AU.575 Põllumajandusloomade transport vastavalt loomakaitsenõuetele, pädevuskoolitus\nAU.575 Põllumajandusloomade transport vastavalt loomakaitsenõuetele, pädevuskoolitus Abi Vali tegevus...Akadeemiline kalenderSeaded\nMaht 8 akadeemilist tundi (8 tundi auditoorset), 0,25 EAP\nToimumiskoha info Koolitus toimub veebipõhiselt.\nToimumise ajakava ja lisainfo Koolitus toimub veebipõhiselt.\nKoolituse algus 9.00, orienteeruv lõpp 16.05\n9.00 - 9.15 veebiruumi sisenemine, osalejate registreerimine\n9:15 - 10.45 õppetöö\n10:45 - 11:00 võimlemispaus\n11:00 - 12:30 õppetöö\n12:30 - 13:00 paus\n13:00 - 14:30 õppetöö\n14:30 - 14:35 paus\n14:35 - 16.05 õppetöö\nVeebiseminari sisenemise link saadetakse enne seminari algust registreerumisel märgitud e-postile.\nBBB kasutamiseks on vaja kiiret internetiühendust (võimalusel kaabliga, mitte wifit).\nAudio kuulamiseks on vaja kõrvaklappe või kõlareid, rääkimiseks mikrofoni ning enda videopildi edastamiseks veebikaamerat.\nBBB kasutamiseks sobib kõige paremini Google Chrome. Sellele järgneb Firefox ning Opera. Teiste veebilehitsejega võib esineda probleeme helikvaliteedis ning ekraanijagamisel. Internet Exploreriga BBB ei tööta.\nÕppekava kinnitamise teade 03.05.2018 nr 4.2-6/2458-1\nKoolitus läheb arvesse loomade heaolu toetuse taotlemisel.\nTerje Elias PhD, DVM Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi toiduhügieeni ja rahvatervise õppetooli dotsent\nHinnainfo Koolitus toimub programmi\n"Teadmussiirde pikaajaline programm loomakasvatuse valdkonnas" raames ja on sihtrühma kuulujatele tasuta.\nTäiendusõppeprogramm on seotud õppekava Veterinaarmeditsiin (118977) õppeaine VL.0651 Loomade heaolu ja kaitse (2 EAP) õpiväljunditega\nKoolitus toimub programmi "Teadmussiirde pikaajaline programm loomakasvatuse valdkonnas" raames.\nProgrammi eesmärk on tõsta loomakasvatussektoris (v.a. vesiviljelus) tegelevate ettevõtjate ja töötajate teadmiste taset teemadel, mis on seotud põllumajandusloomade pidamise, söötmise, heaolu, tervise, taudiennetuse, aretuse ja geneetiliste ressursside säilitamise, ohutu ja kvaliteetse sööda, ning esmase töötlemise kaudu lisandväärtuse loomisega.\nMaksimaalne osalejate arv 18\nEesmärk Saada ülevaade:\n- seadusandlusest, mis kohaldub põllumajanduslooma ja lemmiklooma (koerad, kassid) transpordil;\n- erinevate põllumajandusloomade ja lemmikloomade (koerad, kassid) transpordinõuded;\n- loomade veokisse ajamisest, transpordivahendite sobivusest;\n- kuidas tagada loomadele heaolu transpordikestel;\n- teekonnalehtedest ja nende täitmisest.\nÕpiväljundid Koolitusel osalenu on saanud ülevaate:\nSeadusandlusest, mis kohaldub põllumajandusloomade transpordil;\nErinevate põllumajandusloomade transpordinõuetest;\nKoolitusel osalenu teab, millised loomad on sobivad transpordiks;\nKoolitusel osalenu omab teadmisi, kuidas loomi veokisse aetakse ning kuidas neid võib grupeerida;\nOskab märgata transportvahendite mitte sobivust ning teab mida on vaja erineva pikkusega transpordil veokite juures arvestada;\nTeab, kuidas tagada loomade heaolu transpordi kestel;\nOskab täita teekonnalehti.\n- Farmist tapamajani põllumajandusloomadega kohalduv seadusandlus (loomakaitseseadus ja määrus 1/2005);\n- Määruse 1/2005 reguleerimisala, mõisted ja loomade vedamise üldtingimused;\n- Korraldajad, vedajad, loomapidajad ja kogumiskeskused\nKõigile veovahenditele kohaldatavad sätted\nTäiendavad sätted auto- ja raudteevedude korral\nLisatingimused loomade vedamisel veeremilaevadega\nLisatingimused loomade vedamisel õhutranspordiga\nLisatingimused loomade vedamisel konteinerites\nPeale- ja mahalaadimine ning hooldamine\nVahendid ja menetlused\nVedamise ajal kontrollimine\nTäiendavad tingimused loomaveolaevadele ja merekonteinereid vedavatele laevadele\nNõuded loomaveolaevade ehitusele ja seadmetele\nVee ja söödaga varustamine loomaveolaevadel ja merekonteinereid vedavatel laevadel\nJootmise ja söötmise ajavahemik, teekonna kestus ja puhkeajad\nTäiendavad tingimused koduhobuslaste, koduloomadena peetavate veiste, lammaste, kitsede ja sigade pikaajalise veo korral\nVõimalusel tutvutakse erinevate loomaveokitega ning hinnatakse nende sobivust loomade transpordiks 8\nNõuded lõpetamiseks Aktiivne osalemine õppetöös ja testi edukas sooritamine.\nTest toimub vestluse vormis veebisilla vahendusel.\nTesti sooritamiseks on aega kuni 10 minutit iga osaleja kohta.\nTäpsemad juhised saadame registreerunud osalejatele.\nTesti sooritajal on keelatud:\n1) kõrvalise abi kasutamine;\n2) õppematerjalide kasutamine;\nTesti küsimused jagunevad\n1)\tloomade vedamise üldtingimused ~ 10% kõikide küsimuste mahust;\n2)\tvajalikud korraldused teekonna lühendamiseks ja teekonna vältel loomade vajaduste rahuldamiseks ~ 5%\n3)\tloomade veovalmidus~ 5% kõikide küsimuste mahust;\n4)\tvajalikud korraldused teekonna lühendamiseks ja teekonna vältel loomade vajaduste rahuldamiseks (~ 5%)\n5)\tveovahendite konstruktsioon, ehitus, korrashoid ja käitus, mis moodustavad ~ 10%.\n6)\tpeale- ja mahalaadimine, ~ 10% kõikide küsimuste mahust;\n7)\tloomade heaolu tagamine ja kontrollimine veo kestel, ~ 10% kõikide küsimuste mahust;\n8)\tvedamisel ruumi nõuded loomadele, ~ 5% kõikide küsimuste mahust;\n9)\tsöötmise, jootmise ja puhkepauside nõuded, ~ 10% kõikide küsimuste mahust;\n10)\tveodokumendid, ~ 5% kõikide küsimuste mahust;\n11)\tloomade füsioloogia ja eelkõige joogi- ja söödavajadus, loomade käitumine, ~ 10% kõikide küsimuste mahust;\n12)\tloomade käsitsemise praktilised aspektid, ~ 5% kõikide küsimuste mahust;\n13)\tjuhtimisviisi mõju, ~ 5% kõikide küsimuste mahust;\n14)\tloomade esmaabi ja loomi käsitseva personali ohutus, ~ 5% kõikide küsimuste mahust.\nTest loetakse sooritatuks, kui õigesti on vastatud vähemalt 75% küsimustest.\nTesti tulemus tehakse kindlaks ühe tööpäeva jooksul pärast eksami toimumist.\nEbaõnnestunud soorituse korral on kursuslasel õigus õppejõuga kokku leppida kordustesti aeg.\nHindamiskriteeriumid Positiivselt sooritatud test (75 % vastustest õiged).\nRegistreerumise tähtaeg 22.05.2020\nEesti Maaülikooli infosüsteemid. Leht koostatud 06.06.2020 00:04


Laulupeo asemel võidusammas! | Manjana blogib\nLaulupeo asemel võidusammas!\nEmotsioon, Poliitika 9. aprill 2008\nVox populi kukuraadios on üks hea saade. Seda kuulates on reaalsuse mats ikka kõva. Eks sinna helistavad ka need inimesed, keda teema kõige rohkem erutab ja seepärast saab sealt kuulda ikka väga äärmuslikke sõnavõtte. Täna oli teemaks see, et kui meil on riigieelarve tasakaalustamisega ikka suured probleemid, et kas siis on mõistlik teha seda sammast või mitte.\nMa ei hakka neid seisukohti välja tooma, mis mulle meeldisid, sest need ju ei eruta. Aga kõige kõvem seisukoht oli ikka see, et meil läheb kultuurile liiga palju raha ja tegelikult ega see kultuur kedagi ei huvita. Tegime mingi kalli muuseumi, aga ei käi seal kedagi – maha visatud raha. Estonia teater raiskab ka täiesti ebamõistlikult. Kui saatejuht küsis, et kas sobiks, et Laulupeole raha ei anna ja teeme selle rahaga samba, oli helistaja kohe nõus. Muidugi, tuleb teha seda, mida Kõik Inimesed tahavad. Kultuur ju kõiki ei huvita.\nVot, kui sellised inimesed samba kaitseks rohkem sõna saaks, siis oleks kohe täitsa lõbus lugu. Mina oma sügavas naiivsuses olin kogu aeg ette kujutanud, et seda sambaasja tahavad kõige enam igasugused rahvuslased. Rahvuslased, minu arvates, peaksid olema inimesed, kes väärtustavad eestikeelse kultuuri edasikestvust. Nüüd aga selgub, et ma olen valesti arvanud. Kas ma peaksin nüüd siis oma suhteliselt neutraalse arvamuse rahvuslaste kohta alla laskma või mis värk on?\nAga kui ise vastata küsimusele, et kuidas siis panna ühesse mõttesse ummikus eelarvetegijad ja sammas, siis ma arvan jätkuvalt seda, et kui inimesed oma taskust on sinna raha maksnud ja see on nende argument, siis vaatame palju seal raha on ja selle raha eest ehitagugi. Aga kui rääkida riigi eelarvest, siis mu teada on meil igasugune sammaste püstitamine ja maha tõmbamine siiani kaitseministeeriumi eelarvest toimunud. Võtame oma sõdurid Iraagist ja Afganistaanist ära, kui sellest väheks jääb, siis näiteks ka Kosovost. Müüme maha need lollid relvad, mis meil siiani on valesti ostetud ja ärme juurde osta ja saavadki sambasõbrad raha kokku! Kultuuriministeerium ei puutu asjasse ja tolle mehe, kes helistas ja rääkis, et võtame samba tarvis raha õpetajate palkadest ja hariduse eelarvest … vot tolle mehe võiks vangi panna riigivastase sõnavõtu eest.\nFotost: Rääkides nendest sadadest sammastest, mis meil juba on selle vabadussõja tarbeks püstitatud, siis mulle meeldib enim see Lüganuse oma.\n← Kas alasti heteromees on uudis või ei?\nPoliitikud pingutavad millegi nimel? →


[Forum 2020] Steroidid Müük Rakvere Eesti - Steroids Andrea Desky\n1 Tausta kohta steroidid müük Rakvere Eesti\n2 Müük Rakvere Eesti paljud erinevalt steroidid\n3 Kust osta steroidid Rakvere Eesti?\nTausta kohta steroidid müük Rakvere Eesti\nÜks kõige pakilisemaid küsimusi nende poolt, kes otsivad anaboolsed steroidid, esimest korda on “kus on steroidid Rakvere Eesti müügiks?” või “Millised on mõned asjad ma pean teadma steroidid müük Rakvere Eesti otsimisel?”.\nVajuta siia osta steroidid Rakvere Eesti\nMüük Rakvere Eesti paljud erinevalt steroidid\nKust osta steroidid Rakvere Eesti?\nPrevious Steroidid Müük Paide Eesti\nNext Kust Osta Phen375 Haapsalu Eesti?


Skandaal! Soome saatejuht Arto Nyberg intervjueeris endist presidenti ning unustas lipsu kanda |\nMitmed televaatajad võtsid pühapäeva õhtul Iltalehega ühendust, sest olid imestunud Arto Nyberg´i riietusest haruldase TV-intervjuu andnud Soome kunagise presidendi Mauno Koivisto ees.\nNii televaatjad kui ka Kaarina Suonperä kritiseerivad saatejuhti riietumiseeskirjade unustamise tõttu.\nKoivistol oli kaelas stiilne punane lips, aga Nybergil mitte. Nybergil nagu ikka oli valge triiksärgi ülemine nööp lahti.\n“Ma arvasin, et ta paneb ikka lipsu ette, kui külaliseks on vanem inimene ja veel endine president,” märgib stiili ja kombe nõuandja Kaarina Suonperä.\n“Lips oleks väljendanud haritust ja tsivilisatsiooni, mida tean, et Artol on,” lisab Kaarina veel juurde.\n“Arto kaubamärk on muidugi see, et tal ei ole kunagi lipsu. Aga ma arvan, et just nüüd oleks ta võinud näidata, et kaubamärgist olulisem on vastaspoolele austust avaldada.”\n“Aga tööõnnetusi juhtub meie kõigiga,” lisab lõpetuseks Suonperä.\n“Mul ei olnud mingit eesmärki näidata ebaaustust endise presidendi suhtes. See oli täielik tööõnnetus,” seletab Nyberg ise.\n“Kui nüüd aus olla, siis ega ma tegelikult ei jõudnud mõelda selle peale.”\nNybergi särk ilma lipsuta on teadlik stiilivalik, mida ta on kandunud juba aastaid.\n“Seitsme aasta jooksul olen vaid korra kandnud lipsu ja seda ka siis, kui külaliseks oli praegune president Tarja Halonen,” lausub mees.\nArto NybergKaarina SuonperäMauno KoivistoTarja Halonen


Standard VerlagsGmbH jt\nKohtualluvus tsiviilasjades – Määrus (EÜ) nr 44/2001 – Artikli 6 punkt 1 – Kostjate paljusus – Direktiiv 93/98/EMÜ – Artikkel 6 – Fotode kaitse – Direktiiv 2001/29/EÜ – Artikkel 2 – Reprodutseerimine – Portreefoto näidisena kasutamine fotoroboti valmistamiseks – Artikli 5 lõike 3 punkt d – Tsiteerimist puudutavad erandid ja piirangud – Artikli 5 lõike 3 punkt e – Avaliku julgeolekuga seotud erandid ja piirangud – Artikli 5 lõige 5\n1. detsember 2011(*)\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Handelsgericht Wien’i (Austria) 8. märtsi 2010. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 22. märtsil 2010, menetluses\n– E.‑M. Painer, esindaja: Rechtsanwalt G. Zanger\n– Standard VerlagsGmbH, esindaja: Rechtsanwältin M. Windhager\n– Itaalia valitsus, esindaja: G. Palmieri, keda abistas avvocato dello Stato M. Russo\nolles 12. aprilli 2011. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,\n1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT 2001, L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) [määruse pealkirja tõlget on täpsustatud Euroopa Kohtus] artikli 6 punkti 1, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (EÜT L 167, lk 10; ELT eriväljaanne 17/01, lk 230) artikli 5 lõike 3 punktide d ja e ning lõike 5 tõlgendamist.\n2 See taotlus esitati vabakutselise fotograafi E.‑M. Paineri ja viie ajalehtede kirjastaja, nimelt Standard VerlagsGmbH (edaspidi „Standard”), Axel Springer AG (edaspidi „Axel Springer”), Süddeutsche Zeitung GmbH, Spiegel‑Verlag Rudolf Augstein GmbH & Co KG ja Verlag M. DuMont Schauberg Expedition der Kölnischen Zeitung GmbH & Co KG vahelises vaidluses selle üle, et viimased kasutasid Natascha K. fotosid.\n3 Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping, mis on toodud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (allkirjastatud Marrakešis 15. aprillil 1994) 1 C lisas, kiideti heaks nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusega, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT L 336, lk 1; ELT eriväljaanne 11/21, lk 80).\n„Liikmed järgivad Berni [kirjandus- ja kunstiteoste kaitse] konventsiooni [(Pariisi 1971. aasta 24. juuli redaktsioon), muudatustega 1979. aasta 28. septembrist, (edaspidi „Berni konventsioon”)] artikleid 1–21 ja selle lisa. Liikmetel ei ole siiski käesoleva lepingu põhjal õigusi ega kohustusi konventsiooni artikli 6 a alusel tagatavate või sellest tulenevate õiguste suhtes.”\n5 Berni konventsiooni artikli 2 lõige 1 sätestab:\n„Väljend «kirjandus- ja kunstiteosed» hõlmab igasuguseid tooteid kirjanduse, teaduse või kunsti valdkonnas, sõltumata selle väljendusviisist või ‑vormist, nagu näiteks raamatuid, brošüüre ja teisi kirjutisi; loenguid, pöördumisi, jutlusi ja teisi samalaadseid teoseid; draama‑ või muusikalisi draamateoseid; koreograafiateoseid ja pantomiimiteoseid; muusikateoseid tekstiga või ilma tekstita; kinematograafiateoseid, millega võrdsustatakse kinematograafiale analoogsel viisil valminud teosed; joonistus‑, maalikunsti‑, arhitektuuri‑, skulptuuri‑, graveerimis‑ ja litograafiateoseid; fotograafiateoseid, millega võrdsustatakse fotograafiale analoogsel viisil valminud teosed; kujutava kunsti teoseid; illustratsioone, kaarte, plaane, visandeid ja kolmemõõtmelisi teoseid geograafia, topograafia, arhitektuuri või teaduse valdkonnas.”\n6 Berni konventsiooni artikli 10 lõige 1 sätestab:\n„Lubatud on tsiteerida teost, mis on juba õiguspäraselt üldsusele kättesaadavaks tehtud, kuid tingimusel, et tsiteerimine vastab ausale praktikale ja selle ulatus ei ületa eesmärgiga põhjendatud mahtu, kaasa arvatud tsitaadid ajaleheartiklitest ja perioodilistest väljaannetest pressikokkuvõtete kujul.”\n7 Berni konventsiooni artikkel 12 sätestab:\n„Kirjandus- ja kunstiteoste autoritele kuulub ainuõigus lubada teha nende teoste kohandusi, seadeid ja teoste muid töötlusi.”\n8 Berni konventsiooni artikli 37 lõike 1 punkti c kohaselt:\n„Juhul kui arvamused erinevate tekstide tõlgendamisel ei ühti, juhindutakse prantsusekeelsest tekstist.”\n9 Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsioon (WIPO) võttis 20. detsembril 1996 Genfis vastu WIPO esituste ja fonogrammide lepingu ning WIPO autoriõiguse lepingu. Need kaks lepingut kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu 16. märtsi 2000. aasta otsusega 2000/278/EÜ (EÜT L 89, lk 6; ELT eriväljaanne 11/33, lk 208).\n10 WIPO autoriõiguse lepingu artikli 1 lõikes 4 on ette nähtud, et lepinguosalised juhinduvad Berni konventsiooni artiklitest 1–21 ja selle lisast.\nMäärus nr 44/2011\n11 Määruse nr 44/2001 põhjenduste 11, 12 ja 15 kohaselt:\n„(11) Kohtualluvuse eeskirjad peavad olema hästi etteaimatavad ning lähtuma põhimõttest, et tavaliselt on kohtualluvus seotud kostja alalise elukohaga ning seepärast peab kohtualluvus alati olemas olema, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud juhtudel, kui kohtuvaidluse sisu või osapoolte autonoomia eeldab teistsugust seotust. [...]”\n12 Määruse nr 44/2011 artikli 2 lõige 1 sätestab:\n13 Selle määruse artikli 3 lõige 1 näeb ette:\n14 Sama määruse II peatüki 2. jagu „Kohtualluvus erandjuhtudel” sisaldab artiklit 6, mille lõige 1 sätestab:\n1) juhul kui kostjaid on mitu, selle paiga kohtusse, kus on neist ühe alaline elukoht, tingimusel, et nõuded on sedavõrd tihedalt seotud, et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks oleks soovitav neid menetleda ning otsuseid teha üheskoos”.\n15 Nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiivi 93/98/EMÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja ühtlustamise kohta (EÜT L 290, lk 9; ELT eriväljaanne 17/01, lk 141) põhjendus 17 sätestab:\n„fotode kaitse kord on liikmesriikides erinev; fotograafiateoste, eelkõige oma kunstiliste või kutsealaste omaduste tõttu siseturul oluliste teoste kaitse tähtaja piisavaks ühtlustamiseks tuleb määratleda käesoleva direktiiviga nõutav algupärasuse tase; fotograafiateos Berni konventsiooni tähenduses on algupärane, kui see on autori enda intellektuaalne looming, mis kajastab tema isiksust ning sealjuures ei võeta arvesse muid tingimusi, näiteks väärtust ega otstarvet; muude fotode kaitsega peaks tegelema siseriiklik õigus”.\n16 Selle direktiivi artikli 1 lõige 1 näeb ette, et Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni artiklis 2 osutatud kirjandus- või kunstiteose autori õigused kehtivad autori eluajal ja 70 aastat pärast tema surma.\n17 Nimetatud direktiivi artikkel 6 sätestab:\n„Fotosid, mis on algupärased, s.o mille puhul on tegemist autori enda intellektuaalse loominguga, kaitstakse vastavalt artiklile 1. Kaitse kohaldamise otsuse tegemisel ei kohaldata muid kriteeriume. Liikmesriigid võivad ette näha muude fotode kaitse”.\n18 Direktiiv 93/98 kodifitseeriti ja tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (ELT L 372, lk 12), mis sisaldab põhimõtteliselt samu sätteid. Direktiiv 2006/116 jõustus 16. jaanuaril 2007.\n19 Sellegipoolest kohaldatakse põhikohtuasjale direktiivi 93/98, lähtudes asjaolude toimumise ajast.\n20 Direktiivi 2001/29 põhjendused 6, 9, 21, 31, 32 ja 44 on sõnastatud järgmiselt:\n„(6) Ühenduse tasandil pole ühtlustamist toimunud, seepärast võivad siseriiklikul tasandil võetavad seadusandlikud meetmed, mida on mitmes liikmesriigis tehnoloogilistele väljakutsetele vastamiseks juba võetud, kaasa tuua erinevusi kaitse osas ning seega ka piirata intellektuaalomandit sisaldavate või sellel põhinevate teenuste ja toodete vaba liikumist, mis viivad siseturu killustumise ja õigusliku järjepidevusetuseni. Selliste õiguslike erinevuste ja ebakindluse mõju suureneb veelgi infoühiskonna edasise arengu käigus, mis on juba oluliselt suurendanud intellektuaalomandi piiriülest kasutamist. Nimetatud areng jätkub ning peakski jätkuma. Märkimisväärsed kaitsega seotud õiguslikud erinevused ja ebakindlus võivad majandust takistada püüdlemast uute autoriõigusi ja kaasnevaid õigusi sisaldavate toodete ja teenuste poole.\n(44) Käesoleva direktiiviga ettenähtud erandeid ja piiranguid tuleb kohaldada kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega. Neid erandeid ega piiranguid ei tohi kohaldada viisil, mis mõjutab õiguste valdaja õiguspäraseid huve või on vastuolus tema teose või muu objekti tavapärase kasutamisega. Liikmesriikidel tuleb neid erandeid või piiranguid sätestades eelkõige nõuetekohaselt arvesse võtta senisest suuremat majanduslikku mõju, mida sellised erandid või piirangud võivad kaasa tuua uue elektroonilise keskkonna tingimustes. Seepärast võib olla vajalik veelgi kärpida teatavate erandite või piirangute ulatust autoriõigustega kaitstud teoste ja muude objektide teatavate uute kasutusviiside puhul.”\n21 Selle direktiivi artikli 1 lõige 1 sätestab:\n22 Nimetatud direktiivi artikkel 2 reprodutseerimisõiguse kohta sätestab:\n23 Sama direktiivi artikli 3 lõike 1 kohaselt:\n„Liikmesriigid näevad ette, et autoritel on ainuõigus lubada või keelata oma teoste edastamist üldsusele kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu, sh nende teoste sellisel viisil kättesaadavaks tegemist, et isik pääseb neile ligi enda valitud kohas ja enda valitud ajal”.\n24 Direktiivi 2001/29 artikli 5 „Erandid ja piirangud” lõike 3 punktid d ja e sätestavad:\n25 Nimetatud direktiivi artikli 5 lõige 5 sätestab:\n26 Direktiivi 2001/29 eelnimetatud sätted võeti Austria õigusesse üle föderaalseadusega kirjandus‑ ja kunstiteoste autoriõiguste ja kaasnevate õiguste kohta (Bundesgesetz über das Urheberrecht an Werken der Literatur und der Kunst und über verwandte Schutzrechte, Urheberrechtsgesetz).\n27 E.‑M. Painer on töötanud palju aastaid vabakutselise fotograafina ja fotografeerib muu hulgas lapsi eelkoolides ja lasteaedades. Selle tegevuse käigus tegi ta mitmeid fotosid ka Natascha K‑st, kujundas sealjuures tausta, pani paika näo asendi ja ilme, tegi fotoaparaadi abil pildid ja ilmutas need (edaspidi „vaidlusalused fotod”).\n28 Juba üle 17 aasta lisab E.‑M. Painer enda tehtud fotodele oma nime. Aja jooksul on ta neid andmeid kujundanud erineval viisil – kleebiste ja/või pealetrükkidena ehtemappidel või paspartuudel. Igal juhul saab neist andmetest välja lugeda põhikohtuasja hageja nime ja tema ettevõtte aadressi.\n29 E.‑M. Painer müüs enda tehtud fotosid, kuid ta ei loovutanud kõnealuste fotode õigusi kolmandatele isikutele ega andnud nõusolekut nende avaldamiseks. Iga foto eest küsitud hind oli seega vaid tasu teose koopia eest.\n30 Pärast seda, kui Natascha K. 1998. aastal kümneaastasena rööviti, kuulutasid pädevad julgeolekuasutused ta tagaotsitavaks; selle käigus kasutati vaidlusaluseid fotosid.\n31 Põhikohtuasja kostjad on perioodikakirjastused. Ainult Standard asub Viinis (Austria). Ülejäänud põhikohtuasja kostjad asuvad Saksamaal.\n32 Standard annab välja päevalehte Der Standard, mida levitatakse Austrias. Süddeutsche Zeitung GmbH annab välja päevalehte Süddeutsche Zeitung, mida levitatakse Austrias ja Saksamaal. Spiegel-Verlag Rudolf Augstein GmbH & Co KG annab Saksamaal välja nädalakirja Der Spiegel, mis ilmub ka Austrias. Verlag M. DuMont Schauberg Expedition der Kölnischen Zeitung GmbH & Co KG annab välja päevalehte Express, mis ilmub ainult Saksamaal. Axel Springer publitseerib päevalehte Bild, mille Saksamaa väljaannet Austrias ei levitata. Selle päevalehe Müncheni väljaanne ilmub seevastu ka Austrias. Axel Springer annab lisaks välja päevalehte Die Welt, mida levitatakse ka Austrias, ja haldab uudisteportaali internetis.\n33 Aastal 2006 õnnestus Natascha K‑l oma röövija juurest põgeneda.\n34 Ajavahemikul Natascha K. põgenemisest kuni tema esimese avaliku intervjuuni avaldasid põhikohtuasja kostjad vaidlusalused fotod eespool nimetatud väljaannetes ja internetis, jättes märkimata nende fotode autori andmed või märkides autorina mitte E.‑M. Paineri, vaid kellegi teise isiku nime.\n35 Kõnealused ajalehe-, ajakirja- ja internetiuudised erinesid vaidlusaluste piltide valiku ja piltide juurde kuuluva teksti poolest. Põhikohtuasja kostjad tuginevad väitele, et nad said vaidlusalused fotod uudisteagentuurilt, kes jättis E.‑M. Paineri nime nimetamata või esitas autorina mitte E.‑M. Paineri, vaid kellegi teise nime.\n36 Mitu nimetatud väljaannet avaldasid lisaks ka vaidlusaluste fotode andmete töötlemisel saadud portree, mis pidi kujutama oletatavat välimust, kuna esimese avaliku intervjuuni ei olnud Natascha K‑st ajakohaseid fotosid (edaspidi „vaidlusalune fotorobot”).\n37 Handelsgericht Wienile 10. aprillil 2007 esitatud hagis palus E.‑M. Painer sedastada, et põhikohtuasja kostjad peavad viivitamatult lõpetama vaidlusaluste fotode ja vaidlusaluse fotoroboti reprodutseerimise ja/või levitamise tema nõusolekuta ja tema autorsuse märkimiseta.\n38 Lisaks palus E.‑M. Painer nõuda põhikohtuasja kostjatelt aruandluse esitamist, sobiva tasu maksmist ja mõista neilt välja hüvitis tekitatud kahju eest.\n39 Ühtlasi algatati E.‑M. Painer taotluse alusel esialgse õiguskaitse menetlus, milles on praeguseks Oberster Gerichtshof’i (kõrgem kohus) 26. augusti 2009. aasta otsuse näol juba olemas lõplik lahend.\n40 Nagu ilmneb ka eelotsusetaotlusest, sedastas Oberster Gerichtshof siseriiklike õigusnormide alusel, et põhikohtuasja kostjatel ei olnud vaidlusaluse fotoroboti avaldamiseks vaja E.‑M. Paineri nõusolekut.\n41 Nimetatud kohtu sõnul vaidlusaluse fotoroboti loomiseks kasutatud vaidlusalune foto oli kindlasti autoriõigusega kaitstav fototeos. Fotoroboti loomine ja avaldamine ei ole siiski teose selline töötlemine, milleks oleks nõutav E.‑M. Paineri kui fototeose autori nõusolek, vaid teose vaba kasutamine, mis võib toimuda ilma tema nõusolekuta.\n42 Teose töötlemise või teose vaba kasutamise kvalifitseerimine oleneb esialgse teosega seotud loomingulisest saavutusest. Mida mahukam on teosega seotud loominguline saavutus, seda vähem tuleb kõne alla teose vaba kasutamine. Vaidlusaluse foto taolise portreefoto puhul on teose autoril endal vähe kujundusvõimalusi. Seetõttu on vaidlusaluse foto puhul autoriõigusega tagatav kaitse vastavalt kitsam. Lisaks sellele on foto põhjal loodud vaidlusalune fotorobot uus, sõltumatu ja omakorda autoriõigusega kaitstav teos.\n43 Neil asjaoludel otsustas Handelsgericht Wien menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas [määruse nr 44/2001] artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et selle sätte kohaldamist ja seega ühist menetlemist ei takista asjaolu, et mitme kostja vastu autoriõiguste sisu poolest identsete rikkumiste tõttu esitatud hagid põhinevad siseriiklikult erinevatel, kuid sisu poolest peamistes joontes identsetel õiguslikel alustel – nagu need kehtivad kõikides Euroopa riikides süüst sõltumatu tegevusest hoidumise nõude ja autoriõiguse rikkumistest tuleneva sobiva hüvitise nõude ning õigusvastasest kasutamisest tuleneva kahju hüvitamise nõude puhul?\n2. a) Kas […] direktiivi 2001/29 […] artikli 5 lõike 3 punkti d, võttes arvesse artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamist ei takista asjaolu, et teost või muud objekti tsiteeriv artikkel ei ole autoriõigusega kaitstud keeleteos?\nb) Kas direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d, võttes arvesse artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamist ei takista asjaolu, et tsiteeritud teosele või muule objektile ei ole märgitud autori või esitaja nime?\n3. a) Kas direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti e, võttes arvesse artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamine avaliku julgeoleku tagamise raames toimuva kriminaalmenetluse huvides eeldab julgeolekuasutuste konkreetset aktuaalset ja sõnaselget üleskutset fotode avaldamiseks, st fotode avaldamine tagaotsimise eesmärgil peab toimuma ametliku korralduse alusel, vastasel juhul on tegemist õigusrikkumisega?\nb) Kui vastus kolmanda küsimuse [punktile a] on eitav: kas meedia võib tugineda direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punktile e ka siis, kui ta otsustab ametiasutuse‑poolse vastava tagaotsimispalveta omal algatusel, et fotode avaldamine toimub „avaliku julgeoleku huvides”?\nc) Kui vastus kolmanda küsimuse [punktile b] on jaatav: kas sellisel juhul on piisav, et meedia väidab tagantjärele, et foto avaldamine toimus tagaotsimise eesmärgil, või on igal juhul vajalik konkreetne tagaotsimisteade, saamaks lugejate kaasabi kuriteo lahendamisel, mis peab olema vahetult seotud fotode avaldamisega?\n4. Kas direktiivi 2001/29 artikli 1 lõiget 1 koosmõjus artikli 5 lõikega 5 ning Berni […] konventsiooni artikliga 12, võttes eriti arvesse [Roomas 4. novembril 1950 allkirjastatud] Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) 20. märtsi 1952. aasta lisaprotokolli nr 1 artiklit 1 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 17, tuleb tõlgendada nii, et fotograafiateostel ja/või fotodel, eriti portreefotodel on töötlemise puhul „nõrgem” autoriõiguse kaitse või see puudub täiesti, sest „realistliku foto” tõttu on nende puhul vähe kujundusvõimalusi?”\n44 Oma kirjalikes märkustes vaidlustavad põhikohtuasja kostjad erinevatel alustel nii eelotsusetaotluse kui mitme eelotsuse küsimuse vastuvõetavuse.\n45 Esiteks väidavad põhikohtuasja kostjad, et eelotsusetaotlus tuleb vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata, kuna esiteks ei ole eelotsusetaotluse esitanud kohus esitanud piisavaid põhjuseid oma kahtlustele liidu õiguse tõlgendamise osas, ja teiseks ei ole see kohus näidanud piisavat seost põhikohtuasjas kohaldatavate siseriiklike sätete ja liidu õigusnormide vahel. Täpsemalt ei ole see kohus viidanud asjakohastele siseriiklikele õigusnormidele.\n46 Selles osas tuleneb väljakujunenud kohtupraktikast, et vajadus anda liidu õiguse tõlgendus, millest oleks küsimuse esitanud siseriiklikule kohtule kasu, eeldab, et siseriiklik kohus on määratlenud faktilise ja õigusliku raamistiku, millega seoses eelotsusetaotluse küsimused on esitatud, või vähemalt selgitab faktilisi hüpoteese, millel need küsimused põhinevad (vt eelkõige 17. veebruari 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑134/03: Viacom Outdoor, EKL 2005, lk I‑1167, punkt 22; 12. aprilli 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑145/03: Keller, EKL 2005, lk I‑2529, punkt 29, ja 6. detsembri 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑453/03, C‑11/04, C‑12/04 ja C‑194/04: ABNA jt, EKL 2005, lk I‑10423, punkt 45).\n47 Samuti on Euroopa Kohus rõhutanud, kui oluline on siseriiklikul kohtul esitada täpsed põhjused, miks ta kahtleb ühenduse õiguse tõlgenduses ja peab vajalikuks esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimused. Euroopa Kohus on samuti otsustanud, et on möödapääsmatu, et siseriiklik kohus selgitaks vähemalt mingil määral põhjusi nende liidu õigusnormide väljatoomiseks, mille tõlgendamist ta taotleb, ning seost, mis tema hinnangul on vastavate liidu õigusnormide ja kohtuasjas kohaldatavate siseriiklike õigusnormide vahel (vt eelkõige 21. jaanuari 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑318/00: Bacardi-Martini et Cellier des Dauphins, EKL 2003, lk I‑905, punkt 43, ja eespool viidatud kohtuotsus ABNA jt, punkt 46).\n48 Käesoleval juhul tuleb märkida, et eelotsusetaotluses on määratletud esitatud küsimuse faktiline ja siseriiklik õiguslik raamistik. Lisaks on eelotsusetaotluse esitanud kohus märkinud põhjused, miks ta on pidanud vajalikuks esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimused, sest ta on esitanud täpse kirjelduse põhikohtuasja poolte vastandlikest seisukohadest sellest, kuidas eelotsuse küsimuse esemeks olevate liidu õigusnormidega sobivad kokku nimetatud asjakohased siseriiklikud õigusnormid, nagu Oberster Gerichtshof esialgse õiguskaitse kohaldamise menetluses neid tõlgendas.\n49 Siit järeldub, et Euroopa Kohtul on piisavalt teavet, mille põhjal ta saab anda eelotsusetaotluse esitanud kohtule tarviliku vastuse.\n50 Neil tingimustel tuleb põhikohtuasja kostjate poolt selle kohta esitatud vastuväide tagasi lükata, kuna eelotsusetaotlus on vastuvõetav.\n51 Teiseks leiavad põhikohtuasja kostjad täpsemalt, et esimene küsimus on vastuvõetamatu, kuna eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole pädev esitama Euroopa Kohtule eelotsusetaotlust määruse nr 44/2001 tõlgendamiseks. Tegelikult võivad nimetatud määruse tõlgendamiseks Euroopa Kohtusse pöörduda EÜ artikli 68 lõike 1 kohaselt üksnes need siseriiklikud kohtud, kelle otsuste peale ei saa siseriikliku õiguse alusel edasi kaevata. Kuna käesoleval juhul on eelotsusetaotluse esitanud kohus esimese astme kohus, siis võib tema otsuseid siseriikliku õiguse alusel edasi kaevata.\n52 Selles osas tuleb märkida, et määrus nr 44/2001, mida eelotsusetaotlus puudutab, võeti vastu EÜ artikli 65 alusel, mis paikneb EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotises.\n53 On selge, et EÜ artikli 68 lõike 1 kohaselt ei ole esimese astme kohtutel õigust taotleda eelotsust, kui kõne all on EÜ asutamislepingu IV jaotise valdkonnas vastu võetud akt.\n54 Siiski esitati eelotsusetaotlus 22. märtsil 2010, ehk pärast seda, kui Lissaboni leping oli jõustunud. Alates 1. detsembrist 2009, selle jõustumise kuupäevast, tunnistati EÜ artikkel 68 kehtetuks. Eelotsusetaotluste suhtes, mis puudutavad õigusalast koostööd tsiviilasjades käsitlevate õigusaktide tõlgendamist, kohaldatakse nüüd ELTL artikli 267 üldsätteid eelotsusetaotluse esitamise kohta. Seetõttu kohaldatakse ELTL artiklit 267 ka määrust nr 44/2001 puudutavate taotluste raames.\n55 Seetõttu võivad niisugused kohtud nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus pöörduda Euroopa Kohtusse eelotsusetaotlusega määruse nr 44/2001 tõlgendamiseks.\n56 Neil asjaoludel tuleb esimene eelotsuse küsimus lugeda vastuvõetavaks.\n57 Kolmandaks väitsid põhikohtuasja kostjad, et teise küsimuse punkt a ei ole asjakohane ja on seetõttu vastuvõetamatu, kuna eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole tuvastanud, et põhikohtuasjas käsitletavad ajaleheartiklid ei ole autoriõigusega kaitstud.\n58 Sellegipoolest, vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale on ELTL artiklis 267 ette nähtud koostöö raames üksnes asja menetleval ja selle lahendamise eest vastutaval siseriiklikul kohtul kohtuasja eripära arvesse võttes õigus hinnata eelotsuse vajalikkust asjas otsuse langetamiseks ning Euroopa Kohtule esitatavate küsimuste asjakohasust. Järelikult, kui esitatud küsimused puudutavad liidu õiguse tõlgendamist, on Euroopa Kohus reeglina kohustatud eelotsuse tegema (vt 5. veebruari 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑380/01: Schneider, EKL 2004, lk I‑1389, punkt 21; 30. juuni 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑165/03: Längst, EKL 2005, lk I‑5637, punkt 31, ja 16. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑313/07: Kirtruna ja Vigano, EKL 2008, lk I‑7907, punkt 26).\n59 Sellest järeldub, et liidu õiguse tõlgendamist puudutavate küsimuste asjakohasust, mida siseriiklik kohus on esitanud õiguslikus ja faktilises raamistikus, mille ta on määratlenud omal vastutusel ja mille täpsust Euroopa Kohus ei pea kontrollima, eeldatakse. Siseriikliku kohtu esitatud eelotsusetaotlusele saab Euroopa Kohus jätta vastamata vaid siis, kui on ilmne, et taotletud liidu õiguse tõlgendamine ei ole mingil viisil seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, või ka juhul, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi või õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (vt eelkõige 5. detsembri 2006. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑94/04 ja C‑202/04: Cipolla jt, EKL 2006, lk I‑11421, punkt 25; 7. juuni 2007. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑222/05–C‑225/05: van der Weerd jt, EKL 2007, lk I‑4233, punkt 22, ning eespool viidatud kohtuotsus Kirtruna ja Vigano, punkt 27).\n60 Ainuüksi asjaolust, et eelotsusetaotlus ei sisalda formaalset järeldust, et põhikohtuasjas käsitletavad ajaleheartiklid ei olnud autoriõigusega kaitstud, ei tulene ilmselgelt see, et teise küsimuse punkt a on hüpoteetiline või sel puudub ilmne seos faktiliste asjaoludega või vaidluse esemega.\n61 Seetõttu asjaolu, mille kohaselt eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole järeldanud, et põhikohtuasjas käsitatavad ajaleheartiklid ei ole autoriõigusega kaitstud, ei muuda teise küsimuse punkti a vastuvõetamatuks.\n62 Neil asjaoludel tuleb teise eelotsuse küsimuse punkt a lugeda vastuvõetavaks.\n63 Neljandaks, teise küsimuse punkt b on põhikohtuasja kostjate sõnul samuti vastuvõetamatu, sest kui vastus sellele küsimusele tuleneb direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d sõnastusest, ei jäta see ruumi põhjendatud kahtlusele.\n64 Sellegipoolest ei ole liikmesriigi kohtul mingit keeldu esitada Euroopa Kohtule niisugune eelotsuse küsimus, mille vastus ei jäta põhikohtuasja kostjate arvates ruumi põhjendatud kahtlusele (vt selle kohta 11. septembri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑428/06–C‑434/06: UGT-Rioja jt, EKL 2008, lk I‑6747, punktid 42 ja 43).\n65 Seega, isegi kui vastus esitatud küsimusele ei jätaks ruumi põhjendatud kahtlusele, ei muudaks see seda küsimust siiski vastuvõetamatuks.\n66 Neil asjaoludel tuleb teise küsimuse punkt b lugeda vastuvõetavaks.\n67 Viiendaks väidavad põhikohtuasja kostjad, et neljas küsimus on vastuvõetamatu, kuna see on liiga üldine ega mõjuta kuidagi põhikohtuasja lahendust.\n68 Sellegipoolest ei kuulu nimetatud küsimus ühegi käesoleva kohtuotsuse punktis 59 mainitud juhtumi alla.\n69 Nimelt soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas see, kuidas Oberster Gerichtshof eristab portreefoto vaba kasutamist ja reprodutseerimist, nagu tuleneb käesoleva kohtuotsuse punktidest 41 ja 42, on liidu õigusega kooskõlas. Niisugune vahetegemine sõltub nimetatud objektile liidu õigusega antud kaitse olemasolust ja/või ulatusest.\n70 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu neljas küsimus, kuivõrd see puudutab täpsemalt kaitse olemasolu ja/või ulatust, ei saa seega olla igasuguse seoseta põhikohtuasja faktiliste asjaoludega või vaidluse eseme suhtes ega oma olemuselt hüpoteetiline.\n71 Neil asjaoludel tuleb neljas küsimus lugeda vastuvõetavaks.\n72 Oma esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et selle sätte kohaldamist takistab asjaolu, et mitme kostja vastu autoriõiguste sisu poolest identsete rikkumiste tõttu esitatud hagid põhinevad liikmesriigiti erinevatel, kuid sisu poolest peamistes joontes identsetel siseriiklikel õiguslikel alustel.\n73 Kohtualluvust puudutav eeskiri, mis sisaldub määruse nr 44/2001 artikli 6 punktis 1, näeb ette, et kostja võib kaevata ka juhul kui kostjaid on mitu, selle paiga kohtusse, kus on neist ühe alaline elukoht, tingimusel, et nõuded on sedavõrd tihedalt seotud, et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks oleks soovitav neid menetleda ning otsuseid teha üheskoos.\n74 Seda erireeglit, kuivõrd see kaldub kõrvale kostja elukohajärgse kohtu pädevuse põhimõttest, mis on sätestatud määruse nr 44/2001 artiklis 2, tuleb tõlgendada kitsalt ning tõlgendus ei tohi kaugemale minna nimetatud määruses otseselt ette nähtud juhtudest (vt 11. oktoobri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑98/06: Freeport, EKL 2007, lk I‑8319, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).\n75 Nimelt, nagu tuleneb ka määruse nr 44/2001 põhjendusest 11, peavad kohtualluvuse eeskirjad olema hästi etteaimatavad ning lähtuma põhimõttest, et tavaliselt on kohtualluvus seotud kostja alalise elukohaga ning seepärast peab kohtualluvus alati olemas olema, välja arvatud teatavatel täpselt määratletud juhtudel, kui kohtuvaidluse sisu või osapoolte autonoomia eeldab teistsugust seotust.\n76 Määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 sõnastusest ei nähtu, et erinevate kostjate vastu esitatud hagide õiguslike aluste identsus oleks selle sätte kohaldamise tingimuseks (eespool viidatud kohtuotsus Freeport, punkt 38).\n77 Mis puudutab selle eesmärki, siis määruse nr 44/2001 artikli 6 lõikes 1 ette nähtud kohtualluvuse eeskiri, kooskõlas selle määruse põhjendustega 12 ja 15, vastab ühelt poolt soovile aidata kaasa tõrgeteta kohtumõistmisele, võimalikult vähendada samaaegsete menetluste võimalust ja tagada seeläbi, et kahes liikmesriigis ei tehta vastuolulisi kohtuotsuseid.\n78 Teisalt ei saa seda eeskirja siiski kohaldada viisil, mis võimaldaks hagejal kaevata kohtusse mitu kostjat üksnes selleks, et viia üks nendest kostjatest välja tema alalise elu- või asukoha järgse riigi kohtute alluvusest (vt selle kohta 27. septembri 1988. aasta otsus kohtuasjas 189/87: Kalfelis, EKL 1988, lk 5565, punktid 8 ja 9, ja 27. oktoobri 1998. aasta otsus kohtuasjas C‑51/97: Réunion européenne jt, EKL 1998, lk I‑6511, punkt 47).\n79 Selles osas on Euroopa Kohus märkinud, et selleks et otsuseid saaks pidada vastuolulisteks määruse nr 44/2001 artikli 6 lõike 1 tähenduses, ei piisa erinevustest vaidluse lahenduses, vaid erinevus peab esinema ka sama faktilise ja õigusliku olukorra puhul (vt eespool viidatud kohtuotsus Freeport, punkt 40).\n80 Hinnates, kas erinevad nõuded on omavahel seotud, st et nimetatud nõuete eraldi menetlemise korral on olemas vastuoluliste otsuste oht, on kohtule esitatud hagide õiguslik alus üksnes üheks asjakohaseks teguriks muude hulgas. See ei ole määruse nr 44/2001 artikli 6 lõike 1 kohaldamisel vältimatu tingimus (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Freeport, punkt 41).\n81 Seega, erinevate kostjate vastu esitatud hagide õiguslike aluste lahknemine ei ole iseenesest takistus määruse nr 44/2001 artikli 6 lõike1 kohaldamisele, seda siiski juhul, kui kostjate jaoks on etteaimatav, et neid võidakse kaevata selle riigi kohtusse, kus on vähemalt neist ühe alaline elukoht (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Freeport, punkt 47).\n82 See on nii seda enam, kui põhikohtuasja taolisel juhul on siseriiklikud õigusnormid, millele erinevate kostjate vastu esitatud hagid tuginevad, eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul sisuliselt identsed.\n83 Lisaks on siseriikliku kohtu ülesanne kõiki toimiku materjale arvesse võttes hinnata, kas talle esitatud nõuded on omavahel seotud ehk siis seda, kas nõuete eraldi menetlemise korral on olemas vastuoluliste otsuste oht. Siinkohal võib olla asjakohane fakt, kas kostjad, kellele autoriõiguste omanik heidab ette oma õiguste sisu poolest identseid rikkumisi, on tegutsenud sõltumatult või mitte.\n84 Eeltoodud kaalutlusi arvesse võttes tuleb esimesele küsimusele vastata, et määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et selle sätte kohaldamist ei takista asjaolu, et mitme kostja vastu autoriõiguste sisu poolest identsete rikkumiste tõttu esitatud hagid põhinevad liikmesriigiti erinevatel siseriiklikel õiguslikel alustel. Siseriikliku kohtu ülesanne on kõiki toimiku materjale arvesse võttes hinnata, kas nõuete eraldi menetlemise korral on olemas vastuoluliste otsuste oht.\n85 Neljanda küsimuse, mida tuleb käsitada teisena, esitas eelotsusetaotluse esitanud kohus selleks, et hinnata selle seisukoha põhjendatust, mille kohaselt põhikohtuasja kostjatel ei olnud vaja E.‑M. Paineri nõusolekut portreefoto abil loodud vaidlusaluse fotoroboti avaldamiseks, kuna niisugusele fotole antud kaitse ulatus oli piiratud või puudub täiesti, tulenevalt vähestest kujundusvõimalustest, mida nimetatud foto võimaldab.\n86 Seega tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimust mõista nii, et sellega sooviti sisuliselt teada, kas direktiivi 93/98 artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et sellest sättest tulenevalt võib portreefotol olla autoriõiguste kaitse, ja kas jaatava vastuse korral võib see kaitse, tulenevalt väidetavalt vähestest kujundusvõimalustest, mida nimetatud foto võimaldab, ja eelkõige seoses direktiivi 2001/29 artikli 2 punktis a sätestatud teose reprodutseerimise eeskirjadega, olla nõrgem kui muudel, eelkõige fotograafiateostel.\n87 Esiteks, mis puudutab küsimust, kas realistlikel fotodel ja nimelt portreefotodel on direktiivi 93/98 artikli 6 alusel autoriõiguste kaitse, siis tuleb märkida, et Euroopa Kohus on juba 16. juuli 2009. aasta otsuses C‑5/08: Infopaq International (EKL 2009, lk I‑6569, punkt 35) sedastanud, et autoriõigust kohaldatakse vaid niisuguse objekti nagu foto suhtes, mis on algupärane ehk autori enese intellektuaalne looming.\n88 Nagu tuleneb ka direktiivi 93/98 põhjendusest 17, kuulub intellektuaalne looming autorile, kui selles kajastub tema isikupära.\n89 Nii on see juhul, kui autor on vabu ja loomingulisi valikuid rakendades saanud teose loomisel väljendada oma loomingulisi võimeid (vt a contrario, 4. oktoobri 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑403/08 ja C‑429/08: Football Association Premier League jt, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 98).\n90 Mis puudutab portreefotot, siis tuleb märkida, et autor võib teoste valmimisel rakendada oma vabu ja loomingulisi valikuid mitmel moel ja erinevatel ajahetkedel.\n91 Ettevalmistavas etapis võib autor valida taustakujunduse, fotografeeritava isiku poosi või valgustuse. Portreefoto tegemisel võib ta valida kadreeringut, võttenurka või loodud meeleolu. Lõpuks, kaadri valikul võib autor valida erinevate olemasolevate ilmutamistehnikate hulgast sellise, mida ta soovib kasutada, või vajadusel kasutada arvutitarkvara.\n92 Erinevate valikute tegemisel jätab portreefoto autor seega loodavasse teosesse oma „käekirja”.\n93 Järelikult, mis puudutab portreefotot, siis autori loominguliste võimete rakendamise vabadus ei ole tingimata vähene või isegi olematu.\n94 Eeltoodut arvesse võttes tuleb järeldada, et portreefoto võib tulenevalt direktiivi 93/98 artiklist 6 olla kaitstud autoriõigusega tingimusel, et siseriiklik kohus kontrollib igal üksikjuhtumil, et niisugune foto oleks autori intellektuaalne looming, milles peegeldub viimase isikupära ja ilmnevad tema vabad ja loomingulised valikud selle foto tegemisel.\n95 Teiseks, mis puudutab küsimust, kas niisugune kaitse on nõrgem kui muudele, eelkõige fotograafiateostele antav kaitse, siis tuleb esmalt märkida, et kaitstud teose autoril on muu hulgas direktiivi 2001/29 artikli 2 punkti a alusel ainuõigus lubada või keelata teose otsest või kaudset ajutist või alalist reprodutseerimist mis tahes viisil või vormis, osaliselt või täielikult.\n96 Selles osas on Euroopa Kohus juba sedastanud, et selle sättega antud kaitse ulatus peab olema lai (vt eespool viidatud kohtuotsus Infopaq International, punkt 43).\n97 Lisaks tuleb märkida, et ükski element direktiivis 2001/29 ega mõnes teises käesolevas valdkonnas kohaldatavas direktiivis ei võimalda järeldada, et niisuguse kaitse ulatus sõltuks loomevabaduse astmete võimalikest erinevustest mitmesugustes kategooriates teoste loomisel.\n98 Seega, mis puudutab portreefotot, siis direktiivi 2001/29 artikli 2 punktis a antud kaitse ei saa olla nõrgem kui muudel teostel, sealhulgas muudel fotograafiateostel.\n99 Eeltoodut arvesse võttes tuleb neljandale küsimusele vastata, et direktiivi 93/98 artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et sellest sättest tulenevalt võib portreefotol olla autoriõiguste kaitse tingimusel – mida siseriiklik kohus kontrollib igal üksikjuhtumil –, et niisugune foto on autori intellektuaalne looming, milles peegeldub viimase isikupära ja ilmnevad tema vabad ja loomingulised valikud selle foto tegemisel. Seega, kui on tuvastatud, et kõnealusel portreefotol on teose tunnused, siis ei ole tema kaitse nõrgem kui kõigil muudel teostel, sealhulgas fotograafiateostel.\nKolmanda küsimuse punktid a ja b\n100 Kolmanda küsimuse punktidega a ja b soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti e, võttes arvesse sama direktiivi artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjaga sarnasel juhul eeldab selle kohaldamine julgeolekuasutuste konkreetset aktuaalset ja sõnaselget üleskutset fotode avaldamiseks tagaotsimise eesmärgil, ja juhul kui niisugust eeldust ei nõuta, siis kas meedia võib tugineda sellele sättele ka siis, kui ta otsustab ametiasutuse‑poolse vastava tagaotsimispalveta omal algatusel, et foto avaldamine toimub avaliku julgeoleku huvides.\n101 Selles osas tuleb märkida, et direktiivi 2001/29 regulatsioonist ei selgu asjaolud, mille esinemisel võib kaitstud teose kasutamiseks tugineda avaliku julgeoleku huvile, mistõttu liikmesriikidele, kes otsustavad niisuguse erandi kehtestamise üle, on selles osas antud lai kaalutlusõigus (vt analoogia alusel 16. juuni 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑462/09: Stichting de Thuiskopie, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 23).\n102 Nimelt on niisugune kaalutlusõigus ühelt poolt kooskõlas käsitlusega, mille kohaselt suudab iga liikmesriik kõige paremini määratleda, lähtudes talle omastest ajaloolistest, majanduslikest, õiguskorra või sotsiaalsetest kaalutlustest, millised on tema siseriiklikest vajadustest lähtuvad avaliku julgeoleku nõuded (vt analoogia alusel 16. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑213/07: Michaniki, EKL 2008, lk I‑9999, punkt 56).\n103 Teiselt poolt on niisugune kaalutlusõigus kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga, mille kohaselt juhul, kui direktiiv ei kehtesta ühtegi konkreetset kriteeriumi, piiritlemaks sealt tulenevaid kohustusi, on liikmesriikidel pädevus oma territooriumil kindlaks määrata kõige sobivamad kriteeriumid selle direktiivi täitmise tagamiseks (vt selle kohta 6. veebruari 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑245/00: SENA, EKL 2003, lk I‑1251, punkt 34, ja 16. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas C‑433/02: komisjon vs. Belgia, EKL 2003, lk I‑12191, punkt 19).\n104 Niisiis peavad liikmesriigid direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punktis e ette nähtud erandi kasutamisel oma kaalutlusõiguse teostamisel lähtuma liidu õiguses seatud piiridest.\n105 Selles osas tuleb esiteks märkida, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale võivad siseriiklikud ametiasutused oma pädevust kasutades võtta liidu õigusnormide rakendamiseks meetmeid üksnes kooskõlas liidu õiguse üldpõhimõtetega, sh proportsionaalsuse põhimõttega (vt eelkõige 20. juuni 2002. aasta otsus kohtuasjas C‑313/99: Mulligan jt, EKL 2002, lk I‑5719, punktid 35 ja 36; 25. märtsi 2004. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑231/00, C‑303/00 ja C‑451/00: Cooperativa Lattepiú jt, EKL 2004, lk I‑2869, punkt 57, ja 14. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑496/04: Slob, EKL 2006, lk I‑8257, punkt 41).\n106 Selle põhimõtte kohaselt peavad liikmesriikide võetavad meetmed olema taotletud eesmärkide täitmise tagamiseks sobivad ega tohi minna kaugemale sellest, mis on nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik (14. detsembri 2004. aasta otsused kohtuasjas C‑434/02: Arnold André, EKL 2004, lk I‑11825, punkt 45, ja kohtuasjas C‑210/03: Swedish Match, EKL 2004, lk I‑11893, punkt 47, ning eespool viidatud 6. detsembri 2005. aasta kohtuotsus ABNA jt, punkt 68).\n107 Teiseks, liikmesriikide kaalutlusõigust ei saa kasutada nii, et see kahjustaks direktiivi 2001/29 peamist eesmärki, milleks selle põhjenduse 9 kohaselt on kehtestada eelkõige autorite kõrgetasemeline kaitse, mis on intellektuaalse loomingu puhul peamine.\n108 Kolmandaks, nimetatud kaalutlusõiguse teostamine peab järgima autorite suhtes õiguskindluse nõuet seoses nende teoste kaitsega, nagu on kirjas direktiivi 2001/29 põhjendustes 4, 6 ja 21. Niisugune nõue eeldab, et kaitstud teose kasutamine avaliku julgeoleku eesmärgil ei sõltuks kaitstavate teoste kasutajate meelevaldsest sekkumisest (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Infopaq International, punkt 62).\n109 Neljandaks, direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti e, kuivõrd see sisaldab erandit sama direktiiviga kehtestatud üldpõhimõttest ehk nõudest, et kaitstava teose mis tahes reprodutseerimiseks peab olema autoriõiguse omaja nõusolek, tuleb väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tõlgendada kitsalt (vt 29. aprilli 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑476/01: Kapper, EKL 2004, lk I‑5205, punkt 72, ja 26. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑36/05: komisjon vs. Hispaania, EKL 2006, lk I‑10313, punkt 31).\n110 Viiendaks, liikmesriikide kaalutlusõigus on piiratud direktiivi 2001/29 artikli 5 lõikega 5, mis kehtestab selle direktiivi artikli 5 lõike 3 punktis e ette nähtud erandi tegemiseks kolm tingimust, st esiteks saab seda erandit kohaldada üksnes teatud erijuhtudel, teiseks ei tohi see erand olla vastuolus teose tavapärase kasutusega ja kolmandaks ei või see mõjutada põhjendamatult autoriõiguste valdaja õiguspäraseid huve.\n111 Kõiki neid nõudeid ja täpsustusi silmas pidades ei saa lubada, et meedia, käesoleval juhul perioodikakirjastus, võiks võtta enda peale avaliku julgeoleku kaitsmise. Üksnes riik, mille pädevatel ametiasutustel on sobivad vahendid ja korrastatud struktuur, võib olla võimeline ja vastutav tagama niisuguse üldise eesmärgi täitmist sobivate vahenditega, sealhulgas näiteks tagaotsimiskuulutuse levitamisega.\n112 Niisugune kirjastus ei saa seega omal algatusel kasutada autoriõigusega kaitstud teost, viidates avaliku julgeoleku kaalutlustele.\n113 Seda kõike silmas pidades ja võttes arvesse ajakirjanduse ülesannet demokraatlikus ühiskonnas ja õigusriigis teavitada üldsust ilma muude kui rangelt vajalike piiranguteta, ei saa välistada, et perioodikakirjastus võiks vajalikul hetkel osaleda avaliku julgeoleku eesmärgi saavutamises, avaldades tagaotsitava isiku foto. Siiski on esiteks vajalik, et see initsiatiiv leiaks aset kontekstis, kus pädevad siseriiklikud asutused on võtnud vastu otsuse või teinud toimingu avaliku julgeoleku tagamiseks, ja teiseks, et see toimuks nimetatud ametiasutustega kokkuleppel ja kooskõlastatult, et vältida viimaste võetud meetmetega vastuollu minemise ohtu. Uurimise eesmärgil foto avaldamiseks ei ole julgeolekuasutuste konkreetset aktuaalset ja sõnaselget üleskutset siiski vaja.\n114 Kostjate argument, mille kohaselt ajakirjandusvabadusest lähtuvalt peab meedia saama tugineda direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punktile e vahetult ja ilma julgeolekuasutuste üleskutseta, ei vii teistsugusele järeldusele. Nimelt, nagu ka kohtujurist oma ettepaneku punktis 163 märkis, on selle sätte ainus eesmärk tagada avaliku julgeoleku kaitse, mitte aga kaalumine intellektuaalomandi kaitse ja ajakirjandusvabaduse vahel.\n115 Lisaks, nagu tuleneb ka Roomas 4. novembril 1950 allkirjastatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklist 10 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklist 11, ei kaitsta ajakirjandusvabadusega avalikku julgeolekut, vaid hoopis avaliku julgeoleku kaitse nõuded võivad nimetatud vabadust piirata.\n116 Eeltoodut arvesse võttes tuleb kolmanda küsimuse punktidele a ja b vastata, et direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti e, võttes arvesse sama direktiivi artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et meedia, näiteks perioodikakirjastus, ei saa omal algatusel kasutada autoriõigusega kaitstud teost, viidates avaliku julgeoleku kaalutlustele. Siiski ei saa välistada, et ta võiks vajalikul hetkel osaleda niisuguse eesmärgi saavutamises, avaldades tagaotsitava isiku foto. Esiteks on vajalik, et see initsiatiiv leiaks aset kontekstis, kus pädevad siseriiklikud asutused on võtnud vastu otsuse või teinud toimingu avaliku julgeoleku tagamiseks, ja teiseks et see toimuks nimetatud ametiasutustega kokkuleppel ja kooskõlastatult, et vältida viimaste võetud meetmetega vastuollu minemise ohtu, ilma et uurimise eesmärgil foto avaldamiseks oleks julgeolekuasutuste konkreetset aktuaalset ja sõnaselget üleskutset siiski vaja.\nKolmanda küsimuse punkt c\n117 Kolmanda küsimuse punktidele a ja b antud vastust arvesse võttes ei ole kolmanda küsimuse punktile c vaja vastata.\n118 Esmalt tuleb märkida, et teise küsimuse punktidega a ja b palutakse Euroopa Kohtul tõlgendada liidu õiguse sama sätet, ehk siis direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d.\n119 Selle sätte kohaselt on liikmesriikidel pädevus kehtestada erand autori ainuõigusele oma teost reprodutseerida, kui tegemist on näiteks kriitika või ülevaate eesmärgil tehtud tsiteerimisega, tingimusel et see puudutab teost või muud kaitstud objekti, mis juba on õiguspäraselt üldsusele kättesaadavaks tehtud; et vähemalt võimaluse piires on ära märgitud allikas, sealhulgas autori nimi, ning et see vastaks ausale praktikale ja selle ulatus ei ületa eesmärgiga põhjendatud mahtu.\n120 Nimetatud sättega tahetakse seega ära hoida, et autorite ainuõigus teose reprodutseerimisel võiks takistada üldsusele juba kättesaadavaks tehtud teostest väljavõtete avaldamist koos kommentaaride ja kriitikaga.\n121 Vaidlust pole selles, et põhikohtuasjas käsitatav teos on Natascha K. portreefoto.\n122 Tasub märkida, et eelotsusetaotluse esitanud kohus lähtub hüpoteesist, mille kohaselt fotograafiateos jääb direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d kohaldamisalasse. Lisaks ei vaidlusta seda hüpoteesi ka ükski põhikohtuasja kostja, ükski märkusi esitanud liikmesriik ega ka Euroopa Komisjon.\n123 Teise küsimuse punktidele a ja b tuleb vastata just selles perspektiivis, jättes lahtiseks nii nimetatud hüpoteesi põhjendatuse küsimuse kui ka selle, kas vaidlusaluseid fotosid tõepoolest kasutati tsiteerimiseks.\n124 Esmalt tuleb täpsustada ka direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d prantsuskeelses versioonis kasutatud mõistet „mise à la disposition” (üldsusele kättesaadavaks tegemine).\n125 Selles osas tuleb märkida, et ei direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkt d ega ükski teine selle direktiivi üldsäte ei ütle, mida prantsuskeelse väljendi „mise à la disposition” (üldsusele kättesaadavaks tegemine) all tuleb mõista. Lisaks kasutatakse seal seda mõistet erinevates kontekstides ning sel ei ole identset sisu, mida ilmestab eelkõige selle direktiivi artikli 3 lõige 2.\n126 Neil asjaoludel, kooskõlas väljakujunenud kohtupraktikaga, tuleb direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d niivõrd, kuivõrd see on võimalik, tõlgendada lähtudes kohaldatavast rahvusvahelisest õigusest ja täpsemalt Berni konventsiooni sätetest (vt 7. detsembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C‑306/05: SGAE, EKL 2006, lk I‑11519, punktid 35, 40 ja 41, ning eespool viidatud kohtuotsus Football Association Premier League jt, punkt 189), kusjuures tuleb arvestada sellega, et tulenevalt Berni konventsiooni artiklist 37, tuleb juhul, kui arvamused erinevate keeleversioonide tõlgendamisel ei ühti, juhinduda prantsusekeelsest tekstist.\n127 Berni konventsiooni artikli 10 lõike 1, mille esemeline kohaldamisala on võrreldav direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d omaga, prantsuskeelsest tekstist tuleneb, et tsiteerida on lubatud – teatud tingimustel – ainult niisugust teost, mis on juba õiguspäraselt üldsusele kättesaadavaks tehtud.\n128 Neil asjaoludel tuleb prantsuskeelse väljendi „mis[e] à la disposition du public [d’une œuvre]” direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d tähenduses all mõista selle teose kättesaadavaks tegemist üldsusele. Seda tõlgendust kinnitab pealegi nii väljend „made available to the public” kui ka „der Öffentlichkeit zugänglich gemacht”, mida vahet tegemata kasutatakse inglis‑ ja saksakeelses versioonis nii direktiivi 2001/29 nimetatud artikli 5 lõike 3 punktis d kui Berni konventsiooni artikli 10 lõikes 1.\n129 Teise küsimuse punktiga a soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d, võttes arvesse sama direktiivi artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et selle sätte kohaldamist ei takista asjaolu, et teost või muud kaitstud objekti tsiteeriv ajaleheartikkel ei ole autoriõigusega kaitstud keeleteos.\n130 Selles osas tuleb esmalt märkida, et direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkt d sätestab rea kohaldamistingimusi, mille hulgas ei esine nõuet, et teost või muud kaitstud objekti peab tsiteerima autoriõigusega kaitstud keeleteoses.\n131 Vastupidi sellele, mida Itaalia valitsus oma kirjalikes märkustes väitis, viitab lause osa „kui [need] on seotud teose või muu objektiga, mis on juba seaduslikult üldsusele kättesaadavaks tehtud”, mis esineb nimetatud artikli 5 lõike 3 punktis d, üheselt mõistetavalt teosele või muule kaitstud objektile, mida tsiteeritakse, mitte teosele, milles tsitaat esineb.\n132 Mis puudutab direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d konteksti, siis tuleb märkida, et nagu ilmneb ka selle direktiivi põhjendusest 31, tuleb nimetatud direktiivi kohaldades tagada õiguste ja huvide „tasakaal” ühelt poolt autorite õiguste ja huvide ning teiselt poolt kaitstud objekti kasutajate omade vahel.\n133 Samuti tuleb märkida, et kuigi vastab tõele, et direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punktis d loetletud tingimusi tuleb käesoleva kohtuotsuse punktis 109 viidatud Euroopa Kohtu praktika kohaselt tõlgendada kitsalt, kuna see säte kujutab endast erandit direktiiviga kehtestatud üldnormist, peab nende tingimuste tõlgendus siiski võimaldama kaitsta kehtestatud erandi kasulikku mõju ja järgida selle eesmärki (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Football Association Premier League jt, punktid 162 ja 163).\n134 Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punktiga d soovitakse luua õiglane tasakaal teose või muu kaitstud objekti kasutajate õiguse väljendusvabadusele ning autoritele kuuluva reprodutseerimisõiguse vahel.\n135 Käesoleval juhul tagatakse see õiglane tasakaal sellega, et eelistatakse kasutajate õigust väljendusvabadusele võrreldes autorite huviga takistada nende teoste reprodutseerimist, mis on üldsusele juba seaduslikult kättesaadavaks tehtud, tagades samas autori õiguse sellele, et tema nimi oleks põhimõtteliselt ära märgitud.\n136 Neid vastandlikke seisukohti silmas pidades on ebaoluline otsida vastust küsimusele, kas tsitaat esineb autoriõigusega kaitstud teoses või vastupidi, teoses, millel niisugune kaitse puudub.\n137 Eeltoodud kaalutlusi arvesse võttes tuleb teise küsimuse punktile a vastata, et direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d, võttes arvesse sama direktiivi artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et selle sätte kohaldamist ei takista asjaolu, et teost või muud kaitstud objekti tsiteeriv ajaleheartikkel ei ole autoriõigusega kaitstud keeleteos.\n138 Teise küsimuse punktiga b soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d, võttes arvesse sama direktiivi artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et selle sätte kohaldamist ei takista asjaolu, et tsiteeritud teosele või muule kaitstud objektile ei ole märgitud selle autori või esitaja nime.\n139 Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d sätted kehtestavad põhimõttelise kohustuse, mille kohaselt tuleb tsiteerimisel ära märkida allikas, sealhulgas autori nimi, kui see ei ole võimatu, tingimusel et teos või muu kaitstud objekt, mida tsiteeritakse, on juba üldsusele seaduslikult kättesaadavaks tehtud.\n140 Selles osas tuleb märkida, et eelotsusetaotlusest ilmneb, et põhikohtuasja kostjad teatavad ilma lähemalt täpsustamata, et nad on vaidlusalused fotod saanud ühelt uudisteagentuurilt.\n141 Kuivõrd vaidlusalused fotod olid enne põhikohtuasja kostjate poolset kasutamist olnud uudisteagentuuri valduses, kes nimetatud isikute sõnul oli need seejärel andnud viimastele üle, siis on õiguspärane eeldada, et see agentuur oli nimetatud fotod saanud oma valdusesse seaduslikul teel. Seega tuleb järeldada, et vaidlusaluste fotode autori nimi oli sel korral ära märgitud. Tegelikult, kui niisugune märge puudus, siis oleks kõnealune üldsusele kättesaadavaks tegemine ebaseaduslik ning järelikult ei saaks direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d kohaldada.\n142 Seega, kuna vaidlusaluste fotode autori nimi oli juba märgitud, ei olnud nende fotode hilisemal kasutajal vähimalgi määral võimatu seda ära märkida, vastavalt direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punktis d ette nähtud kohustusele.\n143 Sellegipoolest tuleb veel märkida, et põhikohtuasja vaidlus on eriline, kuna see toimub kriminaaluurimise kontekstis, mille käigus pärast Natascha K. röövimist aastal 1998 väljastas pädev siseriiklik julgeolekuasutus tagaotsimiskuulutuse koos vaidlusaluse foto reproduktsiooniga.\n144 Järelikult ei saa välistada, et siseriiklikud julgeolekuasutused olid need, kes tegid üldsusele kättesaadavaks vaidlusalused fotod, mida põhikohtuasja hagejad hiljem kasutasid.\n145 Niisugune kättesaadavaks tegemine ei vaja autori nime äramärkimist vastavalt direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punktile e, erinevalt selle direktiivi artikli 5 lõike 3 punktist d.\n146 Järelikult sellel, et kui esmakasutaja, kellel on õigus tugineda nimetatud artikli 5 lõike 3 punktile e, jätab kaitstud objekti üldsusele kättesaadavaks tehes selle autori nime ära märkimata, ei ole nimetatud toimingu seaduslikkusele mingit mõju.\n147 Käesoleval juhul, oletades et vaidlusalused fotod olid direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti e kohaselt esmakordselt üldsusele kättesaadavaks tehtud pädevate siseriiklike julgeolekuasutuste poolt, ja oletades, et selle esmakordse seadusliku kasutamise ajal ei olnud autori nime ära märgitud, siis samade fotode hilisem kasutamine uudisteagentuuri poolt nõudis kindlalt, kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 5 lõike 3 punktiga d, et ära oleks märgitud nende allikas, mitte aga tingimata nende autori nimi.\n148 Tegelikult, kuna ajakirjanduse ülesanne ei ole kontrollida niisuguse väljajätmise põhjuste olemasolu, on neil võimatu sarnases olukorras autori nime tuvastada ja/või ära märkida, ning seetõttu tuleb seda käsitada kui erandit põhimõttelisest kohustusest autori nime ära märkida.\n149 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvesse võttes tuleb teise küsimuse punktile b vastata, et direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d, võttes arvesse sama direktiivi artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisel kehtib kohustus, et tsiteerimisel oleks ära märgitud tsiteeritud teose või muu kaitstud objekti allikas, sealhulgas autori või esitaja nimi. Sellegipoolest, kui direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti e alusel ei ole seda nime märgitud, siis tuleb nimetatud kohustus lugeda täidetuks, kui ära märgitud on üksnes allikas.\n150 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\n1. Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et selle sätte kohaldamist ei takista asjaolu, et mitme kostja vastu autoriõiguste sisu poolest identsete rikkumiste tõttu esitatud hagid põhinevad liikmesriigiti erinevatel siseriiklikel õiguslikel alustel. Siseriikliku kohtu ülesanne on kõiki toimiku materjale arvesse võttes hinnata, kas nõuete eraldi menetlemise korral on olemas vastuoluliste otsuste oht.\n2. Nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiivi 93/98/EMÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja ühtlustamise kohta artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et sellest sättest tulenevalt võib portreefotol olla autoriõiguste kaitse tingimusel – mida siseriiklik kohus kontrollib igal üksikjuhtumil –, et niisugune foto on autori intellektuaalne looming, milles peegeldub viimase isikupära ja ilmnevad tema vabad ja loomingulised valikud selle foto tegemisel. Seega, kui on tuvastatud, et kõnealusel portreefotol on teose tunnused, siis ei ole tema kaitse nõrgem kui kõigil muudel teostel, sealhulgas fotograafiateostel.\n3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas artikli 5 lõike 3 punkti e, võttes arvesse sama direktiivi artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et meedia, näiteks perioodikakirjastus, ei saa omal algatusel kasutada autoriõigusega kaitstud teost, viidates avaliku julgeoleku kaalutlustele. Siiski ei saa välistada, et ta võiks vajalikul hetkel osaleda niisuguse eesmärgi saavutamises, avaldades tagaotsitava isiku foto. Esiteks on vajalik, et see initsiatiiv leiaks aset kontekstis, kus pädevad siseriiklikud asutused on võtnud vastu otsuse või teinud toimingu avaliku julgeoleku tagamiseks, ja teiseks et see toimuks nimetatud ametiasutustega kokkuleppel ja kooskõlastatult, et vältida viimaste võetud meetmetega vastuollu minemise ohtu, ilma et uurimise eesmärgil foto avaldamiseks oleks julgeolekuasutuste konkreetset aktuaalset ja sõnaselget üleskutset siiski vaja.\n4. Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d, võttes arvesse sama direktiivi artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et selle sätte kohaldamist ei takista asjaolu, et teost või muud kaitstud objekti tsiteeriv ajaleheartikkel ei ole autoriõigusega kaitstud keeleteos.\n5. Direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti d, võttes arvesse sama direktiivi artikli 5 lõiget 5, tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisel kehtib kohustus, et tsiteerimisel oleks ära märgitud tsiteeritud teose või muu kaitstud objekti allikas, sealhulgas autori või esitaja nimi. Sellegipoolest, kui direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 3 punkti e alusel ei ole seda nime märgitud, siis tuleb nimetatud kohustus lugeda täidetuks, kui ära märgitud on üksnes allikas.


Hotellid Mattoon | Hotels.com\nLinna Mattoon hotellid\nOtsing hotellid Mattoon\nVaata kaardilt hotelle Mattoon\nMattoon on kõikidele vanuseastmetele sobiv, mille visiitkaardiks on ülikool ja ostuvõimaluste küllus. Külastajaid ootab lai valik einestamisvõimalusi. Ilusa ilma korral sobivad puhkepäeva veetmiseks oivaliselt Kinzel Fieldi park ja Mattoon Peterson Park. Küllaga avastamisrõõmu pakuvad kohalikud huviväärsused nagu Mattooni raekoda.\nMajutusvõimalused, mida Mattoon pakub\nMattoon ei jäta teid majutusega hätta, ükskõik kas kavandate pikemat puhkusereisi või peatumist vaid mõneks ööks. Mattoon on Hotels.com saidil esindatud 9 majutusasutusega. Sind ootab 21 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 10%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 43 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Mattoon ja selle lähipiirkond pakub.\nMattoon – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim raudteejaam on Mattoon Station, mis jääb 0,1 km südalinnast eemale.\nMattoon – kohalikud huviväärsused\n• Mattooni raekoda\n• Kinzel Fieldi park\nMattoon – millal on parim aeg reisimiseks?


Trip.ee | Natalie\nSheremetjevos 1h 10min kahe lennu vahe\n16. jaan 15:56\nTulin eelmine aasta Bangkok - Sheremetjevo - Tallinn. Lendude vahe oli 3h, aga Bangkokist väljalend hilines ja Moskvasse jõudes oli Tallinna lennule aega u 30 min. Korralik jooks ja õnneks abivalmid lennujaama töötajad aitasid. Pagas jõudis siiski järgmisel päeval. :)\n5. aug 2019 14:17\nKäisin märtsis Tais. Puudus A-kat ja rahvusvahelisi lubasid ei teinud. Phuketis paljudes kohtade küsiti A-kat lube ja nende puudumisel rollerit ei renditud. Siiski leidsime koha, kus ei tahetud lube ja saime rolleri. Politsei kinni ei pidanud ja saime sõidetud, kuigi liiklus Phuketis on tõesti karm :D Linnast väljas parem ja kuigi kohalikud küll arvestavad rollerite ja turistidega, siis tasub ettevaatlik olla, kainena sõita ja kindlasti kiivrit kanda.\nKrabis Ao Nangis saime ilma igasuguse probleemita rolleri, ei küsitud midagi, liiklus normaalsem :)\nEsimene reis Taisse\n5. aug 2019 13:19\nMina käisin esimest korda Tais reisidiilidest osetud paketiga. Tegemist oli nö osalise paketiga. Sisaldas lennupileteid edasi-tagasi, ööbimist 3 erinevas hotellis (Phuketil, Krabil ja Bangkokis), hommikusööke, laevapiletit PhiPhile ja sealt edasi Krabisse ning 1 siselendu Krabist Bangkoki. Jäin väga rahule, nägi erinevaid kohti, osaliselt oli reis organiseeritud, ei pidanud liigselt muretsema asjade pärast jms. Hinnaks oli 1000€ inimene, sellele lisandus siis reisikindlustus ja muud kulutused kohapeal (roller, söök jne).\nÖöelu otsid siis Phuketist leiad seda kindlasti, loodus ja ilusad rannad saartel, kuhu saab mugavalt veetaksodega. Samuti looduse poolest meeldis mulle Krabi rohkem kui Phuket.\nTänavalt saad väga maitsvat Tai toitu. Meil kujunesid lemmikud kohad hotelli läheduses välja ja nendes oli hind kahele (kaks praadi) umbes 3€. Sõime ka veidike kallimates kohtades, kuid Eesti mõistes siiski odavates ja toidus ei pidanud kuskil pettuma. McDonaldsis umbes samad hinnad mis meil siin. :D\nOlime 2 nädalat ja vaktsiine ei teinud.\nKülastada soovitan elephant sanctuary - kindlasti vältida neid kohti, kus pakutakse elevantidega sõitmist. Ikka ainult selline, kus saab neid toita ja pesta ja paitada :) Ise käisin Phuketi lähistel ja jäin väga rahule. Krabis võiks käia Tiger cave templis, saab enda vastupidavuse treppidel proovile panna ja vaade on ülevalt mega. Krabis oli mitmeid kohti kus sai džunglis matkata jne. Kui ööbid Phuketil või Krabis siis kindlasti külastada mõnda saart.\nMeie võtsime rolleri ja sõitsime ise ringi, nö ekskursioone ei võtnud.\nOhtudena ei oskagi suurt midagi välja tuua, mis oleks teisiti kui mujal - nt on seal jellyfishid, mis võivad kõrvetada. Me olime märtsis Tais ja siis oli neid meres palju muus osas tavapärane ettevaatlikkus - rolleriga sõita kainena, kanda kiivrit, hoida oma asju jne. :)\n21. märts 2019 09:18\nRollerit rentides ärge oma passi küll kuskile nö tagatiseks andke. Mina tegin Eestis ise passist mõned värvilised koopiad ja nii hotellides kui rollerit rentides andsin koopia ja sobis igal pool.\n18. märts 2019 06:08\nSee lubade teema oli praegu ka. Paljud ei andnud rollerit, kui polnud A-kategooriat + rahvusvahelisi. Samuti nägime mitmes kohas politseisi, kes pidasid just turiste kinni.\n17. märts 2019 17:35\nOlen hetkel Tais ja vihmane pole olnud. Kohalikud ütlevad, et järjest kuumemaks läheb. Praegu ~37kraadi ja järgmine kuu ~40+ juba. Ehk sellega seoses soovitan kasutada esimestel päevadel 50st kaitsekreemi, hiljem 30 või vähem. :)\nATMist raha ei võtnud, sulas eurod kaasas ja vastavalt vajadusele kohapeal vahetanud (mitte kogu summat korraga).\nPatong beach tõesti mõttetu. Ise käisin nt freedom beachil, väga ilus rand ja soovitan. Sinna saab nii veetaksoga kui ka rolleri v tuktukiga. Viimastega minnes siis peab natuke kõndima. Samuti ilusaid randu, kui sõita lõuna poole.\nKõige ilusamad rannad siiski phiphil! :) Seal tasub aega varuda ja paadiga erinevaid kohti külastada.


👨 Suur Scott! Nike kuulutab ennast tagasi tulevastele jalatsitele 👩 - HARJUTUSED - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nMagazine - Elu Täissuuruses HARJUTUSED 2020 Suur Scott! Nike kuulutab ennast tagasi tulevastele jalatsitele\nTagasi tulevikule II osa - välja antud 1989. aastal - on paljudele põhjustele jäänud meeldejääv, kuid üheks kõige nutikamaks neist on Marty McFly iseseisev sneakers.\nMöödunud aastal nägi filmi nägemuses Nike Magi väljapanekut. Saak? Toodeti ainult üks paar ja need said Michael J Foxile.\nKuid tehnoloogia on varsti saadaval massidele. Nike äsja teatas, et Hyperadapt 1.0 hakkab müüma 2016. aasta jõuludeks, kuid ainult tasuta Nike + teenuse kasutajatele (parem oleks siis registreeruda).\nHinda pole veel sõna, kuid me teame, kuidas need maagilised asjad töötavad: kui jalg pannakse jalatsile, aktiveerib teie kreen aktiveeruvat andurit, mis vallutab ülemist pingutamist, samal ajal kui külgede nupud võimaldavad teil rohkem reguleerida mugavus.\nProfessionaalne sportlane kindlasti leiab, et see on jumalakartus - lihtsalt vaata NBA-d igal nädala ööl, et näha korvpallimängijaid pidevalt lahti ja jagama oma kingi. Ja kui see on hinnaga ligipääsetav, on see hirmutav areng kõigile inimestele, kes lihtsalt soovivad olla aktiivsed ja teevad midagi ilma, et need häiriksid ebamugavust.\nWow! Tänan @nike, et lubasin olla esimene maailma sportlane, et proovida uut HyperAdapt 1.0 # nike2016 #nikeinnovation\nCristiano Ronaldo (@cristiano) postitatud video\nKuigi ajurünnak ideed, kuidas tuua visioon a Tagasi tulevikku Nike'i insenerid katsetasid generaatori lisamist paar lumelaua saapadesse. Aja jooksul vähendati tehnoloogiat veelgi juhitavamale mõõtmele, nii et jalatsile võiks lisada jalatsite lisamise mehhanismi.\n"On hämmastav kaaluda kinga, mis tunneb seda, mida keha vajab reaalajas," ütleb legendaarne Nike'i disainer Tinker Hatfield, kes juhtis ettevõttes omaette lõtku. "See kõrvaldab hulgaliselt häireid, sealhulgas vaimset hõrenemist ja seega tõeliselt kasu tulemuslikkusele. Kas poleks hea, kui tulevane jalats oleks mõelnud, kui vaja, et see oleks tugevam või lühem? Kas see võtaks teid isegi karmimalt kui tavaliselt, kui tunnete, et teil on kiire manööverdamine tõesti vajalik? See on koht, kuhu me suundume. Tulevikus tooted tulevad elus. "\nOK, nii et see on kinga. Nüüd, kui me hakkame saama reaalne Hoverboardsid?\nSOOVITATAVAD: Parimad jooksujalatsid\nEelmine Artikkel Carbi mahalaadimise kava\nJärgmine Artikkel Põletada sildu või taastada see? 15 Selge märgid On aeg kõndima\n12 Essential Manny Joogid ja nende meeste liigid, kes neid joob\nTüdruku parim sõber: 18 draama vabadust faktid, mis panevad teda tõeliseks kalliks


Vihmavee Sissetung Oma Varale » See On Nii - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidVihmavee sissetung oma varale - kas see toob midagi?\nLõhkemise süsteem ei pruugi olla esimene asi, mida uue hoone ehitamisel mõelda tuleb, ja vastasel juhul koheldakse infiltreerimissüsteeme üsna hooletult. Samas saate lugeda meie artiklis asuvast vihmavee sissetungimise eelistest.\nVihmavee sattumine teie enda varasse võib tuua palju kasu:\nHeitvee tasud salvestatakse\nmikrokliima aias paraneb\naiad kasvavad paremini\nüks annab olulise ökoloogilise panuse veekaitsesse ja olmejäätmete puhastamisse\nKõiki neid eeliseid ei tohiks alahinnata. Reoveekulude püsiv vähendamine üsna väikese infiltreerumise suhteliselt kuluefektiivse loomise kaudu on kindlasti kasulik. Sellised infiltreerimissüsteemid on samuti täiesti hooldusvabad.\nPaljudes valdades ei ole enam lubatud vihmavee eraldumine oma sissepääsust üldkasutatavasse kanalisatsioonisüsteemi.\nSiiski, kuna paljud sõiduteed on varustatud veekindlate katetega (näiteks asfalt), tuleb sõiduteelt juhitav vihmavesi igal juhul seiskuda. Sel juhul on mõttekas panna juba vajalikule infiltratsioonisüsteemile veidi suurem ja sattuda sademevee katuselt ja teistelt pindadelt samamoodi. Reeglina on siin täiendavad jõupingutused minimaalsed, kuid hiljem reovee tasu säilitatakse püsivalt.\nLihtsaim viis on salvesüsteemid. Nad on odavad investeerimiseks ja on sageli piisavad ka väikestes piirkondades, kus on asjakohased mullaolud.\nRigole süsteemid või kraavi-kraavi süsteemid on mõnevõrra ruumi säästvad ja on eriti sobivad seal, kus majutusasutusel on vähem ruumi.\nVastasel juhul on võimalik luua ka libisev võll või lekke tiik.\nVeekaitsealadel ja allika kaitsealadel ei tohiks kunagi sademevett sattuda. Väga halbade mullastikutingimuste (savimull) korral võib see olla mõnikord võimatu.


14 asja, millest kehakaalu langetades ei räägita (aga mida siiski teada võiksid) - Anne & Stiil Kaalulangus protsess kodus\nSee surub nälga, sisaldab olulisi tervislikke rasvu, vitamiine ja mineraale. Unustage ka öösel suupisted, viimane söögikord peaks olema 4 tundi enne magamaminekut. Ideaalne - ei ole kõrvaltoimeid ja kiire saavutamine soovitud tulemust. Kaalulangus muudab hapniku kasutamise organismis efektiivsemaks ja sa ei hakka nii kergesti hingeldama kui treppidest üles ronid või bussile järele jooksed.\nSeega viskasin selle kava nurka ja hakkasin ise asja uurima. Sain teada, et meil on toidus sellised asjad nagu makrotoitained ja need annavad kehale mingi hulga kaloreid ning need siis lihtsustatult öeldes võrduvad energiaga, mida meie keha kasutab oma tegevusteks.\nKuna minul hullult palju ülekaalu polnud ka, siis see minu peal ka toimis. Ja olgem ausad, töötab ka enamjaolt kõigi teiste pealt.\nMis on vajalik vabanemiseks?\nSee juhtub siis, kui ainevahetus hakkab muutuma aeglasemaks. Kaalulangus protsess kodus sööd vähem, seega on ju ka vähem aineid vahetada kõlab loogiliselt, eks!\nSamas, mis juhtub, on see, et mingi aeg tekib kehas tasakaaluseisund. Enne, kui ta sõi seal ringis, oli keha sellega harjunud ning vähem sööma hakates tekibki kaalulangus, sest see on kehale uus protsess. Aga olles nüüd pikemat aega näiteks söönud, hakkab keha ka sellega lõpuks harjuma ning saades aru, et ta saab liiga vähe süüa on ju vajaotsustab ta mingi aeg, et enam kaalu ei langeta, kõike on vaja säilitada, sest teda piiratakse ja Kaalulangus protsess kodus tea, millal juurde saab!\nTeine võimalus on see, kui inimene peaks sööma nt kcal, aga ta on siiani söönud, ütleme, pikka aega juba kcal misiganes põhjustel. Tihtipeale inimesed ei teagi, et nad söövad palju vähem, kui nende keha vajab ning olles noor, ei anna keha veel haiguste või väsimusega Kaalulangus protsess kodus palju märki see juhtub vanusega, believe you me!\nIgatahes, süües on keha samamoodi tasakaaluseisundis — kinni hoidmise tasakaaluseisundis ning kui nüüd inimene otsutab kaalu langetama hakata ja veel vähem süüa, läheb keha veel rohkem stressi ja saab selle inimese peale veel rohkem pahaseks! Sellisel juhul Slimming kohvioad tark üle vaadata, kui palju päevas tegelikult süüakse, kui palju oleks vaja Kaalulangus protsess kodus ning mõistlik oleks alustada hoopis rohkem söömisest.\nKaalulangus protsess kodus, sa kuulsid õigesti. Keha on selline kaval süsteem ja temaga on vaja natukene trikitada. Ei, ma ei mõtle frii- ja praekartuleid või rasvast imbuvat sealihakäntsakat, mis on kinnises ruumis graanulite ja antibiootikumide peal kasvanud.\nMa mõtlen häid taimseid rasvu Kaalulangus protsess kodus avokaado, oliiviõli, kookosrasv, pähklid-seemned ning Kaalulangus Jalutuskaik 2 miili paevas ja murul elanud ja kasvanud loomade liha ja piimatooted, mille koostis on ikka hoopis teine kui see, mida me enamjaolt poest pakendatult tänapäeval.\nMe oleme loodud korralikult sööma.\nMeie keha tahab toitaineid saada iga päev, et meie rakud saaksid paraneda ja uueneda, juuksed ja nahk olla säravad, organid teha oma tööd ja sina käia trennis või koeraga jalutamas. Mõtle, kui loogiline see on, et sa annad endale vähem toitu kui su keha vajab ja kõik need tegevused toimivad ikka sama hästi? Ei tundu just väga loogiline, eks?


Patendiinfo ja oskusteabe ülevaated\nPõlevkivi Kompetentsikeskus pakub intellektuaalomandi teenust - valdkondlikke patendiuuringuid ja tööstusomandi kaitse alast konsultatsiooni.\nMiks tellida tööstusomandi kaitse alast teenust?\n•\tet olla konkurentsivõimeline ning kaitsta oma tooteid ja tehnoloogiat konkurentide eest\n•\tet teada kasutatava tehnoloogia eeliseid ja töötada välja uusi tehnoloogilisi lahendusi\n•\tet saada ülevaade tänapäeva muutuvas maailmas kiirelt toimuvatest uutest valdkondlikest arendustest\nPatendiuuringud on vajalikud antud valdkonnas uute lahenduste väljatöötamiseks, uudsuse määramiseks, tehnoloogia arenduseks ning tööstusomandi õiguskaitseks. Patendiinfo on teaduslik-tehnilise informatsiooni väärtuslikuim, kuid raskelt leitav osa.\nMillised on Ida-Virumaa ettevõtete põhiseisukohad 2015. aastal kõigi viie innovatsiooni valdkonna ulatuses loe lähemalt uuringu lühikokkuvõttest "INNOVATSIOONI PROTSESS ETTEVÕTTES. Miks on innovatsioon ettevõttele nii oluline?".\nMeie poolt pakutav teenus on eriti vajalik uute lahenduste väljatöötamise algstaadiumis:\n•\tet vältida asjatuid kulusid ning saada juba kaitsedokumendi taotlemise algstaadiumis täiuslik ülevaade valdkondlikust oskusteabest\n•\tet veenduda milliseid lahendusi on mujal maailmas antud valdkonnas juba tehtud ja kas teie idee või väljatöötatud uus lahendus pole juba kellegi teise poolt varem kaitstud\n•\tet valida olemasolevast infomassiivist teie lahendusele kõige lähemad prototüübid oma lahenduse uudsuse ja erisuse rõhutamiseks\nPõlevkivi Kompetentsikeskusest saab tellida järgmiseid valdkondlikke intellektuaalomandi uuringuid:\n•\tFIRMAUURING JA KONKURENTIDE SEIRE\n•\tPATENDIINFO JA OSKUSTEABE ÜLEVAATED\n•\tleiutiste kaitsedokumentide taotlemine ja vormistamine Eestis\n•\tlõivude tasumine kaitsedokumentide jõushoidmiseks Eestis\n•\tleiutiste õiguskaitse\n•\tpatendiinfo andmebaaside kasutamine\n•\tintellektuaalomandi auditi, spetsiaaluuringu, majandusliku mõju hindamise ja turu-uuringu teenuse tellimise vahendamine MTÜ Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskusele (EITK)\n•\tkaitsedokumentide taotlemine patendivolinike kaudu\nMiks just meilt tellida?\n•\tOleme regioonis ainus, kes pakub IO alast nõustamisteenust ja patendiuuringuid;\n•\tAktsepteerime regionaalse tööstuse arengut ja soovime kaasa aidata selle arengule\n•\tMeie eesmärk on panustada Ida-Virumaa ettevõtluse ja innovatsiooni arendusse\nTellimuse vormistamiseks palun saatke päringu eelinfo või oma probleem e-kirja teel See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud. ja lisage oma kontaktandmed.\nKonsultatsiooni ja tellimuse vormistamise aja kokkuleppimiseks palun helistage tel. +372 5787 7289\nOlles tellimuses kokkuleppele jõudnud vormistatakse tellimus ja allkirjastatakse poolte vahel vastaval blanketil, vajadusel sõlmitakse konfidentsiaalsuse leping. Uuringu tulemusena esitatakse tellijale aruanne/ülevaade koos koopiatega soovitud dokumentide täistekstidest.\nPõlevkivi Kompetentsikeskuse osutatavate intellektuaalomandi teenuste eest tasumisel on võimalik kasutada EASi innovatsiooniosaku toetust:\n-\tpatendi, kasuliku mudeli, kaubamärgi või tööstusdisainilahenduse alase õiguskaitse nõustamiseks,\n-\tpatendi, kasuliku mudeli, kaubamärgi või tööstusdisainilahenduse alase uuringu ja infootsingu teostamiseks,\n-\tpatendi, kasuliku mudeli, kaubamärgi või tööstusdisainilahenduse registreerimiseks.\nLähem info innovatsiooniosaku taotlemise kohta EASi kodulehel.\nJärveküla tee 75, ruum P202\nTelefon: +372 578-77289\nSa asud siin: Teenused IO teenused


Kui on raske, otsi naist? - Tööelu.ee\nKui on raske, otsi naist?\n„Kahel naisel on omavahel rohkem erinevusi kui keskmisel naisel keskmise mehega. Sama kehtib ka kahe mehe kohta. Seega poleks justkui põhjust juhtide soost üldse rääkida, kuna olulisemad on isiksuseomadused, kogemused, pühendumus, oskused ja silmaring. Ometi on märgatud suundumust, et raskesse olukorda sattunud ettevõttes, asutuses või erakonnas võivad naised sattuda juhipositsioonile suurema tõenäosusega kui tavapäraselt,“ kirjutab soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik Liisa Pakosta.\nPole vist vaja meenutada, et naisi jõuab tippjuhtideks silmariivavalt vähem kui mehi. Mis on põhjustanud, et naised meenuvad juhikandidaadina sagedamini just siis, kui olukord on keeruline ja on suur tõenäosus ebaõnnestuda või langeda isegi õnnestumise korral kriitikarahe alla? Fenomen on saanud endale ingliskeelses kirjanduses isegi nime glass cliff – klaasist rannajärsak. Laiendatuna klaaslae ja klaaslifti terminitest (inglise keeles vastavalt glass ceiling ja glass elevator) tähistab see olukorda, kus naised või teised juhtimises vähemuste hulka kuuluvate rühmade esindajad põrkuvad probleemijärsakuga, mis satub nende teele sagedamini kui tavapäraselt. Ehkki paljud ületavad vaatamata raskustele teel seisva järsaku kokkuvõttes edukalt, ei saa nad siiski teenitud kiituse osaliseks, kuna neid võrreldakse enamrühma kriisiväliste esindajatega, kelleks juhtimises on enamasti mehed.\nHästi näitlikustab seda klaasjärsaku kui fenomeni selgitamise lugu 2003. aastal The Times’is ilmunud artikkel “Women on Board: Help or Hindrence” („Kas naised on ettevõtete juhtkondades abiks või takistuseks?”). Artiklis analüüsiti Londoni Börsi 100 suurima ettevõtte tulemusi, mis näitasid meesjuhtidega ettevõtete suuremat edukust võrreldes nende ettevõtetega, mille juhtorganites oli ka naisi. Seejärel analüüsisid aga täpselt samu ettevõtteid M.K. Ryan ja S.A. Haslam, kes vaatasid ettevõtete majandustulemusi pikemal ajateljel.\nTeadlased avastasid, et naisjuhte nimetati ettevõtete etteotsa juhtudel, kus ettevõtte käsi ei käinud hästi. Tegelikkuses saavutasid naisjuhid olulise olukorra paranemise, ent vaadeldud aastast jäi tulemuste näitamiseks lihtsalt väheks. Seega ei olnud halvemates majandusnäitajates süüdi naised, vaid vastupidi – juba halvemas olukorras juhiks naise valimisega pöördusid majandustulemused stabiilselt paremuse poole. Nende ettevõtete etteotsa, millel läks hästi, samal ajal naisi aga ei nimetatud.\nUurijad avastasid, et sama fenomen kordus 2003. aastal Šotimaa valimistel, kus erakonnad saatsid naissoost kandidaadid valmisvõitlusse piirkondades, kus erakonna positsioon oli väga nõrk, ehk teisisõnu oli valmisvõit ja koht esinduskogus väga ebatõenäoline. Samal ajal kandideerisid meespoliitikud ringkondades, kus valimisvõit oli pigem vormistamise küsimus.\nKord arutasin ka ise Eesti eri erakondade esindajatega Riigikogu kohvikus, et imelikul kombel vaadatakse kõikides fraktsioonides usaldava näoga naiste otsa just siis, kui on vaja sõita valijatega kohtuma mõnda eriti kaugesse ehk aeganõudvasse kohta, eriti keerulisel teemal ja eriti väikse tõenäosusega valijate poolehoidu juurde võita. Ehk et mida keerulisem ja energiakulukam, ent olematu õnnestumisvõimalusega ülesanne, seda tõenäolisemalt „usaldatakse” see naistele.\nNaiste klaasjärsakule on nimetatud erinevaid põhjendusi. Oma rolli mängivad stereotüübid naiste ja meeste erinevate omaduste, sealhulgas juhtimisstiilide kohta. Alates sellest, et naiselik juhtimisstiil sobib kriisiajale rohkem, kuni selleni, et kriisiajal on vaja juhi vahetusega anda signaal, et soovitakse teha olulisi muudatusi.\nSilmatorkavaim signaal selleks on vahetada meessoost juht naissoost juhi vastu ja vastupidi. Nimelt näitasid uuringud, et klaasjärsaku edukam ületamine õnnestub naistel siis, kui enne on sellel kohal olnud meessoost juht. Kui enne kriisi oli juhiks naine, siis kriisi ajal naisi juhtidena ei eelistatud. Teisisõnu on efekt nais- ja meessoo vastandamises ja vajaduses anda teisest soost juhi määramisega signaal, et juhtimises toimub oluline suunamuutus. Katsetega on tõendatud, et ootus naissoost juhi ametisse nimetamiseks on ka organisatsioonidel endil – ent ainult kriisiaegadel.\nOn väga oluline, et ettevõtete, asutuste ja erakondade juhtimises oleks selleks parimad võimalikud inimesed. Nende inimeste töö edust sõltub otseselt paljude inimeste heaolu. Teadvustades klaasjärsaku fenomeni, suudetakse loodetavasti naisi senisest palju õiglasemalt hinnata ja teadvustada seniste juhist-rääkides-räägime-mehest-tüüpi stereotüüpide paikapidamatust.\nRohkem infot tööandjale selle kohta, kuidas saavutada parimaid tulemusi stereotüüpidesse takerdumata, leiate Tööelu portaalist ning võrdõigusvoliniku hea tööandja teejuhist.\nArtikli kirjutamisel on kasutatud Euroopa Parlamendi analüüsi „The psychology and economics of women in leadership“ ja Exetery ülikooli vastavateemalise uurimisrühma materjale.\nAutor: Liisa Pakosta


VÕTA kord | IT Kolledž\nEesti Infotehnoloogia Kolledž (EIK) on Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse hallatav eraõiguslik rakenduskõrgkool.\tVÕTA kord VÕTA kord\nHindamine, õppeinfosüsteemi sisestamine\nTasu taotluse läbivaatamise eest\nI. Üldsätted Varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise tingimustes ja korras (edaspidi: kord) sätestatakse varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamiseks (edaspidi: VÕTA) esitatavate taotluste (edaspidi: taotlus) läbivaatamise, hindamise ja arvestamise ning tasu maksmise tingimused ja kord Eesti Infotehnoloogia Kolledžis (edaspidi: IT Kolledž). Varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamist rakendatakse tasemeõppes õppekava täitmisel.\nIT Kolledž võib arvestada teistes kõrgkoolides ning muudes õppe- ja koolitusasutustes läbitud tasemeõpet ja täiendusõpet ning töökogemuse, igapäevase tegevuse ja vaba aja raames toimunud õppimist õppekava täitmise osana, välja arvatud järgmiste õppeainete puhul:\nMatemaatika tasanduskursus (I018);\nInglise keele grammatika (I012);\nEttevõttepraktika II ( I410; I416; I415; I417);\nEttevõttepraktika (I418; I419; I420);\nInformaatika eelkursus (I253)\nKui taotletakse teise õppekava läbimist tõendava diplomiga koos väljastatud akadeemilisele õiendile kantud õppeainete arvestamist vabaainetena, saab seda teha õppekavas ettenähtud valikainete mahus.\nVarasemate õpingute ja töökogemuse arvestamiseks/hindamiseks moodustatakse IT Kolledžis rektori käskkirjaga varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise komisjon (edaspidi VÕTA komisjon). Komisjoni regulaaristungid toimuvad enne punase joone päeva. Vajadusel kutsub komisjoni esimees kokku komisjoni erakorralise istungi. Komisjoni esimehel on õigus tulenevalt laekunud taotlustest kaasata hindamisse eksperte. VÕTA komisjon on pädev otsuseid langetama kui kohal on vähemalt pooled komisjoni liikmetest.\nVÕTA komisjoni õigused:\na. varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamine individuaalselt üliõpilase või üliõpilaskandidaadi taotlusest ja lisatud dokumentidest lähtuvalt;\nb. õppeainete „Ettevõttepraktika II“ ja „Ettevõttepraktika“ lihtmenetluse käigus sooritamise lubamine töökogemusest lähtuvalt;\nc. arvutiteaduste õppesuuna õppekavade võrdluste teostamine.\nVÕTA protsessi kvaliteet tagatakse IT Kolledži üldise õppekvaliteedi tagamise raames, sh pöörates tähelepanu järgmisele:\na. VÕTA põhimõtted, hindamiskriteeriumid ja protseduurid on avalikud ja üheselt mõistetavad;\nb. VÕTA protsess vaadatakse üle üks kord aastas ja kaasajastatakse vajadusel;\nc. kõigile taotlejatele pakutakse vajadusel nõustamist;\nd. VÕTA hindajad on saanud vastava ettevalmistuse ja täiendavad ennast regulaarselt.\nTaotleja lisab taotlusele oma pädevusi tõendavad materjalid (õpimapi), milleks võivad olla varasemaid õpinguid ja/või töökogemust tõendavad dokumendid:a. tunnistus, väljavõte õpisooritustest, akadeemiline õiend, õpingute sisu kirjeldav dokument, töökogemuse olemasolu ja selle olemust kirjeldav dokument;\nTaotleja vastutab esitatud andmete ja dokumentide õigsuse ning täielikkuse eest.\nVarasemate õpingute arvestamist ei ole vaja taotleda, kui:\nb. üliõpilane taotleb varem IT Kolledžis sooritatud õppeainete arvestamist.\nIII Hindamine, õppeinfosüsteemi sisestamine\nVarasemate õpingute/omandatud pädevuste vastavust õppeaine(te) väljunditele hindab VÕTA komisjon. Komisjonil on õigus pöörduda täiendava hinnangu saamiseks vastava aine õppejõu poole ja/või küsida hinnangut vastava valdkonna ekspertidelt.\nVarasemaid õpinguid/omandatud pädevusi hinnatakse terviklikult, sõltumata tulemuse saavutamise viisist. Põhjendatud juhtudel võib hindamisel arvesse võtta õppimise aega. Hindamisel arvestatakse taotleja omandatud pädevuste vastavust õppeaine(te) või mooduli(te), mille arvestamist taotletakse, õpiväljunditele. Mitteoluline erinevus varasemate õpingute mahus ja õpitu sisus, samuti erinevus hindamise vormis ei ole aluseks, et jätta õppeaine(d) või moodul(id) arvestamata. Pädevuste vastavuse hindamisel lähtutakse õppeaine(te) või mooduli(te), mille arvestamist taotletakse, õpiväljundite hindamise kriteeriumidest.\nVarasemate õpingute hindamine tugineb tõendusmaterjalidele, mis sisalduvad taotleja poolt esitatavas õpimapis ja võivad olla esmased (reaalselt taotleja poolt valmis tehtu, nt kirjutatud programm, koostatud juhend, kirjutatud artikkel jmt), teisesed (diplomid, tunnistused, kursuste/õppeainete programmid, kolmanda osapoole hinnangud, ametikirjeldus jmt) ja/või narratiivsed (taotleja kirjutatud eneseanalüüs kogemustest õpitu ja selle seoste kohta taotletava aine õpiväljunditega). Õpimapp peab vastama järgmistele kriteeriumitele:\na. õpimapi sisu on taotletava(te) aine(te) või mooduli(te) õpiväljundite aspektist asjakohane;\nb. õpimapp: 1) näitab toimunud õppimise sügavust ja ulatust 2) väljendab taotleja arengut 3) on vormistatud korrektselt 4) on piisava mahuga tõendamaks taotleva(te) aine(te) või mooduli(te) õpiväljunditele vastavate pädevuste olemasolu.\nVarasemate õpingute hindamisel kasutatakse erinevaid hindamismeetodeid – lisaks õpimapile, mis võib, igast konkreetsest taotlusest lähtuvalt olla väga erineva mahu ja sisuga, vestlust (eeskätt töökogemuse ja iseõpitu hindamisel), demonstratsiooni, vaatlust jmt. Tavaõppega sama eksami või arvestuse sooritamine ei ole aktsepteeritav hindamismeetod. Põhjendatud juhtudel võib rakendada tasemetesti.\nVarasemate õpingute tunnustamise käigus ei muudeta juba toimunud hindamise tulemust. Kui varasemate õpingute käigus ei ole õpiväljundite saavutamist hinnatud, rakendatakse mitteeristavat hindamist. Samuti rakendatakse mitteeristavat hindamist juhul, kui hindamine on toimunud mittevõrreldavas hindamissüsteemis.\nVarasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise aluseks ei saa olla varem VÕTA korras arvestatu.\nVÕTA komisjoni otsus sisaldab arvestatavate õppeainete koodi, mahtu ja tulemusi. Samuti on nimetatud aine(d) või moodul(id), mille osas on taotlus tagasi lükatud. Sõltumata otsuse sisust, sisaldab komisjoni otsus selle põhjendusi ja vajadusel soovitusi taotlejale edasisteks õpinguteks. Komisjoni otsus on taotlejale nähtav ÕIS-is iga taotletud komplekti kohta eraldi. Immatrikuleerimise semestril edastatakse otsus taotlejale e-kirjaga.\nVÕTA komisjoni otsused protokollitakse ja õppekava täitmiseks arvestatud õppeained kantakse õppesooritustesse otsuse tegemise semestri jooksul\nIV Tasu taotluse läbivaatamise eest\nTaotluse läbivaatamine ja tunnustamisotsuse tegemine on tasuline.\nVarasemate õpingute ja/või töökogemuse arvestamise teel õppekava täitvate õppeainete eest õppeteenustasu ei võeta. Lihtmenetlusega praktika läbimisel tasuvad riigieelarvevälised ja omafinantseeritaval õppekohal õppivad tudengid ainepunktide eest aine deklareerimise semestril vastavalt käskkirjaga sätestatud ainepunkti maksumusele.\nVÕTA komisjoni otsuse vaidlustamiseks tuleb esitab apellatsioon IT Kolledži rektorile ühe nädala jooksul alates vaidlustatava otsuse edastamisest (ÕKE p. 3.2.9).