnilist letsitiini 10 g, kuivatatud õllepärmi 30 g ja täiendsööta 50 g. Sellele segule lisatakse 4 l destilleeritud vett ja soojendatakse 40 °C-ni. Sööta segatakse hoolikalt rasva täieliku emulgeerumiseni.\nTäiendsöödas on 100 g kiiritatud õllepärmi, 100 g kiiritamata õllepärmi, 100 g nisulinnaseidusid, 200 g sojasrotti, 100 g linaseemnekooki, 20 g stabiliseeritud linnaseidurasva, 50 g linaseemneid, 40 g dikaltsiumfosfaati, 1000 g kaerajahu, 20 g naatriumsalitsülaati, 400 000 rü A-vitamiini, 2000 mg C-vitamiini, 50 mg K3-vitamiini, 2 000 000 rü kloortetratsükliini ja 2500 mg furasolidooni. Kõik need komponendid tuleb ühtlaselt segada, et põrsad saaksid iga päev ühepalju. Seda tuleb teha segistites. Steriilsuse tagamiseks tuleb söötasid töödelda vaakumautoklaavis.\nEsimest korda söödetakse põrsaid 2…3 tundi pärast operatsiooni. Esimesel ja teisel päeval antakse sööta 4 korda päevas, korraga kuni 60 ml. Söötmiskordade vaheaeg on neli tundi. Öösel põrsaid ei söödeta. Alates kolmandast elupäevast söödetakse kolm korda. Emisepiimaasendaja kogust suurendatakse järk-järgult. Iga söötmiskorra järel küna pestakse ja desinfitseeritakse. Ühe nädala vanustele põrsastele pannakse kuivsöödakünasse prestartersööta. Kui põrsad hakkavad kuivsööta sööma, vähendatakse vedela emisepiimaasendaja kogust. Ühe kuu vanused põrsad võib täielikult üle viia prestartersöödale. Seda antakse neile kuivalt või pudruna. Vett hakatakse põrsastele andma alates 4…5 elupäevast. Steriliseerimata sööda andmiseni tuleb vesi bakteritest vabastada autoklaavis. Vett ei normita.\nEmisepiimaasendajalt on püütud kuivale prestartersöödale üle minna ka varasemas eas.


Polve valus vasakult - Liigeste rasvumine ja haigused\nAchilleuse kõõluse operatsioonijärgselt pean tegelema ka pidevalt venitusharjutustega. Kuna algul ei osanud suurt midagi tõsist karta pole ka siin kiirabi poole pöördunud. Tugisukata üldse olla ei kannata.\nMängupäev on Flora fännide jaoks pidupäev! [EST, ENG subtitles]\nAga vähemalt pool aastat võttis see paranemine aega. Oleks võinud ka opile minna, aga tulemus poleks ortopeedi meelest parem olnud kui ise paranemise korral.\nMeniski valu oli esialgu ikka päris talumatu ja valu aitasid leevendada ainult tugevad põlvesisesed süstid. Nii et see valu põhjustav polve valus vasakult ei pea olema alati seotud suurenenud füüsilise koormusega, vaid lihtsalt liigesele ebamugava asendiga ebasobiva jalatsi näol. Marju Minul sama lugu aastake valutas põlvesisepind eriti venitudi tehes kuid kaks aastat tagasi tekkis tohitu valu ja tukslemine nagu hambavalu puhul ja tänaseni pole abi saanud.\nIgaljuhul põlvedt mrt tehtud sealt viga ei leitud naine72 Täitsa äkitselt lõi valu põlve hommikul voodist tõustes.\nKapsalehel on tõeline vägi. Head olevat ka rab. Sai üle öö kapsast peal hoitud ja kohe teine asi. Sai suht lahedasti käia, kuid miski pisem valu siiski oli.\nArvasin, et pean ikka asjaga edasi tegelema, et midagi olulist maha ei maga. Kun perearstile, kes saatis polve valus vasakult röntgenisse. Muuseas küsisin temalt, et kas talle ütleb asja kohta midagi, et kapsaleht aitab.\nÜtles, et jah. See näitab põletikku. Et röntgen näitas kõhre kulumist, siis tegi mulle saatekirja ortopeedile.\nEi viitsinudki tükk aega edasi tegeleda. Seal ütles, operats.\nSelle sain osta samast apteegist Merem. Kaks ampulli maksid tookord vähe üle 3 eur! Praegu seisab sama asi ees vasaku jalaga.\nPole veel saatekirja, aga on teda, et see süstirohi on ka praegu täiesti olemas. Kui mul õnnestub just seda süsti nõuda. Näiteks mu sõbrannale tehti samas süst eur eest ja polevat aidanud.\nJa süsti teeb arst, mitte õde. Otsib põlve siseküljel sõrmega õige paiga Eks see valu olegi seal tuntav.\nValu vasakul põlvel - Põlvevalu\nPõlve valu | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - loovharidus.ee


Tokyo olümpia on sundseisus: mängud toimuvad kas 2021. aastal või jäetakse hoopis ära - Sport\nThomas Bach.Foto: REUTERS/SCANPIX\nRahvusvahelise olümpiakomitee (ROK) president Thomas Bach ütles intervjuus väljaandele Die Welt, et rohkem pole võimalik Tokyo olümpiamänge edasi lükata.\nROK ja Jaapani valitsus leppisid märtsi lõpus kokku, et koroonaviiruse kriisi tõttu toimuvad Tokyo suvemängud 2020. aasta asemel 2021. aasta juulis ja augustis.\nPaar päeva tagasi teatas mängude korralduskomitee tegevjuht Toshiro Muto, et ta ei saa garanteerida, et 2021. aastal on võimalik olümpiat korraldada.\n"Ma arvan, et keegi ei suuda öelda, kas koroonaviirust on võimalik järgmiseks juuliks kontrolli alla saada või mitte. Me ei suuda sellele vastust anda," rääkis Muto.\nBachi sõnul on ROK ja korraldajad sundseisus - 2022. aasta peale ei saa Tokyo olümpiat lükata.\n"Meie Jaapani partnerid ja peaminister Shinzo Abe tegid mulle vägagi selgeks, et kõige hilisem aeg, kuhu mänge lükata saab, on järgmise aasta suvi. Hilisema ajaga ei saaks Jaapan hakkama. Kõrvaltvaatajatel on ehk raske ette kujutada, kui suur projekt see riigile on ja millised kohustused sellega kaasnevad," rääkis Bach.\n"Kõigepealt tuleb kindlaks teha, et olümpiaküla on võimalik kasutada ja sama kehtib ka kõigi spordirajatiste kohta. Tuhanded inimesed peavad mängude nimel aasta võrra rohkem töötama. Olümpiat pole võimalik määramata ajaks edasi lükata, see pole tennise- või jalgpalliturniir," lisas ta.\nKui koroonaviirus saadakse kontrolli alla, peetakse Tokyo olümpia 2021. aasta 23. juulist 8. augustini.


Kruusatee: Nipet-näpet, horoskoopidest kah\ntegelinski 9 January 2018 at 13:23\nMõnusat mõtisklemist jätkuvalt!\nNii tuttav tunne lugeda... ja mis pole tuttav, ei tähenda, et ei haaku.\nLihtsalt pole mulle tuttav ;)\nLinda Järve 9 January 2018 at 22:44\nAitäh laheda kommentaari eest!\nMuide, uus termomeeter köögiaknale pandud, aga ei tunnista miinuskraade :)\ntegelinski 10 January 2018 at 00:14\nKui veel rääkida, siis sellest, mis haakub.\nMeil tuli ka termomeeter akna küljest lahti, mingi kuu aega tagasi juba. Ainult ümmargune liimijälg jäi.\nKaasa tahtis tagasi panna, aga laitsin mõtte maha, sest kuigi korjasin termomeetri maast üles, näitas ta peale kukkumist valesti.\nKaasa sellest ei hoolinud ja nikerdas termomeetri kuidagi akna külge. Nüüd ta seal on...mis sest, et ei tunnista miinuskraade :)\nNii et vahet pole, kas uus või vana...\nLinda Järve 15 January 2018 at 14:38\nNo nüüd ehmatas meie oma vist ära, hakkas miinuskraade ka näitama, isegi väga :)


DERMAROLLER | Izolda Ilustuudio\nHind: 50 - 100€\nProfessionaalne microneedling on suurepärane vahend terve rea nahaprobleemide lahendamiseks. Mikronõelad mõjutab paremuse suunas nahatekstuuri, vähendab kortse ja päikesekahjustusi ning muudab armid vähem märgatavaks. microneedling teraapia suurendab vitamiinide ja ravilahuste imendumist nahka ja aktiveerib uue kollageenisünteesi sealjuures nahka kahjustamata.\n-Õhuke nahk muutub paksemaks ja pinguldub, naha elastsus taastub.\n-Sobib kõikidele nahatüüpidele.\n-Suurendab naha loomulikku võimet kollageeni toota.\n-Pigmendilaigud muutuvad heledamaks.\n-Miimilised kortsud ja kurrukesed taanduvad.\n-Võib teha korduvalt.\n-Hooldusega ei kaasne epidermise eemaldamist.\n-Sobib kõikidele näo-, kaela- ja kehapiirkondadele.\n-Suurepärane ülahuule ümber olevate kurrukeste, kortsude, naha fotokahjustuste, armide ja venitusarmide vastane hooldus.\n-Ülipeened nõelakesed läbistavad epidermise, stimuleerides kollageenisünteesi. --Selle tulemuseks on nn mikrokanali efekt, mis soodustab ka vitamiinide, seerumite ja muude paiksete vahendite imendumist, suurendades nende efektiivsust.\nMicroneedling on turvaline ja loomulik alternatiiv võrreldes laserhooldusele.\nKõigest 10–20 minutilise hooldusega võib saavutada rahuldustpakkuvaid tulemusi.\nSpetsiaalset taastumisaega vaja ei ole, kuid mõne päeva jooksul pärast hooldust tuleks vältida päikese kätte sattumist.\nKõrvalnähtude ilmnemine on teatud juhtudel võimalik. Väga vähesed ülitundlikud kliendid võivad kogeda hoolduse ajal mõnevõrra ebameeldivat aistingut. 1–2 päeva jooksul võib nahal olla kerge punetus.


Riigikohus kuulutab välja õpilaste kaasuskonkursi | Riigikohus\nRiigikohus kuulutab oma 91. aastapäeva puhul välja järjekorras kuuenda õpilastööde konkursi. Konkursitööde tähtaeg on 12. november.\nKaasuskonkurss on mõeldud 9.–12. klasside õpilastele ning töid hinnatakse neljas vanuserühmas: 9., 10., 11. ja 12. klasside arvestuses.\nKaasus nr 1: "Anna lastelaagris" /vene keeles\nKaasus nr 2: "Maasik vs. Kilpla linn" / vene keeles\nKaasus nr 3: "Suplus purskkaevus" /vene keeles\nKonkursil osaleja valib nende kolme kaasuse hulgast lahendamiseks ühe. Kaasuse võib lahendada nii eesti kui ka vene keeles. Venekeelne konkursijuhend asub siin.\nKaasust tuleb lahendada justkui kohtus: esitades esmalt mõlema poole argumendid, sõnastades need kas kohtukõnena, kirjaliku nõudena või mõnel muul viisil ning seejärel tuues välja kohtuniku otsuse ja argumentatsiooni. Kaasuse lahendusel peab seega olema kolm struktuuriosa: ühe poole argumendid, teise poole argumendid ning kohtuniku otsus.\nOsalemiseks palume töö saata hiljemalt 12. novembriks e-posti aadressile info riigikohus [dot] ee või kirja teel Riigikohtusse (Lossi 17, Tartu 50093). Palume e-kirja teemareale või ümbrikule kirjutada märgusõna "Kaasuskonkurss".\nEveli [dot] Kuklane riigikohus [dot] ee\ntel 730 9042\nmob 5333 9846.


Trauma Justov. Vitamiinid ja jalatsid mängivad rolli\nTeos võeti vastu hästi, selle edu parandas Mahleri mainet ja tagas talle honorari. Seal töötas ta Chicagos kindlustusäris, seejärel Chicago Ülikooli sotsioloogiaosakonnas. See dramatiseerib igapäevaelu kogemusi lihtsa sõduri-kangelase-gängsteri võitlusena õudsete ja tabamatute jõudude vastu, millega massid toime ei tule. Antisemitism on tegelikult tüüpiline sotsiopsühholoogiline ärritus, mis tekib vältimatult rühmadevahelistes suhetes teatud kindlatel tingimustel.\nTrauma Justov kõik traumad leidsid aset kas vahetunnis, kehalise kasvatuse tunnis või spordipäeval. Tallinna Koolitervishoiu 80 kooliõe hulka kuuluva Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi kooliõdede Sinikka Brügeli ja Marike Kääriku sõnul on ka nende koolis näha, et noorematel õpilastel on õnnetusjuhtumite arv märgatavalt suurem kui gümnasistidel.\nNii ongi nooremate klassidega tegeleva kooliõe jaoks pisitraumadega tegelemine igapäevane. Teatav vahe traumade arvus poiste ja tüdrukute vahel tuleb välja nooremate laste puhul, kui sagedasemad on vahetunnis saadud vigastused.\nTäiskasvanute jaoks on lood sageli nii köitvad, et meile meeldib võimalus olla null maa peal, et katastroofi tagajärgi tunnistada ja sõna otseses mõttes tunnetada.\nKuid see reaalsuse televisiooni versioon võib osutuda problemaatiliseks lastele, kellel on sageli ajakavasid, mis võimaldavad neil tundide lõpuni teleri külge liimida. Bernhard rajas sinna viinavabriku ja kõrtsi. Gustav Mahler tutvus seal muusikaga, kuuldes tänaval lauldud laule, tantsumuusikat, rahvamuusikat, trompetisignatuure ja kohaliku sõjaväeorkestri marsse.\nKõik see avardas tema muusikalist mõtlemist ja andis panuse tema hilisemasse helikeelde. Jihlava muusikaelu vaimse isa Heinrich Fischeri juhatusel tegutsesid linnaorkester ja meeskoor. Fischer elas Mahlerite lähedal ning märgates poisi andekust, hakkas ta viieaastasele Gustavile andma harmoonia ja kontrapunkti tunde.\nPoisi isal oli kunstimaitset ja ta aitas poja annet arendada. Aasta pärast komponeeris Gustav laulu ja polka sissejuhatava leinamarsiga, aga need ei ole säilinud. Kuueaastaselt hakkas poiss ise klaverit õpetama. Trauma Justov\nPeale muusikateooria õppis ta klaverit. Mahler andis esimese avaliku kontserdi kohalikus teatris kümneaastaselt pianistina. Gustav Mahler luges väga palju. Ta käis algul algkoolis, seejärel gümnaasiumis. Gustav puudus Jihlava gümnaasiumist palju ja kaotas õpetajate usalduse. Ta mängis Ferenc Liszti ja Sigismond Thalbergi tehniliselt nõudlikke palu. Aastal suri pärast pikaajalist haigust südamepuudulikkuse tõttu noorem vend Ernst.\nSee muserdas Gustavit. Ta emal oli pärilik südamedefekt, mis kandus üle mitmele lapsele, sealhulgas Gustavile. Sajandivahetuseks oli suurem osa tema õdedest-vendadest surnud haiguste ja üks enesetapu tõttu; ainult neli oli siis veel elus. Surmast sai Mahleri elu ja tema muusika lahutamatu Trauma Justov.\nSelle teose muusika ega libreto pole säilinud. Ta tundis endal kohustust oma vendade-õdede eest hoolt kanda. Ta aitas neid, kuni nad iseseisvusid. Üks neist emigreerus USA-sse.\nMeie trump täiskiiruselt kaitseliini-taguse ründamise näol ei saagi avalduda. Hoolimata sellest, et nad kaitsesid nii madalal, suutsime luua päris hea arvu väga häid väravavõimalusi, täna jäi lihtsalt täpp i-le panemata," kommenteeris Klasen Soccernet.\nPärast Anschlussi märtsis põgenes Ichheiser kõigepealt Šveitsi ja seejärel Londonisse.\nTema ema, vend, vennanaine ja vennatütar mõrvati koonduslaagris. Londonis töötas ta Londoni Ülikoolis Karl Mannheim juures. Seal töötas ta Chicagos kindlustusäris, seejärel Chicago Ülikooli sotsioloogiaosakonnas.\nAastatel — oli Ichheiser Alabamas Talladegas Talladega Kolledžis psühholoogiat ja sotsioloogiat. Aastal pöördus ta Chicagosse tagasi, kuid ei saanud ülikoolis tööd.\nAlles Louis Wirthi vahendusel sai ta lepingulist tööd ning uuris sel ajal valgete ja mustanahaliste vahekorda ja "juudi identifikatsiooni". Aastal pidi ta elama sotsiaalhoolekande vahenditest ning pärast füüsilist ja psüühilist kokkuvarisemist viidi ta hooldajate ettepanekul paranoidse skisofreenia diagnoosiga Illinoisi osariiki Peoriasse osariigi haiglasse, kus ta veetis 11 aasta.\nTeadustööd jätkas ta haiglas. Aastal lasti ta ühena esimestest patsientidest koduhooldusele.\nAastal sai ta Rockefelleri Fondi stipendiumi, ja sai ta jälle Chicago Ülikooli tööle. Kui Ichhheiser oli saanud veel Trauma Justov stipendiumi, kuid ei saanud igatsetud püsitöökohta kõrgkoolis, sooritas ta oma ingliskeelsete teoste kogumiku väljaandmise ettevalmistuste ajal enesetapu.\nPsühhiaatriahaiglas viibimise kohta kirjutas ta avaldamata jäänud käsikirja "Was I insane — or was I "railroaded" to a state hospital? My own retrospective introspection" . Saksa keeleruumis sai Gustav Ichheiser tuntuks leheküljelise brošüüriga " Kritik des Erfolges.\nEine soziologische Untersuchung", mis ilmus Selle teema võttis uuesti üles Hannah Arendt raamatu " The Origins of Totalitarianism " esimeses osas. USA-s sai Ichheiserist üks moodsate atributsioonteooriate teenäitajaid. Teda huvitasid eriti ekslike omistamiste sotsiaalne tingitus ja sotsiaalne mõju. Tähelepanu äratasid ka tema kirjutised etnilistest, eriti antisemiitlikest eelarvamustest.\nAutor äratab meie uudishimu kui inimene, kes on teadlik meie aja valusatest probleemidest, kannatab nende all ning oskab neid väljendada.\nKas tead, millised on sagedaseimad traumad lastel koolis ja kuidas neid saab ennetada? Tallinna koolides registreeriti eelmisel aastal üle trauma, millest olid raskemad põrutused, luumurrud või -mõrad ja kergemad traumad väiksemad haavad ja põrutused. Kuigi lastega juhtuvad pisitraumad on teatud määral paratamatud, saavad ennetamiseks palju ära teha nii koolid, lapsevanemad kui ka lapsed ise.\nMööbel ei vasta kujutlusele sellest inimesest, mis tekkis raamatu lugemisel, on sellega lausa vastuolus.\nSegadust suurendab asjaolu, et ka käekirja ja mööbli vahel puudub kooskõla. Kumbki ei vasta varem tekkinud pildile sellest inimesest, kuid need hälbivad eri suundades. Käekiri oli tühi, formaalne, konventsionaalne, mööbel on halva maitsega, vanamoodne ja ülekuhjatud. Enne kui me jõuame oma vastuolulistes ja tunnetes ja muljetes selgusele saada, läheb uks lahti ja me saame vapustuse osaliseks. Kuidas sai see mees luua nii võimsa teose, mis meile nii sügavat muljet avaldas?\nAskeetliku kuju asemel näeme ümarat eakat meest, kes tervitab meid sõbraliku naeratusega. Segaduses, mida me vaevalt valitseme, alustame juttu. Mõne konventsionaalse fraasi järel läheb see olulisematele teemadele. Peaaegu märkamatult muutub pilt imelikul kombel jälle. Tema jutt, rääkimisviis, hääletoon, säravad silmad on jälle see inimene, keda me ootasime.\nVõib-olla mitte päris selline, nagu me ette kujutasime. Jääb mingi taandumatu jääk, mis pilti ei sobi, väljenduse vastuolud, mida me ei oska lahendada. Siiski on see tema ise, käekiri on unustatud, mööbel on kadunud, tema välimus ja mulje, mille see meile jättis, on salapäraselt, kuid täielikult teisenenud.\nTrauma Justov seost üldse ei olegi? Ja kas tohib tõlgendada mööblit tema isiksuse väljendusena? Vestlus andis vihjeid, et oletada, et tema materiaalsed olud pole kuigi mugavad. Võib-olla ta lihtsalt ei saa oma ümbrust muuta. Siis me oletasime jälle intuitiivse tõlgendamise kalduvuse tõttu seost, mida tegelikult pole. Lõpuks, ka suhted inimese välimuse ja sisemuse vahel Trauma Justov võib-olla keerulisemad ja ettearvamatumad, kui me tavaliselt arvame.\nSiis tuleks ka meie kalduvust otsustada inimeste üle välimuse järgi pettuse, mitte teadmise allikas. Kuidas sobituvad üksikmuljed tervikuks? Millest koosneb meie mulje teisest inimesest?\nKuidas määrata nende elementide sümboolset tähendust? Kas on objektiivseid kriteeriume või tuleb otsustamine jätta indiviidile? Parim viis selle probleemiga tegelda on alustada väljendusnähtuste uurimisega. Nende uurimist on takistanud üks segadus, mille all on kannatanud teise inimese kohta käiva kujutluse, inimeste kokkupuudete, näo mõistmise ning isiksuse ja selle struktuuri mõistmise uurimine. Segadust põhjustab sõna "väljendusnähtused" kahemõttelisus. Esiteks me peame silmas välis- ja siseisiksuse reaalset seost.\nrank e il trauma della nascita\nTeiseks me peame silmas, et isiksuse väljenduse välised vormid määravad muljed, mis teisele inimesele sellest inimesest jääb. Teine inimene tõlgendab ja kasutab neid sümbolitena, ms annavad edasi Trauma Justov isiksuse isiklikke jooni. Segaduse klaarib kõige kergemini selle kahemõttelisuse põhjalik mõistmine. Selleks tuleb kõiki väljendusnähtusi tõlgendada nii väljendusena kui ka muljena ning neid tuleb vaadelda sõltumatult. Sõna "väljendusprobleemid" hakkame kasutama siis ja ainult siis, kui neid nähtusi vaadatakse seestpoolt, isiksuse enda vaatekohast ja nende reaalsete kalduvuste seisukohast, mis väljenduvad.\nSelles seoses on võimalikud ja legitiimsed kolm uurimisliini. Neid uurib väljendusteooria kõige kitsamas mõttes. See uurib näiteks seoseid väljenduva kalduvuse, tunde, hoiaku, impulsi ning väljendusnähtuse kindla kuju vahel, analüüsib vastukalduvusi, mis seda kalduvust alla suruvad, reguleerivad või kõrvale juhivad.\nVäljendamiseks ei kasuta need kalduvused mitte ainult keha, vaid kõiki välismaailma nähtusi. See oli Charles Darwini probleem.\nUuritakse isiksuse kujunemist või moondumist väljenduse tagajärjel.\nFundamentaalne on eristus kõigi nende väljenduse probleemide ja mulje probleemide vahel. Peaaegu kõik traumad leidsid aset kas vahetunnis, kehalise kasvatuse tunnis või spordipäeval.\nTallinna Koolitervishoiu 80 kooliõe hulka kuuluva Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi kooliõdede Sinikka Brügeli ja Marike Kääriku sõnul on ka nende koolis näha, et noorematel õpilastel on õnnetusjuhtumite arv märgatavalt suurem kui gümnasistidel. Kindlasti pöörduvad nooremad õpilased ka kergemini kooliõe poole, vanemad õpilased aga on harjunud pisemate probleemidega ise hakkama saama,» selgitab Brügel.\nNii ongi nooremate klassidega tegeleva kooliõe jaoks pisitraumadega tegelemine igapäevane. Teatav vahe traumade arvus poiste ja tüdrukute vahel tuleb välja nooremate laste puhul, kui sagedasemad on vahetunnis saadud vigastused. Vahetundides tekivad vigastused enamasti õues jooksmise ja kukkumise tagajärjel.\nKuna tasakaal ja kehatunnetus ei ole veel nii hästi välja kujunenud, käivad Trauma Justov kaasas ka kukkumised.


Hambaarst: päev otsa toitu krõmpsutada ei ole kellelegi kasulik - Lapse tervis - Tervis\nHambaarst: päev otsa toitu krõmpsutada ei ole kellelegi kasulik\n19. juuli 2019, 18:38\nblue eyes child girl eating pizza slice Foto: TONO BALAGUER / PantherMedia / TONO BALAGUER\nVastutus lapse suutervise eest hoolitsemisel lasub lapsevanematel. Nemad mõjutavad seda, kui sageli ja mida laps sööb-joob, kas laps peseb regulaarselt hambaid ning külastab hambaarsti.\nMaakohad sammuvad rinnavähi ennetuses linnadest ees\nMuna või kana? Teadlased kergitasid loori saladuselt, kuidas sai tekkida elu\nMiks ei tohi intiimpiirkonda tavalise seebi või dušigeeliga pesta?\nARVAMUSLiis Narusk: toome meditsiiniteenused 90ndatest tänapäeva\nTaimsetel preparaatidel ja ravimitel võivad olla ohtlikud koostoimed\nLapse suutervise eest vastutavad vanemad, kes kujundavad läbi enda harjumuste ka lapse harjumusi nii toidulauas kui ka suuhügieenis. Et hambad püsiksid terved ja suutervis oleks hea, peavad nii lapsed kui ka täiskasvanud pöörama regulaarse suuhügieeni kõrval rohkem tähelepanu toidukordade sagedusele. Päev otsa toitu krõmpsutada ei ole kellelegi kasulik, ütles Tartu Ülikooli suu- ja hambahaiguste professor Mare Saag Kuku raadio saates «Kuue samba taga».\nLapsevanemad peavad hea seisma selles eest, et laps jõuaks üks kuni kaks korda aastas hambaarstile, sõltuvalt sellest, kui kõrge on tema kaariese risk. Seda riski mõjutavad nii individuaalne tervisekäitumine – toitumine ja suuhügieen – kui ka keskkonnategurid. Üheks selliseks teguriks on näiteks fluoriidi sisaldus joogivees. Eesti eri piirkondades kõigub joogivee fluoriidi sisaldus väga palju, ulatudes nullist 6,8ni. Kõrgem on sisaldus Lääne- ja Kesk-Eestis, madalam Võru-, Põlva- ja Valgamaal.\nSuuprobleemid tulevad välja alles kaitseväes\nHambaarstid, kes töötavad Eesti ajateenistusse suunduvate noormeestega, näevad, kui palju on seal lootuselt katkiste hammastega noori inimesi. Järelikult ei ole nende hambad saanud lapsepõlves piisavalt lapsevanemate tähelepanu, hooldust ega vajadusel ravi. – ja seda perioodil, kui lapsele on hambaravi tasuta. Tasub ikka ja jälle meelde tuletada, et Eesti Haigekassa tasub 19-aastaste (k.a) kindlustatute hambaravi eest. Meil on loodud tasuta võimalus saada nõu ja ravi, et noored saaksid oma täiskasvanu elu alustada tervete hammastega.\nLapse suutervis algab vanemate tervisekäitumisest. Tartu Ülikooli hambaarstiteaduse instituudis tehtud uuringud on kinnitanud, et kui näiteks emal on katkised hambad, ta on kartlik ega pöördu hambaarsti poole, siis on ka tema laps hambaarsti suhtes pelglik ega julge koputada uksele, millest talle tervete hammastega tulevik vastu paistaks. Selliseid inimesi on ligikaudu 17 protsenti.\nSeda, et hommikul ja õhtul tuleb hambaid pesta, räägitakse palju. Vähem pööratakse tähelepanu aga toitumise eripäradele. Tervete hammaste nimel tuleb piirduda viie toidukorraga. Kaariese vältimiseks peab toidukordade vahe olema vähemalt kolm tundi. Ei ole vahet, kui tervislik teie toit on – enamik toite sisaldab süsivesikuid ning päev otsa toitu krõmpsutada ei ole kellelegi kasulik.\nSoovitan kõigil mõelda läbi oma toidukorrad ja vaadata, et lastele ei oleks magus koguaeg laua peal kättesaadav. Seda, et suhkur suurendab vööümbermõõtu, teatakse väga hästi. Mida teeb see aga suus? Suhkrud, eriti puhtal kujul, on kaariest tekitavate mikroobide poolt fermenteeritavad hapeteks, mis lahustavad hambast mineraale välja. Seda tüüpiliselt silmale ja sõrmele kättesaamatutes kohtades. Näiteks hamba kokkupuutepindadel, sügavates vagudes hambapinnal, aga kui hügieen on väga halb, siis ka igeme piiril ja vabadel pindadel.\nKui inimesel on närimise vajadus, siis tuginedes 20 aasta vältel tehtud uuringutele, soovitan närida ksülitooli sisaldavaid närimiskumme. Peale igat toidukorda või toidukordade vahel on igati kasulik närida ksülitooli sisaldavat närimiskummi. See pidurdab kaariest tekitavate mikroobide kasvu ning stimuleerib sülje eritumist ja suu iseeneslikku puhastumist.\nArtikkel põhineb Mare Saagi intervjuul Kuku raadio saatele «Kuue samba taga». «Kuue samba taga» on rahvusülikooli 100. sünnipäevale pühendatud saatesari. Saadet saab Kukust järelkuulata.\nKuidas annab märku liigeste kulumine ja mida selle vastu teha?\nMida kujutab endast omikron-5, mille laine võib tabada ka Eestit\nKanadas avastati 15 ahvirõugete juhtumit ja neid tuleb veel\nSümptomid, mis võivad olla Covidi tõttu tekkinud teise karmi haiguse tunnuseks


Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн Korduma kippuvad küsimused\nParni Online - Twinks Online - Парни Онлайн Veebileht ja reeglid\nMis on Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн?\nParni Online - Twinks Online - Парни Онлайн on online video võrgustik, mis ühendab mehi ja naisi üle maailma läbi suhtluse kõrgekiiruselise video- ja audio-otseülekande toega jututoas.\nKas kõik Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн veebikaamerad töötavad reaalajas?\nJah, kõik Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн modellid esinevad oma jututubades reaalajas.\nMul on nutitelefon, kas saan jälgida Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн videovestlusi oma mobiilist?\nJah, saad küll. Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн videovestlusi saad jälgida sama hästi oma mobiilis, sülearvutis kui ka lauaarvutis, lihtsalt sisesta meie veebiaadress parnionline.com oma nutitelefoni brauserisse ja lase leheküljel laadida. Saad nautida meie modellide esinemisi otse-eetris kõikjal, kus on internetiühendus.\nSaad ka 50% sinu poolt kutsutud Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн lehel registreerunud sõbra esimesest ostust.\nSuurem osa rahast, mis Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн veebilehel kulutatakse, tuleb pikaajalise liikmelisusega Liikmetelt, kes ostavad suuremaid pakette, nii et keskmine on alati üle 50%.\nParni Online - Twinks Online - Парни Онлайн Modellid\nKuidas saada Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн modelliks?\nEt saada Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн veebikaamera esinejaks, pead olema vähemalt 18-aastane (mõnedes piirkondades 21-aastane) naine, mees, transseksuaal või paar arvuti, veebikaamera ja hea interneti ühendusega. Et modelliks registreeruda, mine bongamodels.com leheküljele, loe tähelepanelikult läbi Tingimused ja sätted ja Privaatsuspoliitika. Siis täida väike vorm ja aktsepteeri meiepoolne Leping – ongi kõik!\nEi, Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайн veebilehel pole korduvaid teenustasusid - soovime, et meie Liikmed otsustaksid ise, millal nad tahavad tokeneid osta.\nMe ei tahaks, et meie klientidel oleksid mingisugused mured seoses privaatsusega. Sellepärast ilmuvad kõik tehingud Parni Online - Twinks Online - Парни Онлайнiga EPOCH või SegPay nime all.\nParni Online - Twinks Online - Парни Онлайн-il on olemas kõik vajalikud turvameetmed, et sinu isiklikud andmed oleksid kaitstud. Meie veebileht kasutab HTTPS-i, et tagada maksimaalse turvalisuse meie liikmetele. Meie maksesüsteem vastab kõigile rahvusvahelistele standartidele ja nõuetele.


25. Jonas Jonasson “Saja ühe aastane, kes mõtles, et ta mõtleb liiga palju” | SEHKENDAMINE\n← 24. Fredrik Backman “Britt-Marie oli siin”\n26. Niklas Natt och Dag “Stockholm 1793” →\n25. Jonas Jonasson “Saja ühe aastane, kes mõtles, et ta mõtleb liiga palju”\nPosted on 12. mai, 2019\tby S\nNo kui juba kursis olla, pidi ju selle raamatu ka läbi lugema. Selles suhtes on tunne sama – igavene jant. Ilmselt oli seda ka Saja-aastane…, lihtsalt tookord oli esimene ja värskendav kord. Kirjanik ütleb eessõnas, et maailmas toimub nii palju asju, et Allan Karlsson tuli lihtsalt jälle tegevusse heita. Seekordne tegevus käib enamjaolt Põhja-Korea, Venemaa ja USA teemadel – keskmes Põhja-Korea ja rikastatud uraan. Ja muidugi satub kõige selle keerisesse põhimõtteliselt ootamatult Allan Karlsson ja Julius Jonasson (tegevusse tekib ka Sabine Jonasson, kes pole Juliuse sugulane, aga see on lihtsalt nii tavaline nimi, eksole). Erinevad viisid äri teha kerkivad esile ka siin nagu Mõrtsuk-Andersis. Omamoodi lihtsalt seikluslik muinasjutt kaasaegse maailma teemal. Näiteks, kuidas käib kohtumine Kim Jong-uniga, Donald Trumpi parodeerimine, kuidas ta kõike kaks kord järjest ütleb, Angela Merkeli pidamine ainsaks kahe jalaga maa peal olevaks suuremaks juhiks, Margot Wallström on ka vägagi sümpaatne ja ehtrootslaslik. Ei taha pahandusi, tahab head, teinekord juhtub aga nagu ikka… Lisaks on Allan Karlssonil uus vidin – tahvelarvuti. Selle kaudu saab ta pidevalt igasuguseid uudiseid maailmast, mida teistele muudkui edasi räägib ja teised lõpuks täiesti marru lähevad (need uudised on muidugi seinast seina ja heas humoorikas võtmes, aga põhinevad ju pärisuudistel, mis tol hetkel avaldati. Raamatu originaal ilmus 2018, meil 2019). Rootsi on 2018 ÜRO julgeolekunõukogu (mittealaline) liige ja Wallström Rootsi välisministrina esindaja.\nPõhimõtteliselt räägib raamat sellest, kuidas USA ja Venemaa püüavad Põhja-Koread ja sellega maailma mõjutada, destabiliseerida, mida keegi sellest ka ei võidaks. Infosõda. Infot on nii palju, sellest võib lolliks minna – see ongi asi, mida Allan Karlsson lõpus tunnistab – ta pole kunagi enda pead väga millegi üle vaevanud, aga talle endalegi tundub nüüd, et mõtleb liiga palju.\nKokkuvõttes oli maailm parem koht kui sada aastat varem, ehkki areng ei kulgenud nähtavasti sirgjooneliselt. See liikus tsüklitena üles ja alla.\nNii palju, kui Allan Aru sai, oli areng praegu languses. Oli oht, et suund muutub alles siis, kui piisavalt paljud on piisavalt kaua üksteist piisavalt halvasti kohelnud. Siis hakkavad inimesed uuesti mõtlema.\nNii on see alati olnud. Aga kas on kindel, et see uuesti nii ka läheb? Alles hiljuti väitsid teadlased, et keskmine intelligents on langustrendis. Allan luges, et see, kes liiga palju oma tahvliga suhtleb, kaotab oskuse dialoogi arendada. Tahvli omaduseks on ju selle omanikule pigem monoloogi pidamine kui vestluse arendamine. Inimesed liiguvad seega internetis ja lasevad teistel enda eest mõelda, mille tulemusena jäävad aga ise üha lollimaks.\nAllanile tegi muret taipamine, et koos intelligentsiga kipub kaduma ka tõde. Vanasti oli lihtne teada, mis on tõsi ja mis mitte. Viin oli hea. Kaks pluss kaks ei olnud viis.\nAga kuna inimesed ei räägi enam üksteisega, tuleb võitjaks see, kes ühte ja sama asja kõige enam kordab. (lk. 318, tõlk. Kadri Papp)\nJust raamatu lõpulehekülgedel peab Putin kokku võtma, et alguses läks justkui õnneks (USA presidendivalimiste ja Brexitiga, aga alates Prantsusmaast hakkas juba kiiva kiskuma ja kuskilt tekkis ootamatult Macron ja see ajas asja Putini kontrolli alt välja.\nLisaks teenis venelaste huve Euroopasse saabuv pidev põgenikevool. Iga õnnetuke, kellel õnnestub kontinendi kõige rumalamates riikides elamisluba saada, nuumab riigi sees hõõguvat võõraviha. Tahtmatus aidata oli kõige suurem seal, kus ka varem polnud kedagi aidatud. See on inimlik kadedus. (lk. 316-317. Väike nööge Eesti-sugustele 😉 )\nMae kirjutab. Kusjuures mulle tundus esimene osa ikka samasugune – et maailmapoliitilised sündmused läbi 20. sajandi tuli ühe inimese elu kaudu läbi võtta. Ja kuna Aafrika jäi toona puudu, siis pidi kirjutama Kirjaoskamatu….. Ja nüüd siis see uus olukord.\nLinda Järve Kruusatee.\nRubriigid: raamat, sildid: Jonasson, rootsi kirjandus. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


HaagisMumm: Kirjutan, järelikult olen olemas\nMida ma siis vahepeal teinud olen...\nÕpin endiselt Haagis, lauluõpetajaid on nüüd kahe asemel neli ning laulmine on endiselt nii piin ja kirg ühes tuubis.\nJuulis käisin Vancouveris Sequentia juhitud "Codex Calixtinust" käsitleval meistrikursusel ja augusti lõpus Portugalis Jill Feldmani juures barokkmuusikat õppimas. Nende kahe sündmuse mõju oli pöördumatu ja viis lõpuks koolis osakonna vahetamiseni. Olen nüüd vanamuusikaosakonnas. Mõneti tundub muutus küll vormiline. Uusi aineid nagu polegi, pigem jäin mõnest ilma, juurde sain aga "ainult" mõned tunnid vanamuusikagurudega. Samas kadus surve mõista ja armastada muusikat, mis minus nii tugevalt tagasi ei helise. Ühes sellega läks selle sama muusika laulmine hulga lihtsamaks.\nVahepeal käisin ülemaailmsetest sõpradest kokku pandud ansambliga Tolosas koorikonkursil. Konkurss polnudki eesmärk omaette. Tõttöelda tahtsime, et keegi meid toidaks ja kataks, ise samal ajal muretult muusikat tehes ja (nooruse) lolluses hulludes.\nViimase aja meeldejäävaim ettevõtmine oli projekt kooriga "Nederlandse Bach Vereniging". NBV on üks Hollandi tähtsamaid koore, ent mis veel olulisem, minu jaoks lihtsalt äärmiselt sümpaatne kooslus. Enam ei tundugi mõte laulmisega leiva teenimisest nii ulmeline. See võimalus on siin lähedal, päris käeulatuses.\nMärtsist lõpetan kõrvaliste asjadega tegelemise ja keskendun sellele, milleks siia tulin. Mais on mul üleminekueksam. Esimene selleteemaline õudusunenägu ilmus muuseas eile öösel. Nägin unes, et komisjon oli salaja mu kavasse pannud loo, mida viimati laulsin sisseastumiseksamil. Kuna eksam toimus pulmarongkäigu vormis, siis arvatavasti komisjon ei kuulnudki, kuidas ma seal esimesed read midagi suvalist jaurasin.\nposted by Maria @ 00:20


Helsingi Muusikakeskus Soomes\nTöölö lahe kaldale ehitatud Helsingi Muusikakeskus on sümbol suursugusest ja suurepärasest arhitektuurist. Hoone, mis on koduks Helsingi Filharmoonia Orkestrile, Soome Raadio Sümfooniaorkestrile ja Sibeliuse Akadeemiale, hõlmab mitmeid maailmatasemel kontserdisaale, millest igaühes on suurepärane akustika.\nAvatud paigutusega hoone südameks on suur peakontserdisaal 1704 istekohaga. Suure saali ümmarguses fuajees ja eesruumides asuvad ka kohvikud ja näituseruumid. Hoones asub peasaalile lisaks kuus väiksemat kontserdisaali 140–400 kuulajale.\nOrase targa lahendusega segistid olid ilmne valik Helsingi Muusikakeskuse jaoks, kus kõrge kvaliteet, hea hügieen ja kasutajasõbralikkus on põhikriteeriumideks. Segistid Oras Cubista kollektsioonist vastasid ka saali esteetilistele nõuetele.


Mäng Candy rain 5 online. Mängi tasuta\nMagusas kuningriigis sajab perioodiliselt sademeid ja pole vihma ega lund, taevast kallab värviliste kommide oja. Kuningriigi elanikud ootavad taevast kingitust ja koguvad rõõmsalt maiustusi, et oma varusid täiendada. Mängus Candy rain 5 online ootavad kõiki viiendat kommilangemist ja nagu ikka, aitate kommisõpradel kukkunud komme kokku korjata. Kollektsiooni kiireks ja tõhusaks muutmiseks vahetage värvilised padjad ja tähed kohati, reastades need kolme või enama joonega. Kui teil õnnestub koguda pikem rida, saate spetsiaalse boonuskommi, millel on võimalus eemaldada korraga terve rida või suur kommide ruut. See võimaldab teil lõpetada taseme vähemate käikudega ning saada rohkem punkte ja boonuseid. Igale tasemele määratakse üks, kaks või kolm tärni, mida rohkem tähti teie kontol on, seda rohkem aardekirstu saate ülesande täitmise eest. Ostke müntide jaoks spetsiaalsed võimendi-purustid, muutke kommivihm tõeliseks paduvihmaks. Candy Rain 5 play ootavad teid sajad tasemed ja iga järgmine on keerulisem, mistõttu saate mängus lõbusalt ja huvitavalt aega veeta.


Kasutatud Volvo ec480 miniekskavaatorid < 7 t müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Ekskavaatorid > Miniekskavaatorid < 7 t > Volvo > Volvo ec480\nSiin on nähtaval kõik kasutatud miniekskavaatorid < 7 t mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud Volvo ec480, EC 480 D miniekskavaatorid < 7 t grupeeritud mudeli järgi.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Volvo ec480, EC 480 D miniekskavaatorid < 7 t müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Volvo ec480, EC 480 D miniekskavaatorid < 7 t. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Lõputööde teemad < Mikrovõrgud ja metroloogia < Instituudist < Elektroenergeetika ja mehhatroonika instituut < Instituut < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nJärgnevalt on esitatud üldised lõputööde teemad, mille detailne sisu määratakse sõltuvalt lõpetamise astmest (täpsema info saamiseks pöördu Argo Rosina poole, argo dot rosin at ttu dot ee).\nVALDKOND 1: Elektrivarustus, mikrovõrgud ja automatiseerimine\nLõputööde nimekiri koos juhendajate nimedega on avatav SIIT\nVALDKOND 2: Valgustustehnika ja metroloogia – kontaktisik Toivo Varjas\n1. Teepinna valgustehniliste parameetrite analüüs sõltuvalt peegeldustegurist.\n2. Ülekäigurajad ning nende valgustehniliste parameetrite analüüs. (DIN ja Eesti algupärase standardi baasil).\n3. Ülekäiguradade valgustuse mõõteprotokolli väljatöötamine ja analüüs.\n4. Räiguse mõõtmise tehnilised lahendused.\n5. Valgustatud reklaamekraanide mõju anaüüs liikluskeskonnale.\n6. Mitmekesise värvispektriga valgustuse energiasäästlik lahendamine ja analüüs.\n7. Mõõteriistade taatlemine valgusvoofotomeetrilise kera kasutusega ja vastava laboratoorsete tööd juhendi väljatöötamine.\n8. Juhitava leedvalgustusega tänavalõigu energiatõhus juhtimine ja analüüs.\n9. Teevalgustuspaigaldiste energiatõhususe hindamine ning näitajate analüüs (EVS-EN 13201-5 baasil).\n10. Töökeskkonnast lähtuva kohanduva valgustuse loomine ja analüüs. (Ruumitaju ja ohutus)\n(Sise- ja välistöökeskkonnas; võib eraldi teostada)\n11. Kohanduva ja/või juhitava valgustuse rakendamine sõltuvalt liikluse koosseisust, liiklustihedusest ja keskkonna oludest.\n12. Valgustatud reklaamekraanide soovituslike (sh. valgustehniliste) parameetrite väljatöötamine.\n13. Täendavad lõputööd võimalikud teemadel, mis seotud allolevate tegevustega:\n· Valgusallikate kontrollmõõtmised. Valgusvoo, värviedastusindeksi Ra/CRI, valgustustiheduse, valguse väreluse ja spektraaljaotuse mõõtmised.\n· Valgustehnilised sise- ja välistöökeskkonna auditid.\n· Valgustuspaigaldiste energiatõhususe analüüs ning uute lahenduste väljatöötamine.\n· Tänavavalgustuse elektrotehnilised arvutused. Fiidrite skeemide ning spetsifikatsioonide koostamine. Lühisvoolude (EVS-EN60909) ja pingekadude (EVS-EN 50160) arvutused. Fiidrite tarvitava võimsuse ja töövoolude arvutused.\n· Valgustuse juhtimise modelleerimine ja analüüs.\nAKTUAALSETE JA OSALT STIPENDIUMITEGA TOETATAVATE LÕPUTÖÖDE TEEMAD ON AVATAVAD SIIT !!!\nLisaks on võimalik valida allolevaid lõputöid - kontaktisik Argo Rosin\n1. TTÜ õppekorpuste energiasäästu ja tarbimise juhtimisvõimaluste analüüs (kaardistada konkreetse korpuse tarbimine ja hinnata tarbimise juhtimise võimalused, vajalikud mõõteriistad ja andmed saab ülikoolist).\n2. Mikrovõrgu rekonstrueerimine ja laboritööde väljatöötamine ülikondensaatori ning akupatarei komplektile (kaasjuhendaja Taavi Möller)\n5. Mikrovõrkude optimeerimine tarkvara Homer Energy abil (juhendaja või juhendatava poolt valitud objekti kohta tehakse majandusanalüüs)\n6. Soojussalvestite nagu veeboilerite ja sügavkülmikute hinnapõhiste juhtimismudelite võrdlev analüüs (analüüsi koostamisel kasutada MatLABi või Excel VBAd)\n7. Elektritarbimise agregeeritud juhtimise mudelite võrdlev analüüs (load aggregation and demand side management) (uurida ja modelleerida erinevaid juhtimismudeleid ja koostada tehnilis-majanduslik analüüs).\n8. Taastuvenergiaallikatel ja energiasalvestitel põhineva elektripaigaldise projekteerimine (juhendaja või juhendatava poolt valitud objektile saarestumisvõimalusega mikrovõrgu projekteerimine).\n9. Madal- ja keskpingevõrkudes energiatarbimise agregeeritud juhtimise mõju elektrikvaliteedile (analüüsitakse äri- või tööstushoonete tarbimise agregeerimise mõju varustuskindlusele ja teistele elektrikvaliteediga seotud parameetritele\n10. Energiasalvestite kasutamine madal- või keskpingevõrkudes elektrikvaliteedi tagamiseks (lähteinfo saab juhendajalt ja juhendajaga seotud välispartneritelt, töö sisaldab simulatsioone tarkvaraga DIgSILENT, PSS/E, MATLAB vms ja tutvumist reaalsete salvestitega).\n11. Energiasalvestite kasutamine hinnamanipulatsioonideks (töö koostamisel kasutatakse simulatsioonideks tarkvara DIgSILENT või MATLAB ).\n12. Vabalt valitud objektil energiatarbimise juhtimisvõimaluste modelleerimine (näiteks ettevõttes kus töötatakse või juhendaja poolt määratud objektil, modelleerimisel kasutatakse nt tarkvara DIgSILENT või MATLAB).\n14. Mikrotootmise agregeeritud juhtimise mudelite võrdlev analüüs (virtual power plants) (uurida ja modelleerida erinevaid mikrotootmise agregeerimise lahendusi).


Kuna peamine majapidamises kasutatav puhastusvarustus - tolmuimeja, on sellel väga oluline roll, peaaegu iga pere on vajalik tööriist. Tolmuimejat on väga lihtne kasutada, kuid paljudele inimestele ei meeldi tolmuimeja puhastamine ja hooldamine. Õppime, kuidas Xiaobianiga tolmuimejat puhastada ja hooldada. Hiina kaubamärgi veebisait www.chinApp.Com\n1. Puhastage õigeaegselt ämbris olevad jäätmed ja tolmu kogumise lisaseadmed, puhastage tolmuvõre ja kott pärast iga tööd, kontrollige, kas seal on perforatsiooni või õhulekkeid, puhastage tolmuvõrk ja kott põhjalikult pesuvahendi ja kuumutatud veega ning puhuge kuivatage need. Rangelt on keelatud kasutada kuiva tolmu võre ja kotti.\n2. Kontrollige, kas toitejuhe ja pistik pole kahjustatud. Pärast kasutamist keerake toitemähis kimpu ja riputage see peakatte konksu külge.\n3. Pärast vee imendumist kontrollige, kas õhu sisselaskeava pole ummistunud ega prahti, muul juhul puhastage see ja kontrollige, kas ujuv laine pole kahjustatud.\n4. Masinat tuleks käsitseda ettevaatlikult ja väline jõud ei tohiks seda mõjutada.\n5. Kui masin ei tööta, tuleks see asetada ventileeritavasse ja kuivasse kohta.\n6. Masina puhastamisel pühkige see märja lapiga, mis sisaldab vett või neutraalset detergenti. Puhastamiseks on rangelt keelatud peamasina pea vette kastmine. Ärge kasutage söövitavat detergenti, näiteks bensiini ja banaanivett, muidu kest lõheneb\n7. Ärge hoidke masinat pikka aega pidevas töökorras. Palun kontrollige pidevat tööaega 2 tunni jooksul, vastasel juhul mõjutab see masina tööiga.\n8. Tolmuimeja pikaajalisel kasutamisel väheneb imemine filtri ekraani võrgu ummistumise tõttu. Imemise languse vältimiseks tuleb filtrisõela ja riidest kotti regulaarselt veega puhastada ning seejärel imemise taastamiseks jahedas kohas kuivatada.\n9. Kui peamasin on kuum, annab kõrvetavat lõhna või ebahariliku vibratsiooni ja heli, tuleks see õigeaegselt remonti saata, mitte sundida seda kasutama.\n10. Ärge voltige voolikut sageli kokku, ärge venitage ja painutage seda.\n11. Tolmuimeja asukohta ei tohiks paigutada niipalju kui võimalik niiskesse või söövitavasse kohta ning keha kahjustamise vältimiseks tuleks valida koht, kus on kuiv ventilatsioon.\nPärast Xiaobiani kasutuselevõttu peaksime teadma, kuidas tolmuimejat puhastada.


Paul Neitsov avaldab põhjuse, miks suhe Silvia Ilvesega üürikeseks jäi - Eesti staarid - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n24. november 2019, 14:04\nPaul Neitsov avaldab põhjuse, miks suhe Silvia Ilvesega üürikeseks jäi\nSilvia Ilves ja Paul Neitsov.\nFOTO: Erki Pärnaku / Õhtuleht\nMuusikud Paul Neitsov (25) ja Silvia Ilves (27) teatasid novembri alguses, et ühine musitseerimine viis suhteni. Ilves lõpetas aga kaks ja pool nädalat hiljem tormilise suhte sotsiaalmeedia vahendusel. Neitsov avaldas täna Elu24-le, miks nende suhe üürikeseks jäi.\nNeitsoviga ja Ilvese suhe, mis kestis vähem kui kuu aega, sai reedel ootamatu lõpu. Täna õhtul astuvad muusikud koos lavale ning Neitsov tunnistas Elu24-le, et koos esinemises ta probleemi ei näe.\n«Me mõlemad oleme suhteliselt keevalised ja hullud,» toob Neitsov kiire lõpu leidnud suhte põhjuseks. Samuti nendib ta, et ei õppinud suhtest Silvia Ilvesega midagi. «Elame päev korraga edasi,» lisas ta.\nElu24 kirjutas 5. novembril, et muusikud Neitsov ja Ilvese viis kokku muusika. Tšellist Ilves kinnitas toona, et ta on Neitsoviga koos sõnadega: «Sellest ei saa üle ega ümber. Koostöö viis ootamatult teineteise leidmiseni. See ei olnud nii planeeritud.»\n«Oleme koos ja vaatame, mida elu toob. Otsustasime, et ei hakka seda varjama,» kinnitas suhet novembri alguses ka Neitsov, kelle sõnul võlus teda Silvia puhul sarnasus ja naise naerune nägu.\n«Oleme mõlemad minevikus skandaale tekitanud. Kummalegi ei meeldi reeglite järgi elada. Meil on lõputult ühiseid jututeemasid,» tõdes Neitsov mõned nädalad tagasi.\nSel reedel, 22. novembril, teatas aga Ilves sotsiaalmeedias, et tema suhe Neitsoviga on läbi. «Pean omale siiski tunnistama, et praegune elutempo, kus püüan hakkama saada kireva muusiku eluga ning sealjuures veel armastada lapsi,... ei saa ma lubada omale kohtinguid, «oma aega», unistamist järjekordsest võimalikust armastusest,... ja mida kõike veel!»\nIlves tunnistas, et kuigi teeb öelduga liiga, säästab ta muusikuid hukatusest. «Tahan EELKÕIGE nautida muusikuks ning armastavaks emaks olemist. Jah, see sai nüüd küll üleöö otsustatud ning matan elusast peast tugevad tunded ühe mehe vastu. Mitte, et lihtne oleks nõnda edasi elada nüüd, aga olen üksjagu kogenud, et aeg annab leevendust kõikidele haavadele,» kirjutas Ilves.\nembrace craziness ? @silviailves ☠☠☠ F: @krxxt_tarkmeel #crazy #love #passion #photography #instagood #instagram #bedroom #sexy\nA post shared by Paul Neitsov? (@neitsovgram) on Nov 20, 2019 at 1:58am PST\nNeitsov tol hetkel veel Ilvese otsusest ei teadnud, kuid vastas juba reede õhtul Instagrami vahendusel fännide küsimustele.\nNäiteks küsiti Neitsovilt, kuidas ta Ilvese otsusest teada sai. «Ärkasin hommikul üles ja siis vaatasin, et my gooooood!» hüüatas Neitsov ja hoidis peast kinni. Neitsov andis vihjamisi ka vastuse küsimusele, kas ta oli lahkuminekut Ilvesega varem näost näkku arutanud. «Aga miks sa arvad, et ei arutanud?» küsis ta vastu.\nMusitseerimisest alguse saanud ja lühikeseks jäänud suhe ei pannud aga puntki muusikute ühistele esinemistele. Neitsov ja Ilves astuvad koos lavale juba täna, kell 17.00, Laitse Graniitvillas.\nNeitsov tunnistas enne tänast esinemist Elu24-le, et pole pärast lahkuminekut Ilvest näinud, kuid nad on rääkinud. «Ma ei näe probleemi selles, et koos lavale lähme. Meile meeldib väga koos laval olla,» nentis Neitsov.\n«Ilmselt ka edaspidi, ma arvan, et selles mõttes on kõik hästi,» lisas muusik tulevaste ühiste esinemiste kohta.\nKüsimuse peale, mis tunded muusikul enne esinemist on, jäi Neitsov professionaalseks.\n«Ma ei tea, olen kuulnud, et tuleb väga palju rahvast ja see on viimane kontsert. Nüüd saab natuke puhata. Minul endal on juba neljas kontserttuur sel aastal, et tööd on palju tehtud ja nüüd saab siis natuke pärast seda kontserti puhata.»\nme hullult edevad.. @silviailves pange laik ja liikuge edasi ? #crazylife #samemoon\nA post shared by Paul Neitsov? (@neitsovgram) on Nov 18, 2019 at 1:48pm PST\nKa 2020. aastal võib Neitsovit koos Ilvesega laval näha: «järgmiseks aastaks on esinemised paigas ja ka Silviaga koos esinemised paigas. 10. jaanuaril Rakveres Buena Vista klubis jne. Suve pool on neid esinemisi veel.»\nIlvesega taas suhtesse astumist Neitsov samuti kommenteerida ei osanud: «ma ei vaata selle peale sellise pilguga. Ma keskenduks muusikale praegu, see, mis toimub, las ta olla.»\nSamas on muusik, kes veel Tinderisse sattunud ei ole, uue suhte osas väga avatud. «Mind veel Tinderis ei olegi. Imestan selle üle. Aga ei, muidugi ma olen avatud, et minu võib numbrit võib jagada kõikidele noortele neidudele, ma olen vaba. Pole probleemi.»\nNeitsov ja Ilves astuvad täna viimast korda 2019. aastal koos lavale «Pärdist Metallicani» kontserttuuri raames kell 17.00.\nPileti Laitse Graniitvillas toimuvale kontserdile leiad SIIT.\nBetween men and women there is no friendship possible. There is passion, enmity, worship, love, but no friendship. ? F: @krxxt_tarkmeel @silviailves #love #passion #worship #bedphotography #photography\nA post shared by Paul Neitsov? (@neitsovgram) on Nov 13, 2019 at 9:05am PST


Vabatahtlike värav - Trükised\nRaamat "Olen vabatahtlik, muudan maailma!"\n22. novembril 2011 esitleti Tallinnas regionaalministri tellimusel ning Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta 2011 raames välja antud raamatut, kus 20 tublit inimest erinevas vanuses ja erinevatelt tegevusaladelt meie ümber räägivad õhinaga oma lugu, millest igaüks on omamoodi ja kordumatu. Nad jagavad nippe ja näpunäiteid ning vastavad küsimustele, miks tasub vabatahtlik olla ning kuidas seda hästi teha. 6 MB\nVabatahtliku tegevuse infoleht\n13. oktoobril 2008 ilmus vabatahtliku tegevuse teavituskampaania raames Eesti Päevalehe vahel temaatiline infoleht, mis tutvustab tööandjate võimalusi oma töötajate vabatahtliku tegevuse soodustamiseks, sisaldab mitmeid portreelugusid vabatahtlikest, humoorikat vabatahtlike välimäärajat ning ülevaadet aktuaalsetest vabatahliku töö võimalustest organisatsioonide juures.\nVabatahtlik töö Euroopa Liidus. Paberid ja praktika\n2004. aastal koostas Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus ülevaate sellest, millised dokumendid ja mil moel reguleerivad EL-s vabatahtlikku tööd kui mitteformaalse hariduse omandamise ning tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse suurendamise vahendit. Lisaks teoreetilisele infole ja regulatsioonide ülevaatele koguti Euroopast praktilisi näiteid selle kohta, kuidas vabatahtlik töö saab aidata noori ja sotsiaalsetesse riskigruppidesse kuuluvaid inimesi tööturule jõuda või sinna naasta.\nRoadmap 2010 (inglise keeles)\n2004. aasta 7.-9. novembril Hollandis toimunud Eurofestation ürituste käigus läbi arutatud dokument annab suunised vabatahtliku tegevuse arendamiseks EL liikmesriikides järgmiseks viieks aastaks. See dokument on oluliseks abivahendiks vabatahtliku tegevuse propageerimisel ja lobitöö tegemisel ning püstitab spetsiifilised eesmärgid EL tasandil, aga ka liikmesriikide regionaalsetele ja kohalikele omavalitsustele, vabatahtlikke kaasavatele organisatsioonidele ning ärisektorile.\nIAVE vabatahtliku tegevuse ülddeklaratsioon\nRahvusvaheline Vabatahtlike Püüdluste Ühing (IAVE) propageerib ja toetab vabatahtlikku tegevust kogu maailmas.\nEsimene Eesti Vabatahtlike Foorum. Ettekanded\nRaamatust leiab vabatahtlike 2003. aasta kevadkonverentsi materjalid, mis annavad ülevaate vabatahtliku töö kasutamisest kolmandas sektoris, vabatahtliku töö juriidilistest aspektidest, vabatahtlike juhtimisest ja motiveerimisest, rahvusvahelistest vabatahtlike laagritest, ning Läti, Leedu ja Norra vabatahtlike kasutamise kogemustest.


MAJANDUSAASTA ARUANNE aruandeaasta algus: aruandeaasta lõpp: nimi: Balti Keskkonnafoorum registrikood: tänava nimi, maj - PDF Free Download\nDownload "MAJANDUSAASTA ARUANNE aruandeaasta algus: aruandeaasta lõpp: nimi: Balti Keskkonnafoorum registrikood: tänava nimi, maj"\n1 MAJANDUSAASTA ARUANNE aruandeaasta algus: aruandeaasta lõpp: nimi: registrikood: tänava nimi, maja number: Liimi tn 1 linn: Tallinn maakond: Harju maakond postisihtnumber: telefon: faks: e-posti aadress: veebilehe aadress:\n2 Sisukord Tegevusaruanne 3 Raamatupidamise aastaaruanne 6 Bilanss 6 Tulemiaruanne 7 Rahavoogude aruanne 8 Netovara muutuste aruanne 9 Raamatupidamise aastaaruande lisad 10 Lisa 1 Arvestuspõhimõtted 10 Lisa 2 Raha 11 Lisa 3 Nõuded ja ettemaksed 12 Lisa 4 Maksude ettemaksed ja maksuvõlad 12 Lisa 5 Materiaalsed põhivarad 13 Lisa 6 Immateriaalsed põhivarad 14 Lisa 7 Võlad ja ettemaksed 14 Lisa 8 Võlad töövõtjatele 15 Lisa 9 Liikmetelt saadud tasud 15 Lisa 10 Annetused ja toetused 15 Lisa 11 Tulu ettevõtlusest 15 Lisa 12 Sihtotstarbeliselt finantseeritud projektide otsesed kulud 16 Lisa 13 Mitmesugused tegevuskulud 16 Lisa 14 Tööjõukulud 17 Lisa 15 Seotud osapooled 17 Lisa 16 Sihtfinantseerimine 18 MTÜ tegevuskulude sihtfinantseerimine koos omafinantseeringuga 2016.aastal projektide kaupa: 18 Aruande allkirjad 20 2\n3 Tegevusaruanne Sissejuhatus MTÜ i (BEF) aasta eesmärgiks oli keskkonna- ja looduskaitse propageerimine, keskkonnajuhtimise edendamine ning vastavate oskuste arendamine erinevates asutustes ja huvigruppides. Oma eesmärkide saavutamiseks osaleti mitmetes projektides peamiselt partnerina, korraldati mitmeid seminare/ koolitusi nii iseseisvalt kui ka koostöös Läti, Leedu ja Saksamaa organisatsioonidega ning erinvate ettevõtete, uurimisasutuste ja mittetulundusühingutega nii Euroopa Liidust kui ka väljastpoolt seda. Projektid Ohtlikud ained ja tarbijate teadlikkus 2016.aastal jätkus LIFE+ programmi ja Keskkonnainvesteeringute Keskuse poolt rahastatav projekt Balti riikide tööstusettevõtete piloottegevused heidete vähendamiseks ohtlike kemikaalide asendamise ja ressursside efektiivsema kasutamise teel (Fit for REACH), mille eesmärgiks on valmistada ette väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid tulevasteks väljakutseteks, mis puudutavad kemikaalide kasutamisega seotud piiranguid. Projekti käigus töötatakse kuues pilootettevõttes välja meetodid heidete vähendamiseks ohtlike ainete asendamise ja ressursside efektiivsema kasutamise teel. Tutvustatakse väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele kemikaalide käitlemise häid tavasid ning aidatakse rakendada madalaid kulutusi ja jõupingutusi nõudvaid meetmeid ohtlike ainete asendamiseks, samuti töötatakse välja elektrooniline töövahend, mis aitab ettevõtetel tuvastada ohtlikke aineid või hallata ohutuskaarte. Projekti üheks tegevuseks on ka Baltikumis tegutsevate väikese ja keskmise suurusega ettevõttete informeerimine REACH-määrusega seonduvatest nõuetest ning vastava ekspertnõu andmine nende kohustuste täitmiseks, panustades nii keskkonnateadlikumasse tööstusesse. Projekti juhtpartneriks on Läti organisatsioon Baltijas Vides Forums ning lisaks osaleb projektis veel 15 partnerit Eestist, Lätist ja Leedust. Projekt lõppeb märtsis aastal algas INTERREG Baltic Sea Region programmi ja Keskkonnainvesteeringute Keskuse poolt rahastatav projekt Ohtlike ainete vähendamise uuenduslikud lahendused Läänemere linnapiirkondades (NonHazCity), mille eesmärgiks on vähendada saasteainete sattumist Läänemerre ja selle ümbrusesse. Muret põhjustavad eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtted ning kodumajapidamised, kelle tegevust on nende suure arvu tõttu keeruline kontrollida. NonHazCity ühendab 18 partnerit Läänemere piirkonnast. Meeskonda kuuluvad omavalitsusüksused, teadusasutused, reoveepuhastusjaamad Projekti käigus tehakse kindlaks ja reastatakse ohtlike ainete allikad partneromavalitsustes (Eestis Pärnu linn). Keskkonda jõudvate heitmete vähendamiseks koostatakse kemikaalide alane tegevuskava. Projekti juhtpartneriks on Stockholmi linn. Projekt lõpeb veebruaris Looduskaitse ja elurikkus Jätkus Horizon 2020 poolt rahastatav projekt ResponSEAble, mille eesmärgiks on tõsta eurooplaste huvi mere/ ookeani vastu ning panustada merede säästlikkusse kasutamisse. Projekti käigus kaardistatakse Euroopas toimunud mereuuringud ja teadmised, et aru saada kuidas toimib inimene-meri suhe ning milliseid ökosüsteemi teenuseid ja/või majandushüvesid meri meile pakub. Projektis osaleb kokku 15 partnerit üle kogu Euroopa. Projekti juhtpartneriks on Prantsuse ettevõte Acteon. Projekt lõpeb märtsis aastal jätkus projekt "Terviklikud planeerimislahendused pool-looduslike koosluste jätkusuutlikuks majandamiseks" (LIFE VivaGrass) Projekti rahastavad Euroopa Liidu LIFE+ programm ning Keskkonnainvesteeringute Keskus. Projekti eesmärgiks on leida majanduslikult jätkusuutlikke lahendusi pool-looduslike koosluste majandamiseks. Eesmärgi saavutamiseks töötatakse välja GIS-põhine planeerimisvahend, mis võimaldab arvesse võtta nii rohumaade ökosüsteemiteenuseid kui ka sotsiaal-majanduslikke tegureid ja aitab leida jätkusuutlikke stsenaariume/ lahendusi rohumaade säilimiseks. Eestis on projekti pilootaladeks Lääne maakond, Lääne-Saare valla Lümanda piirkond ja Kurese talu. Projekti juhib Baltijos Aplinkos Forumas Leedust. Projekt lõpeb novembris\n4 2016. aasta oktoobris algas INTERREG Central Baltic programmi poolt rahastatav projekt Mereruumi jätkusuutliku sinimajanduse planeerimine (Plan4Blue). Plan4Blue projekti eesmärgiks on edendada jätkusuutlikku sinimajanduse kasvu Soome lahe ja Saaristomere mereruumi ja rannikualade planeerimise kaudu ja vastavuses Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Direktiiviga (2014/89/EL) 23 juulist 2014 kehtestatatud liikmesriikide mereruumi planeerimise raamistiku nõuetega ning rõhuasetusega piiriülesele koostööle Eesti ja Soome vahel. Projekti käigus hinnatakse pakutavate planeeringulahendustega kaasnevaid keskkonnariske ja nende riskide juhtimise lahendusi. Innovaatilise lähenemisena kasutatakse olulisi ökosüsteemi teenuseid ühendamaks planeeringute keskkonnadimensiooni majanduse survega ja sotsiaalsete hüvede kättesaadavusega. MTÜ vastutab projektis peamiselt avalikustamise ning huvirühmade kaasamisega seotud tegevuste eest (koosolekud, seminarid, trükiste ja artiklite koostamine). Projektis juhtpartneriks on Soome Keskkonnainstituut ning kokku osaleb projektis 4 partnerit Soomest ning 2 Eestist (lisaks Balti Keskkonnafoorumile ka TÜ Mereinstituut). Projekt lõpeb septembris aastal lõppes projekt "Eesti merealade loodusväärtuste inventeerimine ja seiremetoodika väljatöötamine (NEMA)". Projekti eesmärgiks on täita lüngad senistes teadmistes ja arusaamades mereliste elupaikade ja ohustatud liikide levikus. Projekti tegevused keskenduvad loodusdirektiivi mereliste elupaigatüüpide soodsa seisundi kriteeriumite väljatöötamisele ning nende leviku täpsustamisele Eesti territoriaalmeres ja majandusvööndis. Projekti rahastavad Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanism ja Keskkonnainvesteeringute Keskus. Muud aastal osales liikuvusteemalise projekti ettevalmistamisel, mida rahastas INTERREG Baltic Sea Region SEED programm. Projekti eesmärgiks oli ette valmistada taotlus INTERREG Baltic Sea Region programmi. Ajavahemikul mai kuni oktoober 2016 viisime ellu Keskkonnainvesteeringute Keskuse poolt rahastatud projekti Roheline kontor märka ja tegutse, mille käigus juurutasime rohelise kontori põhimõtteid veelgi oma kontoris. Oma lähetustest tekkinud CO2 kompenseerimiseks istutasime puid Lõuna-Eestis ning lisaks arendasime kontoris jäätmete sorteerimise süsteemi, soetasime töökeskkonda parandavaid kontoritaimi ning viisime läbi töökohtade riskianalüüsi. Tulud ja kulud i tulud tulid 97% ulatuses mitmesuguste keskkonnaprojektide elluviimisest, 3% tuludest olid seotud erinevate teenuste müügi ja muudu tuludega. Keskkonnaprojektide tulud jagunesid peamiste rahastajate lõikes järgmiselt: Peamised rahastajad LIFE INTERRERG (Baltic Sea Region, Central Baltic, SEED) Keskkonnainvesteeringute Keskus Horizon Euroopa ja Norra finantsmehhanism 6.40 Keskkonnaministeerium\n5 i kulud jagunevad keskkonnaprojektidega seotud kuludeks (12.84%), muudeks tegevuskuludeks (20.36%) (sh seminaride korraldamine, lähetused, transport), tööjõu (65.43%) ning muudeks kuludeks (1.37%). Personal MTÜ is oli aasta lõpuks 7 töötajat, neist 6 täistööaja ning 1 osalise tööajaga aastal moodustasid mittetulundusühing tööjõukulud eurot, suurenedes aastaga eurot. Tööjõukulude suurenemise ühe uue töötaja lisandumine aastal ei makstud juhatuse liikmetele tasu juhatuse liikmeks olemise eest. Juhatuse liikmed töötavad ühingus töölepingute alusel ning said tasu eksperdi ja/ või projektijuhtimise ülesannete täitmise eest. Finantssuhtarvud Likviidsussuhtarvud Maksevõime üldine tase = käibevara/ lühiajalised kohustused 1.13 ( ) Kohustuste ja varade suhe = kohustused/ varad 0.88 ( ) Rahaliste vahendite tase = raha/ lühiajalised kohustused 0.69 ( ) Eesmärgid järgmiseks majandusaastaks aastal jätkatakse alustatud projektide elluviimist ning koostatakse uusi taotlusi. MTÜ jätkab oma eesmärkide täitmist otsides selleks erinevaid rahastamisvõimalusi ning teeb koostööd organisatsioonidega Lätis, Leedus ning teistes Euroopa Liidu riikides ning ka mujal. 5\n6 Raamatupidamise aastaaruanne Bilanss Lisa nr Varad Käibevarad Raha Nõuded ja ettemaksed Kokku käibevarad Põhivarad Materiaalsed põhivarad Immateriaalsed põhivarad Kokku põhivarad Kokku varad Kohustised ja netovara Kohustised Lühiajalised kohustised Võlad ja ettemaksed Sihtotstarbelised tasud, annetused, toetused Kokku lühiajalised kohustised Kokku kohustised Netovara Sihtkapital/Osakapital nimiväärtuses Eelmiste perioodide akumuleeritud tulem Aruandeaasta tulem Kokku netovara Kokku kohustised ja netovara\n7 Tulemiaruanne Lisa nr Tulud Liikmetelt saadud tasud Annetused ja toetused Tulu ettevõtlusest Muud tulud Kokku tulud Kulud Sihtotstarbeliselt finantseeritud projektide otsesed kulud Mitmesugused tegevuskulud Tööjõukulud Põhivarade kulum ja väärtuse langus ,6 Muud kulud Kokku kulud Põhitegevuse tulem Intressitulud 4 0 Intressikulud 0-6 Muud finantstulud ja -kulud Aruandeaasta tulem\n8 Rahavoogude aruanne Lisa nr Rahavood põhitegevusest Põhitegevuse tulem Korrigeerimised Põhivarade kulum ja väärtuse langus ,6 Kokku korrigeerimised Põhitegevusega seotud nõuete ja ettemaksete muutus Põhitegevusega seotud kohustiste ja ettemaksete muutus Laekunud intressid 4 0 Makstud intressid 0-6 Kokku rahavood põhitegevusest Rahavood investeerimistegevusest Tasutud materiaalsete ja immateriaalsete põhivarade soetamisel Laekunud intressid Muud laekumised investeerimistegevusest Kokku rahavood investeerimistegevusest Kokku rahavood Raha ja raha ekvivalendid perioodi alguses Raha ja raha ekvivalentide muutus Raha ja raha ekvivalendid perioodi lõpus\n9 Netovara muutuste aruanne Kokku netovara Sihtkapital/Osakapital nimiväärtuses Akumuleeritud tulem Aruandeaasta tulem Aruandeaasta tulem\n10 Raamatupidamise aastaaruande lisad Lisa 1 Arvestuspõhimõtted Üldine informatsioon MTÜ aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas Eesti hea raamatupidamistavaga, mis tugineb rahvusvaheliselt tunnustatud arvestuse ja aruandluse põhimõtetele. Hea raamatupidamistava põhinõuded on kehtestatud raamatupidamise seadusega ning seda täiendavad Raamatupidamise Toimkonna poolt väljaantavad juhendid. MTÜ i tulem ei kuulu jaotamisele liikmete vahel ning seda võib kasutada üksnes põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks. Kohustuslike reservide moodustamise kohustust MTÜ-le seadustega ette nähtud ei ole. MTÜ tulude ja kulude aruanne on koostatud tuginedes Raamatupidamise toimkonna juhendi nr 14 Mittetulundusühingud ja sihtasutused lisas esitatud skeemile. Aruanne on koostatud eurodes. Raha Raha ning raha ekvivalentidena kajastatakse raha kassas ja pangas. Rahavoogude aruandes kajastatakse rahavoogusid põhitegevusest kaudsel meetodil. Välisvaluutas toimunud tehingud ning välisvaluutas fikseeritud finantsvarad ja -kohustised Välisvaluutas fikseeritud tehingute kajastamisel on aluseks võetud tehingu toimumise päeval kehtinud Euroopa Keskpanga valuutakursid. Välisvaluutatehingutest saadud kasumid ja kahjumid on kasumiaruandes kajastatud perioodi tulu ja kuluna. Nõuded ja ettemaksed Ostjatelt laekumata arved on bilansis hinnatud tõenäoliselt laekuvatest summadest lähtudes. Seejuures hinnatakse iga kliendi laekumata arveid eraldi, arvestades teadaolevat informatsiooni kliendi maksevõime kohta. Tegevuse sihtfinantseerimist kajastatakse nõude ja tuluna siis, kui: (a) sihtfinantseerimine muutub sissenõutavaks; ja (b) sihtfinantseerimisega seotud võimalikud tingimused on täidetud. Pikaajaliste nõuete korrigeeritud soetusmaksumuse arvestamiseks võetakse need algselt arvele saadaoleva tasu õiglases väärtuses, arvestades järgnevatel perioodidel nõudelt intressitulu kasutades sisemise intressimäära meetodit. Materiaalsed ja immateriaalsed põhivarad Olulisuse printsiibist lähtudes kajastatakse põhivarana need varaobjektid, mille soetusmaksumus ületab 1596 eurot ja mille kasulik eluiga on üle ühe aasta. Madalama soetusmaksumusega või lühema kasuliku elueaga varaobjektid kantakse kasutusse võtmisel kuluks ning nende üle peetakse arvestust bilansiväliselt. Amortisatsiooni arvestatakse kasutusajast lähtuvalt lineaarsel meetodil, arvutite puhul 25% aastas. Immateriaalne põhivara võetakse algselt arvele tema soetusmaksumuses, mis koosneb ostuhinnast ja otseselt soetamisega seotud kulutustest. Immateriaalset põhivara kajastatakse bilansis tema soetusmaksumuses, millest on maha arvatud akumuleeritud kulum ja võimalikud väärtuse langusest tulenevad allahindlused. Amortisatsiooni arvestatakse lineaarsel meetodil, litsentside puhul 25% aastas. Finantskohustised Kõik finantskohustised (võlad tarnijatele, võetud laenud, viitvõlad ning muud lühiajalised võlakohustised) võetakse algselt arvele nende soetusmaksumuses, mis sisaldab ka kõiki soetamisega otseselt kaasnevaid kulutusi. Edasine kajastamine toimub korrigeeritud soetusmaksumuse meetodil, mis on üldjuhul võrdne nende nominaalväärtusega, mistõttu lühiajalisi finantskohustisi kajastatakse bilansis maksmisele kuuluvas summas. Annetused ja toetused Sihtfinantseerimine on valitsusepoolne abi, mida teostatakse ühingule teatud ressursside üleandmise kaudu ning mille saamiseks peab ettevõtte äritegevus vastama 10\n11 teatud kindlaksmääratud kriteeriumitele. Tegevuse sihtfinantseerimist kajastatakse tuluna siis, kui: (a) sihtfinantseerimine muutub sissenõutavaks; ja (b) sihtfinantseerimisega seotud võimalikud tingimused on täidetud. Saadud sihtfinantseerimine, mille puhul tuluna kajastamise tingimused ei ole täidetud, kajastatakse bilansis kohustisena. Vastavat kohustist kajastatakse bilansis lühi- või pikaajalisena olenevalt sellest, millal toimub sihtfinantseerimisega kaasnevate tingimuste täitmine. Sihtfinantseerimise tagastamine kajastatakse selles perioodis, millal tagastamise vajadus sai teatavaks. Tulud Tulu teenuste müügist kajastatakse lähtudes valmidusastme meetodist, teenuse osutamisest saadavad tulud ja kasum kajastatakse proportsionaalselt samades perioodides nagu teenuse osutamisega kaasnevad kulutused. Seotud osapooled Seotud osapooltena käsitletakse mittetulundusühingu liikmeid, juhatuse liikmeid ning juhatuse liikmetega seotud ettevõtteid. Lisa 2 Raha Kassa Pangakontode jäägid Kokku raha\n12 Lisa 3 Nõuded ja ettemaksed Jaotus järelejäänud tähtaja järgi Lisa nr 12 kuu jooksul 1-5 aasta jooksul üle 5 aasta Nõuded ostjate vastu Ostjatelt laekumata arved Nõuded seotud osapoolte vastu Ettemaksed Muud makstud ettemaksed Nõuded sihtfinantseerijatele Kokku nõuded ja ettemaksed Jaotus järelejäänud tähtaja järgi Lisa nr 12 kuu jooksul 1-5 aasta jooksul üle 5 aasta Nõuded ostjate vastu Ostjatelt laekumata arved Nõuded seotud osapoolte vastu Ettemaksed Muud makstud ettemaksed Nõuded sihtfinantseerijatele Kokku nõuded ja ettemaksed Lisa 4 Maksude ettemaksed ja maksuvõlad Maksuvõlg Maksuvõlg Üksikisiku tulumaks Sotsiaalmaks Kohustuslik kogumispension Töötuskindlustusmaksed Kokku maksude ettemaksed ja maksuvõlad Maksuvõlgade info on välja toodud lisas 7. 12\n13 Lisa 5 Materiaalsed põhivarad Kokku Arvutid ja arvutisüsteemid Masinad ja seadmed Soetusmaksumus Akumuleeritud kulum Jääkmaksumus Amortisatsioonikulu Soetusmaksumus Akumuleeritud kulum Jääkmaksumus Ostud ja parendused Amortisatsioonikulu Soetusmaksumus Akumuleeritud kulum Jääkmaksumus Aruandeaastal on maha kantud põhivara summas eurot. Maha on kantud põhivarad, mida ettevõte enda majandustegevuses enam ei kasuta ja mis on akumuleerunud. 13\n14 Lisa 6 Immateriaalsed põhivarad Kokku Kontsessioonid, patendid, litsentsid, kaubamärgid Soetusmaksumus Akumuleeritud kulum Jääkmaksumus Amortisatsioonikulu Soetusmaksumus Akumuleeritud kulum Jääkmaksumus Amortisatsioonikulu Soetusmaksumus Akumuleeritud kulum Jääkmaksumus Lisa 7 Võlad ja ettemaksed Jaotus järelejäänud tähtaja järgi Lisa nr 12 kuu jooksul 1-5 aasta jooksul üle 5 aasta Võlad tarnijatele Võlad töövõtjatele Maksuvõlad Kokku võlad ja ettemaksed Jaotus järelejäänud tähtaja järgi Lisa nr 12 kuu jooksul 1-5 aasta jooksul üle 5 aasta Võlad tarnijatele Võlad töövõtjatele Maksuvõlad Kokku võlad ja ettemaksed\n15 Kohustis seotud osapoolte eest seisuga oli (2015: ) eurot (lisa 15). Lisa 8 Võlad töövõtjatele Lisa nr Puhkusetasude kohustis Võlad aruandvatele isikutele Kokku võlad töövõtjatele Lisa 9 Liikmetelt saadud tasud Mittesihtotstarbelised tasud Liikmemaksud Kokku liikmetelt saadud tasud Lisa 10 Annetused ja toetused Lisa nr Sihtfinantseerimine tegevuskuludeks Mittesihtotsatarbelised annetused ja toetused Kokku annetused ja toetused Rahalised ja mitterahalised annetused Lisa nr Rahaline annetus Kokku annetused ja toetused Sihtfinantseerimine tegevuskuludeks sisaldab sihtfinantseerimise tulu tegevuskulude katteks aasta projektide sihtfinantseerimine tegevuskuludeks oli (2015: ) eurot (lisa 16). Lisa 11 Tulu ettevõtlusest Tulu teenuste müügist Kokku tulu ettevõtlusest\n16 Lisa 12 Sihtotstarbeliselt finantseeritud projektide otsesed kulud Transpordikulud Üür ja rent Mitmesugused bürookulud Lähetuskulud Seminaride toitlustus Trükiste väljaandmise kulud Projektide kodulehtedega seotud kulud Kuluhüvitised projektipartneritele Seminaridel esinejate tasud Ekspertteenus Muud Kokku sihtotstarbeliselt finantseeritud projektide otsesed kulud Sihtfinantseeritud projektide kogukulud koos üldkulude ja tööjõukuludega on esitatud projektide kaupa lisas 16. Lisa 13 Mitmesugused tegevuskulud Üür ja rent Lähetuskulud Kulu ebatõenäoliselt laekuvatest nõuetest Sidekulud Väikevahendite soetus IT teenused Audiitor- ja raamatupidamise teenused Liikmemaksud Panga teenustasud Asutusevälised ekspertiisid Bürootarbed Muud Kokku mitmesugused tegevuskulud\n17 Lisa 14 Tööjõukulud Palgakulu Sotsiaalmaksud Kokku tööjõukulud Töötajate keskmine arv taandatuna täistööajale 6 7 Lisa 15 Seotud osapooled Liikmete arv majandusaasta lõpu seisuga Füüsilisest isikust liikmete arv 1 1 Juriidilisest isikust liikmete arv 1 1 Saldod seotud osapooltega rühmade lõikes Nõuded Kohustised Nõuded Kohustised Asutajad ja liikmed Tegev- ja kõrgem juhtkond ning olulise osalusega eraisikust omanikud ning nende valitseva või olulise mõju all olevad ettevõtjad Ostud Müügid Asutajad ja liikmed Tegev- ja kõrgem juhtkond ning olulise osalusega eraisikust omanikud ning nende valitseva või olulise mõju all olevad ettevõtjad Ostud Müügid Asutajad ja liikmed Tegev- ja kõrgemale juhtkonnale arvestatud tasud ja muud olulised soodustused Arvestatud tasu Seotud osapoolte vaheliste tehingute all on kajastatud teenuste müük. Seotud osapoolte vaheliste nõuete ja kohustiste informatsioon on välja toodud lisades 3 ja 7. 17\n18 Lisa 16 Sihtfinantseerimine MTÜ tegevuskulude sihtfinantseerimine koos omafinantseeringuga 2016.aastal projektide kaupa: Projekt Finantseerija Tulu Kulu Nõuded Kohustused BelHazCampagne Euroopa Komisjon, Välisministeerium BaltInfoHaz LIFE+, Sotsiaalministeerium GaujaKoiva Eesti-Läti programm , KIK Marmoni LIFE+, KIK KIK Juhend KIK Mobile2020 IEE, KIK Aquaclean_Seed Euroopa Liit Condor Euroopa Liit EKO Keskkonnaministeerium Nema EMP ja Norra finantsmehhanism, KIK Pasture Rootsi Instituut Smart_Living Põhjamaade Ministrite Nõukogu Vivagrass LIFE+, KIK Enfra EMP ja Norra finantsmehhanism, KIK Fit_for_reach LIFE+,KIK Küsk KÜSK Responseable Horizon NonHazCity Interreg, KIK Plan4Blue Interreg Roheline_Kontor KIK Sumba Interreg SEED KOKKU Projektide kulud koosnevad projektide otsekuludest, projektide üldkuludest ning tööjõukuludest nimetatud projektides. MTÜ tegevuskulude sihtfinantseerimine koos omafinantseeringuga 2015.aastal projektide kaupa: Projekt Finantseerija Tulu Kulu Nõuded Kohustused BelHazCampagne Euroopa Komisjon, Välisministeerium BaltInfoHaz LIFE+, Sotsiaalministeerium\n19 GaujaKoiva Eesti-Läti programm , KIK Marmoni LIFE+, KIK KIK Juhend KIK Mobile2020 IEE, KIK Aquaclean_Seed Euroopa Liit Condor Euroopa Liit Eko Keskkonnaministeerium Nema Norra finantsmehhanism Pasture Rootsi Instituut Smart_Living Põhjamaade Ministrite Nõukogu Vivagrass Euroopa Liit LIFE Environment Enfra EMP ja Norra finantsmehhanism, KIK Fit_for_reach KIK, LIFE Küsk KÜSK Responseable Horizon KOKKU Projektide kulud koosnevad projektide otsekuludest, projektide üldkuludest ning tööjõukuludest nimetatud projektides. 19


Luman tõstis Mapri Projekti struktuuris ümber - Kinnisvarauudised\nLuman tõstis Mapri Projekti struktuuris ümber\nÄrimees Toomas Lumani suuromanduses olev Nordecon International AS ja tema 100%-line tütarettevõte Nordecon Infra AS sõlmisid lepingu, millega Nordecon International AS müüs kogu oma 52% suuruse osa ettevõttes OÜ Mapri Projekt ASile Nordecon Infra.\nNimetatud tehingu näol on tegemist kontsernisisese ümberstruktureerimisega, millega ei muutunud kontserni osalus ettevõttes OÜ Mapri Projekt. Osa ülemineku päevaks on lepingu kohaselt 31. mai, teatas Nordecon (endine Eesti Ehitus). Mapri Projekti põhitegevuseks on erinevate betoonitööde teostamine.\nNordeconi teatel tehti ümberstruktureerimine lähtuvalt kontserni strateegiast aastateks 2009-13. Selle kohaselt on Nordecon International AS valdusettevõte, mis keskendub kontserni strateegilisele juhtimisele ning tugiteenuste juhtimisele. Põhitegevust läbi viivad ettevõtted koondatakse kõik vastavalt kas hoonete või rajatiste ehitamisega tegelevatesse alamkontsernidesse.\nTehing ei avalda olulist mõju Nordecon International kontserni tegevusele ega ole käsitletav olulise osaluse omandamisena Tallinna börsi reglemendi osa "Nõuded Emitentidele" tähenduses. Nordecon Internationali nõukogu ja juhatuse liikmed ei ole tehingust muul viisil isiklikult huvitatud, teatas firma.\nNordeconi kontsern hõlmab ettevõtteid, mis on keskendunud hoonete ja rajatiste ehitamise projektijuhtimisele ja peatöövõtule. Geograafiliselt tegutsevad ettevõtted Eestis, Lätis, Leedus ja Ukrainas. Eestis on täiendavateks tegevusvaldkondadeks lisaks teedeehituse ja -hoolduse ning keskkonnaehituse ja betoonitööde otsetöövõtt. Kontserni kuulub lisaks emaettevõttele üle 20 tütarettevõtte.\nNordeconi kontserni eelmise aasta konsolideeritud müügitulu oli 3,9 miljardit krooni ja konsolideeritud puhaskasum 171 miljonit krooni. Nordecon International kontsern annab tööd rohkem kui 1200 inimesele.


Mudel: BRONSIIT talisman paelaga\nBRONSIIT on tumepruun kristall, mille pruunikas või tumedam osa sümboliseerib energiate maandamist, kaitset ja leevendust stressile. Kuldne osa või kuldne läige, mis Bronsiidi seest läbi käib, sümboliseerib jõukust ning küllust. Bronsiiti kaevandatakse peamiselt Austriast.\nBronsiit on maandamisoskustega kristall, mida kasutatakse energiate tasakaalustamiseks. Olgu siis nendeks energiateks Tšakrakanalid või kodus olev Feng Shui energia. Bronsiit aitab maandada pinget, stressi, ärevusetunnet, ülereageerimist, aitab lahti saada tugevatest meeleolukõikumistest ja isiksusehäiretest.\nBronsiit on kristall, mis aitab sul elus hakkama saada. Too Bronsiit enda ellu, kui sa soovid enda elus lahti saada ebaõnnest, emotsionaalsest valust, ebameeldivustest, ebamugavusest, kui sind kibutavad terviserikked ja oled olnud pikemat aega suurte probleemidega seotud. Bronsiit aitab sellisel eluperioodil hakkama saada, probleemidele lahendusi leida ja piisavalt palju jõudu sulle anda, et sa suudaksid enda ellu taas rõõmu ning õnne luua.\nBRONSIIDI kandmine Südametšakra ja Kurgutšakra kohal aitab selle kandjale tuua järgmist:\n- Bronsiit on kristall, mida võivad kanda nii naised kui ka mehed, aga kõige paremini toimib see kristall meestega. Seda seetõttu, et Bronsiidil on kaasas meesenergia, mida meestel on vaja, et end tervena ja hästi tunda. Bronsiidil on üks väga hea ja ainulaadne omadus, mida see vaid meestele edasi annab. Selleks on needuste eest kaitsmine. Bronsiit kaitseb mehi naiste poolt seatud lõksude ja halbade kavatsuste eest.\n- Ülimalt tõhus kristall needuste ja ära sõnumiste eest kaitsmiseks. Kui sa kannad Bronsiidi kristalli, siis see tõukab sinust eemale pahatahtlikkust, halba soovijaid ja teiste inimeste poolt saadetud ebaõnne. Kaitseb sihiliku kiusamise ja ära needmise eest. Saates needuse või halvad mõtted tagasi selle inimese Aurasse, kes need sinu juurde saatis, aidates muuta selle inimese elu väga keeruliseks, kes sulle halba soovib.\n- Veelgi võimsama needuse ära tõukamise ja needusest vabastamise energia annab sinu Aurale see, kui sa kannaksid Bronsiiti samal ajal koos Musta Turmaliiniga. Soovitan need kaela riputada, et need kristallid saaksid ka üksteisele väga lähedal olla.\n- Bronsiit aitab sul vabaks lasta halbadest harjumustest, mis sulle kahju teevad. Olgu selleks siis pidev istumine ja laiskus. Olgu selleks rasvaste toitude liigne söömine või isegi liigne õlle tarbimine. Bronsiit vabastab kahjulikke harjumusi, aidates sul lihtsalt ühel päeval nendest lahti öelda.\n- Ideaalne kristall neile, kes ei suuda mitte kuidagi paigal seista või puhata. Bronsiit lülitab sind välja täpselt siis, kui oleks sul mõistlik puhkama hakata, aidates näiteks töönarkomaanidel ja üliaktiivsetel inimestel iseenda jaoks aega leida. See kristall ei tee laisaks, vaid õpetab selle kandjale enda aega tervislikult ära kasutada.\n- Töökristall administraatoritele ja reisisaatjatele. Bronsiit on kasulik just nendel kahel ametil töötavatele inimestele, kes peavad pidevalt erinevate inimeste probleemidega tegelema, pidevalt sõbralikud olema ja kes peavad erinevate inimeste soovidega hakkama saama. Bronsiit toob tööõnne ja kaitseb kurnatustunde eest, andes jõudu selleks, et seda tööd teha.\n- Erialaselt on Bronsiit neile, kelle tööks on inimeste vastuvõtmine ehk administraatorite kristall. Lisaks ka sekretäridele kasulik kristall, kes juhatavad kliente edasi. See on kristall sulle, kui sinu töö on vastuvõtulauas ja sa pead väga paljude erinevate inimeste küsimustele vastama ning neid kusagile mujale edasi suunama, aidates ennekõike sinu energiat säästa ja kaitsta. Seda selleks, et võõrad inimesed ei kurnaks sind ja ka selleks, et sa suudaksid enda tööd naudinguga teha.\n- Bronsiit aitab sul eesmärgi leida, eesmärgi poole suunduda ja teelt mitte kõrvale kalduda. Bronsiit aitab sihid paika panna ja konkreetsetele asjadele keskenduda senikaua, kuni need on valmis. Bronsiit on kasulik neile, kes on iseenda peremehed ning soovivad head ja kauapüsivat tulemust saavutada. Bronsiit on tööedukristall.\n- Kristall, mis aitab sul enda elu korda seada. Kui sa tunned, et kõik on kuidagi segamini, arusaamatu ja väga närviline, siis Bronsiit on täpselt sinu jaoks. Bronsiiti on kasulik kanda, et sa suudaksid kõik vanad otsad ära klaarida, lõpparveid teha ja enda eluga rõõmsalt edasi liikuda. Kui sa soovid lõpparveid teha ja edasi liikuda, siis oleks hea kanda Bronsiiti koos Mookaitega. Mookaite toob sinu ellu uusi ja põnevaid seikluseid.\n- Kui sa tunned, et sul jääb jõudu väheks ja sa ei suuda antud hetkel mitte millegagi hakkama saada, keskenduda ning probleemidega tegeleda, siis Bronsiit aitab sind. Bronsiit aitab koguda jõudu ja isiklikku energiat, millega sa saaksid enda elus asjad korda seada.\n- Aitab hingest vabastada iseloomuomaduse, milleks on teiste arvustamine ja samas, kui sa kannad seda kristalli, siis see aitab ka sind ennast kaitsta arvustamise eest.\n- Bronsiidi kandmine aitab ükskõik millises olukorras rahu säilitada, ka väga rasketes olukordades kainet mõistust ja oskust analüüsida, et probleeme lahendada. Selles suhtes sobib Bronsiit kõigile toetavaks kaaslaseks ja eriti neile, kellel on suured kohustused ning palju suhtlemist erinevate inimestega.\n- See on kristall, mis oskab sind õigele saatuse teele saata nii, et sa ise teadlikult ei hakkaks valikuid tegema. See tähendab seda, et Bronsiidil on oskus alateadlikult sind õigele poole suunata. Alati, kui sinu eluteel on vaja otsuseid langetada, siis Bronsiidi kandmise ajal see aitab sul otsuse langetada läbi sisetunde ja aitab sul eneselegi märkata otsust langetada. Bronsiit töötab sinu kasuks, aidates ära tuvastada kõige parema tee, mille saatus sulle ette seab. Vahel on nii, et ei ole alati häid valikuid võimalik teha, siis Bronsiit teeb sinu jaoks ka halvimatel juhtudel kõige parema otsuse ära.\n- Bronsiit ja Tiigrisilm on kaks kristalli, mis aitavad egoga meis endis silmitsi seista. Need kaks kristalli aitavad hingel esile kerkida ja egol maha vaibuda. Kanna ja kasuta neid kahte kristalli korraga, kui soovid ego suurust vähendada ja lasta hingel enda kehas avaneda. Tiigrisilm ja Bronsiit aitavad valedest käitumisharjumustest vabaks sind päästa, aidates ka illusioonidest vabaneda, mida ego on loonud. Ego artikli leiad SIIT.\n- Bronsiit on kristall, mis aitab kasvada emotsionaalselt vastupidavaks. See aitab sul olla kahe jalaga maa peal siis, kui sinu elus on torm ja segane olukord soovib sind maast lahti kiskuda. Bronsiit aitab säilitada kainet mõistust ning suunata sind hirmu ja paanika asemel hoopis produktiivselt tegutsema. See aitab säilitada rahu, tasakaalu ja suurendada kannatlikkust. Soovitan Bronsiiti, kui sa oled teekonnal õppimas olema emotsionaalselt vastupidav või kui sul on keeruline säilitada probleemi esile kerkimisel rahu. Loe emotsionaalse vastupidavuse kohta lähemalt SIIT.\nBronsiidiga tervendamisel võiksid teha poleeritud kristallist vee-eliksiiri või kanna sellest kristallist valmistatud ehteid.\n- Bronsiidi kõige peamine tervendav omadus on maohappe reguleerimine, maoprobleemide tervendamine, seedesüsteemi ergutamine ja ainevahetuse turgutamine. Bronsiit on neile, kes tunnevad pidevat kõhuvalu, kes on erinevate toiduainete suhtes tundlikud ja kellel on kõrvetised.\n- Bronsiit aitab lahti saada pikaajalisest stressist lahti saada. On eriti kasulik meestele, kelle stress on seotud materiaalsete muredega. Bronsiit aitab lahti saada kroonilisest väsimustundest ja pidevast kurnatusest. Aitab neid, kes tegutsevad pidevalt enda tervise paremaks muutmise nimel, kuid tulemused ei tule kergelt.\n- Aitab kaasa raua omastamisele ja hemoglobiinitaseme tasakaalus hoidmisele. Tervendab Päikesepõimiku Tšakrat.\n- Bronsiit aitab taandada reaktsioone, mis võivad tekkida erinevate toiduainete allergiast. Samas ei võta see kõiki allergilisi reaktsioone ära, et inimene ise näeks ja tunnetaks, mille vastu tema kehal allergia eksisteerib. See on kasulik selleks, et teadlikult vältida toiduaineid, mis kehale liiga teevad. Bronsiit lihtsalt taandab reaktsioone, et need ei põhjustaks väga suurt ebamugavust.\nJUURTŠAKRA, SAKRAALTŠAKRA JA PÄIKESEPÕIMIK\nKui tavaliselt mõjub üks kristall ühele või kahele Tšakrale, siis Bronsiit mõjub lausa kolmele Tšakrale. Ennekõike aitab Bronsiit ergutada Juurtšakrat ehk sind füüsiliselt tegutsema viia. Sakraaltšakrat tervendades aitab see kristall sinu verel terve olla ja hoiab sind ka motiveerituna. Bronsiit tervendab ka Päikesepõimikut, aidates maohapet reguleerida ja ka elus alati edasi liikuda.\nTähemärgilt mõjub kõige paremini LÕVIDELE ♌, aidates peale tervendavate omaduste ka isiklikku jõudu suurendada. Bronsiit toob Lõvidele külluslikku energiat, mis aitab neil saavutada äriliselt ja tööalaselt täpselt seda, mida nad on soovinud. Bronsiit toob materiaalsete unistuste täitumist just Lõvidele. Lisaks sellele on Bronsiit Lõvidele ka maandava toimega kristall, mis muudab ta vastupidavaks.\nBronsiidist ehteid soovitan laadida Aragoniit geoodil ja puhastada rituaaltaime suitsuga.\nMõõdud Kristall ca 4*2,5*1 cm. Paela pikkus ca 45 cm.\nSildid: BRONSIIT , bronsiit auguga , bronsiit talisman paelaga , maandamine , energiate tasakaalustamine , pinge , stress , ärevustunne , ülereageerimine , meeleolu kõikumine , isiksusehäire , otsuste langetamine , mees , needus , ebaõnn , kiusamine , äraneedmine , halvad harjumused , laiskus , rasvased toidud , õlu , töönarkomaan , lõpparve tegemine , probleemid , tööedukristall , karma ülesanded , magu , maoprobleemid , ainevahetus , kõrvetised , krooniline väsimus , hemoglobiin , allergia , lõvi , ego\nBRONSIIT käekett tahutud (pärl 6 mm)\nLa Tene käekett meestele "BRONSIIT"\nTegemist on viimaste toodetega ja seetõttu on tooted piiratud koguses.La Tene meeste käekett "BRONSIIT" on loodud vaid nat..\nLa Tene erikollektsiooni käekett meestele "ÕNNE AKTIVEERIJA" on kokku pandud Ämblikuvõrgu Ahhaadi, Bronsiidi ja Oonüksi krist..\nLa Tene erikollektsiooni käekett LÕVI "SÜDAMESOOVID" on kokku pandud Mäekristalli, Roosa Kvartsi, Kuukivi ja Hematiidi kristallide..\nLa Tene erikollektsiooni käekett "KAKSIKLEEK" on kokku pandud Kullisilma, Musta Ahhaadi, Oonüksi ja Hematiidi kristallidest. Väeehe, mis ter..\nORANŽ KALTSIIT talisman paelaga\nLa Tene erikollektsiooni käekett LÕVI "HARMOONIA" on kokku pandud Tiigrisilma ja Pärlikarbi kristallidest, mida kaunistavad hõbe 925 pä..


Uus toetusmeede avab ukse tööstusettevõtete investeeringutele ressursi- ja energiatõhususe suurendamiseks – Energiateenus\nKeskkonnainvesteeringute Keskus on avanud toetusmeetme tööstusettevõtete ressursi- ja energiatõhususe suurendamiseks. Toetatakse investeeringuid, millega ettevõte vähendab tootmiseks kuluvat sisendenergiat ja suurendab ettevõtte ressursitõhusust. Muuhulgas toetatakse:\nSeadmete soetamist või väljavahetamist ressurssi säästvamate vastu\nTootmisjääkide kasutamiseks mõeldud seadmete soetamist\nRessursisäästu tagavate IKT lahenduste juurutamist\nOtseselt tootmisprotsessidega seotud hoonete puhul ka hoonete renoveerimist, mis tagab ressursisäästu kasvu\nInvesteeringu esimeseks faasiks on ressursikasutuse audit, millele on samuti võimalik toetust taotleda. Auditi eesmärk on leida lahendusi tootmissisendite tõhusamaks kasutamiseks ja samas anda ka ettevõtetele vajalik abivahend investeeringute hindamiseks. Auditi tegemise käigus vaatab ettevõtte tootmisele kõrvalt tuleva pilguga peale energiaekspertide meeskond, kes motiveerib ettevõtet leidma lahendusi ressursikasutuse tõhustamiseks. Audit annab ettevõttele nimekirja meetmetest, millega oleks võimalik kõige rohkem säästa ja mis osutuks toetuse kaasamise abil ka majanduslikult tasuvaks. Toetuse abil muutuvad ka varem liiga pika tasuvusega olnud meetmed ettevõtjate jaoks ahvatlevamaks.\nInvesteeringutoetuse suuruseks on projekti kohta minimaalselt 100 000 eurot ja maksimaalselt 2 000 000 eurot. Omafinantseeringu määr on sõltuvalt ettevõtte suurusest ning projekti sisust 25 – 50%. Investeeringute otsustamisel abiks oleva auditi toetusemäär on kuni 50%, maksimaalselt 7500 eurot.\nSoovitame valida partneriks ettevõtte, kes suudab lisaks auditeerimisele ka võtta vastutuse kavandatud lahenduste projekteerimisel ja valmis ehitamisel. Töödele järgnev kaughaldus ja monitoorimine aitab garanteerida ning tõestada planeeritud tõhususe saavutamist. Ressursitõhususe lahendused planeeritakse tihti rätsepatööna ning igas etapis partnereid vahetades võib algne idee ning planeeritud sääst kaotsi minna.\nLisainformatsioon teotusmeetme kohta on leitav Keskkonna Investeeringute keskuse veebilehelt.


Elukulg: oktoober 2018\nKindluseid ja losse on Eestimaal üsna palju ja neist kõigist pikalt rääkida lihtsalt ei jõua. Kõik kordub. Seega teen loo pikema ja panen pilte iga ehitise kohta vähem, kuid erilisemad. Kõiki neid lugusid pean tegema vaid seepärast, et jõuda välja lõppjäreldustele. Selleski loos kirjeldangi mõnda mõistatust, millele olen juba vastuse saanud.\nTartumaal Rõngus on seinte varemad.\nPole teada ja ei saagi teada, millal on ehitatud "alumine" sein, mis mureneb väga kiiresti. Ja millal on lisatud välimine kiht, mis on küll veidi paremast materjalist, kuid ikkagi laguneb. Mingeid kirjeldusi, mis on tavaliselt nende objektide juures, uskuda muidugi ei saa. Miks, sellest tuleb juttu loos, mis tuleb veel ülejärgmises loos.\nMäed, millede sisse me ei näe, kuid teame kindlalt, et seal all on alati mingid ruumid.\nMustla lähedal on Tarvastu kindlustuse varemed. Neid on suuresti restaureeritud.\nLõuna-Eestis on seinte materjaliks - raudkivid, punased tellised ja lubimört. Selles kohas sain ma teada ühe saladuse, millest tuleb juttu loo lõpus. Ühe vana mehe käest, kelle juttu ma kuulasin kolm tundi ja kes rääkis mulle ka oma sõjakogemusi.\nKõikide losside ja kindlustuste ümber on peaaegu alati mingi veekogu. Enamasti jõgi, millest püütakse alati juhtida vett lossi ümber. Kindlustusi kaitsta see veenire ei aita. Paljud tõestused kinnitavad, et veetase oli kunagi palju kõrgem ja siis oli üldine pilt hoopis teistsugune.\nÜks kummalisemaid ja seletamatumaid kindlustusi on Viljandi kindlus. Laste kooliõpikus on fantaseeritud (aga võibolla ka päris) pilt, kus kogu seda kindlust ümbritseb vett täis vallikraavid. Umbes selline on ajaloolaste arvamus sellest ehitisest.\nMa hakkan nüüd iga lossi juures näitama teatud detaile.\nMäletate kui kaua ma olen otsinud vastust küsimusele, et - Mis imelikud korrapärased augud on alalõpmata kõikide seinte sees.\nTeine teema - Kust on pärit nii palju telliseid?\nJa mis oli omal ajal künkliku lossimägede lohkude ja küngaste asemel?\nViljandil on palju erinavaid nimesid olnud - Fellin, Veelinde, kuid. Kuidas saab Viljandi veel tänapäeval olla Hansalinn. Hansalinna pidid saama Saksa ja muude maade kaupmehed oma suurte laevade - kogedega. Kas tänapäeval saaks mööda jõge selle lossi juurde. Kõrgema veeseisu puhul, millest on märgid aga vanadel kaartidel, sõitsidki need laevad kunagi otse treppi.\nLaitse Loss - Milleks? Pole nagu ajaloost mingi kindlus, vaid eputamiseks "uhke elamine". Aga. Paksude kiviseintega hoone kliimas, kus talvel on 20 kraadi külma. Preilidele viiakse voodisse sooje kive ja terve elamine on pool aastat külm nagu kelder.\nAkna alla pannakse kolm postikest - telliskividest. On ikka arhitektid!!!\nKui selliseid tekste reaalselt lugeda siis tekib alati probleeme viia kokku aastaarvud ja tehnoloogiad.\nEi näe just selline kindlus, mis oleks aastasadu vana ja sõdadest räsitud, aastast 1890. Milleks, kes tegi, mis maksma läks ja kust raha tuli, tööjõust rääkimata? Hea veel, et tänapäeval kasutusel koolimaja. Ja väga ilus koolimaja.\nAga ikkagi, miks see peauks on treppipidi nii kõrgele ehitatud.\nEnamus betoonitehnoloogiaga tehtud.\nJa "kindlustuse" all poolkõrged uksed ja maalused keldrid.\nLaitses veel ka üks "villa" - Graniit Villa. Huvitav maja seegi ja taas üks tuttav teema. Kui enamus selliste majade kive on poolitatud, kas siis lihtsalt kive pooleks kolkides või ühe puuritud avaga musta püssirohuga lõhki lastes, siis…\nTänapäeva kivikangrud peavad ikkagi puurima ennast segaseks, et kivi küljest tüki kätte saaks.\nVäääga kuulsa kiviraiduri taies\nja hiiglavaev, et kivi kätte saada.\nMinu meelest Eesti üks vingemaid ehituskonstruktsioone. Padise kloostri seined.\nSellest trepist ma parem ei hakkagi midagi rääkima, sest seal otsaseinas oli palju mõistlikum sissekäik.\nPõhja-Eesti põhiline ehitusmaterjal on - paekivi ja seda on ikka väga palju.\nAjaloolastele esitamiseks üks paremaid küsimusi oleks - Rääkige mulle, Kuidas ehitati selliseid kõrgeid võlvkaari. No ikka seletage otsast-otsani, äkki ma pole siiani veel millestki väga täpselt aru saanud. Kivihaaval paljuks seletust.\nMis nipiga suutsid ehitusmehed need võlvid valmis laduda ilmatu kõrgustes, panna kohale kandvad päiskivid, kogu laepealse mördiga kokku mökerdada, et see siis ära kuivaks ja kivistaks ning sadu aastaid sisse ei kukuks. Väljaõppinud talupojad ilma arvuti, lükati ja tugevusõpetuseta?\nJa neid ruume pole mitte vähe.\nVeel on see ehitis hiilgav seepärast, et seal saab turnida nii, et keegi ei küsi piletit, pole ühtegi "ajaloolast" seletamas - mis kõik siin oli (ehk mida tegelikult polnudki) ja saab kolistada keldrist torni tippu välja.\nKuna kedagi territooriumil polnud, siis ma lugesin trepialuselt sildilt välja, et terve kompleks on reserveeritud minu jaoks.\nHoone väisseintes olid küll avad - täpselt õigetes kohtades, kuid sellel pildil siseseintes jälle need avad.\nja veel avasid. Järgmise lossi juures seletan, mis avad need on.\nPeaaegu iga sellise ehitise juures, üle terve maailma, on alati selline tornikene.\nJa nüüd - maa alla.\nKõikide losside, kindluste ja tähelinnade all on alati keldrikorrus, mis on kaevatud labidate ja kirkadega, kivisesse paepinnasesse - nagu nipsti. Huvitav miks tänapäeval läheb vaja ekskavaatoreid ja suruõhu haamreid sama töö tegemiseks?\nKeldrikorruse võlvlaed ja üleüldse kõik võlvlaed on ehituskunsti meisrtiteosed.\nTäiskomplekt ehtusmaterjali valikust - raudkivid, paekivi ja …\nmassiliselt punast tellist, hiiglasliku koguse mördi ja krohviga.\nHaapsalu linnus oligi minu reisi-uurimuse sihtkoht, sest meediast käis läbi, et - nad kaevavad seal midagi. Kui midagi kuskil kaevatakse, siis võimaluse korral ma tahan näha - mida seal kaevatakse.\nJa kaevatigi. Kuigi alal oli ümber metalltara, väike ava oli ja silt, et kõrvalistel isikutel pole asja, siis ma ikka ehtusmeestele mainisin, et tahan korraks mittekõrvaline olla. Nad olid lahkelt nõus ja veits isegi eemaldusid pildi tegemiseks.\nTiba kaugemal nägin aga mingeid mehi augus askeldamas, onud kurjad polnud niiet astusin augu serva poole ja küsisin, et - "Kas leiate ka midagi?" August kostis vasta, et - "Leiame ikka."\nAssa raks kus mul oli üllatus kui august seletas lausa peaarheoloogi nägu vastu. Mu "lemmikarheoloog". Tallinna TV saatest "Tallinna relvameistrid". Jaak Mäll. Mees, kelle jutust omal ajal märkasin ma esimest korda neid ajaloolaste enimkasutatud sõnu - arvatavasti, tõenäoliselt jne. Noh ma siis küsisingi, et mida leiate? Eile olevat leitud üks noole ots ja täna ammu ots. Ma siis küsisin, (nii hea pärast), et kas poleks enne kelluga kaapimist parem detektoriga auk üle lasta. Mille peale sain "õpetava" vihje, et - "Ärge tulege siin õpetama, kuidas me muidu poti kilde leiaks". Nomaitea, neid saaks ju ka peale detektorik kaevata. Ise nad olid uhked leitud metallotsade üle. Üks kummaline seik oli temaga veel jutuks, aga las see jääb sinna kus see oli.\nNiisiis tornid ja augud\nning seinad ja augud.\nEhk et - Mis Augud Need Siis On?\nNeed on - Laetalade augud. Ehituse käigus pannakse talad ja hiljem on need lihtsalt sealt kadunud, kuid… Kui neid on üks rida, siis on selline konstruktsioon.\nKui on siseseintes, siis on siseruumide põranda ja laetalade kohad. Lihtne - elementaarne.\nVot sellel pildil on vasakus ülemises nurgas ka...\nneed näha, kuid….\nmiks neid avade ridu on nii palju ja ebanormaalsete vahedaga ja ...\nka kindluste välisseintes? Aga teema on kohati ilmselt loogiline. Laetalasid pannakse siseruumidesse ja välisruumidesse korraga. Kuid siis on problem, miks peaks pandama laetalasid välispinnale? Kesse sõdib kindlusest väljaspool mööda neid…\nJa nüüd püüangi ära seletada "oma versiooni" neist avadest ja ehitistest. Siin on pilt Rakvere kindluse tornist. Alustades ülemisest avade reast. See rida on torni kolmanda korruse põrandatalad. Ülevalt või siis alt kolmas rida on teise korruse põrandatalad. Ja alumine rida, alumise korruse põranda talad. Kuid? Teine ja neljas avade rida on talad, mis tulevad seintest - Väljapoole!!!. Seega. Need honed on - Palju Suuremad ja Need Pole Kindlustuse Välisseinad.\nJa niimoodi ma suudan näha nüüd kõikide hoonete tegelikke suurusi. Kui avasid on ka väisseintes akende vahedes, siis need pole mitte ruumide siseseinte talad vaid, välisseinte omad. Tartu Toomkirikus on neid ridu aga veel rohkem, niiet tont seda teab, mis talasid nad sinna seintesse veelgi toppisid. Kuid mind see väga ei huvitagi. Mind huvitab hoopiski see järeldus, et kõik lossid, kindlused ja tähelinnad olid hoopis suuremad ja kõik need skeemid, mida meile püütakse lossiväravates postamentidele joonistada on puudulikud ehk siis kokku luuletatud.\nTrehvas silma üks muinasjutuline pildike. Kujutage nüüd vaimusilmas ette Tartu Toomemäge oma tähelinnaga või ükskõik mis muud analoogilist kohta, siis… Kõikides sellistes linnades võisid hooned olla "kindluse" servani. Need polnudki mingid kindlused, vaid super-mega-giga eelmise tsivilisatsiooni "pilvelõhkujatega" kompleks-linnad. Neil oli kõigil veel üks korrus, mis on praegu maa-all. Neid hooneid, kindlusi ja tähelinnu pole ehitanud meie esivanemad labidate, kirveste ja vankritega, sest sellisteks ehitusteks peab omama väga palju ehitusalasi teadmisi, oskusi ja arvutamise-joonetamise oskusi. Ja kui need kõik on purustatud - enamvähem ühel ajal, siis mis selliseid purustusi tekitas - Me Ilmselt Teada Ei Saagi. Kuid on veel üks absoluutselt kindel fakt. Seda nii selle vana mehe jutust, kui ka ühe sildi pealt ühe lossi varemete juures. Väga rasketel ja keerulistel aegadel (sõdade ja riigipööramiste ajal) ei olnud millegi üle kontrolli ega valvet ja siis juhtuski kõik see, mis lõhkus ära enamuse lossidest. Inimesed kandsid lihtsalt kõik tellised ja väikemad ehitusmaterjalid laiali ning ehitasid neist omale elamud. Nii lihtne see ongi. Võisid olla ajad, kus ajaloolased oleks suutnud need hooned üleski joonistada, kuid siis polnud ilmselt - ajaloolasi olemaski. Neil oli targematki teha. Ja hiljem, et poleks enam palju küsimist - kirjutati ajalugu lihtsalt ringi - sobivaks. Paarisaja aastaga on võimalik kõik ümberkirjutada ja joonistada.\nKuid teemad pole sellega veel ammendunud. Mul on veel üsna intrigeerivat materjali ehitustehnoloogiatest.\nPostitaja: ELUKULG kell 17:20 1 kommentaar: