Tartu Maraton | 43. Tartu Maraton\n13.12.14 - 25.01.15\n26.01.15 - 13.02.15\n63km distantsile 30€, EV pensionäridel ja kuni 18. aastastel 15€ (tavahind vastavalt 40€ ja 20€)\nErihind arvestatakse registreerimisel automaatselt isikukoodi alusel\nRegistreerides samaaegselt mitmele 2015. aasta sarja üritusele kehtivad järgmised soodustused (distantsist sõltumata):\n2014.a. Tartu Maratoni soodustuse saajad saavad 6-le üritusele korraga registreerides TM puhul 25% soodustust ja 5 ülejäänud ürituse soodustust - 20 %. St: Tartu Maratoni 25% soodustus on prioriteetne.\nSoodushinnaga registreerijatele muud soodustused (näiteks spordiklubide soodustus -10%) ei laiene. Võistluspäeva hommikul registreerimist ega ümberregistreerimist ei toimu! Vales stardigrupis ja vale nime all startinud diskvalifitseeritakse. Hinnasoodustus 50% Eesti Vabariigi pensionäridele ja kuni 18-aastastele (k.a.) noortele.


Juhtkiri: kuhu puhuvad uued tuuled? - Juhtkiri - Arvamus\nJuhtkiri: kuhu puhuvad uued tuuled?\nEesti 200 logo.\nPoliitilisest liikumisest MTÜ Eesti 200 saab täna kõikide eelduste kohaselt ametlikult erakond. Partei esimesel üldkogul võetakse ilmselt ka vastu otsus osaleda järgmistel riigikogu valimistel tuleval kevadel. Valimiskünniseks piisav viieprotsendine toetus eelmisel kuul uuele jõule annab tegijatele veendumust, et liigutakse õigel rajal.\nPresident Kersti Kaljulaid ütles suve lõpus iseseisvuse taastamise 27. aastapäeval presidendilossi roosiaias, et peame selgeks vaidlema oma tuleviku. «Kui me ise ei tee, tehakse meie eest,» lisas ta. Eesti 200, aga ka loodav Elurikkuse Erakond näitavad, et paljud meie ühiskonnast ei ole rahul sellega, kuidas erakonnad on seni asju ajanud, ehk on poliitikas pettunud.\nUute erakondade loomine oma olemuselt ei ole Eestis midagi keerulist. Ent paraku on tõsiasi, et vanad olijad püüavad uutele kaikaid kodaratesse pilduda. Nii tõi Kanal 2 saade «Radar» sel nädalal vaatajate ette, kuidas survestatakse inimesi poliitikasse mitte astuma. Probleem ei puuduta ainult Eesti 200 suguseid uusi jõudusid, vaid ka tegutsevate erakondade liikmeid, kelle maailmavaade ei pruugi tööandjale meeldida või lihtsalt ei soovita, et seda seostatakse avalikult temaga.\nUutel tulijatel poliitikas on paraku tihti üks tõsine probleem küljes. Nad suudavad küll inimesi enda juurde meelitada, aga käituvad vahel kui laadamees ansambli Kukerpillid loos «Laadasõit», «kes kriiskas mitme mehe eest».\nEesti 200 on küll värskendav jõud järgmistel üldvalimistel, aga rahvas siiski ootab, mida see partei ikkagi endast pikemaajaliselt võiks kujutada ning mis suunas tahab Eesti elu mõjutada.\nSamal ajal kui valitsuserakonnad peavad rahvale pidevalt selgitama, miks nad on sunnitud langetama ebapopulaarseid otsuseid (näiteks aktsiiside ja maksude tõstmine), saavad oponendid oma toetuse suurendamiseks mugavalt positsioonilt kas või valimatult kriitikanooli pilduda – võimul on ju alati halb mekk man. Asja teeks kurvaks, kui arutelu muutub argumentide vähesuse tõttu labaseks või mürgiseks. Aga selget vastust, mida nad mõtlevad, kes nad on ning mida nad pakuvad rahvale ja riigile, ei suuda värsked tegijad anda. Siiski rahvas karistab sellist sorti käitumist. Oleme näinud seda juba eelmise valimiste «imelapse» Vabaerakonna pealt, kes on viimaste küsitluste järgi nüüd valimiskünnise all.\nEesti 200 on küll värskendav jõud järgmistel üldvalimistel, aga rahvas siiski ootab, mida see partei ikkagi endast pikemaajaliselt võiks kujutada ning mis suunas tahab Eesti elu mõjutada. See oleks vajalik juba seetõttu, et olemasolevaid erakondi mugavustsoonist välja tuua ja tekitada tunne, et keegi hingab neile kuklasse. Selles mõttes on vanadel palju lihtsam: kõik taipavad, kust nad pärit on, milliseid valijarühmi esindavad ja mis on nende leivanumbrid.\nPraegu on siiski vara Eesti 200 ja teiste uute võimalike parteide kui nähtuste suhtes optimismi üles näidata. Eesti erakonnapoliitika on professionaliseerunud ning ellu jäävad vaid tugeva organisatsiooni ja poliitikategemisevõimekusega parteid. Neil on veel valimisteni veel aega end valija silmis tõestada.


Matsalu Küla: Nahkhiirtest\nRahvusvahelise nahkhiirte aasta valguses (http://www.yearofthebat.org/) on mul teile hea meel teatada, et Matsalu külas on tuvastatud ühe suurkõrva ja viie põhja-nahkhiire mõnus talveuni.\nNahkhiired on ühed huvitavad loomad, kellest osa liike lendab talveks lõunamaale suvitama, aga vähemalt 7 liiki jääb Eestisse talvituma. Tuntud talvitumiskoht on Piusa koopad, kuid ka tavalises külakeses võib nahkhiiri talvitumas leida keldrites või ka salvkaevu ülemises osas, kuhu vesi ei ulatu, aga temperatuur oluliselt alla 0 ei lange.\nOleksin väga huvitatud, kui vaataksite ka oma keldritesse. Selleks oleks vaja taskulampi. Taskulambi valgusvihk tuleks suunata keldris olevatesse kividevahelistesse piludesse. Kui sealt paistab väike karvane olend, siis võibki tegemist olla magava nahkhiirega. Siis ma tahaksin tulla ja proovida määrata, mis liigist tegelane see on. Nahkhiiri ei ole vaja karta, nad on unised ja ei tee meile halba. Samas ei maksa neid ka palja käega torkima hakata.\nPosted by mareots at 7:15 PM


Teisenda Nanosiimens (nS) (Elektrijuhtivus)\nTeisenda Nanosiimens (nS)\nTeisenda Nanosiimens (nS):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '713 Nanosiimens'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Nanosiimens' või 'nS'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Elektrijuhtivus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(90 * 57) nS'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '713 Nanosiimens + 2139 Nanosiimens' või '80mm x 70cm x 38dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on üks Nanosiimens?\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Nanosiimens teisendamiseks.


Uudised - NBA: vigase Chris Pauli raske vise kukutas tiitlikaitsja Spursi\nKorvpalliliigas NBA selgus täna viimane ehk kaheksas play-off'i teise ringi jõudnud meeskond, kui Los Angeles Clippers alistas kodus 111:109 San Antonio Spursi ja võitis seeria 4:3.\nMängu saatuse otsustas Clippersi mängujuht Chris Paul, kes saatis paar sekundit enne normaalaja lõppu üle Tim Duncani käe teele raske viske ning tabas. Paul oli seejuures kogu mängu olnud hädas reielihasevigastusega, vahendas Delfi Sport.\nVideot viimasest Clippersi rünnakust näeb SIIT. Pärast seda jäi Spursile küljeaudist üks sekund. Pall loodeti riputada otse audist Duncanile, kui Clippersi kaitse sai käe vahele.\nPaul kogus seeria seitsmendas mängus 27 punkti, teda toetasid Blake Griffin 24 ning Matt Barnes 16 punktiga. Tiitlikaitsja Spursi parim oli Duncan 27 silmaga.\nSeeria teises ringis ehk konverentsi poolfinaalis kohtub Clippers Houston Rocketsiga. Teise veerandfinaalpaari läänes moodustavad Golden State ja Memphis. Idas on vastamisi Atlanta-Washington ja Chicago-Cleveland.


Linnapea tänas Tartu linna päeva eel tublisid linlasi - Tartu Postimees\nLinnapea tänas Tartu linna päeva eel tublisid linlasi\n28. juuni 2019, 17:44\nTäna andis Tartu linnapea Urmas Klaas raekoja saalis üle Tartu linna medalid ja tunnustas ülikoolilinna kauneimate kodude omanikke.\nTartu linna medali said Hugo Treffneri gümnaasiumi matemaatikaõpetaja Hele Kiisel, Tartu ülikooli sporditeaduste ja füsioteraapia instituudi liikumislabori juhataja Merike Kull, OÜ TMB Element nõukogu esimees Vallot Mangus ja Anne sauna kauaaegne juhataja Vambola Niit.\nHele Kiisel töötab Hugo Treffneri gümnaasiumis matemaatikaõpetajana 1977. aastast. Lisaks eeskujulikult tehtud põhitööle on ta olnud mitmete kogu Eestit mõjutanud haridusuuenduste initsiaator ja läbiviija. Tal on oluline roll Hugo Treffneri gümnaasiumi kujundamisel õpilaskeskseks, paljude õppesuundade ja valikainetega puhtaks gümnaasiumiks. Samuti on ta olnud üks hingestatuimaid eestvedajaid traditsioonilisel viie kooli võistlusel reaalainetes.\nMedali saanud Merike Kull tänas Tartu linna koostöö eest. «Tänu rattaringlusele on Tartu veelgi liikuvam linn,» lisas ta.\nEttevõtja Vallot Mangus on alates 1990. aastast tegutsenud Tartu ehitusettevõtluses. Kuni 1993. aastani oli ta Tartu RBT firma Remet direktor. Seejärel kuus aastat ASi Tartu Maja finantsdirektor ja juhatuse liige. 1999. aastal sai temast aktsiaseltsi Tartu Maja Betoonitooted juhatuse esimees, alates 2009. aastast on ta sama ettevõtte nõukogu liige. 2018. aastal sai Vallot Mangusest osaühingu TMB Element nõukogu esimees. Ta kuulub ka Eesti ehitusmaterjalide tootjate liidu juhatusse. Teda tunnustati tegevuse eest ettevõtjana ja panuse eest Tartu ettevõtlusmaastiku arendamisse.\nVambola Niit on Anne sauna juba ligi 30 aastat suurepäraselt juhtinud. Teda võib kirjeldada kui avatud ja kohusetundlikku juhti ning tema pühendumine ja töö Anne sauna juhina väärib tunnustamist Tartu medaliga. Niit on tänulik, et linn pole saunale selga pööranud.\nTunnustati ka Tartu kauneimate kodude omanikke. Linnapea Urmas Klaasi sõnul on kodudel ülikoolilinnas väga oluline roll. «Tartu kodud on olulised Tartu linna hea vaimu, heade mõtete ja tunde hoidmisel,» ütles ta.\nTiitli «Eesti kaunis kodu 2019» said eramud Pargi tn 1 ja Teguri tn 21.\nSelle tiitli võitjad edastatakse Eesti kodukaunistamise ühendusele autasustamiseks Eesti Vabariigi presidendi autasu ehk tunnusmärgiga ning avaldamiseks raamatus «Eesti kaunis kodu».\nEramaja Teguri 21 omanik Katre Münteli sõnul oli tiitli saamine tema jaoks väga ootamatu. «Olen tänulik enda perele, et nad toetasid minu plaane ja visiooni. Olen tänulik ka lastele ja koertele, kes pole suutnud seda tööd hävitada,» naljatles ta.\nTiitli «Tartu kaunis kodu 2019» said ka eramud aadressidel Eha 31 ja Salme 37 ning kodumajutus Tamme pst 73a.\nTiitli «Energiasäästlik kaunis kodu 2019» pälvis kortermaja Tähe 2, mille korteriühistu esimees Tõnis Eelma tänas maja elanikke, kes hoolimata finantsilistest tagasilöökidest viisid maja rekonstrueerimisplaanid lõpuni.\n2019. aasta tervisespordirajatiseks valis komisjon Tartu Raatuse kooli ning tiitli «Loov tööstusmaastik 2019» pälvis Aparaaditehase taskupark.\nRongid hakkavad kihutama Loe artiklit


Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus–Riigi Teataja\nVälisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus\n18.12.2015 otsus nr 710\n§ 1. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmine\nVälisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses tehakse järgmised muudatused:\n„1) töökogemus peab olema omandatud asjaomasel kutse- või erialal tegeliku ja seadusliku täis- või osaajaga töötamise käigus;”;\n2) paragrahvi 7 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 7. Koordineeriv asutus, pädev asutus ja tugikeskus”;\n„(1) Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamist ja käesoleva seaduse ühetaolist kohaldamist Eestis koordineerib Haridus- ja Teadusministeerium, kes kogub käesoleva seaduse rakendamise kohta teavet, vahetab liikmesriikidega teavet, sealhulgas parimate tavade kohta, koordineerib ühiste koolitusraamistike ja koolitustestide ning hoiatusmehhanismi rakendamist ning aitab taotlejatel kasutada käesoleva seadusega neile antud õigusi.”;\n4) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) teeb koostööd tugikeskuste ja välisriigi pädevate asutustega, sealhulgas vahetab välisriigi pädevate asutustega teavet rakendatud distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste ning muude asjaolude kohta, mis võivad märkimisväärselt mõjutada isiku välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamist ja reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamist;”;\n5) paragrahvi 7 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) väljastab isikutele Euroopa kutsekaarte ja muid Eestis või välisriigis kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks ja reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks, sealhulgas ajutiseks töötamiseks, nõutavaid tõendeid ja dokumente;”;\n6) paragrahvi 7 lõiget 3 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:\n„4) annab taotlejatele teavet välisriigi kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta asjaomasel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks, sealhulgas ajutiseks töötamiseks, ning vajaduse korral aitab taotlejatel kasutada käesoleva seadusega neile antud õigusi.”;\n„(31) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud ülesannete täitmisel kasutavad koordineeriv asutus ja pädevad asutused ennekõike siseturu infosüsteemi, mida reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1–11) (IMI määrus) (edaspidi siseturu infosüsteem).”;\n8) paragrahvi 7 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Tugikeskus on isik, asutus või organ, kes annab koostöös pädevate asutuste ja teiste tugikeskustega taotlejatele, välisriigi tugikeskustele ja vajaduse korral muudele isikutele teavet välisriigi kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta Eestis, sealhulgas reguleeritud ametikohta või kutseala reguleerivate õigusaktide kohta, ning vajaduse korral aitab taotlejatel kasutada käesoleva seadusega neile antud õigusi. Käesoleva seaduse tähenduses on tugikeskused Haridus- ja Teadusministeerium ning lepingu alusel riigi sihtasutus, mis täidab Eestis akadeemilise tunnustamise infokeskuse (ENIC/NARIC keskus) ülesandeid.”;\n10) paragrahvi 8 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) I tase: pädevuskinnitus tõendab, et taotleja on läbinud koolituse või sooritanud eelneva koolituseta spetsiaalse eksami, mis annab reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks vajalikud teadmised, oskused ja hoiakud ehk kompetentsid, või on viimase kümne aasta jooksul töötanud Euroopa Liidu liikmesriigis, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis asjaomasel kutsealal täisajaga kolm järjestikust aastat või osaajaga töötades aja, mis on samaväärne kolmeaastase täisajaga töötamisega, või on omandanud põhi- või keskhariduse, mis tõendab, et taotleja on omandanud üldteadmised ja -oskused;”;\n11) paragrahvi 8 lõike 2 punktid 3–5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) III tase: tunnistus tõendab, et taotleja on täitnud keskharidusele järgneva vähemalt üheaastase nominaalkestusega õppekava või läbinud sellega võrdväärse, eraldi ülesehitusega kutseõppe, millega antav pädevus ületab käesoleva lõike punktis 2 nimetatud taset ning mis tagab võrreldava kutsealase standardi ja valmistab isikuid ette võrdväärse tasemega ülesannete täitmiseks ning mille läbimist tõendab päritoluliikmesriigi väljastatud tunnistus;\n5) V tase: diplom tõendab, et taotleja on täitnud keskharidusele järgneva vähemalt nelja-aastase nominaalkestusega õppekava (240 Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkti) kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses ja on vajaduse korral läbinud õppekava täitmisele järgneva kutse- või erialase koolituse.”;\n12) paragrahvi 9 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument, mis tõendab täis- või osakoormusega õppe läbimist tasemehariduse raames või selle väliselt, mis tagab taotlejale välisriigis võrdväärse kutse- ja erialase ettevalmistuse taseme ja juurdepääsu asjaomasel ametikohal või kutsealal töötamisele ning mille taseme on välisriigi pädev asutus tunnustanud võrdväärseks käesoleva seaduse § 8 lõikes 2 nimetatud tasemega;”;\n„(1) Kui ametikoht või kutseala on reguleeritud nii Eestis kui ka välisriigis, kus taotleja kutsekvalifikatsioon on omandatud, tunnustab pädev asutus taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni, kui taotlejal on välisriigis sellel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks vajalik kutsekvalifikatsioon ja taotleja kutsekvalifikatsiooni tõendava dokumendi on välja andnud välisriigi pädev asutus.\n(2) Pädev asutus võib keelduda taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamisest juhul, kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 1 nimetatud tasemele, kuid Eestis nõutakse asjaomasel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks kutsekvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mis vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 5 nimetatud tasemele.”;\n14) paragrahvi 11 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kui ametikoht või kutseala on Eestis reguleeritud, tunnustab pädev asutus taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni:\n(3) Pädev asutus võib keelduda taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamisest juhul, kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 1 nimetatud tasemele, kuid Eestis nõutakse asjaomasel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks kutsekvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mis vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 5 nimetatud tasemele.”;\n16) seadust täiendatakse §-dega 121–123 järgmises sõnastuses:\n„§ 121. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamine ühise koolitusraamistiku alusel\n(3) Vabariigi Valitsus võib määrusega kehtestada välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutava õppepraktika täpsemad tingimused ja korra.”;\n17) paragrahvi 13 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kui taotleja vastab käesoleva seaduse §-s 10 või 11 nimetatud tingimustele, kuid esinevad käesolevas paragrahvis nimetatud olulised erinevused, võib pädev asutus nõuda taotlejalt sobivustesti sooritamist või kuni ühe aasta pikkuse kohanemisaja läbimist taotleja enda valikul järgmistel juhtudel:\n(5) Pädev asutus võib taotlejalt nõuda nii sobivustesti sooritamist kui ka kohanemisaja läbimist sõltumata taotleja valikust, kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 1 nimetatud tasemele, kuid Eestis nõutakse asjaomasel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks kutsekvalifikatsiooni tõendavat dokumenti, mis vastab käesoleva seaduse § 8 lõike 2 punktis 4 nimetatud tasemele.”;\n18) paragrahvi 14 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Sobivustestiga kontrollitakse isiku kutse-, eri- ja ametialaseid kompetentse, arvestades, et taotleja on välisriigis sellel kutse-, eri- või ametialal kvalifitseeritud töötaja. Sobivustesti eesmärk on hinnata isiku kompetentse, mis on olulised reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks.”;\n19) paragrahvi 14 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:\n„(21) Kui pädev asutus nõuab taotlejalt käesoleva seaduse § 13 alusel sobivustesti sooritamist või kohanemisaja läbimist, peab ta oma otsuses andma taotlejale vähemalt järgmise teabe:\n(22) Taotlejal on õigus teha sobivustest kuue kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 21 nimetatud otsuse tegemisest arvates.”;\n20) paragrahv 15 tunnistatakse kehtetuks;\n21) paragrahvi 16 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kui reguleeritud ametikohast või kutsealast tuleneva kutsenimetuse kasutamine on Eestis õigusaktiga reguleeritud, kasutab taotleja, kelle välisriigi kutsekvalifikatsiooni on käesoleva seaduse alusel tunnustatud, sellel reguleeritud ametikohal või kutsealal töötades Eesti kutsenimetust ja sellele vastavaid lühendeid.\n(2) Käesoleva seaduse §-s 171 nimetatud juhul võib taotleja, kelle välisriigi kutsekvalifikatsiooni on käesoleva seaduse alusel osaliselt tunnustatud, reguleeritud ametikohal või kutsealal töötades kasutada päritoluliikmesriigi vastavat kutsenimetust originaalis või translitereerituna ja sellele vastavaid lühendeid niipea, kui osaline juurdepääs töötamisele on antud.”;\n22) paragrahvi 17 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks esitab taotleja pädevale asutusele elektrooniliselt ühtse kontaktpunkti põhimõttel Eesti teabevärava kaudu, kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis taotluse. Pädev asutus annab taotlejale taotluse kättesaamise kohta kinnituse ühe nädala jooksul taotluse esitamisest arvates ja vajaduse korral teavitab taotlejat puuduvatest dokumentidest.”;\n23) paragrahvi 17 lõike 2 punktid 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„2) kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide originaalid või notariaalselt, ametlikult või tunnistusega (apostilliga) kinnitatud ärakirjad, kui tekib põhjendatud kahtlus dokumendi õiguspärasuse suhtes ja kui see on rangelt vajalik;\n3) vajaduse korral käesoleva seaduse § 18 lõigetes 1–3 nimetatud tõendid.”;\n24) paragrahvi 17 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:\n„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud ärakirjade esitamise nõuet ei käsitata nõudena esitada dokument, mille puudumine toob kaasa uue tähtaja määramise ning taotluse võimaliku läbi vaatamata jätmise.\n(22) Kui taotleja on välisriigi pädevale asutusele esitanud Euroopa kutsekaardi taotluse ja välisriigi pädev asutus on selle edastanud Eesti pädevale asutusele, asendab edastatud taotlus käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud taotlust ja dokumente.”;\n25) paragrahvi 17 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Pädeval asutusel on põhjendatud kahtluse korral õigus saada välisriigi pädevalt asutuselt teavet taotleja ametikohal või kutsealal tegutsemise piirangu või keelu seadmise kohta kutsealaste käitumisreeglite raske rikkumise või kutsealase tegevusega seotud kuriteos süüdimõistmise tõttu.”;\n26) paragrahvi 17 lõike 9 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) tunnustada välisriigi kutsekvalifikatsiooni osaliselt vastavalt käesoleva seaduse §-le 171;”;\n27) seadust täiendatakse §-ga 171 järgmises sõnastuses:\n„§ 171. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni osaline tunnustamine\n(2) Pädev asutus võib keelduda välisriigi kutsekvalifikatsiooni osalisest tunnustamisest, kui see on põhjendatud ülekaaluka avaliku huviga.”;\n28) paragrahvi 18 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Taotleja peab käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 nimetatud tõendid ja dokumendid esitama pädevale asutusele kolme kuu jooksul dokumentide väljaandmisest arvates.”;\n29) paragrahvi 19 lõike 1 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) taotleja on Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna ühes või enamas liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis sellel ametikohal või kutsealal töötanud viimase kümne aasta jooksul vähemalt ühe aasta, kui see ametikoht või kutseala ei ole asukohariigis reguleeritud.”;\n„(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud üheaastast töökogemust ei nõuta, kui taotleja on omandanud asjaomase reguleeritud hariduse.”;\n31) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n„(5) Käesoleva seaduse § 21 lõikes 21 nimetatud juhul võib taotleja reguleeritud ametikohal või kutsealal ajutiselt töötades kasutada päritoluliikmesriigi asjaomast kutsenimetust originaalis või translitereerituna ja sellele vastavaid lühendeid niipea, kui osaline juurdepääs töötamisele on antud.”;\n32) paragrahvi 20 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kui taotleja soovib Eestis esmakordselt ajutiselt töötada, esitab ta pädevale asutusele enne ajutiselt töötama asumist elektrooniliselt ühtse kontaktpunkti põhimõttel Eesti teabevärava kaudu, kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis teatise, milles märgib ajutise töötamise valdkonna ja oma kontaktandmed. Ajutisest töötamisest teavitamine annab taotlejale juurdepääsu Eestis reguleeritud ametikohal või kutsealal ajutisele töötamisele.”;\n33) paragrahvi 20 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„4) kutsekvalifikatsiooni tõendavate dokumentide originaalid või notariaalselt, ametlikult või tunnistusega (apostilliga) kinnitatud ärakirjad, kui tekib põhjendatud kahtlus dokumendi õiguspärasuse suhtes ja kui see on rangelt vajalik;”;\n34) paragrahvi 20 lõike 2 punkt 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„6) turvateenuste, tervisesektori ja alaealiste haridusega, sealhulgas lastehoolduse ja alusharidusega, seotud kutsealade puhul tõend selle kohta, et taotleja õigus kutsealal tegutseda ei ole ajutiselt või alaliselt peatatud, või selle kohta, et taotleja ei ole kriminaalkorras karistatud, kui see on nõutav Eestis reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamiseks;”;\n35) paragrahvi 20 lõiget 2 täiendatakse punktidega 7 ja 8 järgmises sõnastuses:\n„7) patsientide ohutuse tagamisega seotud kutsealade puhul avaldus taotleja keeleoskuse kohta, mis on vajalik sellel kutsealal tegutsemiseks vastuvõtvas liikmesriigis;\n8) välisriigi pädeva asutuse väljastatud dokument tegevuse laadi ja kestuse kohta, kui reguleeritud ametikoha või kutseala puhul võib käesoleva seaduse § 21 alusel nõuda välisriigi kutsekvalifikatsiooni eelnevat kontrolli.”;\n36) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud ärakirjade esitamise nõuet ei käsitata nõudena esitada dokument, mille puudumine toob kaasa uue tähtaja määramise ning taotluse võimaliku läbi vaatamata jätmise.”;\n37) paragrahvi 20 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Pädeval asutusel on õigus saada välisriigi pädevalt asutuselt teavet taotleja välisriigis töötamise seaduslikkuse, käitumise ning kutsealaga seonduvate distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste olemasolu või puudumise kohta. Samuti on pädeval asutusel õigus saada välisriigi pädevalt asutuselt või juhul, kui ametikoht või kutseala on välisriigis reguleerimata, tugikeskuselt teavet taotleja hariduse kohta ulatuses, mis on vajalik selleks, et hinnata olulisi erinevusi, mis võivad olla ohtlikud rahvatervisele või -ohutusele.”;\n38) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:\n„(7) Taotleja ei pea pädevat asutust ajutisest töötamisest teavitama 18 kuu jooksul Euroopa kutsekaardi andmisest arvates. Euroopa kutsekaart asendab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teatist.”;\n39) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Pädev asutus ei või nõuda välisriigi kutsekvalifikatsiooni eelnevat kontrolli reguleeritud ametikoha ja kutseala puhul, millel töötamiseks tunnustatakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni ühise koolitusraamistiku või koolitustesti alusel.”;\n40) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatule võib pädev asutus kutsekvalifikatsiooni eelneva kontrolli raames anda taotlejale osalise juurdepääsu reguleeritud ametikohal või kutsealal ajutisele töötamisele, kui on täidetud käesoleva seaduse § 171 lõikes 1 sätestatud tingimused.”;\n41) paragrahvi 21 lõiked 3 ja 4 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Pädev asutus teatab taotlejale ühe kuu jooksul pärast käesoleva seaduse §-s 20 nimetatud teatise ja kaasnevate dokumentide esitamist tema kutsekvalifikatsiooni kontrolli tulemustest, sealhulgas otsusest nõuda taotlejalt sobivustesti sooritamist või lubada tal ajutiselt töötada, või otsusest taotleja kutsekvalifikatsiooni mitte kontrollida. Lisakontrolli vajaduse korral on pädeval asutusel õigus sama tähtaja jooksul pikendada kontrolli tegemise tähtaega kahe kuuni, teatades taotlejale viivitamata tähtaja pikendamisest ja pikendamise põhjusest.\n(4) Kui taotleja välisriigi kutsekvalifikatsioon erineb oluliselt reguleeritud ametikohal või kutsealal töötamise eelduseks olevast õppekavast ja see erinevus võib rahvatervist või -ohutust kahjustada ning seda erinevust ei saa kompenseerida taotleja töökogemuse või tasemehariduse kaudu või muul moel omandatud kompetentsidega, mida välisriigi pädev asutus on kinnitanud, nõuab pädev asutus taotlejalt sobivustesti sooritamist ja otsustab ajutise töötamise lubamise. Pädev asutus määrab sobivustesti arvestusega, et hiljemalt ühe kuu möödumisel käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud kontrolli tulemustest teavitamise tähtajast oleks taotlejal võimalik Eestis ajutiselt töötada.”;\n42) paragrahvi 21 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(6) Kui reguleeritud ametikohast või kutsealast tuleneva kutsenimetuse kasutamine on Eestis õigusaktiga reguleeritud, kasutab taotleja, kelle välisriigi kutsekvalifikatsiooni on käesoleva paragrahvi alusel kontrollitud, sellel reguleeritud ametikohal või kutsealal ajutiselt töötades Eesti kutsenimetust ja sellele vastavaid lühendeid. Osalist juurdepääsu töötamisele kasutavad kutsetöötajad juhivad teenuse saajate tähelepanu sõnaselgelt oma kutsetegevuse ulatusele.”;\n43) seadust täiendatakse 31. ja 32. peatükiga järgmises sõnastuses:\n(2) Pädev asutus teavitab siseturu infosüsteemi kaudu Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi Konföderatsiooni pädevaid asutusi viivitamata, kui käesoleva seaduse § 216 lõike 1 punktis 1 nimetatud keeld või piirang on kehtivuse kaotanud.”;\n44) seaduse normitehniline märkus muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n1) paragrahvi 36 lõiget 3 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:\n„Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Rahandusministeerium.”;\n2) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Kutseeksami siseaudiitori eriosa alamosaga sarnase eksami tulemuse ja välisriigis omandatud siseaudiitori kutsetegevuse kvalifikatsiooni tunnustamisel ei kohaldata sobivustestile välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 14 lõiget 3, vaid valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega sobivustesti sisu ja läbiviimise korra.”.\n§ 3. Autoveoseaduse muutmine\nAutoveoseaduse § 7 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:\n„(8) Veokorraldajana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.”.\n§ 4. Biotsiidiseaduse muutmine\nBiotsiidiseaduse § 39 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Välisriigis omandatud pädevuse vastavust käesoleva seaduse nõuetele hindab ja tõendab pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse alusel, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Sotsiaalministeerium.”.\n§ 5. Ehitusseadustiku muutmine\nEhitusseadustiku § 24 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 2 nimetatud tegevusalal on pädevaks isikuks ka arhitekt, kes on Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis omandanud arhitekti kutsekvalifikatsiooni, mida tõendab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142) artiklis 49 ja VI lisas nimetatud kutsekvalifikatsiooni tõendav dokument.”.\nJäätmeseaduse § 100 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:\n„(7) Ohtlike jäätmete jäätmekäitluse eest vastutava isikuna võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaamet.”.\n§ 7. Kaevandamisseaduse muutmine\nKaevandamisseaduse § 15 lõiget 31 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:\n„Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Tehnilise Järelevalve Amet.”.\n§ 8. Kalapüügiseaduse muutmine\nKalapüügiseaduse § 41 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Kalapüügiloale võib kanda ainult sellise kaluri nime, kellel on vähemalt rannakaluri neljanda taseme kutsekvalifikatsioon kutseseaduse tähenduses. Kalapüügiloale võib kanda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maaeluministeerium.”.\n1) paragrahvi 20 lõike 1 punktis 9 asendatakse sõnad „Eesti Vabariigi lastekaitseseaduse” sõnaga „lastekaitseseaduse”;\n2) paragrahvi 20 lõiget 1 täiendatakse punktiga 14 järgmises sõnastuses:\n„14) Haridus- ja Teadusministeeriumil välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatud hoiatusmehhanismi rakendamiseks.”;\n3) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 14 nimetatud juhul registri arhiivist andmete väljastamine toimub registri ja Eesti Hariduse Infosüsteemi vahel andmevahetuskihi X-tee kaudu.”.\n§ 10. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse muutmine\nKeskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 14 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:\n„(41) Juhteksperdina võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaministeerium.”.\n§ 11. Kiirgusseaduse muutmine\nKiirgusseaduse § 45 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:\n„(9) Kvalifitseeritud kiirguseksperdina võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaamet.”.\n§ 12. Kohtuekspertiisiseaduse muutmine\nKohtuekspertiisiseaduse § 6 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Kohtueksperdina võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.”.\n§ 13. Koolieelse lasteasutuse seaduse muutmine\nKoolieelse lasteasutuse seaduse § 22 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:\n„(8) Kui välisriigis kutsekvalifikatsiooni omandanud õpetaja või õppe- ja kasvatusalal töötava isiku kohta on käesoleva seaduse § 11 lõike 2 punkti 1 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuded, lähtutakse tema kutsekvalifikatsiooni tunnustamisel välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusega kehtestatud tingimustest ja korrast. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Haridus- ja Teadusministeerium.”.\n§ 14. Kriminaalhooldusseaduse muutmine\nKriminaalhooldusseaduse § 13 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Kriminaalhooldusametnikuks võib nimetada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Justiitsministeerium.”.\n§ 15. Kutseõppeasutuse seaduse muutmine\n1) paragrahvi 39 lõiget 5 täiendatakse kolmanda ja neljanda lausega järgmises sõnastuses:\n„Välisriigis õpetaja või tugispetsialisti kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamisel lähtutakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusega kehtestatud tingimustest ja korrast. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Haridus- ja Teadusministeerium.”;\n2) paragrahvi 58 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „2016. aasta 1. jaanuarini” tekstiosaga „2017. aasta 1. jaanuarini”.\n§ 16. Liiklusseaduse muutmine\n1) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 13 järgmises sõnastuses:\n„(13) Reguleerija võib olla ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”;\n2) paragrahvi 74 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:\n„(12) Mootorsõiduki ja selle haagise tehnonõuetele vastavuse kontrollijana ning trolli tehnonõuetele vastavuse kontrollijana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”;\n3) paragrahvi 118 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:\n„(8) Mootorsõidukijuhi õpetajana võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”;\n4) paragrahvi 122 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Mootorsõidukijuhi eksamineerijana võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”;\n5) paragrahvi 142 tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:\n„(2) Trammi võib juhtida ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maanteeamet.”.\n§ 17. Lõhkematerjaliseaduse muutmine\nLõhkematerjaliseaduse § 69 lõiget 21 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:\n§ 18. Maa hindamise seaduse muutmine\nMaa hindamise seaduse § 4 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Hindajana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maa-amet.”.\n§ 19. Maakatastriseaduse muutmine\nMaakatastriseaduse § 161 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Maakorraldustööde tegemise õigus on ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isikul, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maa-amet.”.\n§ 20. Metsaseaduse muutmine\n1) paragrahvi 10 lõiget 51 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:\n„Konsulendina võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maamajanduse Infokeskus.”;\n2) paragrahvi 122 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Metsakorraldajana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaagentuur.”.\n§ 21. Noorsootöö seaduse muutmine\n„(2) Projektlaagri tegevusluba on tähtajaline ja kehtib kuni 60 päeva.”;\n2) paragrahvi 102 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Noortelaagri tegevusloa taotluse lahendab Haridus- ja Teadusministeerium või valdkonna eest vastutava ministri volitatud asutus. Tegevusloa taotlus esitatakse Eesti Hariduse Infosüsteemi kaudu vähemalt kolm kuud enne noortelaagri tegevuse alustamist. Noortelaagri tegevusloa andmed kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.\n(2) Projektlaagri tegevusloa taotluse lahendab valla- või linnavalitsus, mille haldusterritooriumil soovitakse projektlaagrit pidada. Tegevusloa taotlus esitatakse Eesti Hariduse Infosüsteemi kaudu vähemalt kaks kuud enne projektlaagri tegevuse alustamist. Projektlaagri tegevusloa andmed kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi.”;\n3) paragrahvi 102 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Noorte- ja projektlaagri juhataja ja kasvatajana võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Eesti Noorsootöö Keskus.”.\n§ 22. Pankrotiseaduse muutmine\nPankrotiseaduse § 56 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Haldurina võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Justiitsministeerium.”.\n§ 23. Patendivoliniku seaduse muutmine\nPatendivoliniku seaduse § 2 lõiget 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:\n„Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Justiitsministeerium.”.\n§ 24. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmine\nPõhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 74 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:\n„(51) Välisriigis õpetaja või tugispetsialisti kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku kutsekvalifikatsiooni tunnustamisel lähtutakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusega kehtestatud tingimustest ja korrast. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Haridus- ja Teadusministeerium.”.\n§ 25. Päästeseaduse muutmine\nPäästeseaduse § 33 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Vabatahtlikuks päästjaks võib võtta ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isiku, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Päästeamet.”.\n1) paragrahvi 36 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Raudteeohutuse ja raudteeliikluse juhtimise eest vastutava töötajana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Tehnilise Järelevalve Amet.”;\n2) paragrahvi 44 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:\n„(41) Vedurijuhiabina või eriveeremi juhina võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Tehnilise Järelevalve Amet.”.\n§ 27. Ravimiseaduse muutmine\n1) paragrahvi 56 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „ärakirja” sõnadega „ning Euroopa kutsekaardi olemasolu korral ka andmed Euroopa kutsekaardi kohta”;\n2) paragrahvi 57 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Kui proviisori kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142) artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja registreerimist taotlev isik soovib Euroopa kutsekaarti Eestist väljaspool töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211–213.”;\n„(4) Kui proviisori kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;\n4) paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n„(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhul, kui proviisori kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;\n5) paragrahvi 591 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis proviisori kvalifikatsiooni omandanud isik võib välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatükis sätestatu kohaselt Eestis ajutiselt apteegiteenust osutada ilma käesoleva seaduse § 55 alusel nõutava registreerimiskohustuseta. Pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatüki tähenduses on Terviseamet.”;\n6) paragrahvi 60 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis farmatseudi kvalifikatsiooni omandanud sellise isiku registreerimisel, kes soovib Eesti Vabariigis apteegiteenust osutada, kohaldatakse välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses sätestatut. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Terviseamet.”;\n7) seadust täiendatakse §-ga 611 järgmises sõnastuses:\n„§ 611. Hoiatusmehhanismi rakendamine\nTerviseamet rakendab hoiatusmehhanismi välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 32. peatükis kehtestatud korras.”.\n1) paragrahvi 49 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Välisriigi advokaat on vabastatud riigilõivu tasumisest välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest.”;\n2) paragrahvi 290 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Tervishoiutöötaja kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 195 eurot.”;\n3) paragrahvi 292 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Proviisori või farmatseudina registreerimise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest tasub riigilõivu:\n1) isik, kes on kutse omandanud Eestis, – 13 eurot;\n2) isik, kes on kutse omandanud välisriigis, – 195 eurot.\n(2) Proviisori kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 195 eurot.”;\n4) paragrahvi 342 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Kutsekvalifikatsiooni tunnustamise taotluse, sealhulgas Euroopa kutsekaardi taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 32 eurot.”.\n§ 29. Ruumiandmete seaduse muutmine\nRuumiandmete seaduse § 35 lõiget 1 täiendatakse teise ja kolmanda lausega järgmises sõnastuses:\n„Geodeetiliste punktide ja võrkude rajamise, rekonstrueerimise ning hooldamise töid võib teha ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Maa-amet.”.\n§ 30. Spordiseaduse muutmine\nSpordiseaduse § 6 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Treener võib olla ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Kultuuriministeerium.”.\n§ 31. Tervishoiuteenuste korraldamise seaduse muutmine\n1) paragrahvi 28 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „ärakirja” sõnadega „ning Euroopa kutsekaardi olemasolu korral ka andmed Euroopa kutsekaardi kohta”;\n2) paragrahvi 29 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n„(5) Kui tervishoiutöötaja kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142) artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;\n3) paragrahvi 30 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n„(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 11 nimetatud juhul, kui tervishoiutöötaja kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;\n4) paragrahvi 311 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:\n„(7) Kui tervishoiutöötaja kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja registreerimist taotlev isik soovib Euroopa kutsekaarti Eesti Vabariigist väljaspool töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211–213.”;\n5) seadust täiendatakse §-ga 322 järgmises sõnastuses:\n„§ 322. Hoiatusmehhanismi rakendamine\nTerviseamet rakendab hoiatusmehhanismi välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 32. peatükis kehtestatud korras.”;\n6) paragrahvi 33 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigis või Šveitsis kvalifikatsiooni omandanud isik võib Eestis ajutiselt tervishoiuteenuseid osutada ilma käesoleva seaduse § 27 alusel nõutava registreerimiskohustuseta ja § 40 alusel nõutava tegevusloata, lähtudes välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatükis sätestatust. Pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatüki tähenduses on Terviseamet.”.\n§ 32. Tuleohutuse seaduse muutmine\n1) paragrahvi 9 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;\n2) paragrahvi 11 lõige 6 tunnistatakse kehtetuks;\n„(3) Tuletööd võib majandustegevusena teha ohutusnõudeid järgides välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Päästeamet.”.\n§ 33. Turvaseaduse muutmine\n„(11) Turvatöötaja võib olla ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Politsei- ja Piirivalveamet.”;\n2) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Valvetöötaja võib olla ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Politsei- ja Piirivalveamet.”.\n1) paragrahvi 122 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n„(5) Proovivõtjana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaministeerium.”;\n2) paragrahvi 124 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Hüdrogeoloogiliste tööde tegijana võib tegutseda ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Keskkonnaministeerium.”.\n§ 35. Veterinaarkorralduse seaduse muutmine\n1) paragrahvi 251 lõiget 1 täiendatakse pärast sõnu „dokumendid ja andmed” sõnadega „ning Euroopa kutsekaardi olemasolu korral ka andmed selle kohta”;\n2) paragrahvi 251 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n„(5) Kui veterinaararsti kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.09.2005, lk 22–142) artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;\n3) paragrahvi 252 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:\n„(8) Käesoleva paragrahvi lõikes 7 nimetatud juhul, kui veterinaararsti kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja liikmesriigi või Šveitsi pädev asutus on Eesti pädevale asutusele edastanud taotluse isiku Eestis töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211, 214 ja 215.”;\n4) paragrahvi 253 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Liikmesriigis või Šveitsis kvalifikatsiooni omandanud isik võib ilma käesoleva seaduse §-s 22 sätestatud kutsetegevuse loata osutada Eestis veterinaarteenust ajutiselt, lähtudes välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatükis sätestatust. Pädev asutus välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 3. ja 31. peatüki tähenduses on Veterinaar- ja Toiduamet.”;\n5) paragrahvi 254 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:\n„(8) Kui veterinaararsti kutsealal on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ artikli 4a lõike 7 alusel Euroopa Komisjoni rakendusmäärusega kasutusele võetud Euroopa kutsekaart ja kutsetegevuse loa taotleja soovib Euroopa kutsekaarti Eesti Vabariigist väljaspool töötamiseks, kohaldatakse Euroopa kutsekaardi taotlemisele ja taotluse menetlemisele välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse §-e 211–213.”;\n6) seadust täiendatakse §-ga 271 järgmises sõnastuses:\n„§ 271. Hoiatusmehhanismi rakendamine\nLoa andja rakendab hoiatusmehhanismi välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse 32. peatükis kehtestatud korras.”.\n§ 36. Ühistranspordiseaduse muutmine\nÜhistranspordiseaduse § 44 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:\n„(8) Veokorraldajana võib töötada ka välisriigi kutsekvalifikatsiooni omandanud isik, kui tema kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse kohaselt. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.”.\n(1) Käesolev seadus jõustub 2016. aasta 18. jaanuaril.\n(2) Käesoleva seaduse § 15 punkt 2 jõustub 2016. aasta 1. jaanuaril.


Nordic Hotel Forumi fuajee\nNordic Hotel Forum – Ratsaliidu ametlik hotellipartner\nNordic Hotel Forum asub ainult kiviviske kaugusel Tallinna linna südamest. Kõrgekvaliteediline ja südamlik hotell on ärireisijatele sobilik peatuspaik, pakkudes oma hea asukohaga oivalisi võimalusi töötamiseks ja puhkamiseks. Nordic Hotel Forum – see on park keset linna, peites Sind keset linna väikesesse oaasi. Põrandad meenutavad siin rohelisi muruplatse ja park laiub igal korrusel.\nHotelli lõõgastuskeskuses on külaliste käsutuses bassein, mullivann, leili- ja aurusaun ning treeningruum. Peale pingelist nõupidamist või linna peal jalutamist võite väsinuna lõõgastuda soojas mullivannis.\nSee ongi Nordic Hotel Forumi stiil – kerge ja õhuline nagu heatujuline naeratus.\nRestoran Monaco tuntud kokad pakuvad teile isuäratava menüü – köögikunsti klassikutest kiire kolmekäigulise Express-lõunani. A la carte-menüüs leiate täiuslikke maitseid ja hõrke roogasid. Restoran Monaco on mõnus koht aja maha võtmiseks ning Vahemere toitude nautimiseks. Me ootame külalisi mitte ainult lõunale ja gurmeeõhtusöögile, vaid ka lihtsalt veetma hetke klaasi hea veini seltsis.\nRestoran Monaco – kübeke Vahemere hõngu otse Tallinna südames!\nTel: 622 2900, 622 2999\nFaks: 622 2901\nTel: 622 2990


Sel nädalal alustatakse lamavate haigete ja liikumisraskustega inimeste kodus vaktsineerimist – vaktsineeri.ee\nSel nädalal alustatakse lamavate haigete ja liikumisraskustega inimeste kodus vaktsineerimist\n26. aprill 2021, 07:50\nSel nädalal hakkavad õendusteenuse osutajad Harjumaal, Tartumaal ja Ida-Virumaal kodudes vaktsineerima neid inimesi, kel on keeruline perearsti juurde liikuda või raske haigus, mille tõttu nad ise vaktsineerima minna ei saa. Vaktsineerimine on inimese jaoks tasuta ning vaktsineerimist alustatakse 60-aastastest ja vanematest inimestest. Esimesed vaktsiinisüstid tehakse nädala keskel.\nInimesi, keda koduõde vaktsineerima tuleb, lisab nimekirja perearst, kes tunneb oma nimistu patsiente ning nende liikumisvõimekust kõige paremini. Nimekirjad antakse koduõendusteenuse osutajale, kes ise vaktsiini saava inimesega ühendust võtab ja aja kokku lepib.\nVaktsineerimiseks kasutatakse ühedoosilist Johnson&Johnson tütarettevõtte Janssen vaktsiini, mida kasutatakse seetõttu, et vaktsineerimise lõpetamiseks on vaja vaid ühte süsti.\nKoduste inimeste vaktsineerimist alustatakse hetkel suurematest piirkondadest, Tartumaast, Harjumaast ja Ida-Virumaast, kuid kahe nädala pärast laiendab haigekassa vaktsineerimist üle Eesti.\nKoduõel on lubatud vaktsineerida ka lamava haige või liikumisraskustega inimese lähedasi, sest raskelt haige lähedase hooldamine on suur ja vastutusrikas töö ning nende inimeste tervise kaitsmine on samuti oluline selleks, et hooldaja ei haigestuks.\nHaigekassal on õendusteenuse osutajaid üle Eesti 60, lisaks pakuvad koduõendust ka tervisekeskused, mida tänaseks on Eestis 44. Haigekassa tasub COVID-19 vastase vaktsineerimise puhul koduõendusteenuse osutajale koduõe visiiditasu summas 36,25 eurot ja vaktsineerimistasu 5.30 eurot ühe süsti kohta.\nUudised, COVID-19, Janssen


Kuidas Paigaldada Metallist Kattekiht 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuidas Luua Oma Enda Igloo\nReguleerimine Jäädes Bifold Uksed\nMetallist põrandakate on suurepärane alternatiiv katusesindustele või puidule, kuna see on vastupidavam ja vajab vähem hooldust. Pärast paigaldamist on see kerge hooldada. Uuem metallist katteplaat ei ole mitte ainult tulekindel, vaid ka hambakindel. See on muljetavaldav välimus ja võimaldab kaebusi paremini kärpida.\nSee on ka energiatõhus.\nNäpunäide: Kindlasti vali sahtel, mis takistavad leketest vihma eest ja mis lehtede jaoks on lihtsam paigaldada.\n1. samm - kokkupandava paigalduse ettevalmistamine\nEnne kui võimalik alustada metallist katte paigaldamist, määrake kindlaks, kui palju tahveldamist pead ostma, mõõtes kogu ala, mida tuleb katta.\nPeate ka seinu kontrollima. Kui leiate küüned, lihtsalt puurige need täielikult seina külge või eemaldage need haamri otsa otsaga. Asendage muhutud puit, puhastage värvi või prügi värvilakraabriga ja täitke kiiludega kõik süvendid.\nHea ettevalmistustöö viib parema lõpetatud töö ja on üks olulisemaid osi iga DIY protsessi.\n2. samm - alusraami paigaldamine\nKinnitage ilmastikukindel aluskiht majaga, kasutades põhipüstolit. Kindlasti pöörake erilist tähelepanu avade, nagu uksed ja aknad, servadele. Samuti kindlasti kinnitage vooder kaunistes nurgades. Aluskate ületavad servasid vähemalt 2 tolli.\n3. samm - Paigaldage külgpaneel\nEsmalt paigaldage riba kogu hoone põhja külge kindlalt nii, et lehtmetall libiseb selle alla hõlpsasti.\nKui paigaldate lehtmetallist kattekihti, veenduge, et paneelid oleksid sirged. See on kogu projekti kõige olulisem samm, et hoida vihma ja lume järele metsaplaadi all.\nKatke iga lehte vähemalt 2 tolli võrra. Iga lehe paigaldamisel veenduge, et küüned oleksid eelnevalt lõigatud augudesse. Ärge koorige küünte liiga tihedalt ja ärge haavage neid vähem kui 6 tolli kattumisest.\nKindlasti jäta nurkadele 3/4-tolline vahe. See on vajalik nurgakorkide paigaldamiseks.\n4. samm - paigaldage nurkkatteid\nNurgakorkide paigaldamiseks libistage veljed all vastavate metallpindade lehtede all. Hammer naelad mütsid tagamaks, et vooder ja korgid on kindlalt kinnitatud.\nMetallist pealispinda saab soovi korral värvida, et see vastaks kodu värviskeemile. See tava lisab veelgi piiranguteta edasikaebuse. See, kas lehtmetallist kattekiht on värvitud või mitte, loob energiasäästlikuma kodu, mis näeb välja kena.\nKuidas valmistuda metallist pealispindade värvimiseks\nPõhiline » Välisilme Kodu » Kuidas Paigaldada Metallist Kattekiht\nGaraažipõranda Isolatsioonimaterjalide Paigaldamine\nPainduvad korstnapaagrid on müüritise korstna sees asuvad roostevabast terasest silindrilised torud. Need terastorud sisestatakse müüri korsten, mis on tihti olemasolevas suitsutorus. Kõige sagedamini kasutatakse painduvat korstena, kus on müüritise korstnad, millel on mitu painduvat või isegi puudujääki ja mis ei ole täiesti sirged.\nKas Ma Peaksin Ostma Garaažibaasi?


Mida teha kaela valuliku pigistamisega? - Massaaž - 2021\nSee pingutas kaela, mida kodus teha\n· Sageli spasm, mida põhjustavad sellised haigused nagu osteokondroos, ishias või müosiit, mitte ainult kaelale, vaid ka kiirgavad õlale või õlale, on võimalik peavalu. Sellistel juhtudel määrab arst efektiivsed valuvaigistid.\nMagnetresonantstomograafia. Saadud pilt ei jäta kahtlusi.\nLihasaktiivsuse reaktsiooni registreerimine spetsiaalse seadme abil.\nNärvikiudude juhtimise uurimine.\nKasutatakse jäsemete tundlikkuse jõu mõõtmiseks.\nEhkki meeldivate omaduste loetellu on tingimuse omistamine keeruline, ei ohusta patsiendi elu. Välja arvatud juhul, kui trauma või paistetus tekib pigistamise põhjuseks.\nMuide, me ei ole aru saanud, milline arst peaks selle probleemiga ühendust võtma. Enamik läheb terapeutile, luuakse järjekorda ja saadab pöördumise täiesti teise ruumi - neuropatoloogile. Kuid veidi teadlikumad patsiendid külastavad seda spetsialisti kohe või pöörduvad vertebroloogi poole.\nKui teie kael on pigistunud, siis mida teha ja kellega ühendust võtta, on peamised küsimused, millele saate selle artikli kohta vastuse. Kvalifitseeritud abi, kui see tehakse õigeaegselt, vähendab kõik ebameeldivad tunded ja aitab vabaneda võimalikest tüsistustest.\nVideo õppetund: mida teha, kui kael on pigistunud\nJärgmine video on ortopeediline arst Kostyuk DM Ta ütleb teile mõningaid kasulikke näpunäiteid krampide eemaldamiseks emakakaela piirkonnas ja vabaneda kaela pigistamisest:\nMaterjalide kasutamine on lubatud ainult autoriõiguse omaniku nõusolekul. Sellel saidil olev teave on ainult informatiivne ning ei ole tegevuste juhend. Enne arsti ettekirjutuste kasutamist pidage nõu oma arstiga.\nMärkasin vea? Anna meile teada! Valige see ja vajutage Ctrl + Enter. Tänan teid!\nMiks tekib valu rinnus? Selle võib põhjustada emakakaela piirkonna närv.\nPõletatud närvi võib tekkida selgroolülide ja ketaste degeneratiivsete muutuste tõttu.\nHautatud köögiviljad kana - vääriline alternatiiv kiirtoidu- ja mugavtoidule, mis sisaldab palju soola ja rasva


Aprill 2021 | Med24\nReumatoloogia areng on olnud hoogne, kuid minna on veel pikk tee\nReumatoloogia on erialana hoogsalt arenenud ning tänu täienenud teadmistele haiguste patogeneesist ja biotehnoloogia arengule on meie käsutuses üha täpsemalt toimivad ravimid. Lisandunud biosimilarid on toonud kaasa ravimite hinnalanguse ja parema kättesaadavuse. Bioloogilise raviga alustasime 2000. aastate alguses üksikute patsientidega, 2020. aastal oli Eesti Reumatoloogia Seltsi bioloogilise ravi registris (ERSBRR) 1442 patsienti.\nPõhja-Eesti Regionaalhaigla (PERH) intensiivravikeskuse juht Kristo Erikson, kel on selja taga arstiõpingud ja -töö Soomes, ütleb, et Eesti võiks naaberriikide meditsiinist üht-teist üle võtta, kuid mõndagi on meil ka paremini kui põhjanaabrite juures. Erikson avaldab ka arvamust, et pandeemia suuremad õppetunnid ootavad meid ees ilmselt alles pärast kriisist väljumist.\nKrooniline mittebakteriaalne osteomüeliit\nKrooniline mittebakteriaalne osteomüeliit (CNO) on krooniline autoinflammatoorne luuhaigus, mis võib avalduda erinevas vanuses ning mitmesuguse kliinilise pildiga. Sagedasim esmaskaebus on valu ning turse haaratud luu piirkonnas. Siiani on CNO nn välistamisdiagnoos. Kõik CNO kahtlusega lapsed tuleb suunata täiendavateks uuringuteks ning raviks lastereumatoloogi vastuvõtule.\nKardiometaboolse riski hindamine reumatoidartriidihaigetel\nReumatoidartriidi (RA) ravis on toimunud kiire areng: haiguse kulgu modifitseeriva raviga alustatakse võimalikult varakult, eesmärgiks on põletiku kiire pärssimine ja remissiooni saavutamine. Tänapäevase agressiivse raviga on võimalik takistada tagasipöördumatu liigesekahjustuse ja RA klassikaliste liigeseväliste nähtude kujunemist. Vaatamata arenenud ravile ei ole aga saavutatud läbimurret reumatoidartriidiga patsientide elulemuses ning sageli on patsientide surma põhjuseks kardiovaskulaarsüsteemi haigus.\nUuendatud Ameerika ravijuhend postmenopausiaegse osteoporoosi diagnoosimiseks ning raviks\nArtikkel põhineb Ameerika Kliiniliste Endokrinoloogide Assotsiatsiooni (AACE, American Association of Clinical Endocrinologists) ja Ameerika Endokrinoloogide Kolleegiumi (ACE, American College of Endocrinology) uuendatud ravijuhendil, mis avaldati 2020. aasta mais.\nAsümptomaatiline kusihappetaseme tõus ja metaboolne sündroom – kas ja kuidas sekkuda?\nKliinilises arstitöös on hüperurikeemia suhteliselt levinud nähtus ja kuigi sümptomaatilise hüpeurikeemia ravi osas on jõutud konsensusele, jääb asümptomaatiline hüperurikeemia väljakutseks vastukäivate uuringutulemuste ning arstide erineva kliinilise kogemuse tõttu. Tihti ordineeritakse asümptomaatilise hüperurikeemia raviks ksantiini oksüdaasi inhibiitorit allopurinooli, kuigi seda ei ole soovitatud ravijuhendites ja sellel pole leitud ka teaduslikku alust (1). Selles artiklis peatutakse asümptomaatilise kusihappetaseme tõusuga patsiendi mõistuspärasel käsitlusel ning täpsustatakse, kellel peaks praeguste parimate teadmiste kohaselt alustama (medikamentoosset) ravi.\nUus kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse ravim – Trixeo Aerosphere® (formoterool/glükopürroonium/budesoniid)\nSelle aasta aprillist on Eestis kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse (KOK) raviks saadaval uus inhalaator Trixeo Aerosphere (formoterool/glükopürroonium/budesoniid). Ravim on näidustatud säilitusraviks keskmise raskusega kuni raske KOKiga täiskasvanud patsientidele, kellel inhaleeritava kortikosteroidi ja pikatoimelise beeta-2-agonisti või pikatoimelise beeta-2-agonisti ja pikatoimelise muskariiniretseptorite agonisti kombinatsioon ei anna piisavat ravitulemust.\nHaigusjuht: kontrollimata astma\nAstma on levinud haigus ning sellesse haigestumus sageneb kogu maailmas. Astma põdejaid on maailmas üle 358 miljoni, kellest 24% vajab sümptomite kontrolli all hoidmiseks 4.–5. astme ravi – neist suurem osa põeb ravile raskesti alluvat astmat (palju sümptomeid, probleem ravisoostumuse ja inhalaatori kasutamisega) ja väiksem protsent (~4%) tõelist rasket astmat (palju sümptomeid, ravisoostumus korras ja inhalaatorikasutus õige) (1, 2). Artiklis on kirjeldatud kontrollimata astmaga patsiendi haiguslugu ja antud võimalikud soovitused kontrollimata astma uurimiseks ja raviedukuse parandamiseks.\nKroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse ägenemine\nKroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse (KOK) ägenemist ei ole alati võimalik vältida. Iga ägenemise järel võib patsiendi üldseisund halveneda ja kaasuva probleemina võib ilmneda kopsufunktsiooni langus (1). Hospitaliseerimist vajavad ägenemised on seotud viie aasta suurenenud surmariskiga (2), seetõttu on väga tähtis ägenemisi aegsasti ja tõhusalt ravida, et patsient saaks võimalikult vähest kahju.\nAllergiline riniit (AR) on IgE vahendatud nina limaskesta põletikuline seisund, mis tekib allergeeniga kokkupuutumise järgselt eelnevalt sensibiliseeritud patsientidel (1, 2). Tegemist on väga levinud haigusega (esineb kuni 40%-l täiskasvanutest). Artikli eesmärk on optimeerida AR-i diagnoosimine ja ravi kliinilises praktikas. Välja toodud ravisoovitused põhinevad International Consensus statement on Allergy and Rhinology (ICAR) konsensusdokumendil (1), American Academy of Otolaryngology – Head and Neck Surgery (AAO-HNS) ravijuhendil (2) ning European Position Paper on Rhinosinusitis and Nasal Polyps (EPOS) konsensusdokumendil (3).\nKopsuvähi sõeluuringu võimalikkusest Eestis\nVaatamata medikamentoossete ravivõimaluste arengule on kopsuvähi parimaks ravimeetodiks seniajani kirurgiline ravi. Kirurgilise ravi rakendamise eeltingimuseks on aga lokaalne kasvaja, mistõttu on väga oluline kopsuvähi varajane avastamine. Hiljutiste uuringute kohaselt on Eestis kopsuvähi tõttu kirurgiliselt ravitud patsientide arv ja osakaal aasta-aastalt suurenenud, kuid kopsuvähi sõeluuring võimaldaks avastada veelgi rohkem kopsuvähijuhtusid varases staadiumis ning seeläbi suurendada ka kirurgiliselt ravitud patsientide hulka.\nHemofiilia tänapäevase ravi võimalused\nHemofiilia A ja B on harvikhaiguste gruppi kuuluvad koagulatsioonikaskaadi häired, mille puhul on defitsiitne vastavalt VIII ja IX hüübimisfaktori hulk kehas. Olenevalt raskusastmest (raske, mõõdukas, kerge) on vajalik erinevate piltdiagnostiliste ning farmakoloogiliste võimaluste kasutamine. Hemofiiliaravi on viimastel aastakümnetel läbinud tohutu arengu.\nMadal veritsuste ja venoosse trombemboolia (VTE) esinemissagedus 12 kuu pikkuse edoksabaanravi järgselt reaalelu jälgimisuuringus ETNA-VTE\nKeskmise kuni raske haavandilise koliidi käsitlussoovitused\nHaavandiline koliit on põletikuliste soolehaiguste hulka kuuluv krooniline haigus, mida iseloomustab ägenemiste ja remissioonidega kulgev jäme- ja pärasoole limaskesta põletik. Haigus algab enamasti varases täiskasvanueas ning põhjustab märkimisväärset elukvaliteedi langust. Eestikeelset ravijuhendit, mis aitaks kaasa haavandilise koliidi käsitluse ühtlustamisele kohalikke olusid ja võimalusi arvestades, seni valminud ei ole, mistõttu tuleb vajadusel kasutada mujal välja töötatud juhendeid. Neist uusimaks on eelmise aasta alguses ilmunud Ameerika Gastroenteroloogia Assotsiatsiooni (AGA) ravijuhend, mis annab soovitusi mõõduka kuni keskmise raskusega haavandilise koliidi medikamentoosseks raviks täiskasvanud patsientidel.\nFabry tõve käsitlussoovitused\nFabry tõbi (tuntud ka Andersoni-Fabry tõvena) on lüsosomaalne ladestushaigus, mis pärandub X-liiteliselt. Haiguse tekke aluseks on geenidefekt, mis põhjustab teatud ensüümi toime vähenemise või kadumise. Selle tagajärjel võivad kahjustuda erinevad organid ja tekib kas klassikalise või atüüpilise kliinilise pildiga Fabry tõbi. Teatud juhtudel saab haigust ravida ensüümasendusteraapiaga, lisaks on vastavalt organite haaratusele näidustatud sümptomaatiline ravi. Artikkel on koostatud videoloengute sarja põhjal, milles Tartu Ülikooli Kliinikumi südamekliiniku kardioloog dr Priit Pauklin tutvustas Fabry tõve teket, diagnostikat ja ravi, keskendudes eeskätt südamehaaratusega Fabry tõvele.\nKroonilise südamepuudulikkusega (SP) patsientide raviskeemi kuuluvad angiotensiini konverteeriva ensüümi inhibiitorid, angiotensiini retseptori blokaatorid, beetablokaatorid ja mineralokortikoidi retseptori antagonistid, mis tõestatult vähendavad patsientide suremust ja hospitaliseerimiste sagedust. Vaatamata tõestatud kasule ja ravijuhendites toodud soovitustele on nende kasutamine ja doseerimine rutiinses kliinilises praktikas väiksem SP-patsientidega tehtud kliinilistes uuringutes saavutatud tasemest ega ole viimase 20 aasta jooksul suurenenud. Kuna suremus ja korduvate hospitaliseerimiste sagedus on SP-patsientidel endiselt suur, on nende ravimite kasutamise parandamine kriitilise tähtsusega.\nSüdamepuudulikkus (SP) on vananevas ühiskonnas järjest levinum ning põhjustab olulisele hulgale inimestest elukvaliteedi halvenemist ja eluea lühenemist. Üldiselt peetakse Euroopas südamepuudulikkuse levimuseks 1–2% populatsioonist ning arvatakse, et see järjest suureneb. Kuigi SP diagnostikas ja ravis on olnud edusamme, on SP-ga patsientide pikaajaline prognoos halb: 50% raske SP-ga patsientidest sureb ühe aasta jooksul. SP-ga patsientide prognoos halveneb iga korduva haiglaraviepisoodiga. Seetõttu on väga oluline ennetada südamepuudulikkuse teket ning selle olemasolul hospitaliseerimisi. Käesolevas ülevaates käsitletakse eelkõige vähenenud väljutusfraktsiooniga kroonilise südamepuudulikkusega patsiente ning võimalusi selle haiguse teket ja dekompensatsiooni ennetada.\nMetaboolsest sündroomist tüsistusteni\nMetaboolne sündroom on haiguste kogum, mida iseloomustab ülekaal, hüpertensioon, vererasvade ainevahetuse häire ja kõrge veresuhkrutase. See haigustekompleks suurendab diabeedi ja südamehaiguste tekkimise riski ning mõjutab reproduktiivhaiguste kujunemist. Agressiivne elustiilimuutus võib edasi lükata või ära hoida metaboolsest sündroomist tingitud tõsiste terviseprobleemide tekkimise.\nMõõduka ja raske psoriaasi ravi\nPsoriaas on krooniline põletikuline nahahaigus, mida põeb olenevalt regioonist 1,5–3% rahvastikust ja mille kliiniline pilt on mitmekesine (1). Patogeneetiliselt on tegemist immuunvahendatud kroonilise põletikuga, milles on oluline roll Th1 ja Th17 tsütokiinidel. See viib omakorda keratinotsüütide kiirenenud jagunemisele ja diferentseerumishäirele ning teiste põletikku soodustavate tsütokiinide vabanemisele. Psoriaasi ravis on kasutusel nii toopilised, klassikalised süsteemsed kui ka bioloogilised ravimid (2).\nNaise tervise XV konverents: „Õnne valem“\nNaise tervise tänavune konverents, mis kandis nimetust „Õnne valem“, toimus 5. märtsil 2021. aastal veebi vahendusel ning oli järjekorras juba 15. Arutleti teemadel, millest sõltub naise õnnetunne ning mis teeb õnnelikuks. Konverentsi rõhk oli vaimse tervise teemadel. Räägiti tööõnnest, emotsionaalsest traumast, vaimsest tervisest koroonakriisi ajal, äreva südame sündroomist ja mikrobioomi mõjust tervisele.\nMuutusi juhivad vajadused ja otsused\nUus immuunpuudulikkuse ravim HyQvia (inimese normaalimmunoglobuliin (10%) ja rekombinantne inimese hüaluronidaas)


Politsei kuvand muutub. Realistlik liin, mida esindas konstaabel Sirk, tunnistati sobimatuks. Tuul lasi Sirgi lahti. ‹ Ajaleht KesKus koduleht\n(Sven Kivisildnik sukeldub korrakaitsjate trendimaailma)\nEdaspidi näeme telekas võmme, kes maatriksi tegelase kombel mantli lehvides linna kohal lendavad ja üks käsi taskus sada pätti läbi peksavad, kusjuures taskus pole sentigi pistiseraha. Megairw. Öelda, et Eesti politsei ei võta pistist, on sama tark kui väita, et mendid ei võta palka ka vastu.\nEGA ME INDIAS EI ELA\nPolitsei pole mingi erand, sealgi annavad tooni tüübid, kellel pole muid huvisid peale materiaalsete, pole põhimõtteid ega vastutust. Politsei on vabariigi mudel ja vastik sellepärast, et kõik siin sitases vabariigis on läbi mädand. Igale püüdele olukorda paranda vastatakse ülevalt lämmatava kõhutuule müristusega. Jämekoomilised on meie politsei katsed oma mainet pesta. Vihatud keskerakondlane veeti käeraudus kongi – õige. Paraku tuli mehike sealt välja nagu aus mees. Vusserdamine ja saamatus.\nNüüd teeb mendipealik Tuul igati selget juttu ajanud Sirgi kohalt lahti. Ja igaüks saab aru, kes antud juhul on siga ja kes ei ole. Politseinik, kes tunnistab, et kolleegid võtavad altkäemaksu, saab kinga, nukunimega justiitsminister Ken, kes kihutab üle igasuguse mõõdu, jääb ametisse, küsimust eetilisest piirist ei teki. Suurkomissar jääb kihutamisega vahele ja ükski koer ei köhi. Olgu, tavaõiguse järgi võib hõimu- ehk sõjapealik kõike, tema on ülalpool eetilist piiri. See on nii Afgaanistanis ja üldse, aga mingi kuradi liikluspatrull ehk tavaline krimka hoidku ennast vaos. Ega me Indias ei ela, et jumalaid on sada tuhat ja iga veis on püha.\nMIDA OOTAB VAENLANE?\nJään huviga ootama politsei uut mainekujundusüritust. See peab olema midagi eriti haiget. Kui nii edasi läheb, siis tuleb kanal kahel Wremja kinni panna. Politsei tippametnike avaldused eetilisest piirist ja alluvate valvsuse\nkontrollimisest kihutamise vormis asendavad juba täna kreisiraadiot, nii et siin enam palju kaugemale minna ei ole võimalik. Ehk hakkab isand Tuul ise alluvate valvsuse kontrollimiseks amokki jooksma ehk mürgist salaviina kaubastama. Samas püüab ka pistisepolitseinik vahel kurjategija kinni, palju on vaeseid, kes ei jõua neile obrokit maksta. Teised vangistavad inimesi selgest pahatahtlikkusest, vahel ka igavusest.\nKui siiani oli võimalik, et kaks kõlupead said kokku ja hakkasid arutama teemal, et kas politsei on organiseeritud kuritegevuse liik või ei, siis nüüd sellist asja enam juhtuda ei saa. Lootust ei tohi kaotada, riigi alustalad vanguvad, usaldus uue valitsuse vastu on null. Aga seda just vaenlane ootabki. Kohe on kohal eurointegrandid, jänkide tallalakkujad ja idaemissarid, kes uut paremat Eestit lubavad. Ärge neid lurjuseid uskuge. Ärge kusagile alla kirjutage ega millegi poolt hääletage. Kui satute rahvaküsitleja küüsi, simuleerige vagahullu ja öelge, et olete poolt ja väga tahate. Aga kui on aeg lipik lasti lasta, keerake neile sitta.\nEI OLE VAJA VÕÕRAST SITATÜKKI\nMeil on omad traditsioonid, Eesti riik oli juba Pätsi ajal täiesti putsis. Miks ta peakski täna teistsugune olema. Meil vähemalt ei ohverdata valimisüritustel inimesi nagu Aafrikas ja siin ei mölla terroristide hordid nagu Euroopas globaliseerumissabatite ajal. Ei tohi unustada, et iga uudis, mis vähendab Eesti riigi usaldusväärsust, on kasulik reeturitele. Lihtne on loobuda riigist, mis on junn. Aga mida pakutakse asemele? Lihtsalt teist, veel suuremat sitatükki. Ei ole vaja. Piisab omastki.\nKui nii võtta, on altkäemakse korjav politsei lihtsalt euroopalik-ameerikalik ettevõte. Veidi omast ajast eest, aga igati õigel teel. Kui raha on ülim väärtus, siis puudub vanglakaristusel mõte. Euroopaliku mõtlemise järgi on ka kümnekroonine trahv suurem karistus kui eluagne kongis roiskumine. Euroopas on tähtis eraraha, riik on kõrvalise tähtsusega, see on ainult vahend rikastumiseks. Miks ei peaks siis politseinik kasutama riiki isikliku heaolu suurendamiseks? Mille poolest ta nendest hangeldajatest halvem on, kes Euroopa keskpanka omavad? Õige, on halvem. Sest on veel kuritegelikum.\nRAHA VÕETAKSE SULT NIIKUINII\nOn muidugi lihtsameelsus arvata, et keegi teeb Eestis mingeid plaane. Või mõtleb, milleks see või teine. Politseis iseäranis, tegemist saab ikkagi olla vaid vormiküsimusega. Vorm on politseis ja kunstis põhiline. Selge on see, et realistlik vorm on sattunud ebasoosingusse. Seda püütakse asendada haige absurditeatri ja millegagi, mis läheb sümbolistliku romaani pähe. Ühesõnaga, mingi jamaga.\nKui eetika ja moraal jutuks võetakse, siis pole tavaliselt midagi öelda. See on kunstides ammu tuntud asi, realistliku ajastu järel tuleb ikka midagi abstraktset ja segast. On siis põhjuseks tüdimus või tulekahju ehk vandenõu.\nKord Tuul all ja Sirk peal, siis jälle Sirk peal ja Tuul all. Tulevad impeeriumid ja lagunevad ära ning tulevad uued impeeriumid ja lähevad needki kuradile. Ja kui sind parajasti ei püga mõni politseinik, teeb seda õilis pankur. Kui sa ise selle peale ei tule, et oma raha teiste arvele kanda, siis leitakse mingi meetod, kuidas see sult kätte saada. Lõpptulemus on ikka üks ja tehnilistel üksikasjadel pole siin kohal suurt tähtsust.


Kaubandusstrateegia kauplemise susteem Travel Stock Option tehingud\nTegelikult on see üks kõige usaldusväärsemaid online-vahendajaid kogu maailmas ja on simuleerida krüptovaluutaga kauplemist SEC-s ning tal on suured suhted FIRA-ga. Vaatame, milline näeb välja Netflixi hinnagraafik: 8-päeva eksponentsiaalne libisev keskmine sinine joon ja päeva eksponentsiaalne libisev keskmine kollane joon Netflixi hinnagraafikul. Kindlasti leidub ebaõnnestunud algoritmstrateegiaid rohkem kui edukaid, kuid mõned kauplejad suudavad algoritmiga kauplemise suutlikkust kombineerida oma isiklike kauplemisotsustega. Ehituseeskirjad: Lisage diagrammi perioodi eraldaja. Lõppkokkuvõttes on parimad kauplemisindikaatorid need, mida te ise olete katsetanud ja tundma õppinud. Rohelised kastid näitavad perioode, kui Bollingeri koridor laienes ja hind murdis koridorist läbi allapoole ja pikaajalise libiseva keskmise suunas.\nVälju kogunemispiirkondadest. Oma strateegias võtab Dmitriev arvesse turusituatsiooni kahte faasi: suundumust ja parandust ootavat piirkonda. Samuti tuleb märkida, et finantsturu seaduste ehitamise ja mõistmise tõttu ei saa kauplemissüsteemi "Sniper x" seostada lihtsate tehnikatega. Seetõttu soovitab autor kõigil uustulnukatel õppida hoolikalt õppima strateegiaid ja kasutada demo kontot praktikas vähemalt — kaubandustehingute jaoks ja alles pärast Kaubandusstrateegia kauplemise susteem, kui nad tegelikku turgu kolivad.\nTehingute kontroll toimub MH1. Turu noteeringute liikumise keskel ei saa tehingut avada. Kauplemisel peate alati kasutama kaitsekorraldusi "Stop Loss". Meetod näeb ette kohustusliku statistika tehingute kohta, milles tuleb kajastada kõiki avatud ja suletud tellimusi koos selgitustega. See tähendab, et kaupleja peab näitama põhjused millised olid turutingimused, saadetisedmiks ta tehingu avas, selle tulemuse.\nLisaks on soovitav võtta ekraanipildid ja esile tuua kõige olulisemad kauplemiskohad. Soovitav on hoida statistikat mitte ainult elektroonilisel kujul, vaid ka kirjutada spetsiaalsesse sülearvutisse või sülearvutisse. Impulsi kasvu ajal ei ole vaja midagi ette võtta. Kauplemine on võimalik ainult siis, kui kaupleja on psühholoogiliselt tasakaalustatud. Te ei saa tegeleda, kui midagi häirib või kui kaupleja on midagi häirinud või ärritunud. Samuti ei ole soovitatav kaubelda, kui spekulant on liiga suurel vaimus.\nJärsu trendimuutuse tasemed. Need on need põhimõtted, mis on strateegia aluseks. Nende abiga ehitab kaupleja graafikule plokid ja määrab tulevase turusuuna. Tasemed on kogu kaubandussüsteemi olulised elemendid. Eelmise päeva maksimum- ja miinimumtasemed Enamik ettevõtjaid kasutab oma strateegiates minimaalseid ja maksimaalseid väärtusi või äärmusi.\nLihtsaim viis seda teha on kasutada terminali ristküliku tööriista. Niipea kui turuhind läheneb tähistatud tasemele, peate pakkumiste avamise või tühistamise ajal avama tehingu. Take Profit määratakse vastavalt kauplemisstrateegia üldreeglitele. Tavaliselt ei taga Kaubandusstrateegia kauplemise susteem sisenemispunkt suurt kasumit ja seda kasutatakse süsteemis lisainformatsioonina.\nPangatasemed CU See on üks strateegia peamisi ja olulisi reegleid. Panga taset kasutatakse selles kogu selle olemasolu vältel Kaubandusstrateegia kauplemise susteem neil on nimetus - BU.\nIsegi pärast Sniper 4 kauplemissüsteemi viimaseid täiendusi jäid nad samaks. Dmitriev määratleb need tugeva tugi- ja vastupanuvõimena. Ta selgitab seda asjaoluga, et kõik suured turuosalised ei tööta tavaliste "Forex" terminalide kaudu, nagu näiteks MetaTrader, vaid pankade kaudu. Nende peamine ülesanne ei ole kaupleja tavaline spekulatiivne tehing, vaid pakkumise ja nõudluse tasakaalu toetamine. Suured pangad teostavad korrapäraselt vahetusoperatsioone, näiteks müüvad dollareid ja ostavad eurosid, mistõttu on väga oluline, et nad teaksid eile kauplemispäeva sulgemishinda.\nLondoni aeg kellet määrata tase: kui H1 ajaperioodil tekkis tõusva küünla, tõmmatakse joon ülalt, samal ajal kui karu - alt.\nNeid iseloomustab kolm märki: hind Tode binaarsed variandid neid mitu korda tagasi; see tase peab läbima impulsi liikumise selle suurus ei ole väiksem kui 6 punkti ; selle näitaja hindade kindlaksmääramine. Kaubanduse videoopetusvabadus tingimuste kohaselt, niipea kui turuhind konsolideerub pulsitasemel, ilmub punkt positsiooni avamiseks.\nNende tasemetega saate töötada mis tahes ajahetkel M1-st H4-ni. Kõige kasumlikumad on: M5 ja M Need on jagatud kohalikuks ja üldiseks tasemeks. Kohalikke kasutatakse madalamatel ajaperioodidel - M1 ja M5 ning vanematel, alates Kaubandusstrateegia kauplemise susteem kuni H4, rakendatakse kogutasemeid. Neil ei ole konstruktsioonide erinevusi ning need on määratud suuruse järgi. Müügitehing tehakse siis, kui turuhind murdub kogu impulsstasemel H1. Siis peate ootama kogu taseme läbikukkumise Kaubandusstrateegia kauplemise susteem M5 ajakava ja sisenema turule esimesel kohalikul impulsside tasemel.\nSageli teevad uustulnukad vigu, kui pärast Binaarsete valikute ulatus impulsi taseme ületamist H1 aja jooksul ootavad nad korduvat valetunnet M5-l.


6 parimat hotelli huviväärsuse Navy Pier lähedal, sihtkohas Chicago, riigis USA – Booking.com\nNavy Pier – kas otsite majutust selle lähedal?\nEelistatuimad hotellid: Navy Pier\nLoews Chicago Hotel 4-tärnihotell\nMagnificent Mile, Chicago (1,3 km kaugusel sihtkohast Navy Pier)\n"Our Junior suite was fabulous, providing two separate sleeping areas, with a huge bathroom to wallow in. the Gym and pool are also terrific"\nThe Peninsula Chicago 5-tärnihotell See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet. See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nMagnificent Mile, Chicago (1,8 km kaugusel sihtkohast Navy Pier)\nThe Langham Chicago 5-tärnihotell See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet. See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nMagnificent Mile, Chicago (2 km kaugusel sihtkohast Navy Pier)\nSee uhke hotell asub Chicago südames jõe ääres ning tubade maast laeni ulatuvatest akendest avanevad vaated linnale, järvele või jõele. Kohapeal on restoran ja spaa.\n"Superb location, very high quality hotel, Victor the concierge very helpful !!"\nVirgin Hotels Chicago 4-tärnihotell See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet. See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nChicago Loop, Chicago (1,9 km kaugusel sihtkohast Navy Pier)\n9,4 Suurepärane 1 407 arvustust\n"the room is amazing, had a corner room on the 20th floor with 2 windows facing the city loved the interior , the open bar, the gym is not huge but it has much more than usualy fitness areas in hotels do. love the fact that it is pet friendly!!"\nGold Coast, Chicago (2,2 km kaugusel sihtkohast Navy Pier)\nNear East Side, Chicago (1,3 km kaugusel sihtkohast Navy Pier)\nRohkem majutusasutusi sihtkoha lähedal: Navy Pier\nNavy Pier - populaarsed hotellid selle lähedal


Biofinity (3 läätse) | Alensa.ee\nBiofinity (3 läätse) €12.89\nBiofinity (6 läätse) €23.39\nBiofinity (6 läätse) + Gelone 360 ml €30.18\nBiofinity kuuajalised päevaseks või pikendatud režiimiga kandmiseks mõeldud kontaktläätsed firmalt Cooper Vision. Pakis on 3 tk, aga samuti on avalikud 6 läätse pakendid.\nBiofinity (3 läätse) + Gelone 360 ml\nHind: €19.68 19.68 Säästa €1.50\nBiofinity (3 läätse) + Laim Care 400 ml\nHind: €21.28 21.28 Säästa €2.50\n916 meie klientidest soovitab seda toodet\nЗдравствуйте, Эти линзы являются обычными линзами без цвета. Для цветных линз вы можете нажать на эту ссылку https://www.alensa.ee/…laatsed.html\nOlen väga pikaaegne läätsekandja ja aastaid juba neile truuks jäänud. Parim tunne minu silmadele!\nKas saadate ka välismaale?\nTarne on ainult Eesti piirides. Kui soovite tellida välismaale, soovitan proovida selle riigi Alensa e-poodi. Nt kui tellite Soome, proovige www.alensa.fi või kui tellite Saksamaale, proovige www.alensa.de veebipoodi. Hetkel Alensa müüb oma tooted kogu Euroopas 28 riikides.\nHead mugavad läätsed, sobivad pikaajaliseks kandmiseks ja ei väsita silma. Väga rahul.


Millist tüüpi tagatisi enamasti Eestis kasutatakse? - ERE\nMillist tüüpi tagatisi enamasti Eestis kasutatakse?\nSeptember 28, 2018 Mila\nIgaüks, kes vähemalt kord on võtnud laenu või avanud hoiuse, on kindlasti kokku puutunud sellise mõistega nagu tagatis. Ja kui sõna hüpoteek on tuttav peaaegu kõikidele, siis muud liiki tagatiste puhul võib kellelgi tekkida palju küsimusi: mis on näiteks registerpant ja mille poolest see erineb kommertspandist. Seepärast oleks kasulik meelde tuletada, millised tagatiste liigid on Eestis enam levinud ja milles seisnevad nende eripärad.\nHüpoteek on paljudele tuttav tagatise liik. Sisuliselt on see kinnisvara tagatis, mida tihti kasutatakse laenu tagamiseks korteri, büroo, maja või krundi ostmisel. Hüpoteegi seadmisel tekib laenuandjal vajalik tagatis puhuks, kui laenuvõtja ei suuda maksta laenukohustusi. Kusjuures selles olukorras hüpoteegipidaja, st isik või organisatsioon, kelle kasuks on seatud hüpoteek, võib nõuda selle kinnisvara sundmüüki kohtutäituri kaudu. Selleks pole vaja isegi kohtuotsust.\nKäendus on ka populaarne tagatise liik, eriti õppelaenu taotlejatel, kuigi seda kindlasti kasutatakse ka muude rahaliste tehingute sõlmimisel. Siin on tagatiseks käendaja enda finantstagatised ja talle kuuluv vara. See tähendab, et käendaja võtab endale kohustused võlausaldaja ees selles, et laenusaaja täidab oma kohustused selle sama laenuandja ees. Kui laenusaajal tekivad võlad, siis neid tuleb maksta just nimelt käendajal koos võlgnikuga. Kusjuures olukorras, kus käendajaid on mitu, kannavad nad solidaarselt koos laenusaajaga vastutust võetud kohustustega seoses.\nSõiduki registerpant. Sellist liiki tagatist võib nimetada omamoodi auto “hüpoteegiks“. Kui tegelikku hüpoteeki võib seada ainult kinnisvarale, siis registerpanti saab seada ka vallasvarale, enamasti sõidukile. Ja täpselt samamoodi tekib laenuandjal võimalus sunniviisiliselt müüa tagatisvara (sõiduki) laenusaaja võlakohustuste katteks. Registerpandi seadmiseks sõiduautole tuleb veenduda, et sõiduk on registreeritud liiklusregistris ning pärast seda kanda sinna andmeid registerpandi seadmise kohta.\nOsapant. Pant seatakse osaühingu osale või aktsiaseltsi aktsiale, mis kuulub konkreetsele omanikule, enamasti laenusaajale. Nii satub tagatise alla selle ettevõtte kogu vara või osa sellest. Seaduse kohaselt on osanikul õigus käsutada oma osa oma äranägemise järgi, sealhulgas kasutada seda täielikult või osaliselt tagatisena, kuid laenuandjal on võlakohustuste täitmata jätmise korral õigus müüa vara või muid aktivaid omava ettevõtte osasid.\nKommertspant. Seda tagatise liiki võib seada Eesti äriregistris registreeritud ettevõtete või eraettevõtjate kogu vallasvarale. Kusjuures selle tagatise peamiseks eripäraks on see, et sisuliselt jääb vara ise omaniku omandisse, kuid kantakse tagatiste spetsiaalsesse registrisse – kommertspandi registrisse. Tuleb arvestada ka seda, et kommertspant laieneb kogu ettevõtja varale mis tal pandi seadmise ajal on, aga ka mis tahes varale, mis omandatakse pärast seda.\nNeed on peamised tagatise liigid, mida kasutatakse Eesti territooriumil. Muidugi, igal neist on oma eelised ja puudused, seepärast soovitame teil hoolikalt lugeda dokumente ja põhjalikult uurida teavet tagatise vormistamisel.


Vanemad peavad lasteaialapse puudumisest aegsasti teatama\nEt Kuressaare linna hallatavates lasteaedades käivate mudilaste vanemad ei peaks planeeritud puudumise esimese päeva eest toiduraha maksma, tuleb puudumisest ette teatada juba eelmise kalendrikuu lõpus või uue kuu esimeseks tööpäevaks.\nKuressaare linnavalitsuse haridusnõuniku Õilme Salumäe sõnul puudutab linnavalitsuse 21. oktoobril kinnitatud etteteatamiskord ka neid lapsevanemaid, kes käivad tööl graafiku alusel.\nToiduraha arvestamise ja maksmise korra järgi peab vanem, kes soovib, et tema laps käib lasteaias graafiku alusel või puudub planeeritult üksikuid päevi, teavitama sellest rühma õpetajat enne kalendrikuu algust.\nSoovitud söögikordadest tuleb lasteaeda teavitada lapse lasteaeda tulekul, muudatustest aga hiljemalt kalendrikuu esimesel tööpäeval.\n“Kui vanemad teatavad puudumisest ette eelmisel kuul või uue kuu alguses, siis esimese toidupäeva eest tasuda ei tule,” selgitas Salumäe. “Kui nii pikalt ette ei teatata – laps jääb näiteks haigeks või pere sõidab kuhugi –, siis peab maksma esimese toidupäeva eest, alates teisest päevast enam mitte.”\nSalumäe sõnul on senise viiepäevase etteteatamise korra muutmine seotud sellega, et mudilaste hommiku-, lõunasöögi ja õhtuoote tarvis tuleb toiduained aegsasti ette tellida.\n“Kui vanem teatab lapse puudumisest ka viis päeva ette, siis varem grammi pealt tellitud toidukoguseid tarnija ei muuda,” rääkis Salumäe. “Piltlikult öeldes: kui lasteaed on tellinud näiteks viis liitrit jogurtit, siis sealt 200 grammi maha ei võeta. Tasuda tuleb ikka kogu toidu eest.”\nSalumäe sõnul oli etteteatamiskorra muutmine vajalik, et ei peaks tõstma toidupäevade maksumust.\nPargi lasteaia direktori Riina Saare hinnangul on linnavalitsuse kinnitatud etteteatamiskord mõistlik. “Meil on selline kord, et vanemad teatavad lapse kohalkäimisgraafiku eelmise kuu lõpus või uue alguses, toiminud juba aastaid,” lausus ta.\n“Ootamatusi võib muidugi ette tulla, näiteks jääb laps haigeks, aga toit on ju tellitud.”\nLisatud: 08.11.2014 / 07:55\nmilline erakond lubab lasteaia lastele tasuta toidu – valin neid!!!!\nLisatud: 08.11.2014 / 10:16\nkoolides saab tasuta süüa ,aga lasteaias tuleb maksta.kus on loogika?\nLisatud: 08.11.2014 / 18:30\nKüll tänapäeva vanem peab ikka tark olema- teadma, millal laps haigeks jääb! ja kas me tõesti kõik teame kuu aega ette, mis meie ellu kõik kuu aja pärast tulla võib?\nKuidas vanasti suudeti asju lihtsamalt lahendada, osati isegi see 200g jogurtit kuhugi ära kasutada, näiteks koogi sisse! Raisku ei läinud midagi, lihtsalt majandamine oli vist paremini käpas, sest siis oli rohi rohelisem ja vanaemade tarkused au sees…\nLisatud: 12.11.2014 / 00:24\nSelle jogurti võrdluse koha pealt jah et kas on tõesti raske see 200 grammi lastepeale ära jagada. Ja kui kuu ette peab teatama siis tekib küsimus, kas toitu ostetakse kuu kaupa?\nKas pargi lasteaia direktor on uurinud ka vanemate käest, kas selline otsus on mõistlik ka lastevanematele?\nKahju et alati nööritakse kõige abituimaid.