Cystiit uriini mullhaigus - Ravi tsüstiit folk õiguskaitsevahenditega kodus. Pole populaarne tsüstiidi ravi naistel\nCystiit uriini mullhaigus.\nAga kas sa võiksid seda kunagi mõelda kõige tõhusam Tähendab ravi tsüstiidi laureli leht? Ma sain valge ja rohelise pakendi ja rohelise sisuga pudelisse. Kanda looduslikest kangaste aluspesu.\nIseenesest puhastab, ei häiri lapse kontseptsiooni. Põletik Sel juhul voolab põie. Emaka vagiina ja kaela jäävad spermatozoa jaoks avatud ja tasuta, ei muuda emakakaela lima ka selle omadusi. Sõna, miski häirib muna viljastamist. Siiski, kui tsüstiit on alanud etapp ja põletik mõjutas ka reproduktiivsüsteemi, siis on probleemid kontseptsiooniga väga võimalik. Näiteks, kui fellopyani toru põletik, moodustuvad naelu väga sageli.\nNende eemaldamiseks peate läbima esialgse uurimise ja siis on võimalik lahendada, kas selle puhumine või nende kustutamine muul viisil kustutada.\nEi töödelda õigeaegselt tsüstiit võib põhjustada paljude nakkushaigusi reproduktiivsüsteemi. Näiteks näiteks: Klamüüdia; Ureaplasmoos; Mükoplasmoos. Selliste infektsioonide ravi ei ole ilma antibiootikumita.\nNii et enne raseduse planeerimist tasub see põhjalikku uurimist ja vajadusel - ravida. Sõna, enamikul juhtudel tsüstiit on rase ei sekku.\nSiiski võivad selle vormid töötavad, et vältida viljastamist.\nSamuti toimetab sellise haiguse olemasolu raseduse ajal palju probleeme. Seega, kui te tõsiselt läheneb raseduse planeerimisele, peate kõigepealt ravima põie põletikku. Tsüstiidi toime raseduse jaoks Paljud tulevased emad silmitsi tsüstiidiga, see on tingitud paljudest teguritest.\nRaseduse ajal muutub keha haiguse suhtes haavatavamaks ja vastuvõtlikumaks. Cystiit "huvitavas olukorras" ei ole kõige kohutavam haigus, vaid nõudes kohest ravi. Seetõttu on väga oluline konsulteerida õigeaegselt arstiga ja edastada vastava ravi käiku. Lõppude lõpuks on iga haigus lihtsam ja kiirem ravida algfaasis.\nKui te ei alusta tsüstiidi töötlemist õigeaegselt, saate neeruhaiguse. Loote jaoks on ohtlik, et enneaegne sünnitus võib alata, mis nagu te teate, ei lõpe alati hästi. Seega, niipea, kui märkasite vähemalt tsüstiidi sümptomeid - pöörduge kohe oma arsti poole!\nSügelus, lõhn ja eraldised naistel intiimse tsooni\nEneseravimit ei ole vaja tegeleda, vastasel juhul on oht olukorra halvendamiseks liiga suur. Lisaks on kaasaegne farmakoloogia loonud palju taimseid ravimeid, mida saab rasedaks rasedaks rahuliku hingega. Pädev arst valib kindlasti sobiva ravimi, mis ja haigus ravib tõhusalt ja tulevane laps ei kahjusta. Haiguse ennetamine Selleks et ravida tsüstiit raseduse ajal, on kõige parem jälgida lihtsaid ennetusmeetmeid.\nSee ei ole nii raske, lihtsalt järgige selliseid lihtsaid reegleid. Daily võtta dušš, eelistatavalt kasutades beebi seebi looduslikest õlidest.\nCystiit uriini mullhaigus väita, et kõrvaldada hügieeni tungimist kusiti. Raseduse ajal on eriti vajalik tagamaks, et aluspesu on ainult looduslikest kudedest.\nAluspesu peaks olema mugav, suuruses, ei lohista kõhtu.\nKehal Intiimse tsooni põletamise tunne. Ärritus intiimse tsooni: Põhjused Sügelus ja põletamine intiimses tsoonis võib hakata naise häirima igas vanuses. Kõige sagedamini kaasnevad need ebameeldivad tunded dermise hüpereemia, mikrotase välimus kammimisest.\nSünteetilised rihmad keelu all! Pisara SuperCooling! Kleit üles ilm, ärge istuge külma karudel, ärge ujuma kuuma suveaega liiga kaua looduslikes reservuaarides, isegi kui vesi tundub soe.\nSupmise ajal võib superkoolitus ilmneda märkamatult. Söömine värskete köögiviljade ja puuviljade söömine, juua taimseid teesid. Sagedamini kõndige värskes cystiit uriini mullhaigus, kõndige jalgsi. See mitte ainult rongib kõik lihasrühmad, vaid ka tuju tekitab meeleolu. Sünteetiliste vitamiinide ja mineraalide komplekside võtmiseks ei ole see vajalik ilma arstiga konsulteerimata.\nMida veel oluline meeles pidada: Püüdke põie tühjendada iga tunni järel, isegi kui te ei tunne, et karbamieerimine on juba täis. On vaja vältida uriini stagnatsiooni, sest see aitab kaasa mikroorganismide paljunemisele.\nÄra unusta, et ideaalis peate põie enne ja pärast seksi tühjendama. Vagina mikroflooral on soodne sööde pahatahtlike mikroobide aretamiseks, uriinis - vastupidi, desinfitseerimisomadusi.\nKui seksi ajal, pahatahtlikud organismid sattusid kusiti, siis uriini voolu lihtsalt lööb neid, nad ei suuda ennast limaskestade seintele, tungida ja põhjustada põletikku. Paigaldage õige ja tasakaalustatud! Proovige nii, et looduslikud tooted on dieedis, rohkem kui värsked salatid, puuviljad. Võimaluse korral vähendage praetud, rasvaseid, teravaid ja soolaseid tooteid. Alkohoolsed joogid ja kohv raseduse ajal - rangelt keelatud.\nJoo tavalisemat vett, taimseid teesid, värskeid mahla. Kui teil on istumistöö, tehke iga tunni pärast rasedate naiste laadimist.\nMeditsiin ja tsüstiit Küsimus tsüstiidi sõltub põhjustest see põhjustatud. Kõige sagedamini on see põhjustatud bakteriaalsest nakkusest, mistõttu nõuab antibiootikumide vastuvõtmist. Samuti määrata põletikuvastased, spasmoodilised ja immunomoduleerivad ravimid.\nPraeguseks on suhteliselt kahjutud antibiootikume, mida saab võtta isegi rasedaks. Samuti on tõhusad fütopreparaadid ainult köögiviljapõhiselt. Rasedad naised on eriti ohtlikud enesehoolduse tegemiseks, sest nad on juba vastutavad mitte ainult enda jaoks, vaid ka lapse jaoks. Arst suudab kindlasti valida ravimi, mis aitab ja haigus ületab ja ei kahjusta loote.\nPeamine asi arstiga ühendust võtta. Ja ideaalis - järgida rangelt ennetusmeetmeid ja tsüstiit läheb sulle!\nIseenesest puhastab, ei häiri lapse kontseptsiooni. Põletik Sel juhul voolab põie. Emaka vagiina ja kaela jäävad spermatozoa jaoks avatud ja tasuta, ei muuda emakakaela lima ka selle omadusi. Sõna, miski häirib muna viljastamist.\nKüsimus on selles, kas tsüstiitselt on võimalik rasestuda, olete huvitatud nii ägeda ja kroonilise põie haiguse kroonilise kujuga patsientidest. Uroloogi aitavad uroloogil installida kuseteede põletiku põhjuslikku seost. Kui naine on haiguse ajal juba rase rase - günekoloogi abistatakse.\nAinult koormatud põie põletikul avatud ja sagedane urineerimine rasedus katkestada. Kuid sellise lahenduse puhul nõuab tõsiste arenguhäirete esinemise diagnostilist kinnitust. Rasedus tsüstiidi ajal - millised on võimalused Põletuse põletik on ainult poolel juhul mõjutab munasarjade funktsionaalset võimet.\nSeetõttu jääb menstruatsioonitsükkel muutumatuks: ovulatsioon toimub, mis tähendab, et reproduktiivse võime võimalikkus säilitatakse. Kui põis põletikuline protsess on levinud reproduktiivsüsteemi organitele cystiit uriini mullhaigus eriti munasarjad, on tsükkel katki.\nPõletuse ja viljatuse põletik Tsüstiidi olemasolu vähendab viljastamise tõenäosust mitmel põhjusel: Emaka toru takistamine. Fallopiev torud on naiste seksuaalse süsteemi olulised struktuurid. Nende anatoomilise kasulikkuse rikkumine aitab kaasa viljatuse arengule. Krooniline põletikuline protsess vaatlusalusel juhul - tsüstiit aitab kaasa liimsekretsiooni tootmisele.\nMillisel mõjul on raseduse tsüstiit\nSee tihendab falopia torude luumeni, vähendades viljastamise võimalusi. Nende kanalite passiivsuse määramine toimub väikeste vaagnaorganite ultraheliga. Suund heidab günekoloogi.\nVenealhaiguse olemasolu. Chlamydia, Trichomoniass, Gonorröa - kõik need infektsioonid kantakse seksuaalsele teele. Nad on konjugeeritud tsüstiidi arendamisega, sest neid iseloomustab patoloogilise sekretsiooni tootmine. Seejärel langeb ta põie, põhjustab põletiku. Veneraalsete haiguste taustal on sageli viljatus arenev viljatus.\nPõhjus - limaskesta ja mädane sekretsiooni gluitide sugukanalid takistavad viljastatud muna liikumist emakale. Seetõttu saadetakse kroonilises tsüstiit, patsiendid laboratoorsetesse uuringutesse - venealaste infektsioonide cystiit uriini mullhaigus.\nEmase endometriit ja lisade pikk põletik. Oma taustal on menstruaaltsükli rikkumine, kontseptsiooni tõenäosus väheneb. Munasarjad ei tooda naissoost suguhormoone nõutud koguses, mis mõjutab muu hulgas ja patsiendi heaolu.\nPsühho-emotsionaalse ebastabiilsuse tsüstiidi taustal ja selle tulemusena tekkis viljatus harva. Psühholoogiline etioloogiline tegur selgitada kõige raskem, kuid kui patsient plaanib raseduse, ta peab pöörduma psühholoogi.\nPõletuse põletik tähendab antibakteriaalsete ainete vastuvõtmist - Wrossepectors ja antibiootikume. Ilma kasutamiseta ei ole nakkuslikust protsessist vabaneda pikka aega - see süveneb regulaarselt. Kordumine krambid eelneb jalgade suitsule, lühikese viibimise eelnõu. Ravimite farmatseutilised võimed on vastuolus loote täieliku arengu võimalusega. Neil on intensiivne embrüotoksiline toime. See tähendab, et narkootikumide mõju all lükatakse loote muna tagasi või selle surm.\nMillised tagajärjed lootele on kõige levinumad: "Wolf Fall", "Hare Guba".


Los Cristianos Holiday Resort Guide | Uuri, mida oodata!\nEelmises artiklis rääkisime Las Americast, Tenerife lõunaosa meelelahutuskeskusest. Aga mis siis, kui teie plaanid ei hõlma pidevaid pidusid ja meelelahutust? valige Los Cristianos ilma kõhklusteta ja olge kindel, et olete teinud õige valiku.\nLos Cristianose ajalugu\nErinevalt Las Americast, mis on täiesti turistide koht, on Los Cristianos tõeline väikelinn, kus elab umbes 19 tuhat kohalikku elanikku ja millel on oma ajalugu.\nVarem oli Los Cristianos väike kaluriküla, mis muutus kuulsaks kuurordiks tänu rootslasele Bengt Rylanderile, kes tuli siia 1956. aastal, et parandada oma tervist tänu soojale kliimale. Kuna ta hakkas end tõesti paremini tundma, olles endine kirjanik ja telekommentaator, levitas ta teavet imelise koha kohta, mille ta avastas. Nende sündmuste mälestuseks sai Los Cristianose peatänavale nimeks “Avenida de Suecia” (Rootsi avenüü). Veel üks koht, mis meenutab Rootsi panust Los Cristianose kui kuurordi arengusse, on Rootsi luteri kirik merekaldal (endine Casa Sueca).\nLos Cristianos on hea koht lastega peredele, eakamatele inimestele ja lihtsalt neile, kes eelistavad rahulikku puhkust hommikuse tantsimise asemel.\nKuid rahulikkus ei ole igavuse sünonüüm. Los Cristianos pakub suurel hulgal restorane, baare ja poode, millest mõned, erinevalt Las Americas asuvatest, on ehitatud kohalikele inimestele. Ja see tähendab, et teil on võimalus proovida kvaliteetset toitu ja teha sisseoste, ilma et maksaksite selle eest turisti hinda. Meie artikkel aitab teil avastada parimaid kohti ning annab nõu, kuidas oma aega kõige paremini veeta.\nLos Cristianose rannad\nTõenäoliselt on esimene koht, millest te tahate teada, rannad, sest just need on need, mis panid teid Tenerife valima. Los Cristianos kutsub teid külastama kahte randa. Peamine on Playa Los Cristianos. Lisaks liivarannale on Playa Los Cristianosel sadam, mis tähendab, et seal on võimalik teha erinevaid veespordialasid ja tegevusi. Parim meelelahutus kogu perele on paadisõit. Laeval saate nautida ookeanituult, näha vaalu või delfiine, snorgeldada kilpkonnalahes. Lõunasöök ja joogid kuuluvad unustamatute muljete hulka. Ärge unustage oma fotokaamerat ja ujumisriideid.\nLos Cristianose sadamast saab ka naabersaartele: La Gomera, El Hierro ja La Palma praamiga Fred Olsen Express.\nHea uudis kalapüügisõpradele – Los Cristianose sadamast saate minna ookeanipüügile, mis kindlasti võtab ühe juhtiva koha teie kalameeste ajaloos.\nPlaya Los Cristianose järel tuleb Playa Las Vistas. See kollane liivarand on üks suuremaid ja populaarsemaid Tenerifel. Playa Las Vistas on olemas kõik mugavaks puhkuseks vajalik, sealhulgas veespordi, võrkpalli mänguväljakud, laste mänguväljakud ja eriala piiratud füüsiliste võimetega inimestele.\nLos Cristianose restoranid\nLas Vistase ranna kulupoolel on erinevate baaride, diskoteekide ja restoranide piirkond, kust avaneb üks parimaid vaateid ookeanile Tenerife lõunaosas. Veeda üks õhtu hispaania roogasid degusteerides või lihtsalt kokteile juues.\nKui aga soovite õhtusööki tõeliselt kohalikus atmosfääris, vaadake Los Cristianose erinevaid kõrvaltänavaid. Ühel neist tänavatest, sadama lähedal, asub El Cine, koht, mida armastavad kohalikud ja turistid, kes on juba aastaid valinud oma puhkuseks Tenerife. See koht meeldib teile väga värskete mereandide ja sooja, perekondliku atmosfääri poolest.\nVaatamata sellele, et El Cine on peidetud koht, on see õhtuti alati väga hõivatud, nii et broneerige laud ette.\nRääkides kohalikest kohtadest, ei saa me unustada Croissanterie’t – väikest itaalia baari, mis asub Los Cristianose ühel kõrvaltänaval, mis kulgeb keskkirikust rannani.\nKogu vastutusega võime öelda, et seal saate proovida üht parimat focacciat Tenerife lõunaosas.\nParima koduse jäätise saamiseks minge La Golosasse, mis asub ranniku poolel, Rootsi kiriku lähedal. Hiljuti avasid nad teise jäätisepunkti San Telmos, Las Vistase ranna lähedal.\nOstude tegemiseks minge Rootsi avenüüle ja keskkiriku lähedal asuvasse piirkonda. Ja kindlasti külastage kohalikku turgu, mida korraldatakse Los Cristianose ranna lähedal igal pühapäeval.\nKülastage ka Fund Grube poodi, mis asub Las Vistase ranna alguses. See pood rõõmustab teid laia kosmeetika, päikeseprillide, riiete ja kingade valikuga ning madalamate hindadega kui Las Americase kaubanduskeskustes. Vaadake nende sooduspakkumisi oma hotellis.\nNagu näete, leiate Los Cristianoses palju tegevusi ja teil ei hakka igav. Samal ajal saate rahulikku ja lõõgastavat puhkust eemal mürast, lärmast ja rahvamassist. Ja kui te kord igatsete pidusid ja meelelahutust, siis kõrval asuv Las Americas avab teile alati oma restoranide, baaride ja ööklubide uksed.


Ene-Margit Tiit: Eesti rahvastik. Hinnatud ja loendatud\nMare Vähi: Rahvastikuprognoos 2013-... by Statistikaamet / ... 3697 views\nAlis Tammur: Rahvastikuprognoos aas... by Statistikaamet / ... 9662 views\n2009 ja 2010 algus. Kas ainult nega... by Statistikaamet / ... 17525 views\nOmavalitsusüksuse võimekuse indeks by Statistikaamet / ... 1407 views\nEttekanne kogumiku "Eesti rahvastik. Hinnatud ja loendatud" esitluselt 03.12.2014. Kogumik võtab ühtede kaante vahel kokku viimase rahvaloenduse tulemused ja pakub võrdlust ka teiste Euroopa Liidu riikidega.\n1. Eesti rahvastik. Hinnatud ja loendatud Ene-Margit Tiit 03.12.2014\n2. Sisukord  Milleks selline raamat?  Eesti rahvaarv ja selle muutumine  Loomulik iive  Välisränne  Rahvastiku prognoosimine\n3. MILLEKS SELLINE RAAMAT?\n4. Miks seda raamatut on vaja?  Eesti rahvastiku areng on meile kõigile väga oluline – nii poliitikutele kui ka visionääridele, nii noortele kui ka vanadele.  Sellest ajast peale, kui oleme ennast rahvuse ja rahvana tunnetanud, oleme pidevalt muretsenud oma rahva käekäigu ja jätkusuutlikkuse pärast.  Käesolev raamat käsitleb Eesti rahvastiku arengut statistilises võtmes, kasutades niihästi viimase rahvaloenduse andmeid kui ka teiste uuringute tulemusi.\n5. Eestimaa – Tallinn ja päris-Eesti  Rahvaloendus on ainus uuring, mis jõuab iga metsatalu ja üksiku saareni ning mille puhul küsitletakse igas vanuses ja igast rahvusest inimesi, leitakse üles kõige haruldasemate elukutsete esindajad ja uskude tunnistajad.  Rahvaloendus annab pildi iga maakonna ja iga valla rahvastikust loendushetkel.  Sellesse raamatusse need pildid ei mahtunud.  Kavakohaselt jõuavad need kaante vahele ja saavad kättesaadavaiks järgmise, 2015. aasta alguses.\n6. Miks „hinnatud ja loendatud“?  Kõige täpsemad andmed rahvastiku kohta saadakse rahvaloenduste käigus.  Kuid rahvaloendustel saadav teave on siiski võrdlemisi piiratud nii ajaliselt kui ka sisuliselt.  Rahvaloendusi on Eestis teostatud vaid 11 korda, need kõik toimusid viimase 130 aasta jooksul.  Rahvaloendusel esitatavate küsimuste arv on piiratud, jäädes 7 ja 50 vahele.  Selletõttu tuleb suhteliselt täpseid loendusandmeid täiendada uuringutest saadava teabega, mis on üldjuhul hinnanguline.  Hindamine on ainus vahend ka niihästi (kaugema) mineviku kui ka tuleviku olukorra kirjeldamiseks.\n7. EESTI RAHVAARV JA SELLE MUUTUMINE\n8. Eesti rahvaarvu muutumine 1200—2000 Allikas:SA, hinnangud 0 200000 400000 600000 800000 1000000 1200000 1400000 1600000 1200 1230 1260 1290 1320 1350 1380 1410 1440 1470 1500 1530 1560 1590 1620 1650 1680 1710 1740 1770 1800 1830 1860 1890 1930 1960 1990\n9. Eesti rahvaarvu muutumine 1881—2011 Allikas:SA 800000 900000 1000000 1100000 1200000 1300000 1400000 1500000 1600000 1882 1886 1890 1894 1898 1902 1906 1910 1914 1918 1922 1926 1930 1934 1938 1942 1946 1950 1954 1958 1962 1966 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 2010\n10. Rahvaarvu muutumist põhjustavad tegurid  Loomulik iive on sündimuse ja suremuse vahe. Loomulikku iivet mõjutavad  ikaldus ja nälg,  sõjad,  Epideemia.  Välisrände saldo on sisserände ja väljarände vahe. Sisse- ja väljarännet mõjutavad  majanduslikud,  poliitilised,  demograafilised põhjused.\n11. LOOMULIK IIVE\n12. Sündimus ja suremus Allikas: SA 0 5 10 15 20 25 30 1919 1922 1925 1928 1931 1934 1937 1940 1943 1946 1949 1952 1955 1958 1961 1964 1967 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 2003 2006 2009 2012 Sündimuse üldkordaja Suremuse üldkordaja\n13. Loomulik iive absoluutarvudes Allikas:SA -12,000 -10,000 -8,000 -6,000 -4,000 -2,000 0 2,000 4,000 6,000 8,000 10,000 1919 1922 1925 1928 1931 1934 1937 1940 1943 1946 1949 1952 1955 1958 1961 1964 1967 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 2003 2006 2009 2012\n14. Summaarne sündimuskordaja Allikas: SA, ÜRO 1.25 1.5 1.75 2 2.25 2.5 1950 1952 1954 1956 1958 1960 1962 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012\n15. Sündide edasilükkamine Allikas: SA, ÜRO 22.00 23.00 24.00 25.00 26.00 27.00 28.00 29.00 30.00 1950 1952 1954 1956 1958 1960 1962 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 Ema keskmine vanus lapse sünnil Ema keskmine vanus esimese lapse sünnil\n16. Sündide edasilükkamise mõju  Summaarse sündimuskordaja vähenemise üks põhjuseid on sündide edasilükkamine.  Sündide edasilükkamise tagajärjel ei tarvitse oluliselt muutuda naiste poolt kogu elu jooksul sünnitatud laste arv (lõpetatud sündimuskordaja), kuid  põlvkondade vahed pikenevad,  selletõttu rahvaarv keskmiselt kahaneb.\n17. Tänases Eestis toimuvad muutused  Peaaegu kõik vastsündinud jäävad ellu  Oodatav eluiga pikeneb  Rahvastiku keskmine vanus ja mediaanvanus kasvavad\n18. Alla-aastaste laste surmajuhte 1000 vastsündinu kohta Allikas: SA 0 20 40 60 80 100 120 140 1924 1927 1930 1933 1936 1939 1942 1945 1948 1951 1954 1957 1960 1963 1966 1969 1972 1975 1978 1981 1984 1987 1990 1993 1996 1999 2002 2005 2008 2011 Poisid Tüdrukud\n19. Oodatav eluiga sünnil Allikas: SA, ÜRO 55 60 65 70 75 80 85 1950 1952 1954 1956 1958 1960 1962 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 Mehed Naised\n20. Rahvastiku mediaanvanuse kasvamine Allikas: ÜRO 41.5 39.5 37.5 35.5 33.5 31.5 29.5 27.5 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2010\n22. Keskmine välisrände saldo aasta kohta – absoluutarvudes (tuhandetes) ja suhtarvuna 1000 elaniku kohta Allikas: ÜRO 15 Saldo 10 5 0 -5 -10 -15 -20 -25 1000 elaniku kohta\n23. Eesti välisrände saldo aastail 1956—1989 Allikas: Statistika aastaraamat 1991, ESA 0 2000 4000 6000 8000 10000 12000 14000 1956 1957 1958 1959 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989\n24. Registreeritud välisränne 2000—2013 Allikas: SA 8000 6000 4000 2000 0 -2000 -4000 -6000 Sisseränne Väljaränne Rändesaldo 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013\n25. Meeste ja naiste registreerimata välisrände saldo hinnangud perioodidel 2000—2003 (1), 2004—2007 (2) ja 2008—2011 (3) 5 0 -5 -10 -15 -20 -25 -30 0 4 8 12 16 20 24 28 32 36 40 44 48 52 56 60 64 68 72 76 80 84 M_1 N_1 5 0 -5 -10 -15 -20 -25 -30 -35 -40 0 4 8 12 16 20 24 28 32 36 40 44 48 52 56 60 64 68 72 76 80 84 M_2 N_2 5 0 -5 -10 -15 -20 -25 -30 0 4 8 12 16 20 24 28 32 36 40 44 48 52 56 60 64 68 72 76 80 84 M_3 N_3\n26. RAHVASTIKU PROGNOOSIMINE\n27. Kuidas tehakse rahvastikuprognoose? Kui on teada rahvastiku soo-vanusejaotus käesoleval aastal (1.01.2014), siis järgmisel aastal (1.01.2015): 1. Kõik ellujäänud inimesed on ühe aasta võrra vanemad; 2. Kõik käesoleval aastal sündinud lapsed on 0-aastased; 3. Rahvastikule on lisandunud kõik käesoleval aastal sisserännanud inimesed; 4. Rahvastikust on kadunud kõik inimesed, kes käesoleval aastal surid; 5. Rahvastikust on kadunud kõik inimesed, kes käesoleval aastal välja rändasid. Seda mõttekäiku rakendades saab samm-sammult ennustada rahvaarvu ja soo-vanusejaotust ka pikema aja jaoks.\n28. Mida on prognoosimiseks vaja hinnata?  Sündide arvu hindamiseks on tarvis teada sünnitamisealiste naiste arvu ja nende sünnitamisaktiivsust (vanuselisi sündimuskordajaid);  Surmade arvu ja jaotuse hindamiseks on tarvis teada elanikkonna soo-vanusejaotust ja vanuselisi suremuskordajaid või igas vanuses ellujäämise tõenäosusi (oodatavaid elukestusi).  Rändesaldo soo-vanuse struktuuri hindamiseks vahetult toimiv mudel puudub, on teada vaid üldised mõjufaktorid.\n29. Eesti rahvastikuprognoos  Rahvastikuprognoose tehakse ÜRO-s, Eurostatis ja ka riikides. Enamasti tehakse prognoose kuni 50 aasta peale ette, kuid neid parandatakse jooksvalt vastavalt uute andmete laekumisele.  Eesti jaoks tehtud prognoosid näitavad enamasti rahvaarvu vähenemist, sest  Loomulik iive on negatiivne,  Rändesaldo on negatiivne. Prognoosid sõltuvad sellest, missugused eeldused on tehtud demograafilist käitumist iseloomustavate parameetrite muutumise kohta.\n30. ÜRO prognoosid (rahvaarv tuhandetes) 1 350 1 300 1 250 1 200 1 150 1 100 1 050 Kõrge sündimus Madal sündimus Püsisündimus Vahetu taaste Nullränne Püsisuremus Püsiprotsessid\n31. ÜRO prognooside eeldused  Summaarne sündimuskordaja 2011 – 1,59. Jääb samaks madala ja püsisündimuse mudelites.  Summaarne sündimuskordaja tõuseb aastaks 2040 väärtuseni 1,81 ning 2,02 vastavalt keskmise ja kõrge sündimusega mudelis.  Elukestuse kasv on mudelites arvestatud võrdlemisi tagasihoidlikult, meeste tasemeks aastal 2040 on ette nähtud 74,5, naiste puhul – 82,8 aastat.  Ränne on lähedane nullile\n32. Eurostati prognoosid 1340000 1320000 1300000 1280000 1260000 1240000 Eurostat rändeta Eurostat rändega 2015 2020 2025 2030 2035 2040\n33. Eurostati prognoosi eeldused  Summaarne sündimuskordaja kasvab 1,63st 1,69ni  Meeste ja naiste oodatav eluiga jõuab vastavalt 79,6 ja 86,6 eluaastani.  Rändesaldo muutub, esialgu on see negatiivne, keskmiselt -650 inimest aastas, alates 2030. aastast muutub rändesaldo aga positiivseks, ulatudes 500 inimeseni aastas.\n34. SA prognoosid 1325000 1300000 1275000 1250000 1225000 1200000 1175000 SA pessimistlik SA optimistlik 2015 2020 2025 2030 2035 2040\n35. SA prognoosi eeldused  Töögrupp: Alis Tammur, Mare Vähi, Kadri Leetmaa ja Ene- Margit Tiit.  Eeldati, et perioodi lõpuks on sündide edasilükkamine pidurdunud ja selle tagajärjel on summaarne sündimuskordaja kasvanud kuni väärtuseni 1,8.  Oodatav eluiga sünnil kasvab tasemeni, mis praegu on kõrgharidusega elanike rühmal, so meestel 78,2 ja naistel 83,7 aastat.  Välisrände puhul eeldati seniste viimase 12 aasta jooksul ilmnenud rändesuundumuste jätkumist, kusjuures registreeritud rändele lisati ka hinnatud registreerimata rände komponent.  Pessimistliku stsenaariumi korral eeldati välisrände püsivust prognoosiperioodi lõpuni.  Optimistliku stsenaariumi korral eeldati, et välisrände saldo maht kahaneb alates aastast 2015 poole võrra ja alates aastast 2021 saab võrdseks nulliga.\n36. Prognoosikohane soo-vanusejaotus 2040 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000 9000 10000 0 3 6 9 12 15 18 21 24 27 30 33 36 39 42 45 48 51 54 57 60 63 66 69 72 75 78 81 84 87 90 93 96 Mehed_O Naised_O Mehed_P Naised_P\n37. Summaarne sündimuskordaja ja inimarengu indeks  Soome demograaf P. Myrskyla on summaarse sündimuskordaja väärtust sidunud inimarengu indeksi (HDI) väärtustega ja oletab, et kui riigis HDI ületab taseme 0,9, siis pöördub ka summaarne sündimuskordaja tõusule.  Euroopas see oletus kehtib: 2012. aastal oli Euroopas tervikuna keskmine summaarne sündimuskordaja 1,58, kuid riikides, kus HDI oli üle 0,9, oli keskmine summaarne sündimuskordaja 1,77.  See annab lootust, et ka Eestis (HDI = 0,85) mõne aja pärast sündimuskordaja hakkab tõusma.\n38. ÜRO optimistlik Eesti rahvastiku prognoos 1 200 1 250 1 300 1 350 1 400 1 450 1 500 1 550 1 600 2010 2013 2016 2019 2022 2025 2028 2031 2034 2037 2040 2043 2046 2049 2052 2055 2058 2061 2064 2067 2070 2073 2076 2079 2082 2085 2088 2091 2094 2097 2100\n39. ÜRO optimistliku prognoosi eeldused  Summaarse sündimuskordaja pidev kasv kuni väärtuseni 2,17 aastaks 2100  Oodatava eluea kasv meestel tasemeni 81,0 aastat ja naistel tasemeni 88,5 aastat  Välisrände nullsaldo. Kas see on reaalne?  Summaarse sündimuskordaja väärtused 20. s. lõpul: 1986 2,17 1987 2,26 1988 2,26 1989 2,22\n40. Tänan tähelepanu ja kaasamõtlemise eest!\nOmavalitsusüksuse võimekuse indeks


Soome olümpiavõitja läks naisest lahku ja jäi kodutuks - siis aga tuli lahendus - eestinen\nSoome olümpiavõitja läks naisest lahku ja jäi kodutuks – siis aga tuli lahendus\nSoome 1992. aasta suusahüpete olümpiavõitja Toni Nieminen jäi maikuu algul pärast naisest lahku minekut kodutuks.\nMees elas enne seda algul naise, siis elukaaslase korteris Oulus. Pärast lahkuminekut naisest ja elukaaslasest jäi mees kodutuks, vahendab Ilta-Sanomat.\nOlümpiasangarile tuli raskel ajal appi endine mäesuusataja Sami Uotila, kes pakkus Nieminenile oma kodus öömaja. Nõnda kolis Lahtist pärit 45-aastane olümpiavõitja Helsingi ligidale Vihtisse.\nNieminen ütles, et on suve Vihtis ja pärast seda vaatab, mis saab. Vahepealse aja veetis olümpiasangar oma sõbra juures Kemis ja vennapoja Sami juures Lahtis, kuni vennad Uotilad temaga ühendust võtsid ja eluaset pakkusid.\nNieminen sai Vihtis ka tööd, kuna Janne Nieminen pakkus talle tööd PuuhaParki teemapargis. Nieminen ise peab seda nagu lotovõiduks. Ta sai omale korraga nii töö kui elamise.\nNieminenil on neli last, neist kaks endise naise Heidiga. Vanemad lapsed on esimesest abielust. Nieminen tunnistab, et tal on pärast suve alles ka endine töökoht Oulu kinnisvarafirmas.\nPuuhaPark avab uksed 13. juunil ja seal on tegevust nii lastele kui täiskasvanutele. Seal saab mängida jalg- ja korvpalli, samuti palju muud kuni batuutide ja kepphobusteni välja. Nieminen on teemapargis üldtöötaja, kes tegeleb kõigega, mida parasjagu on vaja teha, abistab ja juhendab külastajaid. Mehe väitel on see talle igati sobiv tegevus.


Koeraüksused lennujaamas: Labradori viiruse nuusutamise katse Lõuna-Aafrikas\nCovidivastased koerteüksused lennujaamas: Labradori viiruse nuusutamise katse Lõuna-Aafrikas\nBy Cristiano Antonino\t On Võib 4 2021\nLabradori viiruse nuusutamise katse Lõuna-Aafrikas. Katse algab Johannesburgi lennujaamas koertega, kes on koolitatud higiosakestest positiivse koronaviiruse avastamiseks\nLõuna-Aafrika, üks Aafrikas ja kogu maailmas Covid-19 pandeemiast enim kannatada saanud riike, arendab uut viisi positiivsete inimeste tuvastamiseks lennujaamades kiiresti ja ohutult: kasutades koerte haistmismeelt.\nLoe ka: COVID 19 tuvastuskoerte uuring: Ühendkuningriigi valitsus annab uuringute toetamiseks 500,000 XNUMX naela\nLabrador vs Covid Lõuna-Aafrikas: koeraüksused põllul Johannesburgi lennujaamas\nSee juhtub OR Tambo rahvusvahelises lennujaamas Johannesburgis, kus professionaalsed treenerid töötavad labradoritega, et oma nina abil Covidi positiivseid inimesi tuvastada.\nCovidil, nagu paljudel teistelgi haigustel - näiteks teatud tüüpi vähkidel - tekib eriline lõhn, mida koerad tunnevad.\nJa 95-protsendilise eduvõimalusega kasutatakse inimese parimaid sõpru juba edukalt kogu maailma lennujaamades, Soomest Araabia Ühendemiraatideni.\nKoerte koolitamine nakatunud inimeste tundmiseks haistmismeele järgi on "üsna lihtne", ütles treener Chelsea Mercado, kes ütles Radio France Internationale'ile: "Me kasutame testimislaborit, mis varustab meid inimeste nii hais-positiivsete kui ka ududega -negatiivne, siis õpetame koertele, milline proov leida ja kuidas seda inimestele näidata, näiteks istudes.\nKui nad selle õigesti leiavad, anname koerale preemia, nii et nad saavad aru, et nad peavad otsima seda konkreetset lõhna.\nLoe ka: Itaalia, koeraüksused, kes on koolitatud Covid-19 positiivsete inimeste nuusutamiseks\nJohannesburg, labradori MacGyveri tegevus, kes nuusutab enne tampooni Covidi välja\nKoer Mercado töötab enesekindlalt: tema nimi on MacGyver pärast USA populaarse telesarja salaagenti, kes suutis talle antud ülesandeid suhteliselt kergelt lahendada.\nMacGyveriga on kaasas veel seitse labradorit, mis on osa pilootprojektist, mille üksikasjad on alles väljatöötamisel.\n"Kõige keerulisem aspekt on see, kuidas antikoiduvastased koerad reisijaid nuusutama panna," ütles koerakoolitajatele spetsialiseerunud agentuuri juht Gideon Treurnich.\nEksperdi sõnul võiks loomadel lubada kontrollpunktis reisijatele läheneda või paluda inimestel süljeproov üle anda, et koerad saaksid tegutseda eraldi piirkonnas.\nSee pakuks „privaatsust ega peletaks koeri kartvaid inimesi”.\nLõuna-Aafrika Vabariigis on alates pandeemia algusest registreeritud üle 1.5 miljoni nakkuse ja 54,000 XNUMX surma.\nVaktsineerimiskampaania algas hilja, sest viiruse põlisvariandi ilmumine muutis valitsuse ostetud vaktsiinivarud ebaefektiivseks.\nAmetivõimud on siiski teadlikud, et vaktsiin ei takista täielikult viiruse levikut ning Covid-vastaste koerte üksuste moodustamine on üks strateegiatest, mida tuleb rakendada nakkuste ja ennekõike haiglaravi piiramiseks.\nTööl käivate laviinide otsingu- ja päästekoerad kiireks juurutamise koolituseks\nKoer annetab oma vere kutsika päästmiseks. Kuidas koera vereloovutus töötab?\nCovid, Ema: "Varsti on Pfizer 12-15 aasta pärast, käivitati Hiina Sinovaci vaktsiini hindamine"\nPediaatria: tõsised 1. tüüpi diabeedi juhtumid Liguurias kahekordistusid pärast Covidi pandeemia algust\nElutransport, esimene Euroopa droonikiirabi, debüteeris Torinos: see ...\nBrasiilia, Incori uuringus testitakse kannabidiooli (CBD) kasutamist…\nTagasi kooli, kuidas valida lumbago-vastast seljakotti? Ortopeedide nõuanded\nItaalia, Istituto Superiore di Sanità: „Rt indeks ikka langeb, kogu Itaalia valges…\nLümfoom: 10 häirekella, mida ei tohi alahinnata


Päev 30 ja kokkuvõte |\nPäev 30 ja kokkuvõte\nTegelikult oleksin pidanud juba eile selle postituse valmis kirjutama aga kuna meil hetkel kodus ehtne laatsaret, siis ei suutnud ennast kuidagi sundida blogima. Teemaks siis “Möödunud kuu parimad ja halvimad hetked”.\nParimad hetked on ilmselgelt olnud ikka lähedastega veedetud.\nMatuga kinos käik – Kuigi ta sel päeval üsna viril oli, siis päev oli sellegipoolest üsna vahva.\nIgapäevased jalutuskäigud Deiviga.\nPäikeseline jalutuskäik Marianniga.\n7 uut Darja Dontsova raamatut!\nKersti reaktsioon kui talle kaua soovitud raamatu ulatasin.\nSaunakeskuse külastus Matuga kahekesi – Saun, bassein ja mullivann, paradiis.\nHalvimateks hetkedeks on ikka haigused ning totrad arusaamatused.\nKui see väljakutse nüüd kokku võtta, siis üldiselt ainus mis see mulle andis, oli uuesti harjumus tihedalt blogida. Teemad olid enamjaolt minu jaoks igavad, kuid eks oli vahel ka pärleid. Olen tagasisidet saanud, et näiteks faktide postitus oli tore. Isegi üks mu parimaid sõbrannasid sai sealt ühtteist uut teada minu kohta. Aga ehk sain nüüd vähemalt uuesti harjumuse sisse ja ei unusta oma blogipesa jälle nädalateks ära.\nKuu ise oli üldjoontes üsna tore. Matu sai vahepeal lasteaias jälle käia, kuid nüüd jälle tatisena kodus. Mina sain mitu üsna head raamatut jälle läbi lugeda ja peaaegu igapäevaselt koeraga jalutamas käia. Nii võib selle suure koera igatsuse äragi unustada, sest saan oma suurt koeravaimustust naabri koerte peal välja elada. Aasta on alanud üsna positiivses võtmes (kui ilm välja arvata) ning loodan, et jätkub samas tempos.\n« Päevad 28 ja 29


Kas sellest pildist piisab, et päästa Miss Moskva tiitlist ilma jäänud kaunitar avalikust hukkamõistust? - Fläsh! - Elu24\n18. aprill 2019, 9:33\nKas sellest pildist piisab, et päästa Miss Moskva tiitlist ilma jäänud kaunitar avalikust hukkamõistust?\nMiss Moskvaks valiti Alesja Semerenko.\n24-aastane Alesja Semerenko valiti mullu detsembris Miss Moskvaks, kuid jäi sellest tiitlist mõni kuu hiljem ilma, kuna ei suutnud missikohustusi täita.\nSemerenkot süüdistati kohusetundetuses ning väidetavalt valetas ta missivõistluse korraldajatele, et on haige, kuigi käis samal ajal lõbureisidel, kirjutas Mirror märtsis. Kaunitar on süüdistusi eitanud ning väitnud, et korraldajad kasutasid võimalust talt kroon lihtsal ettekäändel ära võtta, kuna neile polevat Semerenko algusest peale meeldinud.\nNüüd on sekeldustest möödas umbes kuu ning Semerenko loodab, et saab eluga rahus edasi minna. «Lõpuks saan ma rahus puhata ja elada nii, nagu ise tahan, teha pilte huvitavates kohtades ja kaifida,» kirjutas kaunitar Instagramis, vihjates skandaalile, mis puhkes, kui ta missikohustustest kõrvale viilimise ajal sotsiaalmeediasse puhkusepilte postitas.\nPraegu puhkab endine Miss Moskva Dubais. «Ma tahaksin nüüd avaliku hukkamõistu nõela otsast minema saada, pöörduda õnne suunas ning seilata päikeseloojangusse,» avaldas Semerenko oma muinasjutulised lootused. Eks näis, kas sellest pildist piisab, et avalikkus kaunile venelannale andestaks.\nA post shared by Алеся Семеренко (@alesiasemerenko) on Apr 17, 2019 at 10:16am PDT\nMissikroon, mis olevat Semerenko käes kahjustada saanud, anti märtsi lõpus edasi «esimesele asemissile» Ksenia Paljonovale, kes kuulab loodetavasti paremini korraldajate sõna.\nSee on esimene kord võistluse 23-aastase ajaloo jooksul, kui missilt on tiitel ära võetud.\nEsimene asemiss Ksenia Paljonova sai missikrooni endale, kuna Semerenko ei suutnud tingimusi täita.


Politsei- ja linnajuhtide kohtumiselt Võrus\nKolmapäev, 19 Aprill 2017 15:28\nTäna külastasid Võru linnavalitsust Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri uued juhid, prefekt Vallo Koppel ja Kagu politseijaoskonna juht Helmer Hallik, et anda ülevaade korrakaitse hetkeseisust ja tutvustada lähemalt oma tegevuskava. Linnapea Anti Allase ja abilinnapea Kalev Ilvesega arutati erinevaid koostöövõimalusi turvalisuse parandamiseks Võru linnas.\nVallo Koppel tutvustas lähemalt Lõuna prefektuuri struktuuri ja selle toimimist, tunnustades Võru linna senise panuse eest politseitöö toetamisel. „Eesmärk on püüelda kogukonnale parema teenuse osutamise poole. Selles suhtes Võru eristub, heaks näiteks on valvekaameratesse panustamine, aga ka tõhus tegutsemine sotsiaaltöö vallas,“ lausus alates 1. veebruarist Lõuna prefektuuri juhtiv mees. Märtsis Kagu politseijaoskonna juhi ametisse asunud Halliku sõnul on Võru linn üks neist omavalitsustest, kes turvalisust oluliseks peab ja politseile koostööpartnerina vastu tuleb.\nVeidi üle tunni kestnud arutelu käigus räägiti muuhulgas politseireformi ja haldusreformi mõjudest, Võru kui Kagu-Eesti tõmbekeskuse rollist politseitöö korraldamisel, kohalike lõbustusasutustega seotud murekohtadest, politsei(patrulli) reageerimise võimekusest, parkimisrikkumistest ning noorte politseinike tulevikust Võru linnas, samuti turvalisuse nõukogu tulevikust maakonnas, erinevate ressursside kasutamisest järelevalve tõhustamisel ja politseipraktikate vahetamisest sõpruslinnade vahel.\nLinnapea Anti Allas tänas politseid meeldiva ja konstruktiivse koostöö eest.


500+ SELLE VÕI TEISE KÜSIMUSE MÄNGU (KAS / VÕI KÜSIMUST) - MÄNGUD\nSee või see on lõbus mäng, mida saab mängida koos sõpradega pidudel või koos oma kohtinguga. Mõnikord on kellegagi kohtudes ja kohtinguid alustades tunne, nagu oleksite teineteist terve elu tundnud, teinekord peate võib-olla tundma inimest vanamoodi, küsides küsimusi. Selles artiklis oleme loetlenud üle 500 selle või selle küsimuse.\nIsegi kui tunnete, et olete teineteist terve elu tundnud, on siiski küsimusi, milles soovite veenduda, et teate õiget vastust. Sõltumata sellest, kui kaua olete käinud, aitavad need teil paremini mõista, mida inimene tegelikult mõtleb ja soovib.\nOleme siin koostanud loetelu küsimustest, mida saab mitmel viisil kasutada.\nEsiteks, kui tegemist on ainult teie kahega, võite esitada need küsimused üksteise veelgi paremaks tundmaõppimiseks ja lihtsalt koos aega veeta, kulutamata tonni raha filmidele või õhtusöögile. Võite minna tassi kohvi ja küsida neid küsimusi.\nTeiseks saate neid küsimusi kasutada ka sõprade grupis, et näha, kui hästi te oma sõpru tunnete. Sõpradega saab seda teha ainult kahe või ühe grupiga. Kui te olete ainult kaks teist, mõelge küsimusele ja sellele, kuidas te vastaksite, seejärel esitage küsimus ja kui nende vastus ei vasta teie küsimusele, saavad nad küsida. Grupiga saate kasutada registrikaarti ja kas münti või paberitükki, mis mahuvad registrikaardi alla, mille mõlemal küljel on erinevad värvid. Pärast seda, kui olete otsustanud, mis nende arvates teie vastus saab, asetage münt vastupidi, kui nende vastus sobib ja sabad alla, kui see pole see, mida te arvasite. Mõlemal küljel erineva värviga paber töötab samamoodi. Jällegi, kui vastus ei vasta teie vastusele, vahetage küsimuste esitaja üles ja jätkake.\nNii et nüüd, kui saate aru, kuidas see töötab, on siin loetelu küsimustest, mille me välja pakume. Samuti teadke, et te ei pea kogu loendit korraga esitama. Saate seda mitu korda mängida, kuni olete sellest läbi saanud.\nSee või see küsimus\nSöögi ja joogiga seotud\nKala või praad?\nMunad või kaerahelbed?\nKohvi või teed?\nKoks või Pepsi?\nÕlu või segatud joogid?\nMahl või vesi?\nValge või nisuleib?\nKook või sõõrikud?\nVanill või šokolaad?\nJäätis või šerbett?\nSealiha või kana?\nMunapuder või üle?\nLihtsate või pošeeritud munade üle?\nKoor ja suhkur või must kohv?\nHästi tehtud või haruldane?\nMais või herned?\nSalat või kõrvits?\nRohelised oad või brokoli?\nMustad oad või aedoad?\nPinto või Lima oad?\nKülmutatud köögiviljad või konservid?\nPannkoogid või vahvlid?\nSaiakesed või kondiitritooted?\nBurgerid või mereannid?\nToiduauto või söögikoht?\nIngveri ale või Sprite?\nApelsinisoodat või viinamarja?\nRaja segu või kommibaar?\nPalgapäev või 5thavenue?\nReese'i maapähklivõi tass või Hershey baar?\nMandlirõõm või Snickers?\nKolm musketäri või piparmündi Patty?\nO’Henry või Baby Ruth?\nÕunad või banaanid?\nApelsinid või virsikud?\nArbuus või ploomid?\nCantaloupe või greip?\nKook või pirukas?\nSaiakesed või küpsised?\nHash pruunid või kodused friikartulid?\nJello või puding?\nViinamari või apelsin?\nPärn või mustikas?\nSaledad Jim või tõmblevad?\nKook või Dingdong?\nŠveitsi kook või Hoho?\nKumm või elupäästjad?\nTic-tac või Altoids?\nTootsie rullid või Skittles?\nLagritsa või puuvilja rullimine?\nPopcorn või maapähklid?\nKuumad kringlid või nachod?\nGrillitud või pannil praetud?\nFrititud või küpsetatud?\nÕuna- või kirsikook?\nSuhkru- või šokolaadiküpsised?\nKõrvits või mustikas?\nPirukas või kingsepp?\nPaneeritud või tavaline?\nJäätunud või kuum kohv?\nKuum või jäätee?\nMagustatud tee või magustamata?\nHiina või itaalia keel?\nIndia või Tai?\nAmeeriklane või mehhiklane?\nMagus või hapu?\nSüüa sisse või einestada?\nKodus süüa teha või välja võtta?\nJuustuburger või kalamari?\nKuum koer või taco?\nHautis või tšilli?\nBataat või friikartulid?\nKüpsetatud kartuli- või sibularõngad?\nMayo- või salatikaste?\nVõileib või supp?\nRibid või tiivad?\nPereettevõte või ketirestoran?\nKas teha süüa koduaias või toitlustada?\nVein või õlu?\nJack Daniels või Jim Beam?\nIiri kohv või tavaline kohv?\nApelsinimahl või greibimahl?\nUuesti praetud oad või riis?\nTacod või kana parmigiana?\nPizza või sub?\nMaapähklid või mandlid?\nIndia pähklid või sarapuupähkel?\nKreeka pähklid või päevalilleseemned?\nKüüslauk või sibul?\nBagelid või inglise kuklid\nMooniseemne- või sibularullid?\nKaneeli või mustika bagelid?\nKõik või seesamiseemne bagelid?\nTuhat saart või rantšos?\nCatalina või vinegrett?\nSibula või peekoni mädarõika kastmine?\nJuustukartulid või tšillifriikad?\nFriikartulid või sibularõngad?\nJuust ja kreekerid või kringlid?\nKastmed või köögiviljad ja dip?\nÕhtusöögirullid või sarvesaiad?\nKüpsised või leib?\nTerve nisu või rukis?\nTäistera või valge?\nMaisimuffin või mustikas?\nPastrami või bologna?\nItaalia sub või sink ja juust?\nTürgi ja juust või röstitud veiseliha sub?\nAlarull või ciabatta rull?\nHapukoor ja sibulalaastud või grill?\nCheddar ja hapukoor või sool ja äädikas?\nMaisikrõpsud või Doritos?\nRiisikrõbedad või maisihelbed?\nRosina kliid või granola?\nCheerios või maisipuhvrid?\nÕunapulgad või puuviljasilmused?\nKülm teravili või kaerahelbed?\nTilguti kohvi või lahustuvat?\nPerkitud kohv või tee?\nNelgi kiire hommikusöök või valgusmuuti?\nHommikusöögibaar või Slimfast?\nHommikupizza või hommikusöögivõileib?\nPannkoogid või kuklid?\nIhop või Wafflehouse?\nDenny’s või Crackerbarrel?\nOutback või Texas Roadhouse?\nBostoni turg või Bob Evans?\nMärulifilmid või draamad?\nKomöödia või põnevikud?\nRomantiline või dokumentaalfilmid?\nReaalsus või väljamõeldis?\nPere- või täiskasvanute filmid?\nNetflix või Hulu?\nKaabel või satelliit?\nVaadake otseülekandeid või salvestisi, et te ei peaks reklaame vaatama?\nTelevisioon või raamat?\nDetektiivromaanid või superkangelased?\nArmastusromaanid või spiooniromaanid?\nÕudusjutud või saladused?\nJohn Wayne või Clint Eastwood?\nBruce Willis või Harrison Ford?\nMark Harmon või Tom Selleck?\nDon Johnson või Eric Estrada?\nMark Wahlberg või Shemar Moore?\nErin Gray või Catherine Bell?\nSybil Sheppard või Michelle Pfeiffer?\nJodie Foster või Markie Post?\nMary Elizabeth Mastrantonio või Sela Ward?\nReese Witherspoon või Kirsten Dunst?\nRock või riik?\nPop või reggae?\nKas valida klassikaline või räpp?\nSujuv džäss või techno?\nStandardid või klassikaline riik nagu Johnny Cash?\nNickelback või Rush?\nMiranda Lambert või Madonna?\nKenny G või Bob Marley?\nReo Speedwagon või uued lapsed blokis?\nKas tavaline raadio või satelliit?\nStephen King või John Grisham?\nNora Roberts või Heather Graham?\nNuhk või üleloomulik raamat või film / teler?\nVince Flynn või Tom Clancy?\nKöidetud raamat või e-raamat?\nAjaleht või veebiuudiste ajaveeb?\nNäidend või muusikal?\nTantsu- või kokandustunnid?\nKontsert või mäng?\nMassaaž või näohooldus?\nPäris väikesed valetajad või päris koduperenaised?\nIZombie või Lucifer?\nNcis või kriminaalsed mõtted?\n2 ja pool meest või 2 murtud tüdrukut?\nSõbrad või kuidas ma su emaga kohtusin?\nSeadus ja kord või LA seadus?\nKilbi või noole esindajad?\nNool või legendid homsest?\nSkandaal või perekond?\nBatman või Superman?\nÄmblikmees või Hulk?\nABC või CBS?\nRebane või NBC?\nCW või PBS?\nKeegel või teater?\nVärvipall või arkaad?\nHeegeldamine või kudumine?\nKaardid või lauamängud?\nKarneval või tsirkus?\nRullialused või vaateratas?\nPuutöö või nahatöö?\nNoolemäng või bassein?\nAiandus või jalutamine?\nTeksad ja tee või ülikond?\nKleit või püksid?\nAmetlik või juhuslik?\nTossud või kleidikingad?\nSandaalid või kõrged kontsad?\nKas meik või mitte?\nAmetlik söögituba või pere söögituba?\nElegantne või vabaaja interjöör?\nEklektiline või korrastatud interjöör?\nAvatud põrand elamiseks, söömiseks, kööginurgaks või eraldatud seinte ja ustega?\nTossud või sandaalid?\nPlätud või veesussid?\nMaalid või fotod?\nMust-valge või värviline?\nKardinad või rulood?\nTaimed või kollektsionäärid?\nLühter või lambid?\nPaber või paneel?\nVärv või paber?\nVaibad või puitpõrandad?\nMoodne või maalähedane?\nRetro või antiik?\nRantšo stiil või kahekorruseline kodu?\nTalu köök või kambüüsi stiil?\nAuto või veoauto?\nSVU või mahtuniversaal?\nGMC või Chevy?\nFord või Dodge?\nCadillac või Chrysler?\nKia või Saturn?\nA-raami või bangalo maja plaan?\nHunyadi või Nissan?\nAudi või BMW?\nFerrari või Jaguar?\nDucati või Harley?\nEuroopa või järveäärses stiilis kodu?\nNiiduk või tõukur?\nKorter või kodu?\nTöösaapad või kauboisaapad?\nRiik või linn?\nMaaelu või äärelinn?\nTalu või lihtsalt aaker või kaks?\nNeutraalsed värvid või paks?\nKivikeraamika või Hiina?\nKoloniaal- või suvila stiilis kodu?\nKüünlad või vaha sulab?\nKamin või ahi?\nPunutud või puidust?\nMetall või puit?\nPuu või gaas kokapliidi jaoks?\nTudori või viktoriaanlikus stiilis kodu?\nRoostevaba teras või värvid, näiteks valged või mustad seadmed?\nLihunikplokk või graniidist countertops?\nRoostevabast terasest või teflonist köögitarbed?\nKatuseaknad või peeglisein?\nSpiraalsed või sirged trepid?\nRäbal või tihe kuhi?\nPuit või metall ja klaasid?\nLehtpuidust toolid või polsterdatud?\nMajapaat või jaht?\nHaljastatud hoov või lihtsalt muruplats?\nMängutuba või õmblustuba?\nTalumaja või sindelstiilis kodu?\nRoostevabast terasest või portselanist valamu?\nPuidust kapid või metall köögis?\nPalkmaja või tänapäevases stiilis kodu?\nPäikesepoolne veranda või tekk?\nManiküür või teha üle?\nJalgpall või pesapall?\nJalgpall või hoki?\nGolf või korvpall?\nVõidusõit või polo?\nJalgpall või jalgpall?\nMaahoki või jäähoki?\nPolo või hobuste võidusõit?\nNascar või drag racing?\nKolledž või proff?\nPuudutades jalgpalli või puudutades seda mängides?\nLühike peatus või kolmas alus?\nEsimene baas või väljakuperemees?\nPüüdja või kann?\nÄäremängija või kaitsja?\nVäravavaht või kaitsja?\nJaht või kalapüük?\nHirv või karu?\nPõder või põder?\nBass või tuunikala?\nOokean või järv?\nJärv või jõgi?\nSuusatamine või surfamine?\nXbox või PS?\nMitmikmäng või üksikmängija?\nSport või laskur?\nStrateegia või mõistatus?\nPacman või Tetris?\nJalgpall või Ping-Pong?\nArvuti- või mängukonsoolid?\nFantaasialiigad või oma pungadega mängimine?\nReaalajas märulirollimäng või võrgumäng?\nMaadlus või võitluskunstide segamine?\nKeegel või tennis?\nPokker või male?\nVõrkpall või rula?\nKardiotõus või tõstmine?\nKäia jõusaalis või kodus treenida?\nPaadid või neljarattalised?\nJalutamine või sörkimine?\nTõstmine või pilates?\nMaastikul või võistlusrajal?\nSuusatamine või lumelauaga sõitmine?\nkui hästi me üksteist tunneme\nVanade aegade higistamine või käsipalli mängimine?\nTrenni kolm korda nädalas või iga päev?\nSüüa kõike, mida soovite, või tervislikult toituda, et vormis püsida?\nTrenn üksi või koos kaaslasega?\nUjumine või lugemine?\nPaintball või motokross?\nBMX-võidusõit või libisemine?\nRula või ujumine?\nTriatlon või maratonijooks?\nPersonaaltreener või trenni üksi?\nToitumisspetsialist või koostate oma söögikava?\nSkeet laskmine või vibulaskmine?\nKodumaine või rahvusvaheline?\nSõita või lennata?\nLennuk või paat?\nLõbustuspark või ajaloolised paigad?\nRong või buss?\nJahireis või suusakuurort?\nTroopiline või artic?\nMullivann või kuumaveeallikad?\nKevad või sügis?\nOksjonid või sulgemüük?\nEtenduskunst või teadus?\nGrand Canyon või Jelly Stone?\nMarlini püük või metsseajaht?\nKummituste tuur või ajalooline ringkäik?\nKunstifestival või muusikafestival?\nRenessansilaat või käsitöölaat?\nKirbuturg või kaubanduskeskus?\nKarneval või teemapark?\nLoomaaed või akvaarium?\nÄike või lumetorm?\nRiigipargid või pekstud teelt välja?\nInterstates või tagasiteed?\nVeoauto või mootorratas?\nRand või mägironimine?\nArhitektuurilised saidid või ostud?\nMatka- või koletisautode ralli?\nSpaa või jõusaal?\nLoodus või siseruumides?\nTelk või RV?\nKummitusjaht või esemete jaht\nKruiis või romantiline taganemispakett?\nIirimaa või Hong Kong?\nAntropoloogia kaevamine või safari?\nJamaica või Rio?\nAafrika või Aasia?\nMehhiko või Monte Carlo?\nNew York City või Vegas?\nLA või Atlanta?\nPhoenix või St. Louis?\nPortland või Seattle?\nBoston või Miami?\nAja jagamine või motell?\nKas üürida kodu või hommikusööki?\nVananemis- või kirbuturud?\nMuuseumid või observatoorium?\nGrupireisid või üksi?\nTuletõrjuja või politseinik?\nArst või õde?\nSõjavägi või tsiviil?\nÜlem või töötaja?\nAdvokaat või tisler?\nTorulukksepp või aktsiaturg?\nTaksojuht või bussijuht?\nRaudteeinsener või mehaanikainsener?\nPuutöö või automehaanik?\nJuhendaja või tunnitöötaja?\nFüüsilisest isikust ettevõtja või ettevõtte mees?\nKontoritöö või väljaspool tööd?\nTöötada kodus või sõita tööle?\nLoots või laevakapten?\nElektrik või insener?\nAutor või toimetaja?\nArmastatud töö või see, mis maksab teile rohkem raha?\nKalamees või metsamets?\nPõllumees või vabrikutööline?\nTanklateenindaja või müügiesindaja?\nValitsuse töö või erasektor?\nKas töötada meeskonnas või töötada üksi?\nMaastikukujundaja või keevitaja?\nMoekunstnik või sisekujundaja?\nKosmeetik või suurettevõtte tegevjuht?\nKas töötada tootmises või töötada ettevõttes, mis mõtleb välja häid asju, mis aitaksid maailma elanikkonda?\nLeiutada midagi, mis teid rikastaks või päästaks maailma elanikkonna näljast?\nKogu päeva koosolekud või kaupade tootmine?\nKas töötate oma kätega või arvutiga?\nTöötate avalikkusega poes või töötate teadustöös?\nPikk tööle või lühike tööle?\nPeo planeerija või printer?\nAntropoloog või astronoom?\nÜlikond ja lips või teksad?\nKombinesoon või koorimine?\nPeakokk või meister Di?\nNarkootikumide esindaja või teadlane?\nKokk või ettekandja?\nKorrapidaja või IT-tehnoloogia?\nPankur või börsikaupmees?\nKindlustuse aktuaar või detektiiv?\nTänavapuhastaja või sanitaartehniliste tööde järelevaataja?\nTelemarketeri või kohtumiste seadistaja?\nSekretär või büroojuht?\nFüsioterapeut või psühholoog?\nRokitäht või võidusõiduautojuht?\nKantrilaulja või profisportlane?\nMaadleja või jalgpallur?\nProfessionaalne pallur või pokkerimängija?\nProfessionaalne liiga treener või kolledži treener?\nProfessionaalne cheerleader või modell?\nNäitleja või modell?\nNäitleja või jutusaatejuht?\nUudiste ankur või meteoroloog?\nJuveel või õmbleja?\nArvutiprogrammeerija või kriminoloog (CSI)?\nEhitustööline või kunstnik?\nAjalehe toimetaja või reporter?\nAjakirjanik või fotograaf?\nHambaarst või podiatrist?\nArst-kontrollija või erakorraline arst?\nÕpetaja või administraator?\nOksjonipidaja või spordiratas?\nBörsimaakler või päevakaupleja?\nAutor või reklaamiagent?\nVeokimehaanik või kaugsõidujuht?\nMüüja või advokaat?\nKunstnik või kuraator?\nFBI agent või kohalik politsei?\nSalateenistus või eravalvur?\nPolitseinik või turvamees?\nKas puhastada raseeritud või näokarvu?\nKoer või kass?\nTätoveering või augustamine?\nSuitsetada või närida?\nMagada PJ-des või alasti?\nSiidist või flanellist lehed?\nEgiptuse puuvill või siid?\nTavaline voodi või vesivoodi?\nSäästud või ostud?\nÖökull või varajane ärkaja?\nSlacker või overachiever?\n3 söögikorda päevas või 5 väikest söögikorda?\nHõbe või kuld?\nPliiats või pliiats?\nBlond või punapea?\nRohelised või sinised silmad?\nKontaktid või prillid?\nSeikluslik või ettevaatlik?\nKas helistada või saata sõnumeid?\nE-post või tigupost?\nFreckles või lohud?\nHäbelik või lahkuv?\nAutomaatne automaatvastaja või räägite elus oleva inimesega?\nKülmutatud pitsa või doomino?\nPitsaonn või väikesed keisrid?\nKampsun või kapuuts?\nTualettpaberi riputamisel üle või alla?\nSinine või punane?\nRoheline või valge?\nPüksid või lühikesed püksid?\nKuulake kedagi endast vanemat või nooremat?\nHelmed või pärlid?\nKas võtta aega juuste kujundamiseks või korki kandmiseks?\nVärvida juukseid või on loomulik värv?\nLooduslikud või rinnaimplantaadid?\nKinkida roose või karikakraid?\nKas saada roose või karikakraid?\nVahepalaks midagi soolast või magusat?\nKas kanda nahka või pitsi?\nÜheöösuhted või eksklusiivne suhe?\nFacebook või twitter?\nCharmin või Ingel Pehme?\nMullide nühkimine või lüsool?\nLille- või köögiviljaaed?\nKõrgtehnoloogia või madaltehnoloogia?\nTurvasüsteem või koer?\nSuur rahvahulk või väike pidu?\nTelepaatia või teleportreerimine?\nKangelane või kaabakas?\nDomineerima või alistuma?\nRaha või kuulsus?\nKas kohtute kummitusega või deemonitega?\nVampiirid või inglid?\nNõid või nõid?\nPiraadid või mootorrattarühm?\nKiire tuju või kontroll?\nSuudlused või kallistused?\nSuhkur või vürts?\nPärast raseerimist või odekolonni?\nParfüüm või kehasprei?\nTervislik või mugav toit?\nKaelakee või käevõru?\nStruktureeritud rutiin või läheb vooluga kaasa?\nKas minna baari või juua kodus?\nKuubitud või purustatud jää?\nUjumine või päevitamine?\nDiivan või lamamistool?\nKüünla- või lambivalgus?\nVeebis või poes?\nHea tahe või Macy?\nPuding või kreem?\nGoogle või Bing?\nToakaaslane korralik friik või sassis inimene?\nFilmid kodus või teatrites?\nSu küüned, pikad või lühikesed?\nKoduaed või käia põllumeeste turul?\nTeie päev - hull või terve?\nKas elate minevikus või praegu?\nPaberist või kilekottidest?\nAvatud ruumid või väikesed suletud aladel?\nSöögiks, paberist plaadid või portselan?\nSporti vaadata või mängida?\nVaha või raseeri?\nLapsed või lemmikloomad?\nVeeta aega elutoas või magamistoas?\nTuhastamine või matmine?\nElutugi, et hoida sind aastaid elus või mitte?\nNeiu või kokk?\nKas elate külmas või kuumas piirkonnas?\nKoduloomadele, hamstrile või küülikule?\nLemmiklooma kala või sisalik?\nJõulud või halloween?\nTänupüha või lihavõtted?\nMälestuspäev või püha Patricku päev?\n4. juuli või mälestuspäev?\nUusaasta või valentinid?\nAmeerika tehtud või import?\nSussid või paljajalu?\nAvalik raamatukogu või raamatupood?\nDunkin Donuts või Tim Horton?\nStarbucks või Dunkin Donuts?\nTerve uba või jahvatatud?\nLahtine leht või teepakk?\nGlasuuritud sõõrik või želee?\nKaneeli kukkel või taani keel?\nSõnaraamat või šaraadid?\nVihmane pühapäev voodis või kaubanduskeskuses?\nEttemakstud või lepinguline rakuplaan?\nSkautüdrukud või skautid?\nSkautüdrukuküpsised või Keebleri küpsised?\nChips Ahoy või Nabisco?\nTark või paneb?\nArby või Hardee oma?\nKolledž või kaubanduskool?\nAvalik haridus või kodukool?\nPõhumüts või pesapallimüts?\nKauboi müts või kootud kork?\nPäikeseprillid või päikesesirm?\nElegantne või juhuslik õhtusöök?\nE-harmoonia või vaste?\nPalju kala või Zooski?\nPalju põhjuslikke sõpru või ainult paar lähedast sõpra?\nÜllatuspidu või teemapidu?\nKostüümipidu või basseinipidu?\nLuau või seapraad?\nMobiiltelefon või tavatelefon?\nKoduomanik või üürnik?\nMullivann või lihtsalt kuum leotamine?\nSilma nägemine või kuulmine?\nMaitse või lõhn?\nOle loov või geenius?\nSalongi riided või teksad?\nBikiinid või üks tükk?\nUjula või järv?\nStrateegiamängud või Bingo?\nVõite nautida ka mõnda muud lõbusat mängu, vaadake meie lehte Kas pigem küsimusi.\nOleme kindlad, et meie nimekiri on esitanud teile palju selle või selle küsimusi, mis võimaldavad teil kedagi palju paremini tundma õppida, sealhulgas tema isiklikke valikuid elu kõige raskemate asjade osas, et täpselt teada, mis on nende mõtted selles piirkonnas. Asjad, mida üldises vestluses tavaliselt ette ei tule, näiteks kuidas nad soovivad oma surma käsitlemist või milline oleks nende valik pikaajalise elutoetuse olukorras.\nNautige küsimusi ja kellegi paremaks tundmaõppimist.\nasju, mida teha oma sõbrannaga teksti üle\nasju, mida tüdrukutele meeldib oma lõbuks teha\nkuidas panna naine sinu eest kukkuma\narmastuskiri, et naeratada


minu arvates peaks EJL-i pressitoimetus tegema loo ja laskma peatreeneril analüüsida toimunut\ntüüpiline. kui läheb kehvasti, siis oleme tasa ja poeme peitu\non keegi küsinud midagi ka talt või peaks Frank ise tegema endaga intervjuu ja käima seda toimetustesse pakkumas?\npole kuskilt lugenud Franki kommentaare EM-valikturniirile. tüüpiline. kui läheb kehvasti, siis oleme tasa ja poeme peitu\nSeda et, kui suureks A le Coq Arena maksumus lõpuks kujunes?\nSeda ei tea vist keegi täpselt aga mingi number( 200 -220 mlj. ) on kusagilt lehest läbi jooksnud .\nNo ja kompleks ,kus mäng peeti on ilmselt üks Baltimaade parimaid. Tablooga , seitsetuhat mahutav staadion, tuttuus kusjuures. Kõrval kohe täismõõtmetes sisehall ,mis mahutab 2700 inimest. Staadioni taga suur harjutus ja treeningväljak. Puhtus ,kord igal pool. Stata all baar, kohvik. Rääkisin staadi0ni omanikuga,Suduva klubi presidendiga. Kõik kokku maksis alla 10 mlj. euri, Toetasid ja ehitasid euroliit, omavalitsus ja .klubi Kadedaks tegi krt. .\nTahtsin kah Kunni ülevaate eest kiita. Mina tänan\ntänud Kunnile! Ometigi üks mõistlik inimene, kes olukorda valgustas, muidu ole kui kotis. Ega EJL ju oma otseseid ülesandeid armasta täita, minu teada peavad nad ikka enam vähem korraliku ülevaate andma, mis Leedus toimus. Aga looda sa...\nkorralik ülevaade. nüüd ootaks veel EJL-i kaudu Franki muljeid mängust ja mängijatest\nPaari sõnaga siis Leedu -Eesti viimasest mängust ja Marijampole fantastilisest tuliuuest jalgpallikeskusest.\nEesti mängis täiesti kaks erinevat poolaega nagu oleks tegemist erinevate mängudega. Kõik algas kuidagi kobalt ja konarlikult. Leedu oli ründav pool meie kaitse oli kogu aeg suurtes raskustes, eriti äärekaitsjad aga kärises ka keskelt.Nii ,et ridamisi oli leedul häid väravavõimalusi. Väravavaht Kiho oli igatahes tubli,kuigi etterutates võib esimese värava siiski osaliselt tema ebaõnnestunud väljajooksu kontole kanda.\nEsimese poolaja meie parim oli Ojamaa ,kes ainsana suutis ees palli hoida , jagas täpseid sööte, oli enesekindel. Ngatiivselt üllatas mind esimesel poolajal Joonas Tamm ,kes ei saanud hakkama endast väiksemate kaitsjatega .Tema mängus polnud mingit agressiivsust ega julgust. Itaalias istuvat ta juttude järgi pingil ja see ilmselgelt mängule halvasti mõjunud. Igatahes suudeti poolajani seisu nullis hoida.\nTeine poolaeg algas suht sarnaselt ,kuni meile löödud väravani olime uimased .\nSiis alles võeti jalad kõhu alt välja ja võib öelda ,et kuni lõpuni anti valu aga kahjuks hukati tohutult väravavõimalusi + lasti ühest eksimusest omale ära lüüa.Kiho jooksis küll välja pärast kerget kahtlemist aga ründaja tõstis üle.\nMeie poolt toimetas ilusti Teino .Andis söötu ,kontrollis keskel.Võitluslikult ja õnnestunult mängis Kõrtsmik ,kelle Frank välja vahetas ,tuues sisse Pebre. Pebre tegi paremas ääres hea mängu aga jällegi kimbutas meid see ,et kui saime ilusa rünnaku üles siis viimase lihvina olid nõrgad pealelöögid või valesööt. Minu meelest võeti Ojamaa ennatlikult välja ,kuigi ta ei löönud ära üks-üks olukorda oli ta siiski kogu aeg terav ja füüsiliselt meeskonna parim. Mõnel meie kaitsjal( nime ei tea ) oli juba esimese poolaja järel keel nii vestil ,et vaatasin kas kukub kokku või ei. Kaljumäe sai hakkama,kuigi paar korda kaotas oma kasti juures palli aga võitles jällegi tagasi. Tamme mäng teisel poolajal paranes tunduvalt ja lükkas nii mõnegi peapalli edasi ründajale aga ikkagi oleks talt suuremat panust oodanud.\nMida poolaeg edasi seda suuremaks meie surve läks .Kohati oli leedu täiesti paanikas ,oma liinikaitsega tõusid nad kogu aeg liiga kõrgele .Oleks me natuke täpsemalt oma äärtele ja ka keskele söötnud siis ma ei imestaks ,kui me neid mingi 5-1 oleks võinud kottida. Leedu väsis lõpuks täiesti ära, praktiliselt seisti paigal.\nOjamaa välja ja Belov sisse. Belov millegiga silma ei paistnud, suht aeglane . Minu meelest oli tema kasutegur nullilähedane.\nKahju muidugi ,et ma enam kõiki neid noori ei tunne nagu vanasti teadsin nime ja nägupidi . Kokkumäng lonkas meil mõlemat jalga ja ,kui see oleks parem olnud siis Leedu oleks haledalt tappa saanud.\nAusalt öeldes mina Franki peale veel suuri panuseid ei paneks.Liialt palju on tal kogu aeg vedanud erinevate tiimidega. Ta ei ole kogu aeg kahe jalaga maa peal.\nMängu parimad Ojamaa ja teisel poolajal säranud Teino. Vahetusest sekkunud Pebre oli tubli ja ka soomlane Krillo. Kihole ka siiski plussid taskusse. Oli ka teisi ,kes said hakkama Kaljumäe , Kõrtsmik, Liivamägi . Tammele üle 3+anda ei saa. Paljusid ei tundnud. Mõni langes ka bändist välja.\nKokkuvõttes ei läinudki ma peale mängu sita tujuga koduteele ,sest poiste mängus oli siiski sisu ja arenguruumi on oioioioi ,kui palju.\nFotod: U10 Leedu vs Eesti. slideshow\nEesti - Leedu mängu statistikat:\nOffside: 11:0 (sic!)\nvilistatud vead: 13:5\nJätke veel Sander Laht välja.. omad vitsad peksavad.\nProhvetlikud sõnad, prohvetlikud sõnad..\nU16 on Hopp ja Kesküla\nU15 on samuti Hopp\nminu teada on Frankil põhilised aastad ehk U21, U19, U17\nvaheaastaid, kus EM-valikmänge pole, treenivad teised- U18 Aivar Lillevere, U16 Lars Hopp, U15 vist Erkki Kesküla. Norbert on vist U16 juures, aga võin eksida\nKaks mängu ja väravate vahe 8-0. See on liig ,mis liig ja enne turniiri oli uudis justkui ,et lähevad edasipääsule mängima. Nüüd aga selgub ,et asi on sellest väga kaugel. Leedu mängis vist Horvaatiaga 1-2 . Suht kahtlane kas leedu käest viigi saame , võidust rääkimata. Ei parane see meie tase mitte essugi olgu eesotsas Frank või Volli Võtikverest , ikka samasugused saunad nagu vanasti (:\nVõibolla on Frankil liiga suur töökoormus? Ei suuda igat meeskonda võrdselt häälestada/silma peal hoida? Palju tal neid on kokku? U21 keskendub nüüd kindlasti rohkem...


Katoliiklik vagadusvool 1970. ja 1980. aastate Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus (järg) – EELK Usuteaduse Instituut\nLuterlaste vaatenurk Rooma-Katoliku Kirikule hakkas üldiselt muutuma pärast Vatikani teist kirikukogu, sest selle uuendusmeelset orientatsiooni üldiselt tervitati ning julgemad hakkasid isegi rääkima visioonist, mille kohaselt pidi luterlus pöörduma kunagi tagasi Rooma kiriku rüppe. 1970. aastate noorema põlvkonna vaimulikkonna hulgas hakkas sündima pilt ülemaailmsest kristlusest. 1970. aastate alguses võib täheldada ka huvi tõusu kõrgkiriklik-katoliikliku ametiriietuse ja ka katoliikliku teadusfilosoofia ehk uusskolastilise uustomismi vastu. Eesti luterlaste esimesed kontaktid katoliku kirikuga Leedus said teoks samal ajal. Näiteks Einar Laignal 1972. a, siis kui ta oli teoloogiaõpingute käigus jõudnud teoreetilise katoliikluseni, et „Jeesus ei rajanud Peetrusele mitte kirikuid, vaid Kiriku”.\n1972. a tuli Peterburist krüptojesuiitlik õigeusupreester Valeri Smirnov (Isa Mark) Tallinna, et otsida EELK Konsistooriumi kaudu eesti vaimulike hulgast nn „lootustandvaid inimesi, kelle abil võis üldkristluses olevaid sakraalseid varaallikaid ka luterlikus kirikus kasutusele võtta”. Isa Mark oli Vladimir Solovjovi liini jätkaja Vene Õigeusu Kirikus. Peapiiskop Alfred Toomingalt saadud kontaktide abil tutvus ta ka Laignaga, viis ta Leetu ja tutvustas kaputsiini munkpreester Isa Stanislausele (Algirdas M. Dobrovolskis [1918–2005]), kes õpetas askeetikat. 2. septembril 1973 võeti Laigna Paberžes vastu Rooma-Katoliku Kiriku liikmeks ja suunati Isa Stanislause soovitusel õppima moraaliteoloogia professori Pranas Račiunase (1899–1987) juhitavasse Leedu põrandaalusesse preestrite seminari. Samal aastal määras konsistoorium Laigna 1. oktoobrist alates teenima ka Märjamaa kogudust.\nLaigna eesmärgiks sai nihutada armulaud ka luterliku jumalateenistuse tsentrumisse, et kasvatada koguduseliikmetes austavamat suhtumist altarisse ja vältida ühekülgset protestantlikku arusaama, mille kohaselt on jutlus sakramendist tähtsam, sõna olulisem teost. Järgmisel aastal olid kõik jumalateenistused Märjamaal välja kuulutatud armulauateenistustena. Kasutusele tulid ka katoliiklikud eksortsistlikud palved. 1975. a esimesel advendil pühitses peapiiskop Tooming Märjamaa kirikus uue vastvalminud altarimaali, mis oli sisult katoliiklik. Kolmainsuse kõrval kujutati sellel ka apostleid Peetrust ja Paulust, kes sümboliseerisid „Kiriku apostellikkust ja järjepidevust”. Kahel pool apostlite taga olid kirikuisad ja pühakud „kui Kiriku pühitsusjõu elavad tunnistajad”. All keskel kirikuhoone ees oli valge liilia kui „Kiriku Ema ja Jumalasünnitaja Neitsi Maarja sümbol”. Väärtustades „Kirikut kui õndsustvahendavat Ihu”, rääkis Laigna kogudusele pühakute elulugusid, rõhutas pihi ja armulaua asendamatust ning toonitas, et väljaspool Kirikut ei ole õndsust. 1976. a oli ta sisse viinud laupäevased varahommikused armulaualiturgiad, kus jutlust ei peetud. Kiriku välisukse juurde paigutas Laigna krutsifiksi, mille ees võisid koguduseliikmed kirikusse sisenedes ja väljudes kummarduse teha. Jumalateenistuste vaimsuse tõstmiseks oli ta laupäevaõhtuti hakanud kirikus palvetama ja laulma.\n1978. a kevadel esitas grupp luterluse katoliiklikke juuri ja armulauakesksust toonitavaid vaimulikke sakramentaalteoloogilise deklaratsiooni, mille oli põhilises osas koostanud Avinurme ja Tudulinna koguduste aseõpetaja Kalle Lindi. Tõenäoliselt toimus see 14. märtsil, kui põhiettekannet pidas Villu Jürjo katoliikliku teoloogi Hans Küngi käsitluse kohta kristluse olemusest. 21. märtsil 1978 esitas Lüganuse õpetaja Einar Soone instituudi vestlusõhtul „Teoloogilise Seletuse”, mis oli mõeldud ärgitama diskussiooni kiriku usutunnistuskirjade teemal. „Teoloogilises Seletuses” räägiti pihi vastuvõtmisest ja absolutsioonist, sakramentidest laiemas mõttes (abielu), ja kasutati mõisteid „Pühim Altarisakrament” ning „Püha Kirik”, mille õpetus on rajatud „alustele” (kaanon, kolm oikumeenilist usutunnistust, oikumeeniliste kontsiilide otsused, kirikuisadelt pärandatud apostlilik traditsioon). Rühm noorema põlvkonna vaimulikke otsis Soone sõnul liturgilist korrektsust, kiriku ja ameti mõiste täpsust ning moraaliteoloogilist selgust, aga koges luterlikku jumalateenistust tõenäoliselt ka tseremooniavaesena ehk liturgiliselt mitte kõige korrektsemana. Ja üks, millega seda pisutki rikastada, oli ristimärgiga iseenda õnnistamine kirikusse sisenemisel ja väljumisel ning armulauda vastu võttes.\nRoomast saadud loal pühitses uniaatide piiskop (vladõka) Pavel Vassiliki koostöös leedukatega Laigna 31. detsembril 1980 Lvivis idariituse preestriks ja talle anti ka lääneriituse eriluba koos loaga olla edasi luterlikus kirikus. Ta alustas piiskop Pranas Račiunase abipreestrina tööd Alytuses, jätkates tööd ka EELK-s ja saades magistritöö kirjutamiseks konsistooriumist stipendiumit. „Constantinus Suur ja Milaano 313. a edikt” esitati teaduskonnakogule Usuteaduse Instituudi 35. aastapäevaks (22.9.1981). Ta juhtis korduvalt vaimulike tähelepanu nn praktilistele küsimustele. Teda riivas viis, kuidas konsistooriumis, ja kirikus üldse, hoiti armulauaoblaate. Et vaimulikel puudus pieteet armulauariistade ja -tekstiilide suhtes. Talle astus vastu Elmar Salumaa, kes oma „poleemilises ettekandes” oli esitanud küsimusi ja seisukohti, milliseis mingil juhul ei tohtinud katoliiklusele järeleandmisi teha. Ta juhtis ka peapiiskopi tähelepanu sellele, et Laigna püüdis noori juhtida Tallinna katoliku kogudusse, lõhkudes nii EELK-d seestpoolt.\nSalumaa kirjal polnud oodatud tulemust. Laigna määrati 15. detsembril 1981 Ambla koguduse õpetajaks tingimusel, et ta peab jumalateenistusi luterlikus kirikus kehtiva korra alusel. Tema esimene tähelepanek Amblas oli, et armulaual käis „armetult vähe” inimesi, mis näitas, et kas koguduseliikmetel polnud aimugi armulauast, või oli „armulaud ise ilma vajaliku väeta ja mõjuta”. 1983. a-ks oli Amblasse tekkinud väike grupp sagedamalt armulaual käijaid. Armulauda jagas Laigna sel ajal ka juba alaealistele lastele.\nSalumaa ja Toomas Pauli hinnangul oli Laigna magistritöö pigem ajaloofilosoofiline traktaat. Salumaa hinnangul oli Laignal juba enne uurimistöö kirjutamist kiriklik kontseptsioon valmis. Laigna kui evangeelse teoloogi kirikukäsitlus oli puhtaimal kujul roomakatoliiklik, millist ta esitas kui ainuõiget. Kirik – see on eelkõige püha ning puutumatu institutsioon, mida iseloomustatakse kui „tsentraliseeritud juhtimisega hierarhilist institutsiooni”, mis olevat seda Laigna väitel olnud kõige varajasemast algkristlusest saadik, kuna „vaimse ja nähtava autoritaarse vahel varane kristlus vahet ei teinud” ja „Püha Vaim ilmutas ennast just institutsionaalses korras”. Kõik need laused oleksid Salumaa hinnangul sobinud konservatiivsesse roomakatoliku dogmaatika õpikusse. „See on 156 lehekülge vastutustundet(ut) pilamist meie kiriku ja tema teoloogia aadressil!” võttis Salumaa asja kokku. Ja Laignal ei lubatud tööd kaitsta. Ta lahkus luterliku kiriku teenistusest siiski alles kahe aasta pärast, 12. märtsil 1984.\nRistimärk „pinnuks silmis”\nLaigna lahkumine EELK-st oleks kirikusse võinud tuua mõnetise rahu. Kalle Lindi ja Illar Hallaste hoidsid pinget siiski endiselt üleval. Eriti muretses Hallaste „katoliseerivate tendentside” pärast Torma koguduse endine õpetaja Jaan Muru. Katoliseerivaks tendentsiks pidas Muru eriti ristimärgi tarvitamist, mille Hallaste oli enda jaoks avastanud 1978. a leeris, kus tal oli võimalus kasutada 1935. a ilmunud Lutheri Väikest Katekismust. Aga Hallaste tunnistas ka oma austavast suhtumisest katoliku kirikusse, sest ta oli näinud, mida katoliiklus oli suutnud Leedus, „kus 90% kõigist lastest ristitakse, 80% abieludest laulatatakse ja aastas on armulaualisi 700–800% ristitute (!) arvust. /…/ Veel rohkem aga üllatas see, et armulaualisi oli üle 50-ne. Üks teine ametivend oli vapustatud sellest, kui nägi Kaunase katedraalis korraga umbes 1000 leerilast. /…/ kui hakata mõtlema, et see ületab umbes kahekordselt terves Eestis aasta jooksul konfirmeeritavate noorte arvu, siis kerkib paratamatult küsimus, millest on tingitud nii suur usuline langus ja leigus meie rahva juures. /…/ praktikas püüdlen selle poole, et kasutada oma kogudusetöös kõiki neid rikkusi, mida pakub meile pikaajaline luterlik traditsioon”.\nHallastel olid aga veelgi kaugemaleminevamad plaanid, eriti pärast Leedus käiku. „Meie Kiriku püüe ajaloo jooksul on olnud püha lihtsuse poole, Teie näite otsivat tegevust /…/ meie pühi, lihtsaid sakramente ei tule keerulisemaks teha /…/ Teie ilmute (koguduse ette) käärkambrist, mingist pühast saladusest, ja räägite pühade saladuste valitsemist. See on katoliseeriv joon. Ja katoliseerivale meie usus ei tule osutada nii suurt tähelepanu nagu Teie osutate. Rist kiriku pargis, kiriku peaukse all võib olla, aga väike krutsifiks suure risti küljes ei ole enam oluline. Selle koht on südames. Ja kavatsetav Maarja kuju püstitamine kirikuparki, see eeldab ka risti ettelöömise elustamist,” muretses Muru, ja palus tulevaste protestide ennetamiseks, taoliste muudatuste tegemiseks nõu pidada peapiiskopiga.\n„Maarja kuju ülespanemine ei saa olla seotud katoliiklusega, sest nii nagu me ei saa Jeesust pidada katoliiklaseks, nii ei saa me seda öelda ka Tema ema kohta,” põhjendas Hallaste. Neitsi Maarja puitskulptuur saadi Leedust kingitusena ja paigutati kirikuaeda, kus see tänaseni alles on. Hallaste jätkas tööd kanoonilise õiguse vallas. Et pisutki täita vaimulikkonna teadmistes valitsevat teadmatust katoliiklikus kirikuõiguses, valmistas ta 1985. a-ks Hugo Schwendenweini (s 1926) koostatud katoliiklikust kirikuõigusest Das Neue Kirchenrecht (1983) 131-leheküljelise kokkuvõtte, millest tehti viis eksemplari.\n„Kirikliku dogmaatika alused” ja „Teekond Allikale”\nPeapiiskop Hargi otsusel ennistati Kalle Lindi uuesti vaimulikuametisse ja määrati 17. oktoobril 1985 Põltsamaa kogudusse Herbert Kuurme käsutusse. Lindi jäi Põltsamaale 1986. a veebruari lõpuni. Sel perioodil koostas ta 218-leheküljelise kirikliku askeetika, mis oli sisult katoliiklik: „/…/ tuleks rääkida ka euharistiast kui Kristuse pidevast kohalolekust. Kristus on sakramendis pidevalt jääv, ka väljaspool jumalateenistust. Au, et meie hulgas viibib euharistlik Jumal, seab meie ette ka kohustuse: meil tuleb teda austada ning kummardada. Terve rida pühakuid polnud asjatult agarad sakramendi külastajad. Sakramendi külastamise hoolikus või hoolimatus annavad kaunis kindla võimaluse otsustada sisemise tervise või haiguse üle. See, et külastamine Eestimaal on pea võimatu (kirikud pole avatud ja ainult vähestes on sakrament välja pandud, on üsnagi kõnekas fakt)” (Lindi 1986, 9).\nTeravdatud tähelepanu alla aga sattus ta seekord 1984. a-ks koostatud 281-leheküljelise dogmaatika õpiku pärast. „Kirikliku dogmaatika alused” oli pühendatud Elmar Salumaale ja Usuteaduse Instituudile. Villu Jürjo kirjutas sellele saatesõna ja toonitas vajadust pöörduda reformatsiooni sünnitatud usulisest ükskõiksusest kirikliku usu absoluutsusenõudesse. Konsistoorium keelas õpiku kasutamise instituudis. „Kiriklik dogmaatika” sisaldas tõepoolest luterlikule dogmaatikale võõraid peatükke marioloogiast ja seitsmest üldkiriklikust sakramendist. Pealegi valmis Salumaa dogmaatika õpik „Dogmaatika märksõnades” samuti 1984. a-ks.\nJärgmisel aastal sai Lindi valmis „Kirikliku liturgika alused” käsikirja. Samal aastal koostas ka Andres Põder luterlike koguduste tarbeks ülevaate kristliku kiriku kirikuõpetuse alustest „Teekond Allikale”. Põder lähtus katoliiklikust hierarholoogiast ja ametiteoloogilisest tsentrismist, toonitades luterlike vaimulike kui preestrite ehk Jumala vahendajate rolli koguduseliikmete jaoks, sooviga veenda lugejaid Eestis tegutsevate vabakoguduste mittekatoolses kiriklikkuses. Samas kutsus ta neid pöörduma katoolsesse (eestlaste jaoks kõige sobivamalt) luterlikku kirikusse. Põder kutsus luterlasi loobuma mittekatoolsest piiblitõlgendusest, eriti evangeelses piibliteoloogias pikalt mõju avaldanud Rudolf Bultmanni (1884–1976) demütologiseerimismeetodist, mis seadis ohtu katoolsed usudogmad – „Kristuse neitsistsünni ja ülestõusmise”. Kogu luterlikule kirikule Eestis pakkus Põder eeskujuks Leedu katoliiklaste nn sakramentaalset liikumist, mis oli sealse usuelu „võimsa kasvu” allikas, rääkis armulauaelementide katoliiklikust olemuslikust muutumisest ja kutsus üldpihi kõrval väärtustama katoliiklikku, pihiisadele sooritatavat erapihti.\nPeamiselt Rooma kiriku kanoonilisele õigusele orienteeritud „krüptokatoliiklik” mõttevool oli vaimuliku Peeter Kalduri hinnangul muutunud 1990. aastate keskel noorema põlvkonna vaimulike hulgas rohkearvulisimaks vooluks (Kaldur 1996, 40). Kui rohkearvuline see vool siiski oli, selle kohta puudub senini veel kvantitatiivne ja kvalitatiivne uurimus.\nOsa uue põlvkonna vaimulikest avastas katoliikliku spirituaalsuse eneseotsingute käigus, aga ka kontaktide kaudu katoliiklastega Leedus, eriti suhetest kaputsiinlasest munkpreester Isa Stanislausega, kellest kujunes aastate jooksul omamoodi luteri vaimulike mentor. Näiteks Emmaste ja Käina koguduste vaimulik Urmas Nagel sai Isa Stanislauselt õpetust pihi ja palve kohta ning kingituseks kaasa mõned kaasulad. Hiljem tellis ta ka mõned stoolad. Albat kandis Nagel juba 1992. a-st – aasta varem, kui alba, vöö, stoola ja kaasula kandmine EELK-s ametiriietuse seadlusega ametlikult lubati. Pihilkäimise traditsioon pidi kirikus muutuma sagedaseks enesestmõistetavuseks. „Pean vajalikuks erapihi kui vajaliku armuvahendi taastamise. Sellest ollakse ju meie kirikus üsna võõrdunud.” Nagel jätkas erapihi kui kristlaseks olemise juurutamist hiljem ka Räpinas.\nUrmas Nagel tõi EELK-s esimest korda kasutusele ka väljaspool kirikuruumi toimuva katoliikliku Ristitee protsessiooni. Idee selleks võis tulla vaimulik Villu Jürjo poolt saksa keelest tõlgitud Michel Quoist’i „Herr, da bin ich” palvetest, mis ilmusid 1993. a trükis (Quoist 1993). Esimene Ristitee toimus Suurel Reedel 1994 Käinas. „Pidasin oluliseks, et palvetab terviklik inimene, nii tema vaim, hing, kui ka ihu. Ristiteel palvetab kristlane kogu oma füüsisega kehakeeles. Ristitee Käinas toimus Taizé-laulude ja palvetega (Michel Quoist, Fanny de Sivers). Katoliiklik palvepärand on rikas, ja pole põhjust, et nendega mitte luterlaste lauda rikastada.” Ometi ei kirjutanud ta ristiteest kui niivõrd ülevast sõnakestki oma aastaaruannetes enne 1998. a-t. Nagel jätkas ristitee praktikat 2002. a-st alates ka Räpinas. „See on muutunud siinkandis traditsiooniks, mida koguduse liikmed ootavad. Olen igal aastal saanud kinnitust sellele, et meie koguduseliikmed on olnud palju altimad uute palvevormide ja liturgiliste uuenduste suhtes, kui sageli vaimulikud seda arvavad. Kui on midagi toimunud teistmoodi, siis oleme alati ka koguduseliikmetega selle tähendusest ja olemusest vestelnud.”\nOma vaimulikuteed 1992. a Jõelähtme koguduses alustanud Auksmann hakkas katoliiklikule vagaduslaadile omaselt toonitama kõigepealt erapihi olulisust. Aga ka liturgia- ja armulauakesksust. „Peamine palve on enamuse koguduseliikmete vähene hoolimine jumalateenistustest ja Pühast Armulauast.” Ta viis sisse armulauaga jumalateenistused kõigil pühapäevadel ja äripäevadelgi, ning korraldas esimese jõuluöö „püha jumalateenistuse”, mida ta oma Paide perioodi alguses 1994. a nimetas „jõuluöö missaks”. „Ilmselt inimesed vajavad märksa enam taolisi mõjuvaid sündmusi kui protestantluses on tavaks arvata! /…/ Jõelähtme koguduses on selja taha jäetud see ajajärk, mil arvati, et armulaual tuleb ja tohib käia vaid 1–2 korda aastas.” 1995. a-st hakkas Auksmann Paides laupäeviti pidama vespreid „praeguse rooma breviaari” järgi. Rooma breviaari järgi vesprite pidamist jätkas ta hiljem ka Hiiumaal, Kärdlas. Uue mõistena ilmus armulauaga jumalateenistuse asemele kirikuteadetesse „missa” ja teated erapihi võimalikkusest.\n„Koguduseliikmed Pühalepas on tundnud viimasel ajal huvi pihi vastu ja avaldanud ilma igasuguse õpetajapoolse suunamiseta arvamust, et kirikus võiks taastada pihitooli, mis oli seal olemas ja tarvitusel veel 19. sajandil, aga on nüüdseks kõrvaldatud.” Pihitooli idee ei sündinud siiski mitte 19. saj kirikus väidetavalt kasutusel olnud pihitoolist, vaid ühe koguduseliikme ideest, kes oli seda näinud ühes ladina-ameerika teleseriaalis. Oma unistuse viis Auksmann ellu alles 2011. a sügisel, Pärnu Eliisabeti kirikus.\nAuksmanni jumalateenistuslikud rõhuasetused ei jäänud märkamatuks. Pärast tema lahkumist Paidest, kirjutas uus koguduseõpetaja Lea Heinaste: „kes suutsid harjuda, olid juba harjunud. Kes ei, jäi koguduse elust eemale. /…/ Küsimused tekkisid, kui jumalateenistusi hakati pidama Auksmanni lahkumise järel Agendas ettenähtud korra järgi.” Kärdla koguduse 1999. a visitatsiooni kokkuvõttes märkis peapiiskop Kiivit, et „liturgiliste uuenduste puhul olen ma konservatiivsem, et põhijumalateenistuse kord säiliks küllaltki muutmatuna, aga selle kõrval on küllalt võimalusi hoopis uute vormide kasutamiseks”. Niisiis võis, ja oli lubatud, ka eksperimenteerida.\nKohalikus ajakirjanduses avaldatud materjalide põhjal joonistus välja Auksmanni katoliiklusele kalduv profiil ka nende silmis, kes kirikutes ei käinud. Neis toonitati tema preesterlust, eriti pärast seda, kui Saarte praostkonna praosti kohusetäitjaks sai Veiko Vihuri, ja kõiki praostkonna õpetajaid tituleeriti sõnalises aastaaruandes esimest korda „preestrid (õpetajad)”. Ennast preestriks tituleeris siiski ainult Auksmann. „Mehed on kodude, perekondade preestrid”, kes kannavad vastutust ja toovad ohvreid – mees ohverdab iseennast, oma aega ja energiat. „Piibel võrdleb meest Kristusega, kes ohverdas end koguduse eest.” Kui jutt on preesterlusest, sugude jumalanäolisusest ja sugudevahelisest hierarhiast, siis pole ühiskeele leidmine konservatiivide ridades keeruline, ka siis mitte, kui tegemist on baptistidega, kelle koosolekul ta preester-mehest kui ohverdajast kuulutas. Ta ei varjanud ka oma marioloogilisi vaateid ja juhindus koguduseliikmete moraalse elu hindamisel kanoonilisest õigusest ja moraaliteoloogiast. Ta toimis sakramendi- ja altarikeskselt, teatades ilmalikus ajalehes, et ülestõusmispüha eelõhtu missal Pühalepa kirikus võisid armulauast osa saada ainult need ristitud inimesed, kes „tunnistavad kiriku õpetust Kristuse tõelisest kohalolekust armulaualeivas ja -veinis”. Ta kas ei tundnud või keeldus pastoraalsest praktikast, et usus nõrkade puhul usub kirik nende eest.\n2006. a sügisest viis Auksmann Pärnu Eliisabeti kirikus sisse missad igal pühapäeval kell 10 ja 18, teisipäeval kell 18, kolmapäeval kell 18.30, neljapäeval kell 18 ja reedel kell 9. See pidi olema meetodiks, mis pidi kasvatama koguduseliikmete jumalateenistuslikku ja sakramentaalset vagadust. „Kurvastav on see, et vahel tundub, et seda piibellikku, üldkiriklikku ja ka väga luterlikku põhimõtet ei jaga meie kirikus sugugi mitte kõik – ja isegi kiriku juhtkonna tasemel tundub olevat tähtsamat, kui Sõna kuulutamine ja sakramentide jagamine. Seega näeme ühe meie ees seisva olulise ülesandena ka palvetamist meeleparanduse ja ärkamise pärast kogu meie kirikus.” „[S]est tundub, et suurel määral on meie koguduseliikmete usuvõõruses ja rahva kirikukauguses süüdi „akadeemilisest usuteadusest” inspireeritud targutamine, mis on viimase saja aasta jooksul täitnud paljud kantslid ja tühjendanud paljud kirikud – selle vastu on vaja midagi tõsiselt ette võtta. See ei tähenda akadeemilise teoloogia alahindamist, vaid selle mõistmist ja tarvitamist mitte jutlustaja eneseteostuse, vaid inimeste hingede päästmise nimel. Paraku võib vahel tekkida ka tunne, et mida enam vaimulik süveneb Pühakirja ja vana kiriku vaimulikesse rikkustesse, seda enam tunneb ta end valge varesena ametivendade keskel ja kirikuvalitsuse silmis.” Akadeemilist teoloogiat ründav toon on sama kihvtine nagu paar aastat varem Eesti ühiskonnas aktiivse ja vihase ateismi aadressil väljaöeldu.\nKa viimastel aastatel luterlike konservatiivide autoriteediks tõusnud paavst Benedictus XVI (Ratzinger) kirjutistes (eriti johanneslikus Jeesus-käsitluses) rõhutatakse, et, Piibli ajaloolist dimensiooni küll täielikult salgamata, tuleb kõik siiski allutada „usu hermeneutikale” (kirikuisadele), et sel teel saavutada eksegeetika muutumine uuesti puhtteoloogiliseks teadusharuks, mis alles siis sobiks vaimuliku identiteedi konstrueerimiseks. Teisiti öeldes tuleb kirikul oma õpetustega ohjata ajaloolis-kriitilist piibliseletust nagu üldse igasugust teoloogilist uurimist.\nPärnu praostkonna Saarde koguduse preester Arved Ollino, kes pidas oma praosti eeskujul 2012. a regulaarselt nädalasiseseid missasid, 75% kordadel üksinda, kirjutab oma 2012. a sõnalises aruandes: „Julgen arvata, et inimesed ei otsi kirikust, ega oota kirikult enam hariduslikku valgustust ega kultuurilist elamust, vaid väga sügavate väärtuste nähtavaks elamist. Arvan, et suure osa ühiskonna üksikisikutest ootab kirikult Kirikuks olemist. Kiriku, milles ei maksa inimlikud arvamused ja väärtushinnangud, vaid milles selge lihtsusega valitseb Kristuse kesksus. Protestantism aga ei suuda tagada eelnimetatud Kirikuks olemise tingimust. Arvan, et eesti rahva rahvana püsimajäämise huvides, peab EELK hülgama protestantismi ja paluma end vastu võtta üleilmsesse Kirikusse, millest on meie rahvas vägivaldselt, võõrvõimude poolt lahutatud. See on minu igapäevane igatsus ja palve.” Et taolised hääletoonid kõlavad täna Saardest, kus selle koguduse kunagine vaimulik Elmar Salumaa, evangeeliumist ja selle suktsessioonist (viva vox evangelii) lähtudes, vastandus 1970. ja 1980. aastatel katoliiklikust dogmaatikast ja eklesioloogiast laenatud õpetustele ning sakramendiliikumisele EELK-s, on tõeline ajalooline iroonia.\nTegemist on olnud üksikute vaimulike Leedus saadud spirituaalse elamusega ja Isa Stanislause juures omandatud kristianiseerimise tee (piht, armulaud, palve) praktiseerimisega. Sakramendiliikumisega on loodetud saada Kirikuks, loodetud eestlaste usulis-kiriklikku ärkamist – rahva liitumist EELK-ga. Mõnede nagu näiteks Auksmanni puhul on võimalik rääkida demonstratsioonist, oma spiritualiteedi õigsuse „tõestamisest” iseendale ja kogu EELK-le. Teiste puhul on katoliiklik vagadus jäänud oma spiritualiteedi arendamise piiridesse, taotlemata seejuures aktiivset kirikureformi, kuigi ei saa jätta päris märkimata, et EELK on liikunud 2007. a-st alates rohkem mängulisuse ja teatraalsuse poole. Selleks on üle võetud katoliiklikku missaliturgiasse ja ametiõpetusse kuuluvaid mõisteid, kasutusele on tulnud avalikud protsessioonid, palverännud, tabernaaklid, inglitele ja Kristusele peetud missad, millest ei võta osa kogudus. Praktikas on katoliiklik vagadusvool viinud altari- ja sakramendikesksuseni ning ametiteoloogiliste rõhuasetusteni. Piir luterliku armulauakäsitluse ja katoliikliku transsubstantsiatsiooniõpetuse vahel on hakanud luterlikul missal mõnes koguduses hämarduma. Kas tegemist on evangeeliumi suktsessiooniga, ei ole enam selle artikli vastata.\n Vene filosoof ja teoloog Vladimir Solovjov (1853–1900) esindas 1883. a ilmunud kirjutises Velikij spor i hristianskaja politika liberaalset ultramontanismi, pidades paavstlust ülemaailmseks autoriteediks. Oma edaspidiseid vaateid kiriku küsimuses ei õnnestunud tal Venemaal avaldada, sest kaotas slavofiilide ja kiriku toetuse. Prantsusmaal ilmunud La Russien et l’Eglise Universelle (1889) pälvis katoliiklike mõtlejate tähelepanu. Koos Sergei Bulgakovi ja Pavel Florenskiga pani Solovjov aluse sofioloogilisele koolkonnale, mis oli saanud mõjutusi saksa idealismist. Ortodoksne mõtteviis transformeerus tugevalt läänepärasemaks.\n Salumaa ettekande teksti või märkmeid sellest pole säilinud, või ootab see veel kusagil taasleidmist, aga need mõtted võisid osalt kajastuda 1985. a Robert Kannukese 75. sünnipäevaks ilmunud artiklikogumiku artiklis „Puhta kristluse otsingul”: „Seepärast ongi tõeliselt puhta ning ehtsa kristluse otsingul vaja sellest välja lülitada kõik võimalikud, aegade kestel ja teoloogide vastutamatuse tõttu sellesse imbunud ja selle külge kleepunud religioossed elemendid. Tihti püütakse sääraste elementide olemasolu ja koguni nende kultiveerimist õigustada väitega, nagu tähendaksid need mingeid uusi Jumala ilmutusi ja kuuluksid seega tema jätkuva ilmutustegevuse valdkonda. Seda momenti toonitatakse /…/ paraku ka sellises suurkirikus, nagu seda on roomakatoliku kirik, mille käsitluses jumaliku ilmutustegevuse eksklusiivsust vältides kiriklik õpetustraditsioon on asetatud normatiivse ilmutustunnistuse – Pühakirja – tasemele” (Salumaa 2008, 272).\nKaldur, Peeter (1996) „Eesti ja Eesti Kirik täna teoloogi pilgu läbi” – EELK juubelialbum. Toim E.-J. Pata. EELK Usuteaduse Instituudi Toimetised IX. Tallinn: EELK Usuteaduse Instituut, 37–43.\nSaard, Riho (2012) „Katoliiklik vagadusvool 1970. ja 1980. Aastate EELK-s” – Usuteaduslik Ajakiri 1 (63), 36–62.\nSalumaa, Elmar (2008) „Puhta kristluse otsingul” – Evangeelium ja eetos. Koost T.-A. Põder. Tartu: Ilmamaa, 2008, 259–273.\nTammo, Joosep (2009) “Pilk tulevikku: otsides liidu tulevikuvisiooni” – Osaduses kasvanud. Kirjutisi Eesti EKB koguduste loost. Koost Ü. Linder ja T. Pilli. Tartu.\nPrevious Previous post: Aktiivsetest režiimivastastest Eesti luterliku kiriku kontekstis 1970. ja 1980. aastatel\nNext Next post: Projekt “Usundiõpetuse õppekava – paberilt ellu”


Üldine teave Euroopa Liidu kohta > Riigid > Kõigi ELi liikmesriikide lühikirjeldus > Eesti\nEesti majanduse kõige olulisemad sektorid olid 2018. aastal hulgi- ja jaekaubandus, transport, majutus ja toitlustus (21,1%), tööstus (20,8%) ning avalik haldus, riigikaitse, haridus ning tervishoid ja sotsiaalhoolekanne (15,6%).\nELi-sisene kaubandus moodustab Eesti ekspordist 68% (Soome 16%, Rootsi 11% ja Läti 10%), samas kui ELi-väliselt läheb 6% nii Ameerika Ühendriikidesse kui ka Venemaale.\n77% impordist on pärit ELi liikmesriikidest (Soome 13%, Saksamaa 10% ja Leedu 9%), samas kui väljastpoolt ELi tuleb 9% Venemaalt ja 4% Hiinast.\nEestist on Euroopa Parlamenti valitud 7 liiget. Vaadake, kes need parlamendiliikmed on.\nEestil on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees 6 esindajat. Selle nõuandva institutsiooniga, mis esindab tööandjaid, töötajaid ja muid huvirühmi, konsulteeritakse seoses õigusaktide ettepanekutega, et saada paremini aru, kuidas tuleks muuta töö- ja sotsiaalalast olukorda liikmesriikides.\nEesti 2018. aasta andmed:\nELi kogukulud Eestis – 0,759 miljardit eurot\n(vastab 3,03 %-le Eesti kogurahvatulust)\nKogu osamaks ELi eelarvesse – 0,210 miljardit eurot\n(vastab 0,84 %-le Eesti kogurahvatulust)\nELi eelarve Eestis


tasuta wifiga hotellid Riia | Hotels.com\ntasuta wifiga hotellid Riia\ntasuta wifiga hotellid linnas Riia\nFoto: Michelle Howlett, Trover\nFoto: Dace Kundrāte, Trover\nRiia PõhjarajoonRiia Põhjarajoon on piirkond, kus sind ootavad Riia loomaaed ja Mežapark .\nEiropa HoteKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnast 18,4 km kaugusel asuv Eiropa Hote. Avastamist ootavad ka ümbruskonna katedraal ja kirikud, mis vääriksid tervet omaette peatükki.\nRiia toomkirikKohalikest monumentidest väärib vaatamist Riia toomkirik (asukoht – Vanalinn). Kultuurisõpru paeluvad ümbruskonnas kindlasti katedraal, muuseumid ja kirikud.\ntasuta wifiga hotellid Riia – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv tasuta wifiga hotell Riia, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv tasuta wifiga hotell Riia. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Welcome Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Moodulkorsten Tonast | Turvaline korsten, mis kestab pikki aastaid.\nKVALITEETSE MOODULKORSTNA SAAD NÜÜD SOODSAMALT\nTONA MOODULKORSTNAD TOODETAKSE SAKSAMAAL\nSA EI OLE VEEL KINDEL MIKS VALIDA TONA?\nVALI TONA OMA KOOSTÖÖPARTNERIKS\nLEIAD MEIE VALIKUST PARIMA KVALITEEDIGA MOODULKORSTNAD\nTona tootevalikust leiad moodulkorstnad, mille kvaliteet on üle maailma ennast tõestanud. Eestis oleme tegutsenud nüüdseks juba juba 10 aastat.\nKui me räägime kvaliteedist, siis me mõtleme kogemust aastast 1891. Pikk kogemus on salvestatud TONA tänastesse toodetesse, seetõttu saame hea tundega neid oma klientidele pakkuda ja anda 30-aastase tehasegarantii.\nMeie abiga valmib just selline moodulkorsten, mis sobid Sinu küttekolde ja majaga. Oleme mõelnud ka kauba soetamismugavusele, teeme koostööd kõikide suuremate ehituspoodidega ja saame Sulle soovitada ka koolitatud paigalduspartneri, kes korstna ehituse enda peale võtab.\n„125 aastat kogemust ja tootearendust ning Made in Germany on just need märksõnad mis kõnetavad ka kõige nõudlikumat klienti.\nKõik korstnad täidavad ühist eesmärki, juhtida hoonest välja kütteprotsessil tekkivad heitgaasid, kuid erinevus ilmneb just..“\nKasulik info korstende kohta\n„Korstnapits peab ulatuma katusepinnast või muude ehitusosade suhtes nii kõrgele, et oleks tagatud küllaldane tuleohutus ja tõmme. Parema tõmbe tagamiseks on kasulik korsten paigutada võimalikult harja lähedale.\nTONA moodulkorsten on müügil üle Eesti\n„Toona moodulkorstnad on müügil kõikides suuremates ehituskauplustes ja tunnustatud spetsialistide juures. Selleks, et saada TONA moodulkorstende kohta pakkumist..“


Lastemaailm › Sooduspakkumised › Vaibad\nLastevaip Broadway Kids 120x170 cm RT-174734 Materjal: 100% polüpropüleen • vaiba paksus u 1,3 cm • värvus: kirju • hooldus: puhastamine tolmuimejaga, professionaalne puhastamine • Loe edasi... Hind 99,70 80,42 Püsikliendile hind kuni 72,38 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.\nLastevaip Fairy Tale 100x150 cm RT-174903 Materjal: 100% flanellpehme polüester • vaiba paksus u 0,7 cm • värvus: kirju • hooldus: puhastamine tolmuimejaga, tasapinnaline vesipesu, professionaalne puhastus • Loe edasi... Hind 52,60 44,68 Püsikliendile hind kuni 40,21 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.\nKiire tarne! Naturaalsest lambanahast vaip 50x180 cm NA-12020 Ehtne kvaliteetse pargiga meriino lamba nahk • karva pikkus 60 mm • Austraalia päritolu • naha mõõdud võivad erineda ±10 cm • Loe edasi... Hind 117,00 Püsikliendile hind kuni 105,30 Soodushind kehtib püsiklientidele. Täpne soodustus sõltub kliendikontol oleva summa suurusest.


Noored tartlannad tantsisid Peterburis võidukalt balletti - Kultuur - Tartu Postimees\nNoored tartlannad tantsisid Peterburis võidukalt balletti\n14. juuni 2017, 12:31\nAuhinnatud balletiduo Jette Pruulmann (vasakult) ja Doris Keernik Peterburis. FOTO: Vanemuise tantsu-ja balletikool\nKümmekond päeva tagasi soovis Vanemuise tantsu- ja balletikooli juhataja Elena Poznjak-Kõlar oma õpilastele õppeaasta lõpetamise puhul õnne ja ilusat koolivaheaega. Äsja tuli tal aga kaht õpilast õnnitleda suure tunnustuse saavutamise eest – Jette Pruulmann ja Doris Keernik paistsid silma Peterburis balletifestivalil.\nNeevalinnas festivalil toimunud laste ja noorte rahvusvahelisel klassikalise tantsu konkursil esinesid Pruulmann ja Keernik duona nii hästi, et pälvisid žüriilt esimese astme laureaadi tiitli. Ühtlasi tõid nad oma koolile Tartusse kaasa Kristallvarvaskinga karika. Ja see ei ole veel kõik.\n«Organiseerimiskomitee oli välja pannud kolmele parimale koolile igaühele 30 000 rubla osalemiseks samal konkursil järgmisel korral,» ütles Elena Poznjak-Kõlar. «30 000 rubla said seekord osalejad Moskvast, Kasahstani linnast Almatõst ja Tartust.»\nTa lisas, et julges oma õpilasi esimest korda viia sellisele konkursile Peterburis. «Tegemist on Vene balleti hälliga, kus klassikaline ballett on kõrgel tasemel. Läksime mõttega, et saada kogemusi ja näha, kuidas teised tantsivad, kuid tulemus ületas kõik ootused,» ütles ta.\nTartlaste Peterburi konkursile kutsumise taga oli kooli juhataja arvamuse kohaselt suur edu tänavu märtsis kuuendal rahvusvahelisel tantsuolümpiaadil Riias, kus tema kooli õpilased olid võidukad mitmes kategoorias.\nVanemuise tantsu- ja balletikooli õpilased kogunevad juhataja kutsel taas 14. augustil.


Üheksa hea suhte harjumust - Suhted & seks - sõbranna.ee\nÜheksa hea suhte harjumust\n14. oktoober 2015, 16:30\nSuhted vajavad tööd ning seetõttu on vahepeal hea meelde tuletada elu pisikesi tõsiasju, mis aitavad sind intiimsetes suhetes õnnelikuna hoida.\nFemale First reastas üheksa harjumust, mis muudavad sind paremaks partneriks.\nMõtle, enne kui ütled. Harjuta end enne mõtlema, selmet emotsionaalsel hetkel iga asja, mis sülg suhu toob, välja prahvatama. Seega tõmba tülihetkel hinge ja mõtle, kas asi, mida sa tahad välja hüüatada, on väärt sõnastamist või tahad sa lihtsalt hetkeajel partnerile haiget teha.\nAseta end teise olukorda. On oluline, et sa püüaksid asju näha ka partneri vaatenurgast. Nemad tunnetavad asju teistmoodi ning nende jaoks ei pruugi antud situatsioon üldse samas valguses paista. Kui sa püüad end mõelda teise olukorda, annab see sulle võimaluse paremini mõista, miks teinepool just niimoodi asjadele reageerib.\nMõtle teisepoole perekonnale. Sinu partner on otseselt oma perekonna vili. Ta on kindlasti võtnud oma lapsepõlvest kaasa palju käitumismustreid, nii et kui sa esmapilgul ei saa aru, miks ta mõnest asjast nii või teisiti arvab, võib selle põhjuseks olla lihtne tõsiasi: teda on lihtsalt selliseks kasvatatud.\nArvesta tema stressilävega. Su partner võib olla stressi suhtes märksa tundlikum kui sa ise. Asjad, millega sina saad mängleva kergusega hakkama, võivad tema jaoks olla ületamatult keerulised. Seega: püüa olla oma partnerile stressiolukorras toeks ja kasuta oma stressiga hakkama saamise tehnikaid, et teda aidata.\nPüüa mõista tema toimetulekuviise. Igaüks meist õpib stressi, südamevalu, kurbuse ja teiste raskete tunnetega toime tulema erinevalt. On eluliselt oluline, et sa lubaksid oma partneril väljendada tundeid talle omasel moel, selle asemel, et hakata pidama loengut sellest, mis oleks «sotsiaalselt aktsepteeritud» viis. Meil kõigil on õigus tunda oma tundeid just meile omasel viisil.\nÄra võrdle. Pole mõtet arutleda selle üle, kuidas su partner käitus ja kuidas sina selles olukorras oleksid nii palju paremini käitunud. Juhtus, mis juhtus, see on nüüd möödas. Õppetund on saadud, sa ei pea seda nina alla hõõruma.\nPuhasta oma meeli. Pole mõtet kohustuslikul mängul «Kuidas sul täna läks? Ahah...» Selle asemel võtke teineteise jaoks aega ja harjuta end aktiivselt kuulama, mida su partner räägib.\nTeadvusta oma käitumist. Võib juhtuda, et sa oled emotsioonidesse mähkunud, kuid on oluline, et sa püüaks aduda, kuidas sinu käitumine mõjutab teisi. Kas sa viid ka teistel tuju alla? Häbistad neid? Tekitad frustratsiooni? Kui sul õnnestub end läbi teise silmade näha, aitab see sul halvast käitumismustrist välja murda. Mõtle lihtsalt: kas sa tahad, et sulle samamoodi tehtaks, nagu teed teisele?\nOle kannatlik. Meil kõigil on asju, milles oleme osavad. Kui sul on võimalus teisele uut oskust õpetada, ole kannatlik. Meenuta, kui raske oli sul endal, kui alles ise õppima asusid. Hoia meeles, et asi, mis sinu jaoks on loomulik ja ei nõua mingit vaeva, ei pruugi teise jaoks sama olla.


Kassi portree fotodelt plakatil\nHankige fotod plakatilt armas kassiportree, mis joonistatakse piltide järgi käsitsi mustvalgelt. Meie Photolamuse kunstnik loob hämmastava joonise, mis sisaldab mis tahes kogust kasse ja kõiki nende tõuge. Me armastame kasse sama palju kui sina ja soovime, et nende kunstnik kujundaks nende naljaka portree. Kasside portree maalimine teeb kassi armastajale igal juhul uskumatu kingituse ja üllatuse. Tellimine on lihtne. Mainige oma karikatuurinõudeid, kirjeldage mis tahes kassi spetsifikatsioone ja me püüame vastata kõigile teie ootustele. Esiteks saate e-posti teel kinnitamiseks digitaalse joonise lingi kohta ja seejärel jätkame selle printimist fotoprintimiseks ja kohaletoimetamiseks. Pange tähele, et pärast lõplikku postisaadetist nõutavaid muudatusi Photolamus ei täida. Iga füüsiline toode tarnitakse teie nõudmisel 20 päeva jooksul mis tahes asukohta.\nKas otsite toodet Kassi portree fotodelt plakatil? Joonistame teie fotodest käsitsi täiusliku meistriteose.


Milles peitub teadlaste sõnul küüslaugu saladus? - Eesti Naine - Delfi Lood\n28. detsember 2015 3 min.\nMilles peitub teadlaste sõnul küüslaugu saladus?\nVana-Kreekas sõid atleedid küüslauku enne olümpiamängudele minekut, et olla tugevam, kiirem ja võimekam. Ka vanad roomlased kasutasid toiduvalmistamisel mitmeid sibula- ja küüslaugusorte.\nTeaduslike uuringutega on tõestatud, et süües korrapäraselt ühe küüslauguküüne päevas, kaitseb inimene end veresoonte lupjumise, südameinfarkti ja ajurabanduse eest.\nJuba XVIII sajandil üritati küüslaugu saladusele jälile saada, kuid see õnnestus alles XX sajandi keskel, kui küüslaugust suudeti eraldada ravitoimega aine, millele anti nimeks allitsiin.\nUuringud on näidanud, et allitsiinil on tugev mikroobidevastane toime. Ta on võimeline hävitama ka baktereid ja seeni. Siiski pole allitsiinil sellist mikroobi- ja seenevastast toimet nagu penitsilliinil. See-eest puuduvad allitsiinil kõrvaltoimed, vastandina enamikule antibiootikumidele.\nAllitsiin ja teised küüslaugu väävelühendid reguleerivad vererõhku. Kuid vererõhk alaneb pärast küüslaugu söömist sageli ka neil, kellele see niigi madal ja see pole eriti meeldiv. Seepärast peaks madala vererõhuga inimesed piirduma väiksemate küüslauguportsjonitega. Need inimesed, kes aga kannatavad kõrge vererõhu all, saavad küüslaugu sellist toimet muude ravivõtete toetamiseks kasutada.\nAllitsiinil on veel üks omadus, mis pole tervisele sugugi väheoluline: ta kiirendab vitamiinide omastamist toidust. Seepärast tuleks just vitamiinirikaste salatite valmistamisel küüslauku kasutada.\n1948. aastal õnnestus teadlastel selgitada, miks lüüslauk muidu vähe lõhnab, niipea aga, kui seda lõigata või puruks muljuda, tekib terav ja mõnede inimeste arvates ebameeldiv lõhn. Küüslaugus avastati allitsiini eelaste alliin, mis on lõhnatu. Alles siis, kui küüslauku lõigata või pressida, ühineb alliin ensüümiga allinaas ja tekib intensiivse lõhnaga aine allitsiin.\nAlliin on üks tähtsamaid toimeaineid, mida küüslauk sisaldab. Veidi aega pärast küüslaugu söömist alaneb selle aine mõjul vere koleteroolisisaldus. Alliin satub maksa ja selle mõjul hakkavad toimuma ainevahetusprotsessid, mis takistavad uue kolesterooli teket.\nAlliin ja allitsiin pidurdavad samuti ateroskleroosi teket: nad töötavad vastu protsessile, mille käigus tekib nn halvast kolesteroolist sete veresoonte seintel ja sel teel veresoonte lupjumine. Seepärast on küüslauk igati sobilik valest toitumisest tekkinud ainevahetushaiguste ning verevarustushäirete profülaktikaks ja toetavaks raviks.\n1970ndatel avastati, et allitsiinist tekib ajoeen, aine, mis takistab vereliistakute kleepumist ja seega trombide teket. Samuti soodustab ajojeen verevarustust ja pidurdab vere kalgendumist.\nNiisiis on küüslauk hädavajalik inimestele, kes kannatavad vereringehäirete ja trombooside all.