Arne Dahl - A-rühmArne Dahl - Berger&BlomArsène LupinKuriteod ÖlandilMarko Tammiku krimiloodMelissa Craigi müsteeriumidRuth Galloway juhtumidWilliam Wistingu põnevik\nSildid: Kriminaalromaan, Briti krimi, 2020\nAutor Walker, Martin\nHUNKELERI SALADUS. KIRJASTUSES OTSAS!\nDordogne’i müsteeriumidest räägivad miljonid lugejad üle maailma. Miks see nii on ja millised valgustkartvad saladused Prantsusmaa idüllilises St Denis’ linnakeses ringi hiilivad, selgub politseiülem Bruno juhtumite esimeses osas.\nTurupäev iidses St Denis’s Edela-Prantsusmaal. Euroopa Liidu hügieeniinspektorid on kamminud Prantsusmaa turge, samal ajal kui kohalikud peidavad kodus keelatud juustu ja sõimavad Brüsseli bürokraate gestaapoks. Politseiülem Bruno Courreges toetab nende vastupanu. Ehkki siin, kunagises Prantsuse vastupanuliikumise Vichy tagalas, on sellised sõnad nagu „gestaapo“ ja „vastupanuliikumine“ endiselt väga valusad.\nKui leitakse mõrvatuna vanem meesterahvas, ühe sisse rännanud Põhja-Aafrika perekonna pea, langeb kahtlus kohaliku tohtri pojale, kes tabatakse otse teolt, kui ta natsisümboolika keskel seksimänge harrastab.\nAga Bruno selles teoorias nii veendunud ei ole, tema kahtlustab kuriteo juuri ulatuvat Prantsuse lähiajaloo kõige piinavamasse perioodi, Teise maailmasõja aega, kui valitsesid õudused ja reetmine, mis ässitasid vennad vendade vastu. Tema ülesanne on tapja paljastada – aga kas St Denis’ elanikud lasevad tal selleks minevikus tuhnida?\nEsimene raamat rahvusvahelist tunnustust kogunud sarjast, mille peategelane on politseiülem Bruno.\nKes on Bruno Courreges?\nBruno valmistab hõrgutisi, käib jahil, ehitab endale ise maja ja kasvatab ise toidu. Ta korraldab oma kodulinnas St Denisʼs paraade, pidustusi ja ilutulestikke, aga hoiab ka korda. Kohalike tennise- ja ragbiklubide tugisambana treenib ta koolilapsi. Bruno leiab üles kadunud koerad, kustutab tulekahjusid, registreerib sünde ja surmi ning valvab parkimiskorralduse täitmist. Aga lisaks hoiab ta ülal keerukat luurevõrgustikku, et üle kavaldada Euroopa Liidu bürokraate kaugel Brüsselis. Perigordi departemangu maarahvas on sajandeid oma foie gras’d ja juuste ja vorste teinud, ammuilma enne seda, kui keegi Euroopa Liidust kuulnudki oli, ega näe vähimatki põhjust hakata nüüd selle eeskirjade ja määruste ees koogutama.\nPeale selle kõige püüab Bruno pätte.\nSeejuures rakendab Bruno oma isiklikku õiglusmeelt, mispeale tal küll mõnikord sandarmite, politseiuurijate ja kauge Pariisi poliitikutega ütlemist tuleb.\nTõlkija(d) Nele Mikk


PM: Lasnamäe paekarjääri alale tuleb konkurss - Äripäev\nPM: Lasnamäe paekarjääri alale tuleb konkurss\n27. juuni 2006, 08:34\nTallinna linna omandis oleva Lasnamäe endise paekarjääri ala kordategemiseks korraldab linnavalitsus konkursi.\n32,5 hektari suuruse kinnistu hoonestusõiguse seadmiseks viib linn läbi eelläbirääkimistega pakkumise, kirjutab Postimees. Abilinnapea Taavi Aasa sõnul on hoonestusõiguse seadmise eesmärk kompleksselt heakorrastada Pae puhkeala, puhastada endine Pae karjäär, ehitada kinnistule infrastruktuur ning muud vajalikud ehitised.\nHoonestusõigus antakse paekarjääri alale 50 aastaks. Hoonestaja kohustuseks on valmis ehitada enamik detailplaneeringus ettenähtud ehitistest ning seejärel, pärast kasutuslubade vormistamist, võõrandada avalikuks kasutamiseks ettenähtud ehitiste hoonestusõigused Tallinna linnale tasuta.\nAasa sõnul on tingimused valitud sarnaselt koolide remonditingimustega ja need peaksid sobima kõigile suurematele Eesti ehitusettevõtetele. «Konsulteerisime ka PriceWaterhouseCoopersiga ja nende hinnangul sobivad nimetatud tingimused vähemalt seitsmele ettevõttele.»


ehk üks vana pilt ja üks veel vanem. kaks linna, üks armastus. miks just need - kui teemaks klaas? mulle silme ette just see tallinna raekojaplatsilt püütud pilt. istusime toona suhteliselt värske fotokaga keset inimesi ja klõpsisin niisama juhupilte.\nja ma otsisin arvutist - kunas see sai tehtud ja kus on originaal... pildi kuupäeva reetis failinimi - 16-06, aastaarvu suutsin tuvastada veidikese tuulamise järel - 2005. aga mida ei leidnud oli originaal!\notsimise käigus (märksõnaks klaas) jäi mulle ette see teine pilt. ja ma mõtlesin - näedsasiis, kus oli tibi! vastabiellunud ja puha - aasta siis 2003. muide, ega minust endast siin blogis vist pilta polegi?! olgu see siis esimene:D\nteised fotojahtiad klaasist->\nkirjutas unekott kell 02:11\nkukupai 5/10/08 12:42 PM\nHuvitavad leiud on küll.\nkilluke 5/10/08 8:13 PM\nmulle meeldib see esimene pilt kohe väga-väga!!! hästi tehtud!\nRattus 5/10/08 10:56 PM\nEsimene on väga hea tabamus.\nHuvitav pahupidine maailm.


Nordecon jäi esimeses kvartalis kahjumisse - Ehitusuudised\nNordecon jäi esimeses kvartalis kahjumisse\nSelle aasta esimeses kvartalis sai ehitusfirma Nordecon International 0,6 miljonit krooni puhaskahjumit, võrreldes aastataguse perioodi puhaskasumiga 44,9 miljonit krooni on kasum vähenenud märgatavalt.\nPuhaskasumi vähenemisele absoluutnumbrites avaldas kõige suuremat mõju ehitusprojektide kasumlikkuse vähenemine, teatas ehitusfirma.\nNormaaltingimuses on keskmisest nõrgem kasumlikkus I kvartalis olnud tegevuse sessoonsusest tingitult iseloomulik just rohkem teedehitussektoris tegutsevatele ettevõtetele. Käesoleval aastal on sellele lisandunud väga nõrk nõudlus hoonete valdkonnas, mis omakorda on põhjustanud äärmuslikult tihedast konkurentsist tingitud marginaalide vähenemise. Samuti on kontserni puhaskasumile avaldanud varasemast suuremat mõju turustus- ja üldhalduskulude suurus (sh ümberstruktureerimisega seotud ühekordsed kulud), mis ei vähenenud samas tempos projektide kasumlikkuse vähenemisega.


Vaktsineeritud hooldustöötajate kogemuslood: vaktsineerimine annab turvatunde - Sekretar\nAutor: Sekretär.ee • 3. märts 2021\nVaktsineeritud hooldustöötajate kogemuslood: vaktsineerimine annab turvatunde\nHooldekodudes on praeguseks COVID-19 haiguse vastu vaktsineeritud ligi 49,7% töötajatest ja 85% sealsetest elanikest. Palju hirmu külvas vaktsineerimise eel sotsiaalmeedia, ent praeguseks on paljud kartusest üle saanud ning kaitsesüstimist soovitatakse ka kolleegidele ja lähedastele.\n„Peamised hirmu põhjused olid seotud sotsiaalmeedias levinud kuuldustega, alates kiipide panemisest ja lõpetades sellega, et vaktsiin on alles nii uus. Negatiivsust tuli sotsiaalmeediast nii palju! Kolleegid siis ütlesidki, et vaatame, kuidas teistel läheb ja mõtleme,” meenutab Rannapere hooldekodu õde Dea Ivask. Olgu etteruttavalt öeldud, et praeguseks on Rannapere hooldekodus vaktsineeritud pea kõik töötajad. Vaid üks inimene loobus ja võitleb praegu hoopis COVID-19 haigusega.\nSotsiaalmeedia mõju toob välja ka Benita Kodu hooldustöötaja Merike Kirsipuu, kes tunnistab, et otsus vaktsineerida ei tulnud kiirelt. „Kui asutuses küsiti, kes soovivad vaktsineerida, siis minu esimene vastus oli ei. Põhjuseks olid peamiselt sotsiaalmeedias kirjutatud negatiivsed kommentaarid ja arvamused, mis olid minu jaoks hirmutavad ja survestavad.” Lõpuks otsustas Kirsipuu siiski vaktsineerida, kuna puutub tööl igapäevaselt kokku väga eakate patsientidega ning ka kodus on riskirühma kuuluv lähedane.\nEsimese hooga tahtis vaktsineerimisest keelduda ka Tammiste Hooldekodus töötav Rita Saareoja. „Siis hakkasin mõtlema, et olles tööl hooldekodus, võin ma ju nakatada oma hoolealuseid ning see siiski muutis mu seisukohta. Motiveeris ka see, et paljud töökaaslased lasid vaktsineerida ning soovitasid ka mul seda teha.”\nVaktsineerimise otsusele aitas kaasa aeg\nAja andmine, tervishoiutöötajate ja pereliikmetega arutamine aitas paljudel hooldajatel lõpuks positiivse vaktsineerimisotsuseni jõuda. „Konsulteerisin oma endise kolleegiga Pärnu Haiglast ja tema soovitas kindlasti vaktsineerida. Nii võtsin julguse kokku ja panin ennast vaktsineerijate nimekirja,” ütleb ka Irina Kalda Tammiste Hooldekodust.\nMartijn-Victor Hensen Benita Kodust tunnistab samuti, et oli alguses skeptiline. „Oli kõhklusi ja kahtlusi nagu paljudel inimestel ning pidasin nõu ka oma perearstiga, kelle vastused aitasid mul teha ajapikku kindla otsuse.”\nDea Ivask selgitab, et oluline on anda aega ja rahulikult selgitada. „Hakkasime vaikselt rääkima, kuidas vaktsiin toimib. Noppisime välja Eesti teadlaste seletusi ja panime need seinale. Julgustasime küsima, kui midagi jääb kripeldama. Mina ise olin esimene, kes vaktsiinisüsti sai ja rääkisin ka oma kogemusest,” kirjeldab ta. Tänu rahulikule selgitamisele ja esimestele positiivsetele kogemustele tegi ülejäänud veenmistöö ära kambavaim. „Lõpuks algas nagu hasart, et kui tema tegi, siis teen mina ka. Tänaseks tunneme kõik ennast väga kindlalt.”\nRuth Fain Viimsi Pihlakodust pani enda jaoks kirja nii positiivse kui negatiivse. „Sain aru, et kui me kunagi soovime tagasi pöörduda normaalsusesse, siis tuleb igal ühiskonna liikmel midagigi selle jaoks teha.”\nKaitsta ennast ja teisi, tähendab vaktsineerida\nKiire otsustaja oli ka Keila Haigla hooldusjuht Saima Raidmets. „Otsus vaktsineerimiseks sündis kiirelt. Kui on vaja, siis on vaja. Enda ja pere kaitseks,” ütleb ta.\nViimsi Pihlakodu hooldusjuht Riina Schwede ootas vaktsiini juba ammu. „Lootsin ja ootasin, et tuleks juba vaktsiin, mis aitaks meil haigestumisi vähendada ja saaksime pöörduda võimalusterohkema elu poole. Kuna töötan hooldekodus, siis kartsin, et kui haigestun, siis enda teadmata toon viiruse ka meie maja klientidele ja kolleegidele.”\nKohe oli vaktsineerimisega nõus ka Tapa Pihlakoduhooldaja Svetlana. „Kui pakuti võimalust vaktsineerida, olin kohe nõus. Väike hirm oli, aga teadmine, et saan seoses sellega kaitsta ennast, oma kliente ja perekonda, andis ka jõudu mitte mõelda negatiivsele infole. Peale vaktsineerimist ei olnud kõrvalnähtusid, ainult süsti koht andis pisut tunda,” ütleb ta.\nKohtla-Järve Pihlakodu hooldaja Kiira ütleb, et tema vaktsineerimist ei kartnudki. „Negatiivne info mind ei hirmutanud. Töötame suure hulga inimestega, neist enamus vanemaealistega. Neid tuleb kaitsta.” Samas hooldekodus töötavad hooldaja Tatjana ja hooldusjuht Kristina tunnistavad, et väike hirm neil oli, ent otsustasid siiski vaktsineerida, et ennast ja teisi kaitsta.\nViiratsi Hoolekandekeskuses töötab hooldajana Estra Mõttus, kes õpib paralleelselt ka õenduse eriala. Temagi oli oma soovis kindel. „Nähes meditsiinitöötajate pingutusi COVID-19 patsientide ravimisel ja inimeste elukvaliteedi langust, ei kaalunud ma kordagi, kas vaktsineerida või mitte. COVID-19 ei küsi vanust – me kõik oleme riskigrupis. Lihtsam ja mõistusepärasem on lasta end vaktsineerida, kui leppida hilisemate tüsistustega; halvimal juhul surmaga.”\nAino Vilberk Tammiste hooldekodust otsustas küll kohe, et vaktsineerib ennast, ent oleks vahepeal peaaegu keeldunud. „Paljud kolleegid rääkisid, et ei tea kuidas vaktsiin mõjub, kui kaua ta üldse mõjub ja millised on kõrvalnähud. Hakkasin kartma ja keeldusin. Kodus abikaasa siiski soovitas mul end vaktsineerida, sest töötan hooldekodus.”\nKuidas on tunne pärast vaktsineerimist?\nAino Vilberk, Tammiste Hooldekodu\n„Olen saanud tänaseks kaks vaktsiini. Kõrvalnähtusid ei olnud, tervis on hea. Mul on tagantjärgi hea meel, et sellise otsuse tegin, sest külastan tihti ka oma eakat ämma ja peretuttavat. Minu sõnum oleks kõigile – laske ennast vaktsineerida, siis seljatame kiiremini selle viiruse.”\nIrina Kalda, Tammiste Hooldekodu\n„Tänaseks olen vaktsineeritud, mingeid kõrvalnähtusi ei esinenud. Tekkis turvatunne, et ma ei pruugi haigestuda. Kindlasti soovitan oma kolleegidele, kes ikka veel kahtlevad, et mingu kindlasti vaktsineerima.”\nRita Saareoja, Tammiste Hooldekodu\n„Olen tänaseks kaks vaktsiini saanud, kõrvalnähtusid ei esinenud. Nüüd tunnen ennast palju turvalisemalt, sest mul on kodus 87 a. ema ja kaks last, keda samuti nakatada ju ei tahaks.”\nElo Aunpuu, Inga Arro, Merike Aunpuu, Tohvri Hooldekodu\n„Tunne on palju turvalisem kui enne. Teistele soovitame, et kindlasti palun vaktsineerige ennast. Ja mitte ainult hooldustöötajad, vaid ka need, kellele pakutakse.”\nNatača Tkača, SA Keila Haigla\n„Peale vaktsineerimist on rahulikum olla, olen õnnelik, et ei jää ise nii raskelt haigeks ja äkki siis on ka teised rohkem kaitstud. Kindlasti soovitan kasutada kõiki haiguse levikut ennetavaid meetmeid nagu näomaski kandmine, käte pesemine ja antiseptika. Samuti soovitan mitte karta ja vaktsineerida, kui selleks võimalus avaneb. Olen nõus ka järgmisel korral uuesti vaktsineerima.”\nRiina Ahven, SA Keila Haigla\n„Kõrvaltoimeid polnud kummalgi korral, ei saanud arugi, et vaktsineeritud oleks, kõik oli nii nagu igapäevaselt varem. Nüüd on julgem tunne, aga jätkan ka maski ja vajadusel muude kaitsevahendite kasutamist.”\nMerike Kirsipuu, Benita Kodu\n„Teise süstiga tekkis väike allergiline reaktsioon – süsti koht läks punaseks, kuid rohkem kõrvalmõjusid ei olnud. Tunne pärast vaktsineerimist on ikkagi julgem ja parem, aga kõiki kehtestatud reegleid järgin endiselt. Kannan kindlasti maski ja suurte rahvamasside keskele minna ei taha. Nüüdseks olen õnnelik ja rahul, et vaktsiin sai ära tehtud ning teeksin iga kell uuesti. Olen ise kaitstud ning minu kolleegid ja patsiendid samuti.”\nMartijn-Victor Hensen, Benita Kodu\n„Süsti koht oli mõnda aega ehk veidi tundlik, aga mitte valus. Kõrvaltoimeid ei olnud kummagi süsti puhul üldse. Vaktsineerimine annab kindlama tunde, et saan oma tööd plaanipäraselt jätkata. Valvsust peab siiski säilima, ei tohi üleliia julgeks muutuda. Minu soovitus on võimalusel vaktsineerida (kui pole selget vastnäidustust), sest nii saame kõik jätkata töötamist turvalisemas keskkonnas. Enda vaktsineerimine ei ole ju vaid iseenda kaitsmine, vaid nii saad kaitsta kliente, kolleege ja ka oma peret ja lähedasi.”\nRuth Fain, Viimsi Pihlakodu\n„Praeguseks olen saanud oma mõlemad vaktsiinisüstid: peale esimest süsti olid väikesed kõrvalmõjud, kuid ei midagi sellist mida karta. Teine süst oli ilma kõrvalnähtudeta. Praeguseks võin julgelt öelda, et minu kindel soovitus on vaktsineerida. Olen uhke enda üle, et olen valinud haiguse seljatamise teekonna ja loodan, et peagi saame vajalikud 80% ühiskonnast vaktsineeritud!”\nRiina Schwede, Viimsi Pihlakodu hooldusjuht\n„Kui süsti kätte sain, siis viie minuti pärast tundsin alahuules natuke surinat ja keel oli veidi kange. See tunne läks kiiresti mööda. Kolleegidel ei olnud vaktsineerimise järel kõrvalmõjusid. Järgmist vaktsiini läksin tegema juba julgemalt ja peale süstimist tundsin ennast väga hästi, süsti koht oli natuke valus paar päeva.\nOlen tänulik, et otsustati vaktsineerimist alustada hoolekandeasutustest. Kui mõelda ajas tagasi, siis on vaktsineerimine päästnud palju elusid ja mõne raske haiguse, mis oli aastaid tagasi, oleme juba unustanud. Jätkan maski kandmist ja käte pesu ning desinfitseerimine on jätkuvalt igapäevane toiming.”\nEstra Mõttus, Viiratsi Hoolekandekeskus\n„Vaktsineerimise isiklik kogemus oli positiivne; protseduur oli kiire ja valutu. Hiljem kätt tõstes, tundsin nõrka lihasvalu, kuid see oli mööduv ega seganud igapäevaseid toimetusi. Meie hooldekodu oli üks esimesi, kellel õnnestus vaktsineerimine läbi viia ja nüüdseks on ka hooldekodu klientide kokkusaamised lähedastega taastunud. Kui meie hooldekodu vaktsineerimismudeli saaks võtta aluseks tervele Eestile, taastuks Covidi-eelne olukord üsna kiiresti. Kindlasti soovitan ja julgustan vaktsineerima, sest selle kaudu saame kaitsta enda lähedasi ja iseennast. Iga inimese panus loeb!”\nKaja Kass, Viiratsi Hoolekandekeskus\n„Alguses ma küll olin pisut kahtlev, aga kui oli aeg vaktsineerida, oli otsus kindel. Minul mingeid kõrvalnähtusid ei tekkinud, välja arvatud see, et käsi oli ühe päeva pisut valus. Enesetunne oli täiesti normaalne. Praegu ma oma otsust ei kahetse, tunnen ennast pisut turvalisemalt. See ei tähenda, et ei peaks ennast endiselt kaitsma. Ka hoolealustel ei tekkinud meie hooldekodus kellelgi kõrvalnähtusid. Enda kogemuse põhjal julgen küll soovitada vaktsineerida, sest haigestudes võib olukord väga raskete tagajärgedega olla”\nAllikas: Sotsiaalministeeriumi blogi. Toimetas: Karin Volmer\nRANNAPERE PANSIONAAT AS\nVIIMSI PIHLAKODU OÜ


Malemeister sai miljardäriks\n27. november 2013 kell 8:23\nPegasystemsi loonud malemeister Alan Trefler sai eile miljardäriks, kuna tema CRM-tarkvara tootja aktsia on tänavu tõusnud 122%, jõudes eile rekordkõrgele.\nTreflerile kuulub enam kui 52% ärist. Tema osaluse väärtuseks on hinnatud umbes 960 miljonit dollarit, kuid lisaks on laenu tagatiseks panditud aktsiad. Alates 1996. aastast on ta kogunud aktsiate müügist ja dividendidena 50 miljonit dollarit.\n2013. aasta üheksa kuul kasvas aastaga ettevõtte käive 12%, 356 mln dollarile, vahendab Bloomberg.\n57aastase miljardäri lapsepõlv möödus Bostonis. Tema isa elas üle holokausti, emigreerudes II ilmasõja järel USAsse, kus avas antiigi restaureerimise äri. Tema ema oli vene immigrant ja kooliõpetaja, kes survestas Treflerit ja tema venda Leoni hindama kõrgelt rasket tööd ja haridust.\nJuba nooruses mängis Trefler malet. Ta sai esikoha World Open Chess Championshipil 1975. aastal, kui õppis New Hampshire'is Hanoveris Darmouthi kolledžis. 1983. aastal asutas ta Pegasystemsi.\n2010. aastal läbis Trefler heategeval otstarbel korraldatud malevõistluse koos suurmeistrite nagu Garry Kasparoviga.\nSeni põhiliselt elamukinnisvara arendamisega tegelenud Everaus Kinnisvara siseneb jõudsalt ärikinnisvarasektorisse ja avas Tallinna külje all Peetris Eesti suurima kontaktivaba minilaokompleksi.\nEesti Panga juht Madis Müller andis Äriplaani konverentsil optimistliku vaate Eesti majandusele järgmiseks aastaks. Hüperinflatsiooni Eesti keskpank ei oota ning tänavu kiiret kasvu näidanud energiahinnad võtavad tuure maha.


Sotsiaalministeerium on märganud meie keskuse tegemisi! - Johannes Mihkelsoni Keskus\nAutor: Richard Annilo Kuupäev: 11. 03. 2021 Rubriik:\nSotsiaalministeerium on märganud meie keskuse tegemisi! Ingrid ja Tiina räägivad, kuidas oleme oma Euroopa Sotsiaalfondist toetatud igapäevategevusi korraldanud nii, et leiaksime üles just need, kes kõige rohkem meie koolitusi ja nõustamisteenuseid vajavad.\nKuidas arvestada projektides erinevate sotsiaalsete rühmade vajadustega ning jõuda just nendeni, kes sinu projektist kõige enam võiksid kasu saada? Inspireeriva näite pakub MTÜ Johannes Mihkelsoni keskus Tartus.\nVideos jagatakse näpunäiteid, millele mõelda projekti kavandades ja ellu viies, et koolitusrühmad oleksid täis ning abistaksid just neid, kes tööturule naasmiseks või jõudmiseks kõige enam tuge vajavad. Projekte „Inspireeriv töö noortele“ ja „Väärikas töö noortele“ on rahastatud Euroopa Sotsiaalfondist.\nÜKP fondide võrdõiguslikkuse kompetentsikeskus kogus kokku parimad näited perioodil 2014-2020 ühtekuuluvuspoliitika fondidest rahastatud projektidest, mis annavad ka teistele projektide elluviijatele häid ideid ja näiteid, kuidas edendada oma tegevuste elluviimisel soolist võrdõiguslikkust, ligipääsetavust ja võrdset kohtlemist.\nParimate praktikate kogumiku leiad siit: https://kompetentsikeskus.sm.ee/…/parimad-viisid…/Johannes Mihkelsoni Keskus#võrdsedvõimalused#eurotoetused


Casa Alegre on ilus, rahulik ja lõbus, ühine meiega\nKogu elumaja, mille majutaja on Rudy\nCasa Algre asub San Juan del Suris, Nicaraguas.\nSee ruumikas ja kaasaegne majutuskoht asub künka otsas, kus saad nautida parimaid vaateid lahele. Hommikul saad nautida jahedat puhangut, mis jõuab basseini ja õueala, samal ajal kui võtad vastu oma lemmikhommikuse joogi, täieliku rahulikkuse ja rahulikkuse tunnet, kui vaatad paljusid erinevaid linde üle lahe lendamas ja basseini ääres seistes või basseini ääres istudes saad nautida KRISTUSE KUJU vaatamist.\nCasa Alegre asub mäe tipus, kust avaneb suurepärane vaade lahele , vaid 10-minutilise autosõidu kaugusel kesklinnast, 5-minutilise jalutuskäigu kaugusel rannast.\nSoovitatav on sõita neljane sõidukiga, et sõita Casa Alegresse,\nkui sul seda ei ole, saame aidata sul üles minna, on olemas\nparkimine sissepääsu nõelal koos turvameestega\nja selle maksumus on 150 cordovat 24 tunniks koos turvalisusega\n4,82 ·66 hinnangut\nMeie majutuskoht asub mäel, kust avaneb peaaegu täiuslik vaade San Juan Del Suri peamisele ja kõige populaarsemale rannale, väga rahulikul rannal, kuhu lapsed viia ja ujuda, ning kus saad nautida ööelu,\nRestoranid, spordibaarid, pitsarestoranid, disko,elav muusika , ostlemine või lihtsalt jalutuskäik piirkonnas,\nSan Juan on täis rahu ja see läheb öösel peo külastajatele\nNaudi San Juan Del Sur 'i ja ütle oma sõpradele\nMa olen majas e-posti või mobiiltelefoni teel kättesaadav. Alexander vastutab sinu eest hoolitsemise ja kõige aitamise eest.\nAlex saab minuga ööpäev läbi ühendust võtta.\nvõid olla kindel, et oled heades kätes.


Rattaseiklus 3: Rada\nAeg on lennanud linnutiivul ja kätte jõudnud uus suvi! Kaks eelmist on Pantrid metsa seiklema viinud. Kuna hing ihkab suvel ikka männilõhna ja ritsikasärtsu järele, siis ei jää kaks kolmandata!\nPlaneerima hakkasime seekord juba varakult. Detsembris-jaanuaris kui Nõmme Kalju mängukalender paika pandi, valisime sihtkoha ja hakkasime rada joonistama.\nRajaseadmine võib olla põnev, aga aeganõudev ettevõtmine\nOtsus sihtkoha suhtes ei sündinud raskelt. Sel aastal võitles end Premium liigasse Rakvere Tarvas, kel sobivalt meiega kaks mängu juulis kah. Valisime neist viimase ning hakkasime joonistama. Seekord võttis rajameister endale otsustamisel appi veel kaks rännulist, et saaks rada saaks ikka hää.\nEga Tallinnast Rakverre ju midagi keerulist minna ei ole - 90km õkva Haljalani, sealt paremale ning kohal oledki! Kuid selline tripp oleks umbes sama magus kui Põhja-Korealase magustoit. Me tahame ikka metsakohinat ja konnapeeru kuulda, lõkkel sokke kuivatada ning rabajärves higi leotada!\nOma silm on kuningas. Siinkirjutaja koos Rallikaga ööbimiskohti "skautimas"\nOkei läbi metsa ja ringiga, aga kas ülevalt või alt poolt Peterburi maanteed? Selle otsuse vastu võtmiseks joonistasime kaks rada pea-aegu lõpuni välja ning vaagisime päris jupp aega kummagi plusse ning miinuseid.\nViinistud-Käsmud ja muu Lahemaa tundub ju väga vahva, aga samas tähendab see ka palju kitsaid asfaltteid, mis suvel autojuhtide seas üsna populaarsed. Tõenäoliselt ka on mereäärsed telkimisalad suvel rahvast tiined. Samuti oleks pidanud põhjaranniku trassi puhul esimese telkimiskohani päris omajagu väntama. Seda juhul kui ei oleks päris Maardu külje all soovinud ööbida. Seega otsustasime lõuna poolt Rakverele läheneda.\nKiili juurest läheb läbi Peraküla-Aegviidu-Ahijäreve 820km pikkune matkatee, mis kuni Araveteni liigub täitsa sobivas suunas ka. Matkatee tähendab lisaks rohketele lõkkeplatsidele ka seda, et keegi on sinu eest juba ropu töö ära teinud ning raja maha märkinud. Lisaks on matkateede puhul ka teada, kas antud lõiku saab rattaga läbida ja kui ei saa on maha märgitud alternatiivne teekond.\nKakerdaja raba. (foto: Mart Sepp, martsepp.wordpress.com)\nSee muidugi ei tähenda, et töö tehtud oleks. Tarvis on paika panna ööbimis- ja lõunakohad, maha märkida rada Tallinnast Kiilini ja Aravetest Rakverre, leida üles külapoed mis väljasuremislainest veel puutumata jpm. Veidi kohendasime ka olemasolevat matkarada. Mõningate mahukata "paunade" juurest tõmbasime otseteed ja hoidsime sellega päeva jagu väntamist kokku.\nTänapäeval on rajaseadmisel suureks abiks Google StreetView. Siin üks vaade rajale.\nKokkuvõttes võiks öelda, et sai üks maru magus rada koostatud. Saame nii asfalti kui turbaraba, näeme ja kogeme nii mõndagi põnevat. Saab ületatud jõgesid, sumbata veidi mudas, ujuda mõnusates järvedes. Kokku veedame metsas 3 ööd ja 4 päeva. Selle aja jooksul väntame maha 200 kilomeetrit, vaatame ära ühe jalgpallimängu ja kui hästi läheb, siis käime ka ühe korra saunas.


Mida pead tegema enne polüstüreenist paisumistsükli masin? -Uudised - Hangzhou Fuyang Wanlong Machinery Co., Ltd\nMida pead tegema enne polüstüreenist paisumistsükli masin?\nMida pead tegema enne polüstüreeni paisumistsükli masin?\nPolüstüreenist laienemine kohapeal enne tehke mis vaja start järgmine me järgmised kuus aspektidest professionaalset tõlget teha.\n1. nafta ja gaasi paagi õlitase on õli taseme mõõtekiilu kahe joone vaheline sisse ei tohi lisada. Pange tähele, et mingit survet süsteemis enne tankimist (õlitase on alla 10 minuti pärast peatus), õlitase on veidi väiksem töötamise ajal.\n2. Vaata, et seal on mingit survet sees süsteem.\n3. uus polüstüreeni paisumistsükli masin esimest korda alustada või keelamiseks pikaajaliselt ja boot, esmalt eemaldamisel Õhufiltri kaas, sisse lisada umbes 0,5 liitrit määrdeainete, õli kadumine algust vältimiseks on\n4. veidi avatud põhjas õli ja gaasi paagi äravoolu ventiil, alumine osa täitmise määrdeõli õli kondensaat ja mustuse, Vaata, et õli on suletud määrdeõli enneaegne halvenemist. Sama on selle "\n5. Kontrollige õhu kompressor osad on terved, kaitsmed, vahendite, ventiilid, torustiku ja liigesed on kahjustatud või lahti. Sama on selle "\n6. Avage heitgaasi valve.\nPolüstüreenist paisumistsükli masin Start kui meetmed, järgides ülaltoodud juhiseid, samm-sammult kontrollimisel, operatsiooni saab teha hea algus ja võimaldavad pikendada masina hooldus on väga kriitiline, kasutamise käigus maksavad tavaliselt kell laevateede detailidele, ühest küljest saaksid oma oskusi parandada teine masin on ka väga hea hoolduse.\nOn teada, et praktikas õhu kompressor tootmise õhukompressor rõhk on ainult üks õhukompressor palju näitajaid. Süsteemi rõhk on tõesti hinnata, kas\nOn usaldusväärne, tõhus ja ökonoomne standard suruõhk. Me mõistame, et esimene surve punkt süsteemi toota, õhukompressor ja süsteemi disaini, meil on täiuslik tootedisaini.\nPolüstüreenist paisumistsükli masina konstrueerimine aeg arvestada teie tõeline toodangu iga probleem:\n* Milliseid meetmeid saab võtta, et süsteem käivitada kõige paremini?\n* Pakkuda reaalset väärtust ja tühi kaunistamiseks;\n* Meie minema vajavad minimaalset hooldust;\n* Me vajame väikseim müra panna õhukompressor lähima punkti gaasi punktist;\n* Me vähendada kompressori erinevate meetoditega;\nSalvestame ala pindalast;\n* Tagame pikaajalise usaldusväärsuse minema.\nPaari: Arutelu vahe kolme pistikute osas polüstüreenist plokk vormimise masin\nJärgmise: Polüstüreenist vormimise süsteemi töötlemine osade kuju peaks pöörama tähelepanu mitmed\nArutelu vahe kolme pistikute osas p...\nPolüstüreenist lõikamismasin edasis...\nPolüstüreeni ringlussevõtu masin Ül...\nOptimaalne lõikamine vahemik ja lõi...\nPolüstüreenist kuju vormimise masin...\nMillised on polüstüreenplokkide val...\nPolüstüreeni kuju vormimise masina ...\nKuidas tagada polüstüreeni lõikamis...\nSemi-auto polüstüreen kuju vormimise masin hüdrauliline tüüp


Tüdrukud võtsid mõõtu kodunduses ja käsitöös\nEile Kuressaare ametikoolis toimunud Saare maakonna üldhariduskoolide käsitöö ja kodunduse konkursil saavutas esikoha Kätlin Hermann Saaremaa ühisgümnaasiumist (juhendaja Virve Lõbus).\nTeise koha sai Kertu Saar (KG, juh Raili Kaubi), kolmandaks tuli Liina Kungla (Kaarma PK, juh Heli Õun).\nTerve päeva kestnud konkurssi alustati teoreetilise testiga. Sellele järgnes kahetunnine praktiline osa ametikooli õppeköögis, kus võistlejail tuli valmistada kerge eine, mille üks komponent pidi olema valmis kalatoode.\n„Oli väga erinevaid roogasid – einevõileivad, salatid, suupisted,” loetles võistluse korraldaja Kuressaare ametikooli käsitööosakonna juhataja Kaie Kesküla ning kiitis huvitavaid serveerimisvõtteid. Kodunduse vooru parimaks tunnistati Külli Lindau õpilane Signe Lonks Lümanda põhikoolist.\nPärast köögivooru asusid võistlejad tikkima ette antud rahvuslikku motiivi. Lisaks tuli teha kavand esemest, mida võiks antud motiiviga kaunistada. Võitja selgitamisel hinnati erinevate tehnikate kasutamist ja töö kvaliteeti. Tikkimise vooru võitis Kätlin Hermann.\nKokku osales konkursil 12 õpilast üheksast koolist.


Parim enne: 04.08.2022\nRafineerimata, orgaanilise kookosõli lõhn on meeldiv. Kookosõli püsib tahkel kujul umbes 25 ° C temperatuurini ja vedelal kujul sellest temperatuurist kõrgemal. Füüsiline seisund ei mõjuta toote maitset ja kvaliteeti.\nTihti tekitab inimeses segadust,mis vahe on kookosrasval ja kookosõlil.Rasvaks nimetatakseküllastunud oleks õigem öelda rasvhapete kooslust,seega „kookosrasv“, kuid kuna kookosõli on 25C juures vedelas olekus, kasutatakse terminit“ kookosõli“\nPäritolumaa: Poola Parim enne: 11.2022 . Toitev uureaga jalakreem aitab kiiresti jalgu pehmendada ja niisutada. Toob leevendust kuivadele kandadele ja kaotab nahalõhed. Kanepiseemneõli sügavniisutab, taastab ja pehmendab nahka. Allantoiin taastab naha elastsuse. Sheavõi loob nahale kaitsekihi ja muudab naha taas pehmeks.


Meelerahu õhtud on kõigile - Hüpernool\nÕhtu koosneb antud teema lühiloengust ja meditatiivsetest tegevustest. Eelmisel kohtumisel sai kuulata, kuidas mitte lasta muremõtetel päeva jooksul võimust võtta ja rohkem kohal olla. Sarnase kursuse läbinud NOVATEKi liige Hanna Liisa nendib: “Enne kursust ei uskunud, et gümnaasiumi jooksul võib elu kardinaalselt muutuda, aga nii täpselt juhtuski. Näen kogemusi hoopis pilguga.”\nKohalolijad ütlevad, et osaledes ei teki üksilduse tunnet, mis tavaliselt oma probleemidega seostub. Samuti tõdetakse, et õhtu on võimalus enese aitamiseks: kaasa võetud harjutused ja teadmised on arendanud toimetuleku oskust erinevates pingelistes olukordades. Juhendaja Lemme Randma nendib, et koos olemise võlu seisneb võimaluses korraks nädala keskel kiires elutempos aeg maha võtta, iseendaga olla, rahuneda ja enda erinevaid külgi tundma õppida.


Kuidas reisida ümber Namibia eelarvest - Reisi lood - 2020\nTere tulemast Natasha ja The World Pursuit'i Cameroni viimasesse postitusse meie Aafrika veerus. Kuigi ma olen minevikus olnud kontinendil, olen näinud vaid mõnda riiki, nii et ma olen super duper põnevil, et need kaks reisijat jagavad oma teadmisi mandri reisimise kohta. Sel kuul jagavad nad oma eelarvet, kuidas reisida Namiibia, ühe minu viie parima maailma riigi, ümber!\nKuna aur kasvas asfaldist ja imed esitasid kauged kaugused, siis meie veoauto mootor peaaegu keeti. Sõitsime läbi tühja Namiibi kõrbe 40 ° C (104 ° F) kuumuse juures, aknad langesid ja soojendasid seda täieliku lööklaine all. Reisimine hõredalt asustatud kõrbemaal Aafrikas esitab oma väljakutsed!\nHoolimata meie kõrbest seiklustest, armastasime reisida Namiibia ümber ja arvan, et see on suurepärane Aafrika sihtkoht, eriti esimest korda mandrile reisijatele. Me nägime, et päikesekiirus üle maailma suurimate liivaluistude Sossusvlei ja kuulas tuhandeid hülgeid, mis sündisid Cape Cross Seal koloonias. Lihtsalt sõitmine riigis, tundmata ühtegi teist isikut tundide ajaks, tundisime end nagu planeedil.\nNamiibia on eriline koht, mida paljud maailmas ei ole kunagi kuulnud. Lõuna-Aafrikaga võrreldes on turistid, eriti need, kes reisivad iseseisvalt ja mitte ekskursioonil, palju vähem külastanud. Kuid me leidsime, et riik on kergesti külastatav ja taskukohane.\nKuhu me läksime?\nMe sisenesime Lõuna-Namiibiasse, kui sõitsime Kaplinnast põhja poole ja lahkusime Caprivi ribast Botswanasse. Siin on marsruut, mida me järgime.\nFish River Canyon - Luderitz - Aus - Kalahari - Namibrandi looduskaitseala - Sossusvlei - Walvis Bay - Swakopmund - Skeletoni rannik - Spitzkoppe - Etosha rahvuspark - Caprivi Strip\nSee marsruut võttis meid ühe kuu jooksul lõpule, enamik peatusi kestis 3-4 päeva meie ajast. Me tahtsime lõõgastavat puhkust, kuid kui te liigute kiiresti ja olete lühikese ajaga, saate 15–15 päeva jooksul teha sellist Namibia teekonda.\nMe otsustasime Windhoeki vahele jätta, sest pealinnas, kus me nägime, ei olnud palju. Ajapuuduse tõttu jätsime vahele ka loode-Kunene piirkonna, kus elavad Himba inimesed. Neile, kes soovivad riiki sellesse osa reisida, on ainus võimalus saada seal täielikult varustatud sõiduk või ekskursioon. Piirkond on isoleeritud, nii et peate olema täielikult võimeline end igas olukorras välja viima ja toiduga ja veega varuma.\nKui palju maksab Namibia ümber reisimine?\nNamiibia on üks odavaimaid Aafrika riike. See kasutab Namiibia dollarit (NAD), mis on Lõuna-Aafrika randiga 1: 1 ja kõik hinnad on Lõuna-Aafrikaga võrdsed. Sõltuvalt teie valitud transpordi- ja majutusviisist on Namiibia lihtne eelarvel teha.\nMe saime kämpingute, toidu, õlle ja transpordi kohta keskmiselt umbes 45 USD (600 NAD) päevas inimese kohta, kusjuures enamik sellest läheb kütusesse (meie Land Cruiser oli janu - 6 km liitri kohta / 14 miili galloni kohta - ja vahemaad on pikk).\nSiin on mõned keskmised hinnad:\nLaagriplats - $ 6 (80 NAD) inimese kohta öö kohta\nÜhiselamu - $ 8 (100 NAD) inimese kohta öö kohta\nPrivaatne kaheinimesetuba - $ 45- $ 60 (600-750 NAD) öö kohta\nRahvuspargi tasud - $ 6 (80 NAD)\nBensiin - 0,80 $ (10 NAD) liitri kohta\nKokk-oma-oma-pasta-sööki supermarketist - $ 2,50 (30 NAD)\nKohviku salat - $ 4 (55 NAD)\nPudel Windhoeki õlut - 1,10 USD (15 NAD)\nTassi kohvi - $ 2 (25 NAD)\nNii et kui sa viibisid ühiselamutes, rongiga sõidud ja kõik oma söögikohad, võite saada 20-30 dollari suuruse eelarvega päevas. Kui aga tahad laagrisse minna ja pääseda väljapoole peamisi linnu, peate te võtma ekskursiooni või omama oma sõidukit, mis tõstab teie kulud umbes 45 dollarini (nelja reisijaga iseliikumiseks) kuni 90 $ (ekskursiooni jaoks) ) päev.\nKuidas Namibia ümber käia\nNamiibias ei ole ametlikku bussisüsteemi, kuid on olemas kohalikud bussid, mis ühendavad peaaegu kõik suuremad linnad.\nKõige usaldusväärsem bussioptsioon Namiibias on Intercape'i bussiteenus. Need on üldiselt heas seisukorras ja ohutud ning pakuvad isegi kliimaseadet. Interface bussid ei tööta iga päev ja neil ei ole palju peatusi, mistõttu on oluline vaadata veebilehte nende marsruutide ja ajakava järgi.\nHinnad varieeruvad vastavalt läbitud vahemaale: buss Windhoekist Livingstone'i, Sambiasse, maksab sõltuvalt vahetuskursist umbes 50 USD, samal ajal kui Windhoekist pärit Springboki, Bussi bussist läheb maksma 31 USD.\nSee on kõige populaarsem viis reisida Namiibias. Kapitali Windhoekis asuv veoautode tööstus õitseb! Laiaulatuslike kõrbeteedega, kõrgete liivaluitidega ja keegi ümber ei ole maantee reis Namibias ideaalne viis uurida.\nHinnad renditõstukile, mis on varustatud kõikidega, mida vajate telkimiseks ja hüpik-telgiks, sõltuvad aastaajast. Madalhooajal (jaanuar-juuli) saate kahe inimese Hiluxi saada $ 75 USD eest päevas; hooajal (juulist detsembrini) läheb see päevaks umbes 130 USD. Mida rohkem kella ja vile lisate oma üürile, seda suurem on selle maksumus. Kui viimati novembris külastasime, müüdi kogu riik rendiautodelt traditsiooniliselt õlghooajal, mistõttu on väga soovitatav eelnevalt broneerida.\nMe rääkisime varem maismaaturgudest. Namiibiasse reisimiseks on väga erinevaid võimalusi. Kõige odavam võimalus on minna ühele paljudest maismaaturismiettevõtetest nagu Oasis, Nomad, Acacia või Intrepid.\nEkskursioonid on suurepärased nii üksikisikutele, kes soovivad inimestega kohtuda, kui ka neile, kes soovivad maksimaalset lõbusust minimaalse planeerimisega. Overlandi ekskursioonid Namiibias algavad keskmiselt $ 87 USD inimese kohta päevas. Need reisid hõlmavad kõiki transporti Namiibias, tegevusi, telkimist ja enim sööki.\nTransNamibi reisirong teeb vaid mõne peatuse, kuid see pakub kindlasti huvitavaid vaateid selle kõrbemaale aknast välja. Rongid tegutsevad enamasti öösel, nii et kui te kavatsete seda rongi kasutada, siis peaksite olema valmis magama esimese klassi istmel või majandustasandil. Keetmanshoop-Windhoeki rongist kõrvale ei ole magamiskabiine. Piletid ulatuvad vastavalt $ 6 kuni $ 15 USD majandus- ja äriklassi kohtadele.\nDesert Express on veel üks rongiteenus, mis on suunatud rohkem luksuslikule turismile, mille hinnad algavad $ 230 USD pileti kohta.\nTundub, et Aafrikas on üha rohkem vagabonde, kes satuvad ohtlikesse olukordadesse ja tuginevad võõrastele nende päästmiseks. Me ei soovita Namiibias sõitmist, sest elanikkond on haruldane ja see võib olla tundide vaheline läbisõit.\nNõuanded Namiibiasse reisimiseks\nNamiibia ringi reisimine on üsna lihtne. Siin on kümme näpunäidet, mida peate meeles pidama oma reisi ajal.\nÕpi rehvi vahetama - Namiibia teed on autodel väga karmid. Nad on halvasti lainelised ja kuivad ja tolmused. Veenduge, et te teate, kuidas rehvi vahetada, kui sa saad kindla koha või kui te võiksite teele mõne tunni jooksul oodata.\nVältige öist sõitu - Sõltumata autojuhtimisest, maaretkonnast või busside võtmisest soovitaksime öösel sõita. Namiibia teedel ei ole tänavavalgustid ja kariloomad rändavad neile vabalt.\nÄrge toetuge internetile - Leidsime, et Namibia Wi-Fi on parim, ja isegi kui võtate SIM-kaardi vastu, ärge oodake, et see toimiks kõikjal, vaid linnades. Suur osa riigist on tühi kõrb, kus ei ole mobiiltelefoni torne.\nJääge täis ja hüdreeritud - Olenemata sellest, millist transporti te kasutate, on oluline toitu ja vett ladustada, kuigi Lääne stiilis supermarketid asuvad Windhoekis, Swakopmundis, Walvis Bay'is, Luderitzis ja teistes suhteliselt suurtes linnades.\nSularahaautomaate võib leida ainult peamistes linnades - Teil on võimalik sularaha välja tuua Windhoekis, Swakopmundis, Walvis Bay's ja Luderitzis, kuid me oleksime ettevaatlikud, kui oleks võimalik teistes kohtades. Veenduge, et teil oleks piisavalt raha, et see oma järgmisele peamisele sihtkohale jõuda, kuna krediitkaarte ei aktsepteerita laialdaselt. Peaaegu kõik kohad Namiibias aktsepteerivad ka Lõuna-Aafrika randi.\nKõneaega eelregioon - Namiibia kõrghooaja kestab mai keskpaigast novembri keskpaigani, mistõttu soovitaksime teie majutuse reserveerida nendeks kuudeks. Isegi kämpingud broneerivad ülerahvastega. Me külastasime novembris ja sattusime paar korda probleemidesse, kuna hotellid olid võimelised.\nPeatuge turvaliselt - Namiibia on üks ohutumaid riike Aafrikas. Siiski on see ikka veel arenev riik ja tervet mõistust tuleks kasutada, eriti Windhoeki pealinnas, kus viimastel aastatel on kuritegevus suurenenud. Ära näita rikkuse märke, kasutage valvsust öösel ja kõik peaksid olema OK.\nNamiibia rahvuspargid on taskukohased - Leidsime, et Namiibial on mõned kõige odavamad rahvuspargid Aafrikas. Etosha rahvuspark on näiteks riigi suurim ja kergesti tunnustatud park, mille sissepääsutasud on 80 NAD ($ 6 USD)! Loodusloomad on ka kuivhooajal fantastilised.\nHoolitse oma elektroonika eest - Kõrbese soojus ei ole nali ja pole ka liiv. Kaamerad, sülearvutid ja isegi mobiiltelefonid peavad olema hästi kaitstud kuiva õhu ja tolmu eest, mis võib kergesti leida oma väärisesemete pisikestesse lõhedesse.\nKui inimesed küsivad, mis riiki nad Aafrikas külastada peaksid, on Namiibia alati meie nimekirja ülaosas. Ainult midagi tähistab tähtede nägemist kõrbes öösel ilma hingeta.\nIsegi kui meil oli kuu riigis, tundsime endiselt, et oleksime võinud kaugematesse osadesse sügavamale ja rohkem uurida. Riik on suur ja pakub nii palju huvitavaid asju, mida me ei saa oodata!\nNatasha ja Cameron käivad blogisMaailma tegutsemine, keskendudes seiklus- ja kultuurireisidele. Kaks kohtusid filmitööstuses, enne kui nad otsustasid loobuda Ameerika elustiilist ja reisida maailma koos. Nad on reisinud koos kokku kolm aastat 55 riigis ja kuues mandril. Nad ostsid hiljuti Aafrika tipus 4 × 4 ja läbivad kontinenti, dokumenteerides oma luguInstagramjaFacebook.\nCopyright 2020 \_ none \_ Kuidas reisida ümber Namibia eelarvest


Ravimitootjad ja arstid uuendasid ühisdeklaratsiooni – Tervis | GoodNews\nAvaleht Tervis Ravimitootjad ja arstid uuendasid ühisdeklaratsiooni\nArstkond, keda esindab Eesti Arstide Liit (EAL), ja ravimitootjad, keda esindab Ravimitootjate Liit (RTL), uuendasid ühisdeklaratsiooni, mis on aluseks ravimitootjate ja meditsiinikogukonna vahelistele koostööpõhimõtetele ja läbipaistvatele suhetele.\nKoostööpõhimõtetega määratletakse ravimitootjate ja arstide vastastikused kohustused ja sõnastatakse kokkulepped, mis puudutavad ravimitootjate ürituste korraldamist, kliinilisi uuringuid ja konsultatsiooniteenuste pakkumist.\n„Kvaliteetse arstiabi oluliseks osaks on ka uute ja tõhusate ravimite kättesaadavus. Koostöö arstide ja ravimitootjate vahel on juba pikka aega soodustanud patsientide ravi edendamist ja uuenduslike ravimite väljatöötamist,“ ütles Eesti Arstide Liidu president Jaan Sütt. „Ravimitootjate ja meditsiinikogukonna suhted peavad olema läbipaistvad ja tagama mõlema poole sõltumatuse. See on nii arstide, tootjate endi kui ka kogu ühiskonna ootus. Meie ühine eesmärk on parandada patsientide ravi võimalusi ja tulemusi.“\n„Arstide roll on ravimitööstuse nõustamisel väga oluline: tänu vahetule kontaktile patsiendiga on neil hulk väärtuslikke ekspertteadmisi, milleta pole ravimiarendus võimalik. Ravimitootjad ja arstid teevad ühiseid jõupingutusi juba teadusuuringute algstaadiumis, seejärel kliiniliste uuringute käigus ja ka meditsiinihariduse vallas, et pakkuda ja arendada kvaliteetset ravi. Lisaks allkirjastatud koostööpõhimõtetele järgivad Ravimitootjate Liidu liikmed arstidega koostööd tehes RTL-i eetikakoodeksit, milles on muu hulgas sätestatud reeglid koostööd puudutavate andmete avalikustamise kohta,“ sõnas Ravimitootjate Liidu juhataja Riho Tapfer.\neelmine Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees külastab Põlva haiglat\njärgmine Eestis liitub täna maailma vähideklaratsiooniga


Katre: Eestlased on aeglased, või mis?\nEestlased on aeglased, või mis?\nEsimene nali eestlaste aegluse kohta tuli umbes nädal tagasi leedu tüdrukutelt stiilis, et kaks inimest istuvad kohvikus ja näevad kolmandat tänaval. "Näe, lätlane kõnnib!" viipab üks. "Ei, see on eestlane, kes seal jookseb," parandab teine.\n(Aga kes esimesena nõud ära peseb - eestlane või leeduks?)\nGrusiin Daivid teadis aga järgmist. Venelased ja eestlased sõidavad eskalaatoriga, mis äkitselt seisma jääb. Venelased hakkavad kiruma ja kõnnivad trepist üles. "Huvitav," arutleb eestlane pool tundi hiljem, "miks see eskalaator täna nii aeglane on?".\nAni ema Kazbegis jutustas meile aga loo sellest, kuidas ta oli kogu aeg arvanud, et grusiinid muud ei tee kui istuvad laua taga ja joovad. Siis käinud ta ära aga Eestis ja sai sealt endale nii mõnedki sõbrad. "Nüüd ma tean, et see lugu grusiinide joomise kohta on kõigest müüt," ütles ta elutargalt.\nKilpkonna poeg ja Kelli prillid Rumeenias (2011). (Estonians are slow, or what?)\nKäisin täna Thbilisis Kilpkonna järve ääres kilpkonni ja nende poegi otsimas, aga neid ei ole seal juba kaua nähtud.\nPosted by KatreT at 7:40 AM


nostradamuse katräänid seletavad üksipulki ajaloo sündmusi lahti umbes 3018 aastani... vähemalt meie eluaeg ei saabu veel seda maailmalõppu.\n...äkki just nüüd, kui seda kõige vähem oodatakse\nKellegi ennustus kõlas jällegi selliselt, et aastal 2008 (võin vabalt aasta-arvuga eksida) korraldab ÜRO, mida juhivad teadagi illuminaadid, miski suurematsorti hävitustöö, mille käigus hukkub 2/3 inimkonnast.\nKes ellu jäävad, need võivad siis võibolla tõesti uuesti nuiade ja kaigastega vehkima hakata\nMa võiks kah midagi järgmiseks sajandiks või veel kaugemasse tulevikku ennustada, kui ka täppi ei lähe, siis mind enam pole ja seega süüdistada ei saa\nTõsisemalt rääkides... mul on kuskilt meeles, et nostradamus ennustas maailma lõppu ka 2000. aastal, vaevalt ta sellega y2k paanikat silmas pidas ja isegi kui pidas, siis mingit suuremat katastroofi ei olnud Kuskil 80-ndate lõpus või 90-ndate alguses ennustati samuti maailma lõppu, ennustajat ei mäleta kuna mõni oli paanikas aga mina viskasin selle üle lihtsalt nalja.\nOht, et asteroid maa orbiidilt kõrvale kallutab, on olemas aga tänapäeva tehnika juures näen ainukesi võimalikke lahendusi selle takistamiseks kas asteroidi suunda väga kaugel muuta või astoroid natuke lähemal tuuma- või vesinikpommiga tükkideks lasta. Viimase puhul on oht, et tükid ei lenda piisavalt laiali ja tõukavad maa ikka orbiidilt kõrvale.\nSamas, tõenäosus, et asteroid maad tabab on kaduvväike.\njap. ja see kestab aastani 2016\npraegu tundub küll nii minevad et inimesed ise toovad omale lõpu!\nkuid kunagi ei saa ka välistada mõne taevakeha sekkumist ja ka mõne epideemina tekkimist, sest ravimid küll arenevad kuid sama teevad ka viirused ja bakterid.\n[Teadet on muutnud 21-7-2004 postitaja walker112]\nepideemiad tulevad, aga taevakehasid ma eriti ei usu.\nselles ma julgen kahelda\nmaailmalõpp veel niipea ei tule, seda ma võin öelda.\ntahaks elada ära niikaua, et näen kord päeva, kus bensiin otsa saab\nameeriklasetele oleks see kyll maailmalõpp\nNoh, arvan, et inimkond sureb mingi saaste või siis päikese kätte ära, sest atmosfäär on nagu ta on.. veel üks variant et mingi teine taevakeha tuleb ja keerab meile kõik nässu.. aga, kui ei tule ühtkit parajat asteroidi ega looduskatastroofe mis pühiks inimelu sellelt planeedilt, siis kannatame 5 miljardit aastat kuni Päike paisub niipalju et ma ulatume selle ääre sisse, teisisõnu tuhastamine, voilaa.\n5 miljardit? ju ikka 5 miljonit? mu teada on päike vana taevakeha.... oli vist 15miljardit aastat tagasi tekkis universum.... hmm kahtlased arvud\nEi ei ei, ikka 5 miljardit veel, ja siis hakkab vesinik otsa saama. Päike on veel üpris noor täht, ja universum pole absull kindel aga arvatakse jah umbes niimoodi ~15 miljardi kanti.\nminuteada nostardamus on ennustanud rohkem kui ühe kindla aasta arvu millal maailma lõpp tuleb.....ja iga ennustaja ennustab erinevat aega....nii et mine sa võta nüüd siis kinni milline see neist siis see kõige õigem on:o\naga üldjuhul ma arvan et meie eluajal võib maailma lõpp tulla kahte erinevat moodi.....kas lendab mingi meteoriit ja teeb puhta töö või tuleb üks kõva tuuma sõda:o\nmulle tundub, et ennustuste põhjal on inimsugu mõeldud hävimisele. vähemalt niipalju loen ma neist välja.\n[Teadet on muutnud 18-11-2004 postitaja metavo]\nma lugesin et päike ei ole noor täht, ta on keskeas...\nnoor ta muidugi pole... kuid on ka vanemaid...\nOi, jajajah umbes pool Päikese elu on veel ees*\nMinu arusaamade järgi, ei saa teiste palneetide olendid tulla teisele planeedile elama (seda lihtsalt ei lastaks või ei saa tänu teatud reeglitele toimuda). Saab ainult nii, et teise palneedi vaimolendid kehastuvad mingi aeg meie planeedile, aga siis elavad nad ikkagi meie planeedi inimkehas. Teistel planetidel saab küll käia tänu energeetilistele rännakutele, aga sel juhul on nad kohal paratasanditel ja füüsiliselt ei tohiks neid saada tajuda.\nKa ufod on tegelikult paratasanditel eksisteerivad masinad ja olendid. Nad lihtsalt suudavad luua endast peegelduse füüsilisele tasandile ja seda tahetaksegi, et inimesed arvaksid ufosid olevad midagi füüsilist.\nParatasanditel pannakse tõesti pö. õhulaevadega ringi.\nMinu arusaamade järgi, ei saa teiste palneetide olendid tulla teisele planeedile elama (seda lihtsalt ei lastaks või ei saa tänu teatud reeglitele toimuda).\nSaan aga aru, et samad reeglid (paraku) ei piiranud ühe maailmajao (Euroopa) olendite minekut teise maailmajakku (Ameerikasse) ja sealsete olendite (indiaanlaste) allutamist, nende kultuuri ja paljuski ka nende endi hävitamist?\nNo ma pidasin silmas erinevate planeetide vahelist rändamist. Mina pidasin silmas silmas neid reegleid ja seaduseid (nagu ka füüsikaseadused) mis korrigeerivad ühelt planeedilt teisele minekut. Mängu tuleb ju tõsine keskkonna vahetus. Teised olendid ei vajagi äkki hingamiseks hapnikku vaid midagi muud. Kui tesitel planeetidel on taimed, siis me ei tea ju täpselt, mida nemad otseselt toodavad ja mida sealsed olendid eksisteerimiseks vajavad.\nSamas erinevatel planeetidel on ka erinev gravitatisoon jne.\nOK! Siis on kõik arusaadav ja täitsa nõus!\nSamas selleks, et teiselt planeedialt energiaid ja muud sellist varastada, pole üldse vaja füüsiliselt kohale ronida. Selliseid asju tehakse ikkagi paratasanditel. Samas ma arvan, et pannakse inimesi kellegi teise heaks lihtsalt sellel planeedil tööle. Siin tuleb mängu jälle see inimeste igat pidi kodeerimine ja orjastamine.\nKohandumine on täitsa võimalik, paljud organismid maal võivad kiiresti kohaneda kohalike oludega, aga praegu ma ei mõelnud yldse seda, ma tahtsin tuua näite, et maailmalõpp oleks meie jaoks see, kui keegi sealt ülevatl tuleks ja sööks või tapaks meid maha. kas see poleks sinu jaoks maailmalõpp? see oli asi, mida ma proovisin seletada. Gravitatsiooniga on võimalik harjuda, ilusti, see ei tohiks olla probleem, samuti mitte taimestik, kui nad tulevad kusagilt kaugelt siia, siis on nad kindlasti piisavalt nutikad, et teatud ajaga teha meie planeet neile elamiskõlblikuks.\nEe, et ehitaks meie planeedi süsteemid ümber ja looks uued taimed ja teeks muudatusi meie õhus ja atmosfääris ?\nTulevad suurte enda jaoks vajalike õhu balloonidega jne ?\nMa arvan, et planeete kus elu käib on vähemalt sadu kui mitte tuhandeid. Samas tekib neid aina juurde... Need luuakse ja pannakse sinna sobivad vaimolendid arenema.\nMa arvan, et see ei saa olla niiväga raske, arvestades seda nt. et meie hapnik tuleb üldiselt merest, ning mars olevat ka olnud kunagi sama veerohke nagu maa, või siis vähemalt oli seal rohkem vett kui praegu.\nUsu mind, miski pole võimatu, või siis teevad siia alustuseks mingisugused biokuplid alustuseks.\nT5itsa tore oleks kui ma n5eks oma silmaga maailma l6ppu.\nKui see asteroid peakski maad tabama siis ma olen selleks ajaks 39 aastane ja ma ei p6eks.See oleks ainulaadne kogemus.k6igile.\nÄra loodagi, imagination! Andsin juba varem (29-12-2004 kell 13:05) kaunis selge viite, et mööda läheb. Isegi Kuule ei saa pihta. Niiet pead veel ootama. Aga ära kurvasta - ükskord tuleb ta kindlasti.\nmaailmalõpp,naeruväärne sellist asja pole olemas,ma ei tea täpselt mittu krdima jääaega meil olnud on,kuid siiski ikka veel elame,:hy: las muretsevad need kes seda läbi elama peavad,see võiks juba kiiremini tulla,et tuleks uus maailm,natukenegi parem.


Kas sodoomia Vanemuise laval? - Eesti Ekspress\nAreen 26. aprill 2004\nKas sodoomia Vanemuise laval?\nVaino Vahing annab Undi-Kivirähu Shakespeare´i tõlgendusele muuhulgas kohtupsühhiaatrilise hinnangu;Andrus Kivirähk “Romeo ja Julia”. Romantiline kurbmäng;Lavastus, lavakujundus ja muusikaline kujundus Mati Unt;Kostüümikunstnik Jaanus Vahtra;Osades Tambet Tuisk, Kersti Heinloo, Lembit Eelmäe, Aivar Tommingas jt.\nLoomad ja inimesed läbisegi: kitseke Julia (Kersti Heinloo), armunud Romeo (Tambet Tuisk) ja külavanem Rein (Aivar Tommingas, keskel) Undi-Kivirähu uudistükis “Romeo ja Julia” teatris Vanemuine. Rena Puusepp\nMõni päev enne esietendust vaatasin “Romeo ja Julia” läbimängu, mis meenutas kontrolletendust. Enne seda, juba umbes kolm kuud tagasi, olin lugenud Kivirähu teksti. Esmamuljeks oli kerge hämming. Ja millepärast? Eks ikka selle SODOOMIA pärast. Kunagise, kümnenditaguse kohtupsühhiaatrina, leidsin tekstis mingi nihestatuse, mis nõukogude ajal oli kuriteona inkrimineeritav. Aga et meie, st. eesti rahva tolerants on tohutult tõusnud, siis uues, eelmisest aastast jõustunud karistusseadustikus pole enam sodoomiast lõhnagi. Kui siis jah, kaudu annavad juuraprofessorid, karistusseadustiku koostajad, märku paragrahv 361 kaudu, mis sätestab loodusliku loomastiku kahjustamist (väärteona vähemalt), ja eriti haakub Kivirähu tükiga paragrahvi järgmine lõik: … püügi või muul viisil kasutamise eest, karistatakse rahatrahvi või kuni kolmeaastase vangistusega. Muljetavaldav säte igatahes.\nNäidendi läbimängu vaadates aga kogesin midagi muud. Lühidalt – soostusin kõigega, mis laval toimus, kuigi jah … Esmavaatamisel polnud veel ka müstifikatsioonidega kavalehte, ja ka Sirbi esiküljel ilmus alles pärast esietendust analoogne müstifikatsioon (lugejakiri -- toim.) mida siinkohal tsiteerin: “Tõsi, kahtlemata leidub Teie teoses ka teraselt esitatud päevaprobleemide käsitlust (Eesti agraarprobleemid, põlvkondade küsimus), kuid selle keskne telg -- sodoomiliste üksikasjadega “vürtsitatud“ “armastuslugu” ei ärata igas normaalsete instinktidega lugejas midagi peale vastikustunde. Rääkimata sellest, et sodoomilise kiindumuse traditsioon on eesti kultuuris absoluutselt võõras nähtus ( kui ehk välja arvata vaid Kitzbergi “Libahunt” …\nVähe sellest, müstifikatsiooni ( ja kas see ongi läbinisti müstifikatsioon?) autor pöördub Vanemuise juhi Aivar Mäe poole palvega peatada proovid inimväärikust ja eesti kultuuri blameeriva teosega.\nEsietendusel, nagu ikka, oli saal puupüsti täis, aga mis olulisem – fuajees kepslesid arglikud uted (teatriomanik Rein Kilgi laudast). Paljud uudistasid himukalt neid lambukesi, kes lisasid libahundi legendile midagi religioosset.\nKahe vaatamise järgselt võin öelda järgmist: et sodoomia elemendid varjusid näitlejate suurepärase mängu taha, ei hakanud päevakajaliselt kõlama. Ja ma mõtlesin, revideerisin enda kui näidendi lugeja esmaarvamust, et kui ka eestlasel on midagi kiindumiselähedast ute suhes, siis ei pea seda veel kriminaalselt tõlgendama. Sest -- meenusid omaaegsed kohtupsühhiaatri kogemused ja erialane lugemus, ning just see, et kui meil olid koduloomadega intiimsuhted karistatavad, siis kusagil Kesk-Aasia liiduvabariikides vaadati sellisele väärastumisele (kui selles üldse on väärastumise elemente?) läbi sõrmede, ning noored poisid praktiseerisid seal juba 10-12 aastaselt kõikvõimalikke suhteid kitsedega, ja ikka et eluks vajalikke kogemusi saada. Ma ei tea, kas Kivirähk oli sellest etnopsühholoogilisest (etnopsühhiaatrilisest) seksuaalelu variandist teadlik või mitte, ja ega see tähtis polegi.\nLavastus näitas veelkord, et esteetiline külg (aspekt) võidutses kanooniliste moraal-eetiliste tõekspidamiste üle. Ja ikkagi oli tegu iroonilis-paroodilis-mängulise teksti ja esitlusega. Näen selles eesti dramaturgia uut kvaliteeti, tõsi, ainult Kivirähu taolisele talendile ohutut. Igatahes kadedaks tegi.\nKui lavastaja Undist rääkida, siis oli ta Kivirähu teksti mitmetahulisust adekvaatselt tabanud. Ja mis olulisem: Unt tõi järjekordselt Vanemuisesse värske tuulepuhangu.\nNäitlejate ansambel oli suurepärane. Läbinisti aga oli eeslaval Lembit Eelmäe – nii lahti ja loomulik oli ta mäng. Keegi mu kõrval sosistas, et “küll ta on tabanud ära selle eestlasele nii omase ksenofoobia”?! Milline määratlus! Vist oli tegemist sotsiaalpoliitikuga?\nAinukese naistegelasena kepsutas laval kitsena Kersti Heinloo, tegi seda erootilises registris, ning suutis end ka esietendusel koguda, kui ta karvased kitsenahast püksid maha kukkusid. Seda polnud muidugi ette nähtud.\nSalapäraselt ja kummaliselt (nagu Tommingast varemgi olen kohanud ) mõjus külavanem Rein Tommingase esituses. Imbetsillina mõjus ka Margus Jaanovits. Kurb oli ta saatus, nii tahtnuks teda veel näha. Romeo vend (Indrek Taalma) oli esimestes stseenides veidi plakatlik, ehk liialt parodeeriv, klisheelik, kuid siis muutus üha tõsimeelsemaks ja traaglisemaks, ning sikutanud peast paruka, otsustas kiilaspäisena minna kloostrisse. Omamoodi õige tegu.\nJa peategelane Romeo. Kõigepealt küsimus: on või oli tal midagi ühist William Shakespeare´i Romeoga? Isegi palju. Mis kõige mõjuvam: lisaks Tuisu sarmile oli temas palju romantilist, ning lõpufaasis, kus grotesk kadus, ilmusid traagilised noodid. Näitlejasaavutus igatahes.\nKokkuvõttes: kas just kassatükk, aga uudis kindlasti, ja mitte ainult kõmutekitav. Lõpetaksin Kivirähu enda tsitaadiga Sirbist:\n“Jumala eest, armsad inimesed, tegemist ei ole sodoomia propageerimisega! See on vaid autori väike vallatus, katse siduda omavahel kokku õrn ja rõve, nii nagu segunevad kartulisalatis kartul ja hapukoor, nii et ühte pole võimalik süüa teiseta… Ei, ei, tegemist on ikka ainult kirjandusega, mitte eluga.”\nSelle lausmanifestsele eneseõigustamisele kirjutan kahel käel alla.


Max Kaur (1999. aastani Maksim Jermakov; sündinud 9. detsembril 1969 Tallinnas) on Eesti poliitik, aastast 2019 Jõhvi vallavanem.\n1987. aastal lõpetas ta Mustamäel asuva Tallinna 51. Keskkooli.\n2002. aastal sai Moskva Rahvusvahelise Sõltumatu Keskkonna ja Politoloogia Ülikoolis (International Independent University of Environmental and Political Sciences) õigusteaduste bakalaureuseks.\n2003. aastal kaitses äriõiguse diplomit Rahvusvahelises Sotsiaalteaduste Rakenduslikus Kõrgkoolis LEX õigusteaduskonnas.\n2008. aastal kaitses magistrikraadi Peterburi Riiklikus Inseneriteaduse ja Majanduse Ülikoolis ENGECON (Saint-Petersburg State Academy for Engineering and Economics).\n2007. aastal tegid Kiviõli linna volikogu liikmed Max Kaurile ettepaneku kandideerida Kiviõli linnapeaks, millest ta loobus.\n2008. aastal Vene Akadeemilise Seltsi Eestis täisliige.\n2007. aastal lõi Kaur Eesti kasiinovastaste liikumise eesmärgiga oluliselt piirata hasartmängurlust Eestis, võttes kasiinonduse riigi ja omavalitsuste kontrolli alla.\n2009 - 2013 Tallinna linnavolikogu liige, Keskfraktsioon.\n2009 - 2013 Tallinna linnavolikogu õiguskomisjoni aseesimees ning rahanduskomisjoni liige.\n2009 - 2013 Tallinna Kristiine linnaosa halduskogu liige.\n2010 - 2013 Tallinna linnavolikogu korrakaitsekomisjoni liige.\n2011 - 2013 Tallinna linnavolikogu korrakaitsekomisjoni esimees.\n2011 - 2013 Tallinna linnavolikogu eestseisuse liige.\n20.09.2011. aastal Moskvas võttis Tallinna linnavolikogu liikme Kauri vastu Moskva Duuma esimees Vladimir Platonov.\n01.11.2011. aastal määras Tallinna linnavalitsus Kauri Sihtasutus Tallinna Arengu- ja Koolituskeskuse nõukogu liikmeks.\n2011 – 2012 oli Kaur Peterburi linnavalitsuse liikme Terenti Meštšerjakovi nõunik kaasaegse omavalitsuse arendamise küsimustes.\n6. detsembril 2012. aastal Moskvas võttis Tallinna Linnavolikogu liige Kaur osa Venemaa Riigiduumas toimunud kohtumisest Venemaa Riigiduuma esimehe Sergei Narõškiniga. Kohtumine toimus Gortšakovi rahvadiplomaatia fondi korraldatud ürituse „Dialoog tuleviku nimel“ raames.\n10. detsembril 2012. aastal Moskvas võttis Tallinna Linnavolikogu liige Kaur osa Venemaa Välisministeeriumis toimunud kohtumisest Venemaa välisministri Sergei Lavroviga. Kohtumine toimus Gortšakovi rahvadiplomaatia fondi korraldatud ürituse „Dialoog tuleviku nimel“ raames.\nMax Kaur on skulptuuri "Märka sõltuvust" idee autor. Skulptuur on kavas püstitada Tallinna kesklinnas.\n2013-2017 Mustvee linnapea. Mustvee linnavolikogu valis Max Kauri linnapeaks 2. aprillil 2013.\n9.12.2015 kuulutati ajalehe Peipsirannik poolt Peipsimaa aasta inimeseks. \n2017 - Mustvee vallavolikogu liige\n2017-2018 Mustvee volikogu aseesimees.\n2018-2019 Jõhvi abivallavanem Martin Repinski vallavalitsuses.\n2019 - Jõhvi vallavanem.\nJaanus Hämarsoo: Max Kaur, virtuaalplaneedi valitseja, Kroonika, 13. detsember 2005\nMarko Tubli: Max Kaur: sõbra naine on ka minu naine!, Trend24, 21. jaanuar 2009\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Max_Kaur&oldid=5289284"


💄 Tamra kohtunik on käesoleval aastal teist korda diagnoositud nahavähiga - 2019\nMa töötan  kõvasti selle Booty jaoks. Planeerisin võistlusi uuesti novembris 50-aastaselt, kuid ma pole kindel, et see juhtub  nüüd. tundub, et Jumalil on minu jaoks erinev plaan. Ma näitan sulle seda pilti, sest see on melanoom välja näinud. Ma ei taha kaastunnet, ma tahan, et sina salvestaksid oma ASS ja oma nahka kontrolliks. See oli lihtsalt väike musta korteriga freckle ... ma polnud aimugi! Olgu, hea, sest mu usk on tugev ja mu perse ei ole halb, võtaksin tänatud @ cacoastalderm ❤. Olen olnud natuke kurb, mures ja pissed. Kuid me püüdsime seda varakult ja see teeb mind õnnelikuks ✧ Mul on mul hea meel. #cave oma sünnipäevapidu Cabo'is, mis ei tundu hea ideega nüüd # teadlikkus # skincheck\nTamra kohtuniku (@tamrajudge) poolt jagatud postitus\nUuendatud 29. august 2017\nPärast nahavähki läbimist janaris tagasi, mis viis vähi leegionide eemaldamise operatsioonini Orange'i maakonna pärismajapidamised täht Tamra kohtunik näitas, et tal on olnud teine melanoomi diagnoos.\nKuigi tema kirurgilised jäljed jõudsid jaanuaris pärast operatsiooni läbi patoloogilise raporti selgeks, otsustas kohtunik värskelt välja selgitada tema tuharad, mis osutusid vähkkasvajaks. Ta pani pilti oma freckle'i kohta, et tungivalt fännid oma nahka kontrollida. "Ma näitan sulle seda pilti, sest see ongi melanoom välja näinud," kirjutas reaalsus täht. "Ma ei taha kaastunnet, ma tahan, et sina salvestaksid oma koera ja kontrolliks oma nahka. See oli vaid väike musta freklega, mul polnud aimugi! "\nTa teatas ka, et ta kavatseb uuesti konkureerida teises kehaehitusvõistluses, kuid võib neid kavasid hoida ka hiljutiste diagnooside valguses. Kuid täht ei lase sellel hiljutisel tagasilöögil hoida teda maha. Ta on optimistlik ja ütleb, et ta on selle avastamise ajastus rahul. "Ma olen olnud natuke kurb, mures ja pissed. Kuid me püüdsime seda varakult ja see teeb mind õnnelikuks. "\nAlgselt avaldatud 19. jaanuaril 2017\nSee ei pruugi ilus olla, aga minu marginaalid selgusid tagasi. Woot woot  Suur tänu @ cacoastaldermile, et saaksite mu õmblused välja teisipäeval. #skincancerbegone. Ma arvan, et armid on seksikas \nTamra Judge'i (@tamrajudge) postitatud foto\nKogu hooaja jooksul Orange'i maakonna pärismajapidamised, näitasid naised, et Vicki Gunvalsoni poiss-vähivastase diagnoosi kehtivust ümbritsevad kuulujutud. Üks Brook Ayeri vähivastaseid väiteid lahendavale liikmele oli Tamra Judge, pikka aega OC koduperenaine, kes oli tuntud oma lahkeliku isiku eest. Nüüd on kohtunik avalikult jagamas oma nahavähi diagnoosi üksikasju, et tungivalt fännidele saada nahavähi sõeluuringut ja levitada sõnumit, mis võib päästa elusid.\nTeeme seda Dr. Litchfield @cacoastalderm, kellel on tänapäeval kaks välja lõigatud . Hankige oma nahk oma sõpradele, et saaksite oma elusid päästa\nInstagram postituste seerias näitab Bravo täht, kuidas nahavähi sõeluuring võib põhjustada nahavähi varajast avastamist ja diagnoosimist. See algas kahe atüüpilise laiguga, mis leiti tema käe ja jalgaga. "Teeme ära. Dr Litchfield [...], millel on tänapäeval kaks välja lõigatud. Hangi oma nahk, kontrollides mu sõpru, võib see päästa teie elu, "kirjutas kohtunik.\nKõik tehtud ✅. Kontrollige oma nahka. Kätekoht oli lamerakk-nahavähk ja jalg oli mõõdukalt ebatüüpiline mool.\nJärelkontrolli käigus jagas ta kahte kahtlastest vigastustest biopsia tulemusi. "Kõik tehtud. Kontrollige oma nahka. Kätekoht oli lamerakk-nahavähk ja jalg oli mõõdukalt ebatüüpiline mool. "\nAmeerika Vähiliidu andmetel diagnoositakse igal aastal enam kui viis miljonit basaal- ja lamerakk-vähivastast vähki (nonmelanoom). Kuigi vähem agressiivne kui melanoom, kui seda ravimata jätta, võib lammaste kartsinoom levida lümfisõlmedesse või lähedalasuvatesse elunditesse ja muutuda eluohtlikuks. Õnneks kohtunik, oli tema dermatoloog suuteline varakult saagi kinni võtma ja eemaldama oma rindkerakk-nahavähi oma käest.\nKuidas sulle meeldib minu bicep nüüd  NO töötada välja .... öelda mida? lamerakk-nahavähkide eemaldamine\nNiisiis, kui sageli peaksite nahahoolitsemise jaoks minema? Vastavalt Fresno, CA-le, dermatoloog Kathleen Behr, MD, peaks kord aastas seda tegema. "Soovitan teha enamuse patsientide jaoks iga-aastast terviklikku eksamit," soovitab dr Behr. "Kui teil on anamneesis nahavähk, nagu melanoom, peaksite kontrollima iga kolme kuu tagant esimese aasta, seejärel iga 6 kuu tagant järgmise aasta ja seejärel iga aasta kohta."\nSõeluuringu puhul on see suhteliselt vabavaba protsess. "Nahavähi sõeluuring hõlmab kogu nahapinna visuaalset kontrollimist kahtlaste vigastuste korral," räägib dr Behr. "Kui kahjustus tundub olevat ebatüüpiline, uuritakse seda dermatoskoopiga, vahendit, mis suurendab kahjustust 10 korda. Kui kahjustus on uurimisel kahtlane, tuleb see siis biopsied läbi viia. "Kui teie kohad, mis on muutunud või tunduvad teistest erinevad, soovitab Ameerika Dermatoloogiaakadeemia kohtuda koos pardal sertifitseeritud dermatoloogiga.\n5 häirivaid küsimusi, mida teie perekond tõenäoliselt küsib ja kuidas neid käsitleda