CO2-tootlus (CO2-tõhusus), carbon productivity, CO2-produktivität (f), CO2-продуктивность – sisemajanduse kogutoodang ühe õhku paisatud süsiniku ekvivalendi (CO2e) ühiku kohta. CO2-mahukuse (carbon intensity), mis on CO2-heite ja sisemajanduse kogutoodangu suhe, pöördväärtus.Vt ka energiamahukus.\nettevõtte keskkonnategevuse seire, corporate environmental monitoring, ökologische Überwachung (f) eines Unternehmens, корпоративный экологический мониторинг – regulaarne teabe kogumine ettevõtte tegevuse tulemuslikkuse jälgimiseks või teatud kriteeriumidele, näiteks õigusaktide nõuetele, vastavuse kontrolliks.Vt ka keskkonnaindikaator, keskkonnainfo, keskkonnaseire, keskkonnategevuse tulemuslikkus.\nkapital, capital, Kapital (n), капитал – väärtus või omand, mida saab kasutada lisaväärtuste loomiseks. Tootmises sisend, mis koosneb materiaalsest (tehislik, looduslik), mittemateriaalsest (nt teadmised, koostöösuhted) ja inimkomponendist (töö). Üldjuhul võetakse majandustegevuste hindamise ja võrdlemise aluseks rahas ja varades oleva k-i hulk ja kasv. Vt ka inimkapital, kapitaliinerts, looduskapital, looduslik ja tehislik, sotsiaalne kapital.\nkapitalimahukas tootmine, capital intensive production, kapitalintensive Produktion (f), капиталоемкое производство – tootmisviis, milles tehiskapitali kasutatakse suhteliselt rohkem kui inimkapitali. Nt nõuavad naftatöötlemis- ja keemiatehased mahukaid investeeringuid seadmetesse, kuid annavad suhteliselt vähe tööd inimestele. Vt ka toormemahukas tootmine, tööjõumahukas tootmine.\nkasvuhoonegaaside heite ülekandumine (süsinikdioksiidi leke), carbon leakage, Carbon Leakage (Emissions-Leck (pl)) , утечка углерода – kasvuhoonegaaside heite vähendamine tootmise kokkutõmbamise tagajärjel ühes kohas, kuid selle suurendamine mujal kaupade impordi nõudluse kasvu tõttu. Vt ka saaste eksport, ökoloogiline dumping.\nkeskkonna taluvusvõime (keskkonnamahutavus), carrying capacity, Belastbarkeit (f) der Umwelt, потенциальная ёмкость экосистемы – keskkonna varude kasutusintensiivsuse piirväärtus, mille ületamisel kahjustuvad loodusvarade omadused ja keskkonnafunktsioonide toimimine. Näiteks pinnase tallamiskindlus (turismivoogude kavandamisel), veekogu isepuhastumisvõime (looduslike biopuhastite kasutamisel, vee puhastamiskulude arvestamisel). Vt ka keskkonna isepuhastusvõime, kriitiline koormus, Maa taluvuspiirid.\nkinnine tootmistsükkel (suletud tootmistsükkel), closed production process (closed loop process), geschlossener Zyklus (m), замкнутый производственный цикл – tootmisprotsess tootmise keskkonnamõju vähendamiseks, kus abimaterjalina kasutatavad ained (nt vesi, õhk, kemikaalid) suunatakse kordus- ja taaskasutusse. Materjaliringe sulgemine eeldab lisaenergia kulutamist (näiteks vee ja õhu jahutamiseks, puhastamiseks). Kõikehõlmav k. t. ei ole võimalik, sest tootega viiakse ained tootmisprotsessist välja. Mõneti lähedane k. t-le on ringmajandus ja mahepõllumajandus, mis kasutab kohalikke taastuvaid loodusvarasid ja ammutab vajaliku energia päikesekiirgusest. Vt ka olelusringipõhine lähenemine, säästev tööstus, süsteemidünaamika, tööstusökoloogia.\nkogukond, community, Gemeinschaft (f), община – enamasti territoriaalselt määratletud inimeste kooslus, keda ühendavad näiteks ajalugu, sugulussidemed, ühistegevus, ühesugused väärtused ja eluviis. Tavaliselt moodustavad k-a lähestikku elavad inimesed (naabruskond), ent k. võib olla ka suurem hulk inimesi, kel on midagi ühist, näiteks rahvus, ideoloogia, huvid. K-d on säästval arendamisel olulised partnerid. Vt ka huvirühm, osalusareng, sotsiaalne ettevõtlus.\nkolonialism, colonialism, Kolonialismus (m), колониализм – ühe kultuuri anastamine teise (kolonialisti) poolt enamasti territooriumi sõjalise hõivamise teel. K. algas kaua enne eurooplaste ekspansiooni ja kestab tänaseni. K-i tagajärjeks tänapäeval peetakse ebaühtlast majandusarengut. Paljud koloniaalvaldused on küll ametlikult saavutanud iseseisvuse, kuid tegelikult on k. asendunud neokolonialismiga. Vt ka kolmanda maailma võlakriis, postkolonialism, Põhi-Lõuna, ökokolonialism, sisekolonialism.\nkompensatsiooniala, compensation area, Ausgleichsgebiet (n), компенсационная площадь (компенсационная территория) – ökoloogiliselt tasakaalustav (korvav) ala maistus; suhteliselt intensiivse kasutusega alade vahel asuv ekstensiivselt kasutatav ala, mis mahendab keskkonnakahjustusi ja mitmekesistab maastikku. Näiteks kaitsepuistud kraavikallastel, kaitsetsoonid veekogude ääres, parkmetsad linnade ümber ning Vahe-Eesti loodusmaastikud Tallinna ja Kirde-Eesti tööstuspiirkondade suhtes. K-sid (söödapõlde) rajatakse ka läbirändel peatuvatele lindudele. Vt ka keskkonnakahju, ökoloogiline tasakaal.\nkomplekssus, complexity, Komplexität (f), комплексность – omadus, millega iseloomustatakse süsteemi, kus ühe probleemi aspekte ei saa väljendada ainsast vaatenurgast lähtudes. K-t peetakse loodus-, majandus- ja sotsiaalse süsteemi loomupäraseks omaduseks. Terviklik süsteemikäsitlus vastandub reduktsionismile. Vt ka holism, süsteemne mõtlemine.\nkompostimine, composting, Kompostierung (f), компостирование – orgaanilise aine, eeskätt põllumajandus- ja olmejäätmete aeroobne lagundamine bakterite ja seente elutegevuse abil. K-l hävivad umbrohuseemned ja tõvestavad bakterid, tekkiv kompost on väärtuslik väetis. Vt ka jäätmekäitlus, mahepõllumajandus, ringlussevõtt, ökoloogiline ehitamine.\nkonservatiivne ökoloogia, conservative ecology, konservative Ökologie (f), консервативная экология – keskkonnapoliitika suund, mis seostub nn klassikalise looduskaitse ideoloogiaga. K. ö. tunnistab inimtegevuse ja looduskeskkonna harmoonilise ühendamise võimatust tänapäeva maailmas. Põhiprobleemina näeb k. ö. maailma õiglast jaotamist inimese ja looduse vahel, mis tagaks nii inimühiskonna kui ka looduse toimimise. Selle lahendamine on peamiselt loodusteadlaste-ekspertide käes. Vt ka poliitiline ökoloogia.\nkonsumerism, consumerism, Konsumerismus (m), консумеризм – pärast II maailmasõda elanikkonna rikkuse kasvu ja reklaamitööstuse ning uue kommunikatsioonitehnoloogia arengu tagajärjel tekkinud vajaduste loomisele (ergutamisele) ja rahuldamisele rajatud subkultuur, kus ei tarbita vajaduse tõttu, vaid tarbimise enda ja sellega seotud sotsiaalsete hüvede pärast. Põhjustab loodusvarade ületarbimist ning üldise elukvaliteedi halvenemist, mis on kaasa toonud vajaduse üle minna postkonsumeristlikule ühiskonnale. Vt ka tarbimisharjumuste muutmine, tarbimisühiskond.\nkontsentreeritud hajutamine, concentrated decentralization, konzentrierte Dezentralisierung (f), концентрированная децентрализация – linnade ja rahvastiku kasvuga seotud probleemide käsitlemise strateegia. K. h. püüab leida tasakaalu suurlinna ja teiste linnade arengu vahel, hajutades tegevusi teistesse keskustesse. K. h-se abil saab asumite loodusvarakasutust tõhusamaks muuta ning vähendada liiklusest ja maakasutusest tulenevaid keskkonnaprobleeme. Vt ka arukas kasv, ruumiline planeerimine.\nkriitiline koormus, critical load, kritische Belastung (f), критическая нагрузка – ühe või mitme reostusallika maksimaalne mõju, mis ei tekita kõige reostusõrnematele keskkonnaosadele veel olulist kahju. K. k. on üks keskkonnakvaliteedinormidest, mida on rakendatud näiteks happevihmadest johtuvate keskkonnahäiringute hindamisel ja prognoosimisel, aga ka karstialadel väetiste kasutamisel. Vt ka Maa taluvuspiirid, keskkonna taluvusvõime, saastekoormus.\nkulutõhususe analüüs, cost-effectiveness analysis (CEA), Analyse (f) der Kosteneffizienz, анализ эффективности затрат (АЭЗ) – tulude ja kulude parima suhte otsimine. Keskkonnamajanduse meetod nõutava keskkonnakvaliteedi saavutamiseks minimaalsete kuludega või parima tulemuse saavutamine etteantud kulutuste juures. Vt ka tasuvusanalüüs, teostatavusuuring, vähimast kulust lähtuv planeerimine.\nkumulatiivne mõju (liitmõju), cumulative impact (effect), cumulierte Wirkung (f), совокупное воздействие – üksikute mõjutegurite kuhjuv mõju. Nt eri kavade ja projektide ellurakendamisel ühteaegu tekkiv mõju. Terminit kasutatakse inimtegevusega kaasnevate riskide hindamisel looduskeskkonnale ja inimese tervisele keskkonnamõju hindamisel, keskkonnamõju strateegilisel hindamisel ja mõju hindamisel Natura 2000 alale. Vt ka keskkonnamõju, sünergiline mõju.\nlapstööjõud, child labour, Kinderarbeit (f), детский труд – alla 15-aastaste (Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni määratluse järgi) tööhõive, mis võib pärssida nende kehalist, sotsiaalset ja vaimset arengut (nt hariduse omandamist). Vanus, millest allapoole last tööle võtta ei tohi varieerub riigiti; paljudes kolmanda maailma riikides on lapsed hõivatud väga varakult, lapstööjõudu kasutavad seal ka rahvusvaheliste korporatsioonide alltöövõtjad. Suurem osa lastest töötab väljaspool ametlikult reguleeritud tööturgu ning seetõttu on l-u kasutamist üsna raske reguleerida. L-u kasutamine ohustab tulevaste põlvkondade võimet muutustega toime tulla. Vt ka eetiline investeering, keskkonnahoidlik tarbimine, õiglane kaubandus.\nmaistu, cultural landscape (landscape), Kulturlandschaft (f), культурный ландшафт – piirkond, mis kestva inimtegevuse mõjul on muutunud, kultuuristatud. Sõna võttis kasutusele geograaf Jaan Rumma soome maasto eeskujul, et rõhutada eelkõige inimese osalust maastiku kujundamisel ja sellisena sobib tänapäeval asendama terminit maastik, kui käsitletakse seoseid looduskaitse ja kultuuriuuringutega. Vt ka maastike mitmekesisus, maastikuarhitektuur, maastikuhooldus, maastikukaitseala, pärandmaastik, roheala.\npuhastuskulu (saneerimiskulu), clean-up cost, Kosten (pl) der Belastungssenkung, расходa на очистку окружающей среды от загрязнения – kulu keskkonna või selle komponentide puhastamiseks saastusest, heitmetest jms. Näiteks jääkreostuse kõrvaldamise kulu. Vt ka saneerimine.\npuutumus, contiguity (interest), Betroffenheit (f), близость (соприкосновение) – põhjuslik seos. Århusi konventsiooni ellurakendamisel, sest see loob aluse põhjendatud huvile, mis omakorda annab kaebeõiguse. Århusi konventsioon käsitleb valitsuse (halduse) aruandekohustust ja avatust, otsuste selgust ning arusaadavust, kuna keskkonda kahjustava tegevuse võimalikud tagajärjed ei ole tavaliselt personaalselt suunatud ja seetõttu on senised kaebeõiguse standardid (nt õiguste rikkumine, isiklik seos, vajadus õigusvastasuse tuvastamiseks) tõsiselt takistanud üldsuse esindajate juurdepääsu keskkonnaalasele õigusemõistmisele. Keskkonnakahju hajus iseloom eristab keskkonnakaitset teistest valdkondadest (nt tarbijakaitsest), kus isiklikku puutumust ja õiguste rikkumist on tunduvalt lihtsam kindlaks teha. Vt ka juurdepääs õigusemõistmisele, sotsiaalne vastutus, üldsuse osalemine.\nringmajandus, circular economy, Kreislaufwirtschaft (f), круговaя экономикa – majandus, kus rõhk on loodusvarade ja materjalide taas- ja korduskasutusel ning toodete parandamisel ja kokku kogumisel nende olelusringi lõpus, mis materjalide eraldamise teel võimaldab neid kasutada uute toodete valmistamiseks. R-s muutub inimeste vajaduste rahuldamine teenuste abil tähtsamaks kui toodete omamise kaudu. Vt ka biomajandus, keskkonnamajandus, kinnine tootmistsükkel, rohemajandus, sinine majandus, tasakaalumajandus, tööstusökoloogia, ökoloogiline majandus.\nRooma Klubi, Club of Rome, Club von Rom (m), Римский клуб – rahvusvaheline valitsusväline mõttekoda, mis korraldab globaalprobleemide uurimist ning tulemuste laialdast tutvustamist. Loodi 1968. aastal Roomas Aurelio Peccei (1908–1989) ja Alexander Kingi (1909–2007) eestvõttel. R. K. avaldab uurimusi ja korraldab konverentse sotsiaalsete suurprotsesside ning inimese ja looduse suhete kohta; need on jõuliselt mõjutanud maailma avalikku arvamust ning riikide majandus- ja keskkonnapoliitikat säästva arengu põhimõtete omaksvõtmise poole. R. K. esimene publikatsioon oli 1972. aastal ilmunud "Kasvu piirid" ("The Limits to Growth").Vt ka maailmamudel, taastumatu loodusvara.\nsoojuse ja elektri koostootmine, cogeneration of heat and power, combined heat and power generation (CHP), Kraft-Wärme-Kopplung (f), комбинированное производство тепла и электроэнергии – energia kahe vormi, soojuse ja elektri üheaegne tootmine tekkiva heitsoojuse ärakasutamisega. Kütusena sobivad tahke-, vedel- ja gaaskütus. Koostootmist iseloomustab paindlikkus kütuste valikul, samuti kütte ja elektri tootmine tarbija vahetus läheduses. Elektri- ja küttejaam kasutab kütust efektiivsemalt, suurendades energiatootmise kasutegurit. Vt ka energeetika, energiatõhusus, kütuseelement, mikroenergeetika.\nsüsiniku jalajälg, carbon footprint, CO2-Fußabdruck (m) , углеродный след – süsinikdioksiidi ja teiste kasvuhoonegaaside (metaani, dilämmastikoksiidi jt) heite koguhulk, mis kaasneb inimese, organisatsiooni või mõne muu üksuse tegevusega või tekib toote või teenuse olelusringi jooksul. Iseloomustab inimtegevuse mõju keskkonnale, eriti kliimamuutusele. Vt ka materiaalne jalajälg, ökoloogiline jalajälg.\nsüsinikuringe, carbon cycle, Kohlenstoffzyklus (m), геохимический цикл углерода – süsiniku liikumine ökosüsteemis selle eri komponentide vahel. Süsihappegaas (CO2) lisandub atmosfääri orgaanilise aine lagunemisel, kuid ka vulkaanipursetel, loomade väljahingamisel, fossiilkütuste põletamisel. Süsihappegaasi eemaldatakse atmosfäärist taimede fotosüsteesil, mil ta salvestub taimelehtedes, okstes ja juurtes, suureks CO2 reservuaariks on ookean – fütoplankton seob süsihappegaasi orgaanilistesse kudedesse. Vees lahustunud süsihappegaas seguneb vees ja liigub veetsirkulatsiooni protsessidega suurtesse sügavustesse.Vt ka aineringe, hapnikuringe.\ntarbimisühiskond, consumer society, Konsumgesellschaft (f), общество потребления – 1) ühiskonnakorralduses domineeriv orientatsioon kaupade ja teenuste turustamisele ja tarbimisele; 2) staatuse järgi segmenteerunud turuga kultuur, milles üksikisiku maitse peegeldab sotsiaalset kuuluvust, tarbijate sotsiaalseid väärtushinnanguid ja individuaalseid elustiile. Tarbimise kasv arenenud maades on loodusvarade vähenemise, saastuse, kliimamuutuse ja keskkonna üldise allakäigu peamine põhjus, mis on kaasa toonud postkonsumeristlikule ühiskonnale ülemineku vajaduse. Vt ka konsumerism, sotsiaalsed väärtused, taaskasutusühiskond, tarbimisharjumuste muutmine.\ntasakaalustusmaks, compensatory tax, Ausgleichsabgabe (f), компенсационный налог – hüvitus nendele, kes mingi muutuse või poliitika tõttu kahju kannatavad. Näiteks ühe riigi ohtlike jäätmete ladestamine teises riigis kompenseeritakse rahas, kuid ebaeetilisuse tõttu on selline ökoloogiline dumping taunitav. Vt ka keskkonnatasu.\ntasuvusanalüüs, Cost-Benefit Analysis (CBA), Kosten-Nutzen-Analyse (f), анализ "затраты-выгоды" (анализ выгодности затрат) – nii majanduslike, sotsiaalsete kui ka keskkonnakaitseliste kulude ja tulude rahalistes ühikutes arvestamise meetod. Projekti vm tegevuse tasuvust hinnatakse selle kulu ja eeldatava kasu omavahelise võrdlemise teel. T-i hakati kõigepealt kasutama USA-s sadamaprojektide hindamiseks, kuid see leidis ruttu kasutust ka Euroopas, muudes infrastruktuuri investeerimisprojektides. Kuigi t. on sisult lihtne kvantitatiivne meetod, kerkib selle rakendamisega tihti teravaid probleeme, näiteks millises väärtuses hinnata rahas mõõdetamatut keskkonna- ja sotsiaalset mõju, kuidas arvestada tulude ja kulude jaotumist ajas, ruumis ja inimeste vahel. Vt ka diskonteerimine, keskkonnamajandus, keskkonna väärtuse rahaline hindamine, kulutõhususe analüüs, mitme-kriteeriumi hindamine, teostatavusuuring, tingliku hindamise meetod.\nvaesuse tsükkel, cycle of poverty, Armutskreis (m), цикл бедности – iseenesest võimenduv vaesuse ja sotsiaalse heidiklikkuse tsükkel, mis kandub edasi põlvkonnalt põlvkonnale. Näitab kvalifitseerimata tööjõu, väikese sissetuleku, halbade elamisolude ja kehvade haridusvõimaluste seost. Vt ka sotsiaalsed probleemid.\nühisauto kasutamine (ühisauto), car sharing, Carsharing (Autoteilen (n)), car sharing (каршеринг) – autode ühisomandi- või üürisüsteem, mis võimaldab paindlikku autokasutamist autot isiklikult omamata. See tähendab, et mitmete kasutajate käsutuses on mitmesugust tüüpi autosid, mida saab vajadust mööda broneerida ja kasutada. Autoühiskasutuse süsteem leevendab parkimisruumi vajadust nii elumajade kui töökohtade juures, vähendab ummikuid, keskkonnakoormust ning ettevõtete ja leibkondade kulutusi autoga seotud jooksvate kulude katmiseks. Allikas: Jüssi, M. 2004.Vt ka liikuvuskorraldus.\nühishüvis, common good, Allmendegut (n) , общее благо – hüvis, mida võivad kasutada samaaegselt mitu kasutajat, nt kalavarud, puit, joogivesi, tervisekindlustus. Avalik hüvis erineb ü-st selle poolest, et selle tarbimine ühe inimese poolt ei vähenda kogust, mis jääb teistele tarbimiseks (nt õhk, riigikaitse, õiguse mõistmine). Vt ka ühisomand.\nühisomand, common pool resource (common property resource), gemeinsame Ressourcen (pl), естественные ресурсы совместного потребления – inimese loodud hüvised või loodusvarad, mille kasutamine on mõjutatud ühe osalise ületarbimisest – selle võrra saavad teised osalised vähem tarbida. Sellisena on käsitletavad ka paljud keskkonnaprobleemid, sh rahvusvahelisel tasandil – loodusvarade kasutamine (nt avamere kalavarud) ja keskkonnasaastamine (nt stratosfääri osoon). Vt ka globaalne ühisomand, ühishüvis, ühisomanditragöödia.


Raamatutuba » Elulood ja memuaarid » Kuulsaid mehi keskajast\nVoldemar Päts tagasi koju\nPealkiri: Voldemar Päts tagasi koju\nKoostanud: Anne Velliste\nKirjastus: Aade 2013\nVoldemar Päts sündis Olga ja Jakob Pätsi perre 1878. aastal neljanda lapsena vendade Nikolai, Konstantini ja Pauli järel. Temast nooremad olid Peeter ja Marianne. Voldemar Pätsist sai kunstnik ja kunstiõpetaja ning eesti kõrgemale kunstiharidusele aluse panija. Just tema oli Tallinna Kunsttööstuskooli – hilisema Riigi Kunsttööstuskooli – esimene direktor. Koos oma venna Konstantiniga oli ta otseselt seotud „Iseseisvuse manifesti“ väljakuulutamisega. V. Pätsil olid suured teened Vabadussõja-aegse Ühistöö keskjuhatuse esimehena, hiljem Eesti hariduselu kujundajana. Lugejal on harukordne võimalus saada osa tema lapsepõlve- ja noorusmälestustest, aga ta viiakse ka aega, mil sündis Eesti riik.\n1944. a. sügisel oli Voldemar Päts vendadest ja õest ainus, kel õnnestus Nõukogude okupatsiooni eest kodumaalt pääseda. Kogumikus leiab avaldamist see osa V. Pätsi arhiivist, mille tema järeltulijad võõrsil alles on hoidnud. Ja me saame lugeda ka tema neljandat põlve järeltulijast Steve Jürvetsonist.\nVoldemar Päts suri Kanadas Montrealis 1958. a. ja on maetud sealsele eesti kalmistule. Nüüd on ta jõudnud tagasi koju.\nTootekood: 10128\t, Tarneaeg: 1-3 päeva


Intensiivse nahakaitsega tsinksprei.\n1. Mis on Cutozinc® sprei: Cutozinc® sprei tsinkoksiidisisaldusega (10%) aitab kaitsta haavandite eest ning rahustab tundlikku ja ärritunud nahka. See on hügieeniline ja hõlpsasti kasutatav, ilma et oleks vaja puudutada ärritunud ja valulikke kohti. Cutozinc® sprei on pakendatud 100 ml pihustuspudelisse. Pudel on pakendatud kasutusjuhendiga karpi.\nMahuti ei sisalda kandegaasi, seega pole see rõhu all ja on täielikult taaskasutatav.\nKoostis: Aqua, Zinc Oxide, Coco-Caprylate/ Caprate ,Glycerin, Cetearyl Alcohol, Coco Glucoside, Hydrogenated Coco-glycerides, Oleic Acid, Caprylyl Glycol, Caprylhydroxamic Acid, Hydrated Silica.\nEi sisalda säilitusaineid, parfüüme ega värvaineid.\n2. Kuidas Cutozinc® Sprei töötab:\nCutozinc® sprei õhukese kihi saab kanda ärritunud ja punetavale nahale lihtsalt, valutult ja hügieeniliselt. Toote koostisosad moodustavad nahale kaitsekihi, mis kaitseb tundlikku nahka rooja ja uriini ärritavate ühendite eest. Cutozinc® spreis sisalduvad ained rahustavad nahka ja aitavad vältida punetust.\nDermatoloogide soovituse põhjal loodi Cutozinc® sprei, mida müüakse apteekides käsimüügis. See sisaldab ülalnimetatud tsinkoksiidi põhikomponendina.\n3. Kuidas Cutozinc® sprei kasutada:\nEnne kasutamist loksutada! Pihustage õhuke ühtlane kiht hoolikalt puhastatud ja kuivale nahale. Ideaalis kasutage naha puhastamiseks sulfaatideta meditsiinilist antiseptilist seepi (näiteks Cutosan®). Pihustage 5 – 10cm kauguselt. Preparaati pole vaja rakendada kahes kihis. Sprei on efektiivne juba pärast ühte kihti. Vajadusel hõõruge naha sisse. Kahjustunud nahk on tavaliselt ärritunud ja valulik. Seetõttu on parem kahjustatud piirkondi mitte eriti tihti puudutada. Kasutage vastavalt vajadusele mitu korda päevas. Toodet võib kasutada vastsündinutel. Puhastage otsik peale igat kasutuskorda!\nHaavandid võivad ilmneda piirkondades, kus nahka katab mähe. Nendes piirkondades võivad ilmneda punetus, lööbed, ärritunud nahk ja puutetundlik nahk. Kahjustunud aladele võivad ilmneda piiritletud punased laigud. Haavandid võivad olla kerged ja väikeste defektidega kuni tugeva punetuse, ärrituse, villide või mädanenud nahani. Haavandite ravimisel on õige hügieen väga oluline.\nHaavandid võivad ilmneda ka täiskasvanueas, eriti uriinipidamatusega patsientidel.\nPõhimõtteliselt kõik, mis ärritab nahka või muudab naha kaitsekihti. Haavandite esinemise kõige levinumad põhjused on:\nniiskus (pärast vanni, higistamine)\nsobimatud kreemid, nahahooldusvahendid, puudrid jne.\nkeemiliselt ärritavad materjalid\nCutozinc® Sprei hoolitseb naha eest:\nNiisutab nahka ja taastab selle tasakaalu\nRahustab nahka tänu tsinkoksiidi toimele\nAitab kaitsta naha edasise ärrituse eest\nOn naha suhtes õrn ,vajadusel saab kasutada mitu korda päevas\nMis on pihusti kasutamise eelised?\nOn kergesti õhukese kihina pealekantav.\nToote saastumise oht puudub.\nEi määri sõrmi


Riik toetab omavalitsuste teede remonti 14 miljoni euroga - Uudised ja teated - Järva vald\n30.07.2020 Toimetaja: ILME KUKK 67 Vaadatud\nMajandus- ja taristuminister Taavi Aas esitas valitsusele kohalike teede korda tegemiseks mõeldud investeeringutoetuse jagamise ettepanekud, millega on kavas teha korda ca 14,1 miljoni euro eest 96 erinevat teed ja tänavat üle Eesti.\nKohalike omavalitsustel oli võimalik sel aastal juba teist korda taotleda kohalike teede juhtumipõhist toetust kahel otstarbel: teedele, mida läbib transiitliiklus ja ettevõtlusega seotud teede olukorra parandamiseks. Transiittee toetust on kavas eraldada ligikaudu 10,3 ning ettevõtlusega seotud teedele 3,8 miljonit eurot.\nMinister Aasa sõnul toob kohalike teede parandamine inimesteni vahetu elukvaliteedi tõusu ning tänane lisatoetus kohalikesse teedesse võimaldab ka eriolukorra tõttu räsitud majandust turgutada. „Kohalikel omavalitsustel on teid, mis vajavad korrastamist, aga tihtipeale jääb omavahenditest väheks, mistõttu on juhtumipõhine investeeringutoetus võimaldanud juba aastaid korrastada neid teid, mis muidu ootaksid teadmata tulevikku," selgitas Aas.\nTavaliselt eraldab majandus- ja kommunikatsiooniministeerium juhtumipõhist toetust korra aastas, riigieelarves ette nähtud mahus. Selle aasta märtsis said kohalikud omavalitsused juba 7 miljoni euro ulatuses investeeringutoetust, et korrastada 21 teed ja tänavat. Täna valitsuse poolt heakskiidu saanud toetusesse suunatav lisaraha on mõeldud majanduse turgutamiseks ja majanduskriisi ajal riigi rolli suurendamiseks turul.\n„Kui otsisime võimalusi, et juba sel aastal suurendada ehitussektori töömahte, siis nägime kohe, et kohalike teede parandamine on üheks võimaluseks. Esmalt kavandasime lisarahastust 5 miljoni euro eest, kuid viimastel nädalatel võtsime ambitsioonikama suuna ning otsustasime jagada toetust omavalitsustelt laekunud kõigile kvalifitseerunud taotlustele, mis tõstis lisarahastuse 14 miljonini," lausus Aas.\nTransiitteede korrastamiseks said toetust:\nElva vald (Pikk tänav);\nHaapsalu (Posti tänava);\nHaljala vald (Tõugu-Joaveski tee);\nHarku vald (Ranna tee);\nKambja vald (Võru maantee);\nKeila (Haapsalu maantee);\nKohila vald (Kurtna tee);\nKohtla-Järve (Kalevi tänav);\nMaardu (Muuga tee);\nNarva (A. Puškini tänav);\nNarva-Jõesuu (Vabaduse ja L. Koidula tänav);\nNõo vald (Vissi-Peedumäe tee);\nPõltsamaa vald (Viljandi maantee ja Lossi tänav);\nPärnu (Kõpu-Kavaru tee);\nRakvere vald (Põhjakeskuse tee, Näituse tänav ja Papiaru tänav);\nSaarde vald (Pärnu, Piiri ja Kantsi tänav);\nSaku vald (Atiku tee);\nTallinn (Viljandi maantee);\nTartu (Aruküla tee, Puiestee tänav ja Turu tänav);\nToila vald (Jaama tänav);\nTori vald (Tsentraali tee);\nTüri vald (Raadiojaama tänav);\nValga vald (Lõuna tänav);\nViimsi vald (Aiandi tee);\nViljandi (Vaksali tänav);\nViru-Nigula vald (Uus tänav);\nVõru (Tallinna maantee).\nEttevõtlusega seotud teedele korrastamiseks said toetust:\nAnija vald (Aiandi tänav);\nHarku vald (Tammi tee);\nHiiumaa vald (Farmi tee, Soovälja tee ja Lauka-Isabella tee);\nHäädemeeste vald (Tööstuse ja Aiandi tänav);\nJõgeva vald (Tallinna maantee);\nJõhvi vald (Kaasiku ja Saeveski tänav);\nJärva vald (Tööstuse tee);\nKastre vald (Aru tee);\nKehtna vald (Eidapere tee);\nKihnu vald (Suigu-Abaja tee);\nKohtla-Järve (Kauba ja Kaevuri tänav);\nLääne-Harju vald (Leetse tee);\nLääne-Nigula vald (Antsu ja Kõnnu-Allikmaa tee);\nLääneranna vald (Vahesoo ja Suuresoo tee);\nLüganuse vald (Kooli tänav);\nMulgi vald (Masa-Kuustle tee);\nNarva (Kreenholmi ja Joala tänav);\nNõo vald (Voika 1 tänav);\nOtepää vald (Kastolatsi tänav ja Laksi-Kolmi tee);\nPaide (Pikk tänav);\nPõhja-Pärnumaa vald (Tööstuse tänav);\nPõltsamaa vald (Pargi tänav ja Jõe tee);\nPõlva vald (Energia tänav);\nPärnu (Tammuru tehnoküla tee);\nRaasiku vald (Paju tänav);\nRakvere (Tehase tänav);\nRõuge vald (Tehnika tänav);\nSaaremaa vald (Aia tänav);\nSaku vald (Tänassilma tee);\nSaue vald (Saidafarmi ja Kuivati tee);\nSetomaa vald (Lillo-Mikitamäe ja Pansionaadi tee);\nSillamäe (Veski ja Ranna tänav);\nTartu vald (Viinapruuli ja Raadiraja tänav);\nTori vald (Lepplaane tee);\nTõrva vald (Ujula tänav, Kesk tänav ja Linnaküla sisetee);\nValga vald (Julius Kuperjanovi ja Metsa tänav);\nViljandi (Hiire tänav);\nViljandi vald (Alliksaare-Naanu, Orika ja Kõjasaare-Soosaare tee);\nVinni vald (Rajaküla tee);\nViru-Nigula vald (Kordoni tänav);\nVõru vald (Palometsa-Umbsaare tee);\nVäike-Maarja vald (Ehitajate tee).\nToetuse saamiseks oli vajalik ka omavalitsuse enda panus, omafinantseeringu määr jääb sõltuvalt omavalitsuse põhitegevuse tulust elaniku kohta vahemikku 10-30 protsenti.\nKohalike teede juhtumipõhiseks toetuseks eraldati aastatel 2018 ja 2019 kokku 15 miljonit eurot. Ainuüksi sel aastal eraldab MKM investeeringutoetust ca 21,1 miljonit eurot.


Ühendus Lemuuriaga – Shasta, California – 20 juuni 2004 | krayoneesti\n« Interdimensionaalne Universum – East Rutherford, New Jersey – 15 November 2003\nVäljakutse lineaarsusele – Nashua, New Hampshire – 01 September, 2004 »\nÜhendus Lemuuriaga – Shasta, California – 20 juuni 2004\nMay 9, 2011 by krayoneesti\nTervitus kullakallid, mina olen Krayon magnetilisest teenistusest.\nViimaste päevade jooksul see saal on täidetud tohutu energiahulgaga! Siin on olnud suurepärast meelelahutust, õpetusi ja tervenemisi.\nSiin on toimunud avalikustamisi – võibolla isegi isikliku mõtlemise revolutsiooni algus.\nTe olete kuulnud teiselt poolt eesriiet pärinevatelt olevustelt sõnumeid.\nTe võite öelda, et ka praegune on teie ees üks paljudest. (Krayoni naeratus)\nOmeti kõik neist on rääkinud paljuski sarnaseid asju.\nNad on teile öelnud, et meie, teiselt poolt eesriiet, asume vaid tollijao kaugusel teist.\nMe teame, kes te olete ja mida olete läbi elanud. Kuid teis on tõeline suursugusus, ning see on tänase edastuse üheks põhistest teemadest.\nSeda ütles Aadama (vahendajaks Louise Jones), Gaia (vahendajaks Pepper Lewis) ema-energia, ning jah, ka mina ise.\nSeega küsime teilt – mitu korda peate sellist sõnumit kuulma, et hakkaksite seda kõike uskuma?\nKas on võimalik, et see, mida kuulate, on tõepoolest päris?\nKas on võimalik, et see on hääl, mida kanaldab inimolend, esindab midagi sama vana, kui Maa ise?\nKas on võimalik, et see hääl esindab paljusid vanu hingi, kes on „perekond”, ning tulnud paigast, mida nimetame koduks, kuid teile see on müstika?\nKrayon esineb kui grupp, ning see ei ole uudis. Kas olete suutelised seda mõistma?\nKas on võimalik, et see, mida meie nimetame perekonna armastuseks, Jumala armastuseks, on kombatav ja tihe, …miski, mida saate just praegu tunnetada, ning mis voogab DNA tasandil teist läbi?\nKas tõesti miski neist asjust võib olla nii?\nTaas meenutame teile, et see on viis, kuidas kõik Jumala sõnumid siia planeedile jõudnud on!\nPole vahet, milline religioon või ususüsteem, ükskõik milline vaimsuse allikas – kohale toimetanud on selle siiski inimene. Kas olete kunagi sellele mõelnud?\nSee müstiline asi, nimega edastamine, on vastutav olnud kõikide Maa peal olevate pühakirjade eest… Jumalalt inimesele, ning seejärel paljudele inimestele.\nVõibolla see toimus läbi ilmutuse, kus kõneles ingel.\nVõib-olla see oli reaalajas, nagu praegu.\nVõib-olla oli see ühendus kirjanikuga, nagu näiteks Paulus oma vanglas veedetud ajal, või sõnum põlevast põõsast, või inglilt koopas.\nKuid ma rõhutan teile veelkord, et nii see käib.\nTeie suurimaid pühakirju ei kirjutanud Jumal… seda tegid inimesed!\nSuurimad Maa maalikunstnikud on loonud mõned kõige taevalikumad kunstitööd, mis olemas on, ka nende kätt suunati eesriide tagant.\nKui mõned meistrid, nii kaasaegsed, kui ammused, kirjutasid kõige suurepärasemaid muusikapalasid, niisuguseid, mis täidavad teie südameid tunnetega, neidki loovaid energiaid suunati teiselt poolt eesriiet. Ka neid oli edastatud!\nOmeti on siin ikka veel neid, kes ütlevad, et see on veider, ebaharilik, ning kummaline protsess.\nKuid paljudele vanadele hingedele siin saalis, ning lugejate seas, see kogemus on tõeline.\nSee on nii tõene, et paljud teist hakkavad seda lausa tunnetama.\nTaas ütleme teile, et siin viibib saatjaskond, kes on kogu nädalavahetuse olnud siin, ega ole kordagi lahkunud.\nKa eelmiste edastuse ajal me ei lasknud neil minna, nii, nagu oleme seda sageli teinud.\nMe lõime hoopis neile nende päevade jaoks siia pühamu… turvalise paiga, ning nemad jäid siia kogu nädalavahetuseks. Olgu see pühapaik ka sinu jaoks, lugeja! Kas sa tead, et me näeme ka sind selles?\nSee on suur ruum, milles aega ei eksisteeri, ning paljud kuulavad ja loevad siin.\nMööduvad aastad sellest ajast/kuupäevast, kuid lugeja on ikka „siin”.\nSee on turvaline paik vabanemisteks. See on turvaline paik uuenemiseks. See on turvaline paik naeratamiseks ja Vaimu rõõmu kogemiseks. See on turvaline koht arendada mittemõistetava mõistmist arukalt.\nSee on koht, et esitada küsimusi ruumidevahelisusele, ning olla valmis vastusteks, mis ei ole loogilised, kuid mis on tõepoolest turvalised.\nNiisugused on pühapaigad. Need on kohad, kus teostuvad kahepoolsed suhtlused, mida sageli nähakse ühesuunalistena.\nSiin on potensiaali paljudele sündmustele, isegi selles tohutus kuulajate ja lugejate ruumis.\nSee on aeg, mil võetakse maise keele tasandilt ära mõned edastuste kohta käivad mõisted, saab kõrvaldatud mõistmine, et kanaldajad on edastuse aegu uneolekus, mis tegelikult ei ole nii.\nSee on transilaadne seisund, kus teie hirm pühitakse minema, ning kõrgem mina kõneleb teiega keeles, mida te ei ole suutelised mõistma.\nMe arvestame sellega, sest see on siiski kommunikatsiooni protsessi osa.\nAinult kõrgem mina on võimeline selgitama paljumõõtmelisuse aspekte neljamõõtmelisele olendile, kelleks peate end olevaks.\nVaadake, te olete neljamõõtmeline olend paljumõõtmelises reaalsuses. Te olete üksnes reaalsuse teadvustamise alguses, ning jäätegi sinna seni, kuni ise hakkate ihkama selle aktiivset edasi arendamist.\nTeid ümbritsevad ka teised reaalsused, nende olek seal ei sõltu sellest, kas soovite neid näha või mitte!\nNüüd aga… juhtnöörid mu partnerile. Sa võid selle kanalduse kirja panna, aga ära avalikusta seda enne, kui ma ütlen, et nüüd on õige aeg. (Krayon ütles, et kõige varem on see võimalik septembris.) Põhjused jäävad sulle praegu selgusetuks, kuid tagasi vaadates on need ilmselged.\nNii et praegu, selle informatsiooni avalikustamise ajal kutsun mitmeid mõõtmetevahelisi olevusi, kes soovivad seda teha, ühineda meiega.\nShasta mägi on püha paik Maa peal – koht, kuhu juba ammust ajast kogunesid paljud sellel hetkel, Maa aja hetkel, seega palun ühinege meiega ka teie.\nNeed Olevused on oodanud, et inimkond saaks mõõtmetevaheliseks, ning just see praegu toimubki.\nMe kutsume teid ühinema Krayoni saatjaskonnaga, olla koos siin olevate inimestega, sest me austame nende päritolu. Mõelge sellest kui omamoodi ühinemisest; lemuurlane – lemuurlasega, abistaja – töötajaga.\nKas näete seda mäge meie selja taga (Shasta)? Võib-olla saaksite seda vaadata teistsuguses valguses, kui varem.\nTegemist ei ole mitte mingi veidra paigaga, kus võib aeg-ajalt valgust märgata. See on mõõtmetevaheline kodu.\nMeie, ja selles asuvad lemuurlased, näeme seda, kui ajakapslit, midagi, mis sisaldab endas energiat ja informatsiooni, ning see ootab teid.\nSellel on mineviku elav energia, mis vibreerib selliselt, kuni saab avastatud.\nKui see avastatakse, siis selles olev energia vabaneb.\nMe rääkisime teile, et see vabanemine algab nende aastate jooksul, millal avastatakse ajakapsel!\nMa soovin teile anda nii palju enamat, kuid veel enne, kui alustame arutelu lemuurlaste päritolu kohta, tahaksin teile öelda midagi mõõtmetevahelisuse kohta – see on meeldetuletus, õppetund.\nKuna mõnda neist asjust, mida sel nädalavahetusel tajutud ja arutatud on, ei ole täielikult mõistetud, seega soovime alustada veidikese teadusega. Me anname teile mõned meeldetuletused.\nTe ei saa eraldada teaduse meistreid vaimsuse meistritest.\nKontseptsioonid on samad, seega ühel päeval nemad sulanduvad täiuslikult nii, et te ei suuda teha neil vahet.\nMõõtmetevahelisuse uurimist alustav füüsika hakkab lahti arutama vaimsuse ebatavaliste atribuutide saladusi.\nTe ei saa heita üht kõrvale selleks, et mõista teist. Te ei saa üht ignoreerida ja teisele keskenduda. Need eksisteerivad koos.\nVõib-olla on siin mõned vaimse meelestatusega inimesed, kellel ei ole mingit soovi saada teadmisi kõrgema füüsika kohta? See on mõistetav, sest kindlasti see kehtib ka muus suunas!\nOmetigi julgustan ma teid uurima mõningaid kättesaadavaid algõpikuid, mis seletavad lahti aja relatiivsuse.\nVaadake mõningaid seletusi peamisest vallast, mida olete nimetanud super-stringi teooriaks. Selles teaduses on mõistmise pärlid, mis sobituvad otse teie vaimsusesse ja isegi mõnda teie kogemusse.\nVaimne aja paradoks\nNäiteks eile esitati Gaiale küsimus: ”Kui me kogume kiirust, miks siis on nii, et mina, kes ma teistega töötan, püüan aega venitada ja aeglasemaks muutuda? Kas see on asjakohane? Mis toimub? Kuidas saab olla kiire ja aeglane üheskoos? Me peaksime kauem elama, aga kas me saame seda teha, kui aja kulg kiireneb? Meile on räägitud, et tuleb olla praeguses hetkes, aga see on otsekui aja peatamine! Kas ei ole see vastuolus teadusega aja kiirenemise kohta?”\nGaia andis ilusa ning õige vastuse: „See, et teie tajute kiirenemist ja aeglustumist üheaegselt, on omane teie mõõtmelisusele ja on vastuvõetav teie reaalsuses.“ Aga mõned ei mõistnud, kuidas saab see võimalik olla? Kuid see on õige vastus.\nNii et, lubage mul aidata teil veelgi rohkemas, ning seletada seda lihtsamalt, millest Gaia rääkis, sest see on oluline.\nTe ei saa eraldada vaimsust kõrgest füüsikast.\nTe ise liigute oma reaalsuses kiiremini, kuid see näib aja kiirenemisena.\nTegelikult see ei ole nii.\nSee on üksnes teie, kosmoses asuva koha, vibratsiooni kiirenemine, ning teil tekib tunne, et aeg on kiirenenud.\nTeie ise olete kiirenenud.\nKui Einstein andis teile aja mõõtmetevahelist toimimist käsitlevat postulaati, siis ta ütles: “Mida kiiremini liikuda, seda rohkem aeg venib ja aeglustub”.\nKas mäletate seda? Kas ei kõla see nagu vastuolu? See on tõepoolest nii füüsika, kui ka vaimsuse mõõtmetevaheline omadus.\nTaaskord meenutame teile vaimset/füüsikat: Nüüd liigute palju kiiremini (vibreerite kõrgemalt) võrreldes ajaga, kui planeedi teadvus välja arenes.\nVibratsiooni tõusuga kaasneb ka aja muutumise tunne. Mida kiiremini liigute, seda enam tunnetate näilise kiirenemise energiat. Kuid mida kiiremini liigute, seda enam venib aeg välja.\nSee ei ole metafüüsika, see on füüsika!\nMõelge ajast, kui tohutu suurest kummimatist teatud reeglitega.\nMida kiiremini sellel matil liigute, seda enam see kõikides suundades venib.\nNüüd mõelge aga, et see matt esindab ühte aastat teie elust. Mida kiiremini lähete, seda rohkem see venib, et teid ära mahutada, ükskõik milline teie kiirus ka oleks.\nNii et sõltumata sellest, kui kiirelt te sellel „aasta matil” jooksete, kohandub selle suurus nii, et „aasta” kestab ikka just nii kaua, kui pikana arvate aasta olevat. See ei ole vastuolu.\nNeed kaks omadust eksisteerivad väga tugevalt koos nii füüsikas kui metafüüsikas.\nPealegi see oli peamine, kallis inimolend, mida oleme palunud teil mõõtmetevahelistel viisidel teha.\nMe palusime teil aeglustada keha kella. Aja venitamine on asjakohane, sest te liigute selle jaoks piisavalt kiiresti. Võib-olla see aitab teil mõista midagi, mis muidu paistaks, nagu ühe loogika kaks erinevat otsa. Aeg on suhteline kiiruse suhtes.\nKogu see õpetus räägib reaalsusele läbitorkest.\nMida „näete” enda ümber? Kas see on lõplik? On seal midagi veel?\nGaia vastas veel ühele küsimusele sügava arukusega. Küsimus kõlas: ”Kuidas vabaneda valust?”\nGaia vastas: „Teid hoiab selles reaalsuses valik, millesse olete valinud jääda.\nKas see ei vihja sellele, et horisondi taga on veel mitmeid reaalsuseid teie elude jaoks, kui vaid peaksite otsustama neid otsida. Selline on tõde neis kõigis sõnumites, mida oleme läkitanud!\nMõõtmelisus on miski, mida tajutakse kui tervikut.\nKeeruline on rääkida inimestele, et kõik, mida nad enda ümber näevad, esindab ainult väikest osa sellest, mis seal tegelikult on.\nSee on rohkem, kui segadusse ajav, sest viib piirkondadesse, mida arstid näevad kui teie mentaalset tervise seisundit.\nPaljude jaoks on solvav, kui neile öeldakse, et nad ei näe terviklikku pilti, sest see, mida inimesed tajuvad, on sageli väga isiklik.\nKui te kahtlete 4D reaalsuses, nähakse seda sageli, kui hullumeelsuse piiril olemist.\nKas te näete ingleid? (Rahunege. Kõik prohvetid nägid samuti.)\nKuid selle kogemine võib teid praeguses ühiskonnas visata kui kuuma vette.\nPaljud kahtlevad teis, sest te „näete” seda, mis ulatub kaugemale sellest, mida paljud peavad terviklikuks reaalsuseks.\nTeie ühiskond tunnistab, et üksteist dimensiooni esindavad normaalset aatomistruktuuri (tegelikult on seal palju rohkem), ometigi defineerivad nad reaalsust kui seda, mida „enamus inimesi suudab näha ja tunnetada ”.\nSeega võib öelda, et tunnustatud on üksteist, kuid lubatakse teil näha ainult nelja.\nKuid kui hakkate nägema sellest rohkem, siis olete tõepoolest veidrad! Kui teete seda tihedamini, siis võite jõuda niisugustele kogunemistele, nagu see siin on, või saate lugeda seda, mida praegu hoiate oma käte vahel.\nSageli oleme rääkinud metafoorset lugu ühest saarel elavast isoleeritud inimolevusest, kes ei ole kunagi näinud tsivilisatsiooni, kuna on elanud vaid oma saarel. Ühel hetkel seote tal silmad kinni (tema loal), ning võluväel viite ta hetkega ühte kõrghoonesse teie suurlinnadest. Seejärel juhite ta lifti, ning võtate side silmadelt. Sõites ühelt korruselt teisele, iga kord, kui avaneb uks, ta uurib, mida on näha lifti ukse taga, – teie saareelanik on šokis. Ta on hämmastunud, kuidas on võimalik, et ruum teisel pool ust muutub iga kord, kui uks taas avaneb! Kuidas suudavad need, kes teisel pool ust on, nii kiiresti liigutada mööblit? Nii et saareelanik ei mõistnud nii lihtsat asja, nagu lift, sest see asi trotsis kõike, mida ta teadis, ja mida näinud või kogenud oli.\nNii et kõik paljumõõtmelisuses on vaid tõesti suhteline vastavalt teie kogemustele.\nMe teeme nüüd sellest juttu, sest me soovime teile veidike rääkida Lemuuriast.\nMeie taotluseks ei ole informeerida teid Telosest (mõõtmetevaheline linn mäe sisemuses), sest see, mu kallid sõbrad, on hästi kirjeldatud ja kanaldatud vägagi sisutihedal ja kaunil viisil varem.\nSelle asemel sooviks minna tagasi, ning rääkida veidike iidsest Lemuuria kogemusest, ning puudutada kergelt paari teemat, mis võivad aidata teil rohkem mõista sügavamõttelist perekonda.\nTaas soovime anda teile nõu – ärge liikuge oma ajaraamistikus ei antropoloogiliselt, ega sotsioloogiliselt kaugemale, kui 100 000 aastat, sest sealt edasi te ei leia kedagi enda sarnast.\nMõnikord seda väidet on vääralt mõistetud, või isegi vääralt interpreteeritud, öeldes, et Krayoni väitel inimesi rohkem, kui 100 000 aastat tagasi ei olnud.\nMe ütleme vaid seda, et Maa, mis loodi inimeste testi jaoks, on läbinud mitmeid faase, ning kõik on vajalikud olnud. Teie vaimne ja teadvuslik areng ei toimunud ühekorraga.\nTõepoolest, sajad tuhanded aastad oli osa Lemuuria minevikust.\nNemad on planeedi tuum-rass. Nad on vanemad, kui sumerlased, ning veel vanemad kui rahvas, kes elas Induse Orus.\nNad olid siin piisavalt kaua, et nende keel areneks, ning muutuks suurepäraselt suureks, ning saaks pakkuda algeid mõnedele kõige sügavamatele keeltele, mida tänapäeval tunnete; …egiptlased, iisraellased ja polüneeslased…, kõik selle derivaadid, mida meie kutsume Solara Maru algseks keeleks.\nNendes keeltes sisaldusid põhitõed, millega näete vaeva isegi tänapäeval, ning see on võimalik tänu millelegi, mis oli lemuurlastel, kuid teil see puudub.\nLubage mul rääkida lemuurlastest, füüsilistest lemuurlastest, kes ammu-ammu siin Maa peal elasid. Nemad ei olnud tuum-rass, kuid nad ei olnud ka sellised, nagu teie täna olete.\nEsimeseks asjaks oli nende suursugusus. See oli rass, kes sai oma bioloogilise alge tähtedelt.\nSee, mida nimetate inimkonna alguseks, oli toodud plejaadlase poolt sisse lemuurlaste kaudu.\nSeitsme Õe Energia tuli Maale, ning kinnistus füüsiliselt, seega maaväline energia andis panuse Lemuuria kogemusele, isegi kultuurile, nende rassile ja välimusele.\nMa annan teile midagi, mis oleks väljakutsena teile: ma soovin, et näeksite midagi, mida varem isegi ei teadvustatud.\n(Järgnev viitab Shasta konverentsi kogemusele).\nReede õhtul nägite siin laval asuval ekraanil Telose kõrge preestri kanaldatud kujutist, ning tema nimi on Adama. Te võisite vaadata seda kanaldatud illustratsiooni, ning üsna täpselt näha, kuidas ta välja näeb. Selle vaatamiseks oli aega rohkem kui tund. (Glenda Green poolt tehtud Adama portreed on saidil: http://www.lemurianconnection.com).\nMa soovin, et jätaksite selle meelde, sest väljakutse on järgmine: leidub neid, keda viimase saja aasta jooksul ikka ja jälle Plejaadide poolt külastatud on. Toimunud on kolm peamist külastust, ning, rohkem kui üks neist, on hästi dokumenteeritud.\nNendest, kes on inimestega kohtunud, on joonistatud illustratsioone, ning need on teie raamatukogudes kättesaadavad, näidates, nende inimeste vaatevinklist, keda nad külastasid ja kes sellest teada andsid, kuidas plejaadlased välja näevad.\nNüüd räägin teile, kuidas nad välja näevad: nad on täpselt nagu Adama! Minge ja leidke need joonistused. Olgu see planeedi päritoluliini, kui ka lemuurlaste mängitud rolli tõenduseks, sest oleks rumalus mõelda, et mingil moel kõik need erinevad ajad ja kultuurid said omavahel kokku, et teiega tsirkust teha.\nNii see ei olnud. Just sellised nägid plejaadlased välja… ja samuti lemuurlased.\nMe oleme teid sageli lemuurlasteks kutsunud, sest nii paljud teist on vanad hinged, vanemad kui salvestatud ajalugu.\nTe olite tõepoolest osa kogemusest, mida te ei mäleta, kuid mis voogab läbi teie DNA.\nVaadake, lemuurlased ei olnud nagu teie, ning see kõlab veidralt… nende normaalses tajus oli veel üks lisa-dimensioon. Kui soovite, võite seda viiendaks mõõtmeks nimetada, kuid mõõtmetevahelises kõnes ei ole see tegelikult täpne.\nLemuurlased elasid Maal selliste mõõtmelise kvaliteediga, mille omadused ulatusid teie atribuutidest tunduvalt kaugemale.\nLemuurlased mõistsid mõõtmetevahelisust juba ammu enne Telost.\nAjapikku nad said teadlikuks, et toimub devolutsioon (väljend, mida me hakkame kasutama, kui evolutsiooni vastandit), sest olid kaotamas teatud võimeid.\nLisaks kõigele nemad olid teadlikud, et nende aeg on piiratud teatud hetkeni planeedil, sest mõistsid, et vältimatu uputus on tulekul. Devolutsioon oli lihtsalt tingitud asjaolust, et osa sellest, mida plejaadlased neile andsid, ei pidanud aja jooksul planeet Maa energias elule vastu.\nMõned on küsinud, et kuidas füüsilised olendid, nagu inimesed, said tookord otsustada muutuda mõõtmetevaheliseks, et siseneda mäe sisemusse, ning jääda sinna ajakapsli omadustega (Lemuurlaste lugu Telosest ja Shastast). See on liiga uskumatu!\nSee on miski, mida tõepoolest te ei ole suutelised mõistma, ning sellest saab silmi pööritama panev info nende jaoks, kes seda kuulavad.\nSee on tõesti nii ja vaid seepärast, et lemuurlastel oli taju, mille plejaadlased andsid neile, ning mis oli võrdne lisa-mõõtmega, peale teil olevate.\nPeatume hetkeks, ning teeme mõningad paljastused.\nMe teame, et rääkida esimesest inimeste rassist, kellel olid lisa-mõõtmeline taju, on hullumeelne idee. Kuid on olemas ka mõningad tõendid ja ma esitan teile nüüd midagi, mille üle annab mõelda.\nLähim iidne rass, kelle artifakte on leitud, on sumerlased.\nAjaliselt sumerlased olid lemuurlastest väga kaugel, kuid sellegi poolest neil oli teatud määral sellist teadlikkust, mis oli omane ka lemuurlaste kultuuris. Kõik see toimus tuhandete aastate vältel.\nVäljakutse: minge vaatama Sumeri artifakte.\nEsiteks; näete, et kõik nende arvutused põhinesid kuuel (12 põhise matemaatika derivaat ning looduse ja tõelise füüsika põhiosa).\nJärgmisena on artifakt, mida tuntakse kui Berliini pitserit, mis näitab selgelt, et nad teadsid teie päikesesüsteemi kohta kõike! Nad tundsid teie planeetide liikumist, ning isegi seda, et mõnedel neist on rõngad… kõike seda ilma vähimagi tõendita, et sel kultuuril oleks olnud teleskoobid.\nTeie teadus naeraks selle üle, ning loobuks kohe ideest, et nad võisid teile teada olevaist asjust midagi teada.\nTeadlased ütleks teile, et sellel ühiskonnal oli omane teha täppi minevaid oletusi.\nKuid tõenäosus teha niisugune oletus, mis kirjeldaks täpset päikesesüsteemi, näidates isegi Saturni rõngaid, oleks tõepoolest väga ebatõenäoline.\nLubage mul teile meenutada; ka teie endi teadus on väitnud, et aatomstruktuur on läbinisti mõõtmetevaheline, ja inimeste ettekujutlus reaalsusest on väiksem, kui pool sellest, mis tegelikult olemas on.\nNemad on samuti öelnud teile, et kui hakkate uurima teisi dimensioone, siis mõlemad, nii aeg kui ka ruum, muutuvad peaaegu täiesti kehtetuks, läbipõimunuks, seega kvantlikuks olevaks.\nNüüd viin teid tagasi sumerlaste juurde.\nTeleskoope neil ei olnud, kuid ometigi teadsid nad kosmosest kõike. Nii oli see tänu asjaolule, et nad said selle läbi „ruumidevahelise nägemise”.\nNemad oma tajuväljaga täiesti intuitiivselt „teadsid”, mis neid ümbritseb. Ei aeg, ega vahemaa polnud takistuseks päikese süsteemi „nägemiseks”.\nMilleks oli neile vaja teie 2004. aasta tehnoloogiat, kui nemad tegid seda kõike intuitiivsuse tasandil.\nSama kehtib ka lemuurlaste puhul, kuid veelgi enam – Lemuurlastel ei olnud mitte üksnes see võime, vaid ka intuitiivsed teadmised mõõtmetevahelise DNA kohta. Selle abil oli neil võimalik lihtsalt ehitada Noorenemise Tempel, ning kasutada magnetismi, et mõjutada oma bioloogilist kella.\nSeega mõistke, et ükski neist Sumeri avastustest ei vajanud kõrget teadust, pigem hoopis lihtsat taju, mida omasid nemad, kuid mida teil ei ole.\nSee oleks kui mõistmatu ühiskond komistaks mõistva ühiskonna otsa.\nVaid ennast mitte austav ühiskond võib jääda kinni nähtava ulatusse (vaid füüsilise nägemise piiridesse). Kui kultuur ei oleks sajandite jooksul olnud pime, neil oleks erutav leida veelgi iidsemat, mõistmisterikkamat kultuuri.\nKultuur ilma nägemise võimeta oleks sunnitud minema, et saada teada, milline on kaugustes seisev mägi, ehkki oleks võimalik „näha“ seda ka kauguste tagant!\nSee on lihtne olukord, kus üks tunnetuse viis on teise vastu.\nMaa vaimne areng\nTänu uuele energiale planeedil Maa ja vibratsiooni tõusule (kiirus), ning, tänu edasisele aja avardumisele mõned inimeste võimed hakkavad tulema tagasi.\nMeie õpetused olid just sellest, ning nüüd on ehk need paremini mõistetavad.\nPaljud teist on püüdlemas selle poole, mida nimetatakse „oma DNA aktiveerimiseks”. Mõned on seda nimetanud isegi ülestõusmiseks, kuid mina ütlen teile, et pigem see on tagasitulek Lemuuriasse.\nMägi teie selja taga (Shasta) ei muutu. Seal asuvad lemuurlased ei ole teistsugused, kui on alati olnud. Nad on vaid oodanud, et muutuksite teie, ning et saaksite üha enam nende sarnasteks!\nTe hakkate aktiveerima neid DNA osakesi, mis on alati teis olnud ja on mõõtmetevahelised, seega teie jaoks intuitiivsed. Suures plaanis väites, nemad on teid oodanud!\nJa nii see on, et see, mille te saavutanud olete, on loonud võime neid näha, ning teada, mida nad on Teloses teinud. Nad on kannatlikud olnud.\nNende aeg on teie omast veidi erinev, kuid nad on kannatlikud olnud.\nNad teadsid, et kui inimkond peaks vaimselt kunagi arenema, siis saavad muutuda nähtavaks, ning pakkuda abi. See aeg on käes ja on olemas kindel veendumus, et nemad on osa planeedi tulevikust.\nSee on põhjuseks, miks nad eraldasid end mõõtmetevahelisesse seisundisse.\nNii et taaskord toon teie ette nihkuva reaalsuse, mis võib erineda sellest, millisena arvasite seda olevat.\nMägi ei muutu – teie muutute!\nAastast aastasse muutudes, hoomates kõike seda, paljud olete suutelised nägema üha rohkem, ning tunnetama kõike, mis on toimumas reaalsuses.\nTervenemised muutuvad veelgi suurepärasemaks, kui mõistate, millega teil tegemist on.\nMäe sees olijad saavad külastada teid üha kindlamalt tänu sellele, et mõistate enda päritolu liini. Andke neile oma nõusolek, et nad saaksid teid aidata.\nAjakapsel siinse mäe sisemuses omab samasuguseid atribuute, millest oli eile juttu, kui rääkisime Veenuse Transiidist (19. juuni kanaldus).\nSee on energia, mis tegeleb sellega, mis on alati olnud siin, ning nüüdseks ka ärkamas, seega valmis võimendumiseks.\nPidage meeles: ruumidevahelisus on alati olnud siin ja see ei ole võrreldav sellega, mida loote teie.\nKui on olemas 12 õuna, aga teie näete ainult 4, siis see ei tähenda, et teisi õunu ei ole olemas.\nKui äkitselt arendate võimet näha veel üht õuna, siis ärge olge üllatunud, kui see lausub teile: „Tere, ma olen sind oodanud!” See oli kogu aeg seal, ootamas aega, kuna avastaksite teda, seega teil on nüüd rohkem elatusvahendeid, kui varem (rohkem õunu, mida süüa).\nLubage, ma räägin teile veidike veel Lemuuriast, ning mõningatest nende ühiskonna omadustest.\nTe küsite selle peale: ”Miks sa peaksid seda tegema?”\nPõhjuseks on see, et saaksite alustada detailide „kokku panemisega” sellest, mis on toimumas sellel planeedil.\nNüüd räägin kunagistest lemuurlastest, kes elasid kaunil maal veel enne, kui ookean selle kattis. Lubage, ma räägiks nende lastest.\nKoolitamine suuremas Lemuuria osas oli sootuks teine ja selline see oli ammu enne Atlantist.\nSee toimus järgnevalt: Õpetajaid kutsuti kogukonnavanemateks.\nNeid austati väga, sest nemad edastasid teadmisi kultuurist. Nad kõik olid kogukonna esindajaiks, ning esindasid kõrgeimaid ühiskonna omadusi. Kuid koolis õppetunde nemad ei andnud, nagu teevad seda teie õpetajad, ega olnud neil mingit pistmist igapäevase kooli tööga. Koolis puudusid ka administraatorid ja administratiivsed hooned, ning ruumid olid väga väikesed, isoleeritud ja klassiruumid ei olnud omavahel lähestikku.\nPuudus ka lineaarne süsteem!\nÕppevanemad said kokku, ning otsustasid, mida lapsed peaksid teadma, ning milliseks ajaks omandama selle.\nLapsevanemad saatsid lapsed kohalikku klassiruumi teatud vanuses.\nTüüpilises klassiruumis otsustasid lapsed ja õppevanemad üheskoos, mida oli vaja õppida, ning koos lastega tehti otsus, kui kiiresti nad seda õppida suudavad, ning teatasid sellest kogukonna vanemale.\nÕpetaja oli paindlik, ning läks laste plaanidega kaasa. Lapsed kas valisid endi seast juhi, või tegid õpilas-juhtide jaoks ringleva graafiku, et aidata selliselt hoolduskonda ja administratsiooni neis eesmärgi täideviimise küsimustes.\nSeega õpetaja oli seal selleks, et edastada teadmisi, ning kindlustada lastele ajakohaste teadmiste omandamist.\nKuna lastel olid kõrged teadvuslikud mõistmised, seega nad suutsid terve aasta õppimise mahu sageli haarata ühe päevaga. Lapsed, ilma tegelike teadmisteta, pakkusid välja võimalused, mis aitaksid nende meelest õppimisele kõige paremini ja kiiremini, ning kuidas „sobitada“ seda kõige paremini oma tunniplaani.\nKui lõpuks nad mõistsid, et õppematerjal on selgeks saanud, avaldasid soovi viia läbi test.\nKui klassil sai test tehtud, sai õppeperiood kõigi jaoks läbi.\nSeejärel algas puhkus (selle vanuse laste oluline eesmärk).\nLaialt levinud kestuse määratlemise asemel nemad alustasid õppetööd ühel ajal, kuid õppe lõpuaega paika ei pandud. Õppeaasta kestuse määrasid lapsed sellega, kui kiiresti nad omandasid materjali.\nSee oli määrav, ning peegeldas nende võimet mõista seda, mida oli vaja õppida, ilma, et nad eelnevalt oleksid sellest informatsioonist teadlikud.\nEi olnud kooliaastaid, ega hinde määramist – oli ainult eesmärk jõuda teatud teadmiste tasemeni, et saada sellega ühele poole, ning pääseda mängude juurde!\nLapsed olid küll koormatud, kuid samas ka mõistsid täielikult, et pidid ära õppima kõik, mis oli nendelt nõutud.\nNüüd paljud võivad vastu vaielda: ”Ei, see on liiga ebatavaline ja veider. See ei saa toimida. Inimese loomus ei luba seda.”\nMinu vastus on järgmine: võib-olla neljamõõtmeline inimloomus ei lubaks seda iialgi, kuid mõistuselik paljumõõtmeline laps sai sellega hakkama lihtsalt.\nPõhjus, miks ma sellest teile räägin, on selles, et teie juures juba hakkavad ilmnema esimesed Indigo tunnustega lapsed, millest oleme juba mitmeid aastaid teile rääkinud.\nSee on väga lemuurlik! Isegi mõned indigolaste „siltidest” on …mõõtmetevahelised.\nLähme tagasi Lemuuriasse: kui klassis oli aeglasemaid õppijaid, märkasid lapsed seda kohe, ning koos abistasid neid!\nSee, mida teie kodutööks nimetate, neil oli hoopis iga õpilase ülesanne olla teisele toetuseks, et kogu klass liiguks edasi üheskoos.\nKuid ainus, mida nad koju viisid, olid teised õpilased! Mida kiiremini nad õppisid, seda rutem tuli puhkus. Laste jaoks oli see loogiline.\nTe võite öelda: ”Kuidas olid lood nendega, kes probleeme põhjustasid? Kas selles suurepärases Lemuurias üldse oli niisuguseid?”\nLoomulikult oli. Ärge andke hinnanguid. Ma räägin, kuidas see lahendati.\nLapsed hoolitsesid distsipliini eest ise – oo ei, mitte tüli norides, kuna mõistvalt meelestatud lapse teadvus ei olnud võimeline selleks.\nPidage meeles, et sedasorti teadvuse puhul on teemaks grupi eesmärk, mitte isiklik vägi.\nLapsed lahendasid selle loogiliselt.\nKui mõni õpilane nende puhkust takistama hakkas, nad aitasid teda nii hästi kui suutsid.\nKui mõned ei suutnud tulla sellele kaasa, või põhjustasid probleeme, siis õpilased heitsid need enda keskelt välja.\nMitte keegi, kes oli klassi ühisotsuse poolt välja saadetud, ei saanud enam iialgi klassiga taas-ühineda. Ta pidi minema teistesse klassidesse, mis ei asunud Lemuuria põhilises osas.\nLoomulikult see lõi teise ühiskonna, niisuguse, mida hüljati, ning milles inimesed sageli kaua ei elanud, sest nad ei teeninud välja õiguse minna Noorendamise Templisse, millel oli Lemuuria tervishoiusüsteemis tohutu roll.\nKarm, võite öelda? Tõepoolest.\nTänapäeva arenenud standardite puhul oli see ehk tõesti nii. Kuid Lemuurias koolid toimisid nii.\nTeie ühiskond on arenenud teistel põhimõtetel, sest teie olete töötanud oma valgustumise kallal teistsuguste aspektide abil.\nNeed seletused võivad aidata teil mõista, miks Maa uues energias koolid on rasked praegustele indigo kristall ja teistele lastele. Nendel üks DNA kihtidest on aktiveerunud, ning valmis tegema tööd, sest ta mäletab.\nMa räägin teile sellest hetke pärast veel.\nMa sooviksin teile rääkida Lemuuria tervishoiu-süsteemist.\nKas mõistate, et Lemuurlastel ei olnud kõrgelt arenenud teadust.\nNeil puudusid kompuutrid, mida on teil.\nLemuurlastel kõige selle asemel oli kõrgetasemeline ruumidevaheline intuitsioon.\nNeed kes teavad meditsiinilisest intuitsioonist, mõistavad seda hästi.\nLemuurlased kõik valdasid seda liiki intuitiivseid teadmisi.\nKeha on tark.\nSõltuvalt sellest, kui sügavale aega sisenete, vastavalt mõistate, et Lemuurlaste kehad olid hulga suuremad, kui teie omad, kuid evolutsiooni käigus, nagu oleme rääkinud, need muutusid kasvult väiksemaks.\nNemad olid teadlikud, mis on toimumas.\nSamuti see võiks anda teile informatsiooni sellest, et Plejaadlased olid ka suuremad, kui teie. Sellisteks ka jäävad.\nLemuuria ühiskond lahendas oma tervishoiu süsteemi järgnevalt: Enamik Lemuuria ressurssidest kulutati selleks, et kindlustada terveks olemist sellisel määral, kui vaid suudavad olla.\nTervishoiu-makseid ei olnud, sest tegemist oli mõistusliku kultuuriga.\nNeil oli paju paremini arenenud intuitsioon tervikpildi osas, kui individuaalse inimese osas.\nLemuuria ühiskond mõistis intuitiivselt, et mida tervem on rahvastik, seda rohkem see majandusele abiks on.\nNeil olid maa-omandid, kuid hoopis teistsugusel põhimõttel. Oli grupi-omand, seega omandiga kaasnes alati grupi otsus.\nKui nende hulgas oleks kas või üks, kes oleks pidevalt haige, siis nemad ei suudaks täita oma osa, siis see kahjustas tervikut. Seega nad mõistsid, et kui kõik on terved, on nende majandus palju tugevam.\nNüüd selgitan uuesti, miks viisin teid Lemuuria ajalukku.\nSellepärast, et sama asi on teie planeedil taas toimuma hakkamas.\nOotamatu taipamine, et inimolendid, kes ei ole haiged, saavad osta maad, ning maksta makse, see loob revolutsioonilise idee…; Kus valitsus suudaks tervendada oma rahvast, seal saaks olla külluslik ühiskond. Milline idee!\nJälgige fondide, ressursside tähelepanu nihkumist selles suunas.\nKuidas ravida üha enam inimesi väiksema summa eest?\nKuidas saaks võita ühte finantsilist tähelepanu, ning kuidas sama kogemust rakendada teises?\nOlete kunagi arutlenud, kuidas ravida planeedil olevaid haigusi?\nPaljud on kurtnud: ”Inimkond ei jõua kunagi niisugusele valgustatuse tasemele, kus pühendataks piisavalt palju ressursse, et tervendada masse ”.\nTeil on õigus! Kuid on teine meetod, mis teie praeguse inimloomuse jaoks on palju loogilisem, ning see teeb selle ära!\nÄrge andke selles osas mingeid hinnanguid, kuid olge teadlikud, et peatselt seisate silmitsi uue ideega, mis pühendub „majanduslikule tervendamisele”.\nKuidas saaks Maa pakkuda midagi, mida praegu nii väga vajatakse?\nVastus: Leidke viis, kuidas sobitada see idee nende tegevusplaanidesse, kes omavad kõige suuremat rahahulka investeeringuteks.\nTervendamisest saab investeering globaalsesse tervisesse.\nKuidas investorid saavad oma vastutasu?\nNad võtavad valitsustelt, kellega teevad koostööd, osa SKP-st endale, sest see tuleneb riigi „tervenemise määrast”. Jälgige seda. See on vältimatu, ning on teostumas.\nJälgige pealegi, kuidas Yawee avaldab sellele suunale mõju.\nSellepärast ta on ka siin.\nTaas räägime temast. Ja räägime temast ka edaspidi veel (jutt on dr. Todd Ovokaitysest, kes publiku hulgas viibib).\nDNA seitsmes kiht\nLubage mul rääkida teile veel ühest DNA kihist, mida me veel maininud ei ole.\nSiiani oleme andnud teile kuue mõõtmetevahelise DNA kihi nimed ja eesmärgid.\nMe oleme andnud teile infot iga kihi atribuutidest, ning nende erilistest energeetilistest nimedest.\nOli juttu hirmu kihist… ülestõusmise kihtidest, ning MINA OLEN kihist.\nIgaühel neist oli nimi, kuid see ei ole nii oluline, sest see on esoteeriline infokilluke, aga Lemuuria kultuuris, kus suudeti näha neid kihte, olid nende jaoks teistsugused nimed, kui need, mida oleme andnud teile heebrea keeles.\nHeebreakeelne nimi aitas kirjeldada kihi tegelikku funktsiooni, sest seda tuntakse tuum-keelena. Lemuuria keel seda ei olnud.\nMe rääkisime teile, et kõikidel kihtidel on Jumala nimed heebrea keeles, ning oleme need loendanud teie jaoks üles kuni kuuendani välja.\nNüüd avalikustan number seitsme. Ma annan teile nime, aga kuna see on Lemuuriale tuginev kiht, ei anna ma teile kohe heebreakeelset nime. Selle asemel annan hoopis seitsmenda kihi nime lemuuria keeles.\nMitmed kihtidest, mida avaldan teile neil kuudel, antakse teile sellepärast, et neid on vaja aktiveerida. See toimub läbi individuaalse inimolendi taotluse, mida oleme mitmeid kordi käsitlenud.\nMõõtmetevaheline DNA kiht, mis on 12-st kihist seitsmes, on kogu teie elu olnud magavas olekus, oodates, kuna seatakse planeedil sisse spetsiaalne energia. Ta vibreerib samal toonil, kui teloslased (lemuurlased Telosest mäe sisemuses), kes on siin ruumis, ning selle kihi nimeks on Lemuuria kiht. See on seitsmes kiht.\nSeitsmenda kihi lemuuriakeelne nimi on Hoa Yawee Maru. (Seitsmenda kihi nimetus heebrea keeles on Kadumah Elohim, mis tähendab „avaldatud jumalikkus”).\nSeda lemuuriakeelset tähendust on inglise keelde võimatu tõlkida, sest see siis võiks kaotada oma tähenduse. Toonid, mida lauldakse, omavad samuti tähendusi lisandudes silpidele.\nKuidas seda lauldakse, sellest tulenevad informatsiooni erinevaid tonaalsused. Seega selle kuulmine ja selle lugemine on väga erinevad.\nKuid põhimõtteliselt tähendab see järgmist: DNA kodukeel.\nHoa Yawee Maru.\nHoa tähendab kodumaad.\nYawee tähendab lemuuria keeles „DNA”.\nMaru on „keel”.\nKuna oleme seitsmenda kihi lahti seletamisel, seega räägin, mida see teeb. See vibreerib.\nTeloslased siin ruumis soovivad puudutada teid ja öelda: „Sellest olemegi teile rääkinud. On aeg seda aktiveerida”.\nMida kõrgemini see kiht vibreerib, seda kiiremini tema toimub. Mida rohkem vibratsioone kohal on, seda enam aeg venib, ning seda paremini mäe-elanikud teid tervitada saavad.\nSee on Lemuuria meister-kiht. See on tuum-alge kiht.\nSiin saalis istub vaid üksikuid, kelle seitsmes kiht aktiveeritud on. Minu partner ei ole üks nende hulgast. Tema aktiveerumine algas eile öösel (paus, kuni Lee toibub sellest infost, ning mõistab nüüd, mis eelmisel õhtul toimunud oli!). Nüüd ta teab, milles oli asi.\nSiin on veel mõned, kelle seitsmes kiht vibreerib, ning need on inimesed, kes kohtuvad Adamaga (jutt Louise Jones`ist), ning ka need, kellele on antud Lemuuria sümboleid ja helisid (peetakse silmas dr. Todd Ovokaityst). Me ei oleks teile neist asjust rääkinud, kui need ei oleks täpsed, ega tõesed. Ärkavate inimeste jaoks on siin väga palju.\nLeidub ka neid, kes ütlevad: ”Hüva, mida me selle infoga peale hakkame? Kuidas saame seda ühendada?”\nEsiteks, teil on vaja seda uskuda. Te ilma neid asju omamata, kui oma põhilise tõeta, ei lähe kuhugi.\nKallis inimolend, sa teeselda selles osas ei saa.\nSellega ei saa oodata ja vaadata.\nSee kas on, või teda ei ole.\nJääge kindlaks oma usule, ning võtke omaks, et need asjad on tõelised.\nMõõtmetevahelisus eksisteerib just nii, nagu füüsikud seda väidavad. See ei ole usk.\nUsk esindab veendumust nähtamatu olemasolusse. See ulatub kaugemale.\nSee on usk veendumuse toimimisse, ja see on osaliselt juba teie reaalsuses.\nKui istute toolil, siis see on teie reaalsuseks, et tool kannab teid alati.\nSee ei ole usk nähtamatusse. Tool ei ole nähtamatu. Selle asemel teil on puhas usk veendumusse, mis tugineb füüsilise tooli struktuuril.\nOmetigi tõendeid tegelikult ei ole enne, et tool teid kannab, kui teie tegutsemine istumise näol selle tõendi annab. See on teie reaalsus ja te istute toolil, ning asjaolu, et see teie keharaskuse all kokku ei vaju, pole mingit üllatust.\nTegelikult oleksite šokeeritud, kui see teie raskusele vastu ei peaks. See on enamat, kui soovimine või uskumine. See on mõtte omamine, et tool on alati töökorras.\nMõõtmetevahelisel tasandil on see tõeline teadus. See on nagu tool.\nSeega teie veendumus on järgmine: „Mõõtmetevaheline info kannab mind”.\nNii et, number 1 on selline.\nKui te sellest edasi ei saa, siis ei tööta nendes mõõtmetevahelistes asjades miski.\nTe võite küsida: „Hästi, Krayon, kuidas me teeks seda?”\nLubage, ma küsin teilt: kuidas te millessegi usute?\nHakake koorima duaalsuse sibulat, millest me nii sageli rääkinud oleme.\nLubage oma olemuse Kõrgemal Minal suhelda teiega mõistetes, mida mõistaksite, ning hakake vibreerima nende kohaselt.\nKuidas te selgitaks intuitsiooni?\nKuidas tutvustaksite sinist värvi inimesele, kes on sünnist peale olnud pime?\nMillised on õppimise sammud?\nMõnikord on vaja asju lihtsalt teha, ilma lineaarsusest välja astumata.\nMõnikord need ilmnevad lihtsalt sellepärast, et teil tekib vajadus nende järgi!\nOle rahus, ning tea, et oled ise Jumal.\nMõista, et need asjad kuuluvad sinule. See on lihtne, ehkki ometigi keeruline, kuid siiski on tunne, et see peab olema raske.\nMõistus toob sisse võimaluse, Inimene toob sisse võimaluse, ka neljamõõtmelisuse paradigma toob sisse võimaluse.\nMillised on sammud, et seletada, kuidas kedagi armastada? Millised on sammud intuitsiooni leidmiseks? Kas sa mõistad?\nMõnda asja lihtsalt ei saa neljamõõtmeliselt esitada. Nii, et istu ja lase sellel toimuda, sest see on osa sinu loomulikust bioloogilisest protsessist, mis ainult ootab, et teda palutaks.\nNumber 2: Tervitage võimalust iga päev! Kõnelge oma rakkudega. Vaadake nende suurepärasust, kõnelge nendega kindlameelselt, et nad teaksid, et oled nende boss. See võimendab usku. See süvendab uut tüüpi reaalsust.\nNumber 3: Meie soovitus – külastage võimaluse kohaselt planeedi portaale. (Muide, ühel neist praegu istutegi (Shastal). Me oleme maininud mõnda portaalidest, need on alles jäänud Lemuuria mäetippudena – Lihavõttesaared, Hawaii, Uus-Meremaa ja Shasta mägi. Mõningad on veel.) Tunnetage energiat, mis seal on, ning täitke end sellega. See on sobiv teile.\nNumber 4: Partnerlus Gaiaga. Mida see tähendab?\nSee tähendab „tunnetage kristalli”. Minge ja lamage sellel. Tunnetage muru; pistke oma jalad ojja, ning teadke, et osake teist on selle sees.\nOlge partnerluses emaga, ning mõistke, et kvant-tasandil olete seotud kõigega, mida näete. Nagu Gaia eile ütles läbi Pepper Lewise, et see pole mitte ema-energia, vaid pigem õe või venna energia. See pole abielu suurepärasus, ehk hoopis parima sõbra suurepärasus, selle vägevus ja pühadus. Niisugune on tõde.\nHüva, me oleme seekord peaaegu lõpetanud.\nSeitsmendal kihil on siiski veel üks nimi. Draakoni kiht – loov, tähe-alge; lemuuriapärane, indigo.\nSee on ärkav teadvus, mis toob teid tagasi algse bioloogia allika potensiaali juurde. See kiht on olnud uinuvas olekus, nagu aja-kapsel.\nSee on kiht, milles on meditsiiniline intuitiivsus.\nNii oleme jõudnud hetkeni, mil ütleme nendele olevustele, kes selleks nädalavahetuseks siia tulid, et on aeg tagasi tõmbuda.\nKrayoni saatjaskond on lahkumas, riputades üles kausid, mida nad teie jalgade pesemiseks kasutasid, ning kaovad tagasi eesriides oleva prao kaudu.\nNüüd lahkuvad ka need, kes pärinevad mäest.\nKas teate, kui kaua nad olid oodanud teid?\nNad teenivad inimkonda; nad on teie perekond; nad on teie päritoluliin, ning südamest tervitavad teid isegi lahkudes.\nÜkskõik, kus maamuna paigas aktiveerite oma DNA, nad on ka seal kohal.\nNad on väljaspool aega, väljaspool vahemaad, kuid nad on kohal.\nSee on osa plaanist. See on osa tervikust.\nSee on osa Gaiast. See on osa Krayonist, ning see on ka minu perekond.\nLahkuge teistena, kui olite tulles siia.\nKui sõidate siit mäelt alla, pidage meeles see hetk. Pidage meeles, et siin oli perekond.\nPidage meeles teie taga asuvas mäes olevat ajakapslit.\nÄrge olge üllatunud, kui teie elus on uus rõõm, sest seda just teebki seitsmes kiht, kui hakatakse seda kasutama– see näeb elu tervikkontseptsiooni.\nÄrge olge üllatunud, kui naerate enda üle.\nÄrge olge üllatunud, kui mõned perekonnaliikmed ikka ja jälle teisse armuvad, sest teie valgus on just muutunud eredamaks.\nKallis inimene, me lahkume siit suures rõõmus, ilma vähimagi kurbuse ivata.\nSee pühitsus on nendele, kes end Inimeseks nimetavad.\nJa nii see on, et pühamu, mis on siin sisse õnnistatud, lahkub koos igaühega teist kaasa.\nKallis inimene, sa oled mõõtmatult armastatud meie kõigi poolt, ning meile on olnud au täna õhtul olla siin.


Arengufond investeeris rahvusvahelisse lemmikloomaomanike suhtlusportaalide arendajasse 10.06.2009\nArengufond investeeris koos kaasinvestoritega 7,5 mln krooni lemmikloomaomanike suhtlusportaalide arendajasse United Dogs and Cats OÜ, kelle eesmärgiks on saada maailma juhtivaks kassi- ja koeraomanike võrgustikuks. Kaasinvestoriteks on Eesti riskikapitalifond Ambient Sound Investments ja internetiettevõtja Raivo Hein.\nUnited Dogs and Cats OÜ on veebikeskkondi www.uniteddogs.com ning www.unitedcats.com haldav ning agressiivselt kasvav ettevõte. Kahe aasta jooksul on firma käivitanud teenuse 16 keeles. Portaalid on kasutajate arvult liidripositsioonil Itaalias, Hispaanias, Prantsusmaal, Leedus ja Eestis. Kasutajate arv kasvab ligi kümne tuhande võrra kuus.\nArengufondi investeeringute eksperdi Andrus Oksa sõnul on United Dogs and Cats olnud asutamisest peale rahvusvahelise sihikuga. Uue investeeringu ning laiendatud omanikeringiga on kavas kasvu veelgi kiirendada. "Arengufondiga koos investeeris ettevõttesse Raivo Hein, kellel on pikaajaline kogemus internetiäride www.cvkeskus.ee, www.kv.ee ja www.osta.ee suureks kasvatamisest. Lisaks geograafilisele turuosa hõivamisele on United Dogs and Catsil kavas käivitada uudne veterinaaria-teenus, mis on suhtluskanal loomaarstide ja loomaomanike vahel. Sellega muudab ettevõte ärimudeli veelgi konkurentsivõimelisemaks," iseloomustas Andrus Oks Arengufondi uue portfelliettevõtte unikaalust.\n"Oleme kiiresti arenev ja ekspordile suunatud ettevõte. Vajasime arenguks lisakapitali, mida Arengufond ja kaasinvestorid meile tagasid," kommenteeris United Dogs and Catsi tegevjuht Ragnar Sass."Oleme selle aasta esimese kvartaliga suutnud kasvatada oma käivet. Käibest ligikaudu kolmveerandi moodustab eksport," lisab Sass ja kinnitab, et ettevõttel on algusest peale olnud fookus just välisturgudel. Ta lisab: " Me oleme maailmas suuruselt teine omalaadne ettevõte, praegune turuliider on peamiselt USA turul tegutsev Dogster”\n“ASI varase faasi investeeringu abil on United Dogs and Catsi toode välja töötatud ja kasutajate huvi tõestust leidnud,” lausus Ambient Sound Investmentsi portfellihaldur Kristjan Laanemaa. “Eelseisvas jõulise laienemise etapis toovad uued investorid juurde nii kapitali kui kompetentsi, mis aitab ettevõttel laieneda uutesse riikidesse ning kasvatada hüppeliselt kasutajate arvu,” lisas Laanemaa.\nEesti Arengufond on Riigikogu poolt ellu kutsutud, et teostada tulevikuseiret ning investeerida uut moodi mõtlevatesse ja ambitsioonikalt tegutsevatesse Eesti tehnoloogiaettevõtetesse. United Dogs and Cats OÜ on viies ettevõte Arengufondi investeerimisportfellis, nädal tagasi investeeris fond robotmannekeeni tehnoloogia arendajasse Massi Miliano OÜ-sse. Kohaliku riskikapitalituru elavdamiseks otsib Arengufond alati projekti ühe või mitu kaasinvestorit, kellega investeeritakse ettevõtetesse võrdsetel tingimustel.\nAndrus Oks, Arengufondi investeeringute ekspert,tel 5087 123\nRagnar Sass, United Dogs and Cats OÜ juht, tel 5174 666


Wiesel Ozzy tantsib rõõmsalt pudrumänguasjade ümber - Artikkel - 2022\nSuhkrumagus hiir-nirk Ozzy on täiesti elevil. Selle põhjuseks on tema uus mänguasi, kohev täidisega vorst. Väike loom hüppab, scurries ja tantsib täis joie de vivre videol tõukekelgu ümber ja sellel on väga lõbus.\nHuuuuiiii, mis vingub nii kiiresti üle voodi? Just Wiesel Ozzy tunneb rõõmu oma uue fliisist mänguasja üle. YouTube'i video kommentaaris öeldakse, et Ozzy teeb mingit sõjatantsu. See on tüüpiline nirkide ja tuhkrute käitumine, kui nad erutuvad. Võimalik, et nad kasutavad jahti pidades pealtnäha juhuslikku, kaootilist kraapimist ja edasi-tagasi libistamist, et saaki segadusse ajada, et nad saaksid neid hõlpsamini tabada.\nTaltsutatud nirkide ja tuhkrute puhul pole see jahikäitumine enam vajalik, sest lemmikinimesed varustavad neid kõigega, mida nad vajavad. Sellegipoolest võib selle naljaka väikese tantsu leida mängimisel, kui nad on mänguasi "vallutanud" või varastanud. Natuke nagu metsikud viis minutit kassid, näitab selline käitumine, et nirk tunneb end hästi ja tal on lõbus.\nNii elab hiire nirk\nMa arvan, et sa eksite. Ma olen kindel. Teen ettepaneku seda arutada.\nCopyright 2022 \_ Wiesel Ozzy tantsib rõõmsalt pudrumänguasjade ümber...


Muhus valmis esimene viinamarjavein\nMEISTER OMA LOOMINGUGA: Peke Eloranta on Muhu veinitalu esimese viinamarjaveiniga rahul. Välja kukkus üsna eksootiline rüübe. Foto: erakogu\nLäinud kevadel tegutsemist alustanud Muhu veinitalu sai vahetult enne jõule valmis esimese partii Muhus kasvanud viinamarjadest tehtud veini.\nTõsi, see vein ei ole küll tehtud veinitalu enda rajatud istanduse viinamarjadest, kuid marjad, millest jumalate jook valminud, on siiski Muhumaal kasvanud. Veinitalu peremees Peke Eloranta on rahul. Ta ütles, et oma viinapuudelt nad esimesel aastal nii suurt saaki veel ei saanud, et veini teha – puud on lihtsalt liiga noored. “Nii palju saime aga küll, et ise maitsta ja külalistele pakkuda. Kui viisime veinitalu külalisi oma põldudele jalutama, oli tõesti väga tore, et inimesed said kohalikku marja päris palju maitsta.”\nOma esimese katseveini kääritasid nad marjadest, mida mõned lahked muhulased neil oma koduaedadest korjata lubasid. Tegemist on hübriidviinamarjasordiga “Alfa”, mida Eloranta teada on Eestis ja saartel kasvatatud juba aastakümneid.\nEloranta sõnul korjasid nad viinamarjad oktoobri algul, seejärel said need purustatud ja käärima pandud. Käärimine võttis aega kaks nädalat. Pudelisse villiti Muhu veinitalu esimene vein vahetult enne jõule. “Väga hästi tuli välja. Ise olen väga-väga rahul, sest see oli minu esimene viinamarjavein ja üldse esimene vein, mida püüdsin teha n-ö õigesti punase veini valmistamise meetodil,” rääkis veinitalu peremees.\nProtsess oli tema hinnangul huvitav. “Kuigi seda viinamarjasorti “Alfa” ei peeta väga heaks veinimarjaks, tuli vein äge. Hästi happeline, aga mõnusalt värske ja väga ilusat värvi – kirgas ja selge!” kirjeldas veinimeister. Maitsebuketis on tunda ka nii punase sõstra kui jõhvika ja greibi maitset. Ühtegi häirivat nüanssi pole Eloranta Muhu veinitalu esimese katsepartii juures tabanud.\nUut veini andis ta maitsta ka ameeriklastele, kes külastasid tema Luscher & Matieseni veinimuuseumi Tallinnas Toompeal ning tagasiside oli väga hea. “Nad olid täiesti vaimustuses. Ütlesidki, et see on väga äge,” märkis Eloranta.\nTa möönis, et iseenesest tahtis ta teha ikkagi täiesti punast veini, ent sellest sordist kukkus välja pigem tumeroosa: “Aga see ongi midagi eksootilist!”\nEriti meeldivalt üllatunud on veinitalu peremees just selle üle, et “Alfast” nõnda viisakas vein tuli. “Kõik on rääkinud, et “Alfast” ei saa mingit veini, aga minu arust on see ikkagi päris eksootiline ja huvitav vein,” arutles Peke Eloranta. Kuna tegemist oli esimese proovipartiiga, teab veinimeister nüüd selle järgi ka, mida järgmine kord paremini teha, saamaks veel paremat rüübet. “See igatahes kinnitas mu arvamust, et Eestis kasvanud marjadest saab teha veini, mis pakub huvi ka kogenud veinitarbijale.” Eloranta arvates pole tarvis üritada matkida veine, mida mujal Euroopas valmistatakse. Tasubki taotleda omanäolisust.\nEsialgsest proovipartiist peaks saama villitud 50 pudelit. Müüki seda praegu panna ei saa, sest müügiluba veinitalul veel pole. “See läheb kingitusteks toetajatele ja koostööpartneritele. Neile, kes on meie tegevusse uskunud,” lausus Eloranta, kelle sõnul on iga pudel eraldi märgistatud ja nummerdatud.\nEsimene Muhu veinitalu istanduse marjadest vein peaks kõigi lootuste ja ootuste kohaselt valmima tänavusest saagist. “Loodame saada 2015. aastal nii palju saaki, et teha tõesti kaubanduslikku veini,” rääkis Eloranta.\nSiiski peab Peke Eloranta märgiliseks ka nüüd pudelisse villitud veini, sest tegemist on ühtlasi Luscher & Mathieseni enam kui saja-aastase ajaloo esimese viinamarjaveiniga.\nLisatud: 10.01.2015 / 12:44\nOlen ka juba mitu aastat kodus kasvanud viinamarjast veini teinud. Kahju ainult et sorti ei tea, viinamari juba 30 a tagasi kasvama pandud. Veini tegemise mõte tuli alles mõned aastad tagasi. Varem sai lihtsalt mahlaks tehtud.\nLisatud: 12.01.2015 / 16:40\nMandril Suurupis juba teine veinitegu. Esimene tuli kuiv ja hea. Teine tiba magus- kellegile teisele hea!


Viie aasta pärast on tankid sisuliselt nähtamatud - FORTE\n27.veebruar 2011 09:43\nTere tulemast e-kamuflaaži ehk e-maskeeringu maailma! Briti sõjavägi katsetab nimelt omalaadset elektroonilist tinti, mis muudaks nende tankid nähtamatuks. Tindis elavad elektroonilised andurid jälgivad andunult ümbrust ning annavad selle peegelpildi iseenesel edasi.\nSeni on taolist lahendust vaid Hollywoodi filmides näidatud, nüüd nähakse juba konkreetselt ette, kuidas sellest lähitulevikus Lõuna-Afganistanis kasu olema saab. Lahenduse autor on ettevõte nimega BAE Systems ning see on osa Future Protected Vehicle programmist, mis näeb e-maskeeringu ette seitsmele erinevale sõjamasinale, nii mehitatud kui mehitamata vormis, vahendab The Telegraph.\nÕnnelik seitse, mis lähitulevikus nähtamatuks muutumise võimaluse saavad, on pisike robot Pointer, moodulplatvorm Bearer, kergluuresõiduk Wraith, võimekas jalaväetransportöör Safeguard, ründesõiduk Charger, kaugjuhitav või autonoomne lahingplatvorm Raider ning konvoisüsteem Atlas.\nSuurbritannia kaitseministeerium on igatahes otsuse langetanud: e-maskeering peab tulema. Sõjavägi asub nüüd seda tehnoloogiat ärksalt katsetama, mille loodab nelja aastaga läbida ning viiendal juba reaalselt kasutusse võtta. Tänu sellele muutuvad sõjamasinad vaenlasele ohtlikumaks, e-maskeeritud sõidukites istuvatele võitlejatele läheb aga olukord turvalisemaks.\nPOLITSEI ANALÜÜSIB | Poole aastaga juba 29 liiklussurma. Mis on Eesti liikluskultuuriga valesti? (152)


meel meel S Lä hajusalt Pä Ha Jä I VlPõ, mi̬i̬l Mih Hää hajusalt TaPõ/g miäle Kod/ VlPõ, eL(mi̬i̬ĺ; g miele Lei Lut), g meele; miel g miele Khn Ha hajusalt Jä, ViK Iis Trm, `miele R\n1. aistingute vastuvõtu ja eristamise võime `ihmisel on viis mielt Vai; inimesel `öetse viis meelt olavad: `kuulmene, nägemene, `maitsmene, `aistmene, `tunmene Tõs; meil on jumalast viis mielt `antud JMd; Need on arilikud inimesed, kellel viis meelt on Trm; viie meelega `tehtud (teadlikult, mitte kogemata) MMg; ega loomal viit mi̬i̬lt pähän ei oole, ärä lüvvä `lu̬u̬ma Krk; meele peale hakkama iiveldama ajama Sie kala supp hakkas kohe `mulle `miele `pääle; Mage `süömine hakkab jo kohe `miele `pääle Kuu\n2. a. mõistus, aru; mõtlemisvõime, arukus mis on `vergu parandamine. muudkui käsi piab `käima ja miel piab `tiadma, kuhu kedagi lähäb Jõe; juob `miele pääst ärä; `Poissil‿o kohe miel `tehtud (ära võlutud) `toises peress, `muudku käüb - - igä päiv siel Kuu; nüri `mielega eit, ei saa midagi `arvu Hlj; `luomal `luoma miel, tämäl ei õle aru, `enne ku mene lüö `nuiaga; sel mehel on `ninda tark miel, et tiab kõik `välla selitada Lüg; `undil on `üeksa mehe miel ja ühe mehe ramo, karol on `üeksa mehe ramo ja ühe mehe miel; sie on `mielest `vällä `langind, `ilma `arvota Vai; sool pole mette meele `tuhkagid pεεs; lühise meelega inimese jutul pole ju `miigid aru Khk; Kohe `loodud `sõuke targa meelega laps; Põrutas meele ää, nüid on segane Pöi; sellel põle nii palju meelt mette kut kana jala peal liha Muh; Ma tikkusi üsna tugevasti ta `pääle, jo näib, kas vetab meeld (muutub targemaks) Rei; verutasin tööd teha kui üks poole meelega Rid; meel `mõistus on `seĺge, aga änam oma ihu`liikmeid liigutada ei saa Kul; meelest ää `eese tegudega Mär; kui süda täis‿o ja `riidu lähäb teisega, ju tal siss meel segane oo Var; tuul lääb meelest ää (muutub maruseks) piltl Tõs; Mis sul mielesse läks, et tohmitama akkad Khn; sai teda ikki uditud, a või ta sellest meelt päha võtab Saa; mõni inimene on küll targa meelega, imesta koe Kei; ise ta (kass) `voatab nii aledalt mu `otsa, `justku oleks inimese meel ja `mõistus Hag; temal põle õiged mielt pias JMd; laps akab jo `kuagama, nää tal jo varekse miel peas VJg; sul oo kõhe lapse mi̬i̬l, ei õle täit inimese `arvo; tämäl ei õle miäle terä, ku ulluss lähäb Kod; kus see meel siis oli, `persses või. eks ta vahel lähe `persse kah Lai; sul meel `kaikaga õlal, põle pias. võta‿nd meel pähe Plt; koer on nii tark, tal just inimese meel KJn; pu̬u̬ĺ `narri om, mõni - - sääntse `väikse meelege Hls; võta mi̬i̬ĺ pähä, akka parepest eläme; tark mõist meelege, rumalel näidets näpuge; enne olli ta `raisku lännu mi̬i̬s - - või olla, et nüid akkass mi̬i̬lt pidäme (ennast ohjeldama) Krk; si̬i̬ om meelege `mõista (iseenesest mõistetav) Hel; `amba valu ja `varba valu, ni̬i̬ võtava mehel meele pääst; si vana inimese mi̬i̬l om nigu kit́se pi̬i̬r; emä `suskab rinna suhu, aga mi̬i̬ld ei `suska pähä Ran; ää söögike küll, aga jätäme vaśt `sü̬ü̬misele `perrä, ega kõtul mi̬i̬ld pään ei ole; obesel om ka üitsjagu inimese mi̬i̬ld; ku sul mi̬i̬l `mõistuss pään om, siss sa olet iks inime Nõo; ma panessi sulle tõse meele, et sa `onte `saaśsi targembass Rõn; nüüd oĺl jo ta mi̬i̬ĺ segätsess lännüʔ Kan; Vana mi̬i̬s, varsa mi̬i̬l piltl Krl; ta‿m jo hullu meele‿päl, ei `mürrä tark inemine ni `hirmsadõ nigu ta; sul õks om ta mi̬i̬ĺ kah `väega lühükene nigu `mulgi Har; `õigõt mi̬i̬lt mul mitte ei olõʔ, ütte`paika tahat, `tõistõ saat; ku `kangõ vaiv ja murõʔ um, sõ̭ss kaoss ärʔ mi̬i̬ĺ; keeleldä meeleldäʔ, ilmamaa tark = päsmer Rõu; sääne om ta mi̬i̬ĺ, nigu˽`kiisla li̬i̬ḿ; miʔ imäst ei˽saa˽kõ̭nõlajat, miʔ imä om meeleldäʔ (mõistuseta); a olt vi̬i̬l - - iks meele man, otsani uĺl olõ õiʔ Vas; `süäme valu võtt vai meele pääst; ei tiäʔ mis asi tu̬u̬ pidi olõma, mis `aie tedä uĺli meele `pääle minemä Räp; tu̬u̬l olõ õi latsõ `võrdõgi mi̬i̬lt õiʔ; inemine om umast meelest `essünü Se; tühä mielega - - mitägi pääh olõ‿i·ʔ, tõńõ um tävve mielega; mi̬i̬ĺ mihele, a silmäkeseʔ sikalõ; nii paĺlo ku käldul ki̬i̬lt, nii paĺlo havvõl mi̬i̬lt vns Lut; meelt mõistma ~ märkama taipama, aru saama Ää olg `siokõ, mõesta‿nd ikka mielt kua Khn; laps akkab ju meelt `märkämä KJn; akkab mi̬i̬lt `mõistme, lääb targepess Hls; ma ole tedä kuulu sest saanik, ku ma mi̬i̬ld `mõistme `naksi Hel; ku ta `talve siiä käis, siss `oĺli ta ilmast `ilma täis, ja nii täis et es tiiä mi̬i̬ld `mõista; Röögid nigu eläjäs, kes mi̬i̬lt ei mõesta Nõo; `väikene Tiiu nakass jo mi̬i̬lt `mõistma, ei˽saa˽taad enämb pettäʔ Har; lat́s `märkass joʔ mi̬i̬ld Plv Vt meele|mõistja, meele|märkaja b. meelemärkus, teadvus miel läks piast `vällä, kukkusin maha, `silmad `lohki VNg; Mi̬i̬l jooseb pääst ära, siis kui pää uimane on, valutab ja `ringi käib Hää; mi̬i̬l lääb `ümmer, siis kõhe tükib maha `kukma Kod; ku `siĺme ehen - - lääp kirivesess, siss lääp mi̬i̬ĺ pääst ärä Krk; mõne pää ei kannata `karmu, mi̬i̬l lääp pääst ärä, satap maha Ran; ma pane `perse tooli pääle, näiss mes siss saab, kas mi̬i̬l lähäp pääst ärä vai ei lähä Nõo; ma võt́i pliidi alt tuha ärʔ ja `tunsõ nigu mi̬i̬ĺ lät́s pääst är˽minemä Plv; ma‿lõ nii sadanu, et meeleldä oĺli Vas; kõrra ao peräst, sõ̭ss tulõ mi̬i̬ĺ `päähä, siss nakass `tiid́mä Se\n3. mälu (hrl sisekohakäänetes) Äkki `turgat `miele, et unestin `ukse `lahti; Mul jäi kohe sie reis `miele `pääle, ei saand `enne rahu, kui tagasi `oldi Kuu; ega tohi seda sana `mielest `lassa Hlj; kui `motlen `kaua `monda `asja, siis ikka `johtu `miele; `päivised `tembud tulevatta `üöse `miele; ärä tuleta vana `asja `mielle VNg; eks mul õle ka `mieles `menna `metsa puid `raiuma; ei tule äkkiste ette, aga `viimäst - - `tärkas `miele; ei minule jäänd `kergest `miele. mittu `kõrda sai ikke üle lugeda, `enne ku vast jäi `miele; `poisikese `põlve `asju, mida neist enamb on `mieles pida; õlen nüüd `selle `kautand `mielest `välla Lüg; siis oli `meele `ärkand, et vana Jüri - - oli `sounas olnd; mo `meele‿p tule `präägu, mis sellega tihaste Jäm; korra välgatab `meele; kui sool sεεl `εεsti läheb, siis tuleda mind ka `meele Khk; mool talbadas äkist `meele, et tä ise oli ühekorra nee sönad - - `itlend Mus; mette mu meele `sisse es tule; kui `meele äratate möne asja [siis räägin] Pha; Ju ta muist [lambaid] meelest `juure pani; se nimi ei taha `meele `jääja; Neid `päevade peale ilma `märkisi oli teab kui pailu vanade inimestel, ma pole neid nõnda `meele pannund Pöi; äkist tülbatas mu `meele; kui sehukst kenad kirjad siiliku aiad oo või `kinda kirjad või, siis pane `meele nee ja too kojo; tämal‿o kõik `meeles oma noorepõlve elu; ma mäletagi oast`numbrid änam `ühti, nee oo meelest juba kadun Muh; äi tule `prεεgu medad `meele, mes `aitaks kerjuta; sene ma unodasin nii εε, et pole `märkiged `meeles Käi; `talbe kui madisepäeb oli, `pandi `meeli, mis tuul oli. sest vaadati kala `saaki Rid; ega `moole änam kedagi `meele jää Mär; `kerkleb keele peal, `meele ei tule; midagist `meeles ei seisn ja pea oli sańt Var; `ü̬ü̬si ärgand `mi̬i̬li, et võti seal ülal `akna peal Mih; Nüid elavad laari maa si̬i̬s, [ei] tule `mi̬i̬legi, kudas si̬i̬ maa maaks on saanu Hää; `voatad seda, siis tuleb sul `miele Kei; paerga `turkas just `meele Juu; need aead on `möödas, mis me neist änam `meele tuletame Kos; ega vanal inimesel enam kedagi `miele siis jäe JMd; ei tuld `meelegi, et see kuer sial `aukus Ann; tuletati `meelde `lahkund sõbrasi Tür; see jo `ammu meelest maha läind Pee; `kahtepidi teda `üeldi, kuda `kelgi sie sõna `miele tuli VMr; sul pole muud kui poisid alati mieles VJg; panen `mielde kõik asjad Iis; elätäb `mi̬i̬li, aga ei tule mette `mi̬i̬li (asjast, mis ei taha meenuda); nüid mul algatas `mi̬i̬lde, mes mul `käśti tehä; lapsed `loevad üle, jääb kõhe `mi̬i̬le ~ `mi̬i̬lde; kui miäless ärä lähäb, siis tahad ike valetata. egä `õige jutt miäless ärä ei lähä Kod; minu `meele on jäänd, et nii ilusad nad (tangud) põle kui `veśkil `tehtud Pal; om küll mõttin, aga `prilla `aigu ei tule `mi̬i̬le Trv; obesel om meelen, kus ta käinu om Hls; ta om lühikse meelege, ei mälede kedägi; miul om si̬i̬ meele `sissi kulunu; siul es `älpä ~ `ärpä no `mi̬i̬li ka ometi; ma‿i või võtta oma muress sedä `asja, mul ei kurda (püsi) meelen Krk; sellege kui tsusaśs mulle vi̬i̬l emä sõna `mi̬i̬ĺde; mis silmist si̬i̬ meelest, mis kõrvust si̬i̬ keelest vns Hel; tu̬u̬ jäi nigu `aamen `mi̬i̬lde Ran; vanal inimesel ei ole enämb mi̬i̬ld pään, mitte midägi ei jää `mi̬i̬lde; mia jõvva siss `kõ̭iki meelen pedädä, pää `onte maakerä ei ole Puh; ku mul `mi̬i̬lde algatab, kül‿ma siss tu̬u̬; äkkitseld karass `mi̬i̬lde, et `täämbä om jo pu̬u̬lpäiv, piap `sanna `kütmä; nigu sa lõpetat kõnelda, nii om meelest lännu; nüid vanan kaop kõ̭ik meelest, ei tiiä ämp midägi; nigu `võeti meelest ärä, mitte es ole meelen; mia ei ole toda juttu viśt kuulu, ei tule nigu meele `sisse; tu̬u̬ om vaest mõni serände võõrass sõna, mes äḱki meele pääle ei tule Nõo; kudass sul siss tulep jummaĺ `mi̬i̬lde, ku sul ädä om Võn; mul om jo näet säändene mi̬i̬ĺ, et õkka lätt meelest ärʔ San; Mitte ta mi̬i̬ĺ ei olõ inäp uma kotusõ pääl, pää ei˽pia inäp midägi˽kińniʔ; Halgata mullõ `mi̬i̬lde, kuis tu edeots oĺl, kül‿ma sõ̭ss kõ̭nõla Urv; mul halgatu `mi̬i̬lde, et tsiga jäi söömäldäʔ; siss `juhtu mul `mi̬i̬lde ja ma `naksi kõnõlamma kah tu̬u̬st aśjast; ma˽panõ uma raamadu su˽kappi, panõ˽sa häste `mi̬i̬lde, ega mul esi `mi̬i̬lde ei˽tulõʔ; kae mia ma latsõn kuuli, tu̬u̬ sais mul nii meelen, nigu iilä olõss olluʔ; ma˽jät́i siss tu̬u̬ meelest mahaʔ Har; mõ̭nikõrd `haarduss meelest ärʔ (järsku ununes) Plv; papal oĺl tu̬u̬ hopõń jäänü˽meele `sisse, muud es kõ̭nõlagiʔ, ku˽tu̬u̬d hobõst; Mul satte äkki mi̬i̬ĺde, et leeväʔ vi̬i̬l ahoh; latsõ˽laja ilma pääl, kuna tulõ `kuagi `mi̬i̬lde; viisu kudamine om meeleh ja kõ̭iḱ om meeleh; näet püsü üi˽sõ̭nakõnõ meeleh; mi̬i̬l ei˽piäʔ inäp midägi˽kińniʔ, om nii sama ku sõgõĺ Vas; sa piät tu̬u̬ aśa `hińdäle `mi̬i̬lte `panma; tallõ pinile võtaʔ malk ja ub́lota nii et meeleh pidä Räp; Olõ õi mi̬i̬lt, ni vot eläʔ vai olõ vi̬i̬l; heidäʔ meelest aŕa, `naaku‿i `mõtlõma tu̬u̬d `kurbuist Se\n4. (inimese loomusest, hingelaadist, vaimust, meelelaadist) Midä libejämb kiel, sidä tigejämb miel vns Kuu; `riiaka `mielega mies Hlj; sie õld au `mielega, `ninda aus mies; kes püha `kirja järele `püiavad elada, nied on vaga `mielega Lüg; Ta on küll pikka `mielega inime, aga nüüd on täma `kannatus ka `katkend IisR; Ära ole nii `kerge meelega (äkiline), nönda ei saa elust läbi Jäm; `körge meelega inimene pεεb `endast liig pailu; inimene nönda tore meelega - - `uhke vaimuga Khk; tää‿o vaa meelega, aga ise `julge Mus; Ta oli ikka nii äkise meelega just naagu püśs; Ta oli alati nii suure `lahke meelega Pöi; se nõnna ara meelega, `kartlik Muh; `äise meelega inimene (äkiline) Käi; kadeda meelega inimene Rid; oo kannatamata meelega, kärsitu Mar; meeste`rahva meel oo üks kergitos `kergid `õĺga, naese meel aga aho täis `toorid `alga Kul; väga laialdase meelega, põle tõsine inime `ühti; tuima meelega inimene, ei tunne tema aletsust ega alastust kellegi `vasta Mär; pikad `juused ja `kerge meel vns Var; vanem poeg `olle sandi meelega Mih; laia meelega inimene, lobiseb paelu Tõs; `Kindla mielegä mies ei lasõ ennäst `narri Khn; toesu (tuisu) meelega, kes reägib `ühte `siia, teist `sõnna Juu; ta on ühe `muutliku meelega inimene JMd; `rõemsa mielega inime Koe; tige kiel, tige miel VJg; akka kannatama ja `pitkä mi̬i̬lt aŕjutama Kod; pika meelega, pole äkiline, teene paneb kärinal nigu kadakas Plt; si̬i̬ om va `eit́liku meelege - - ei ole `kindla meelege, üit́skõrd sinna, tõnekõrd `tõisi Trv; kate meelege, kõnelep katsiti Hls; si̬i̬ om mihitse meelege naine, kel abene suhun Krk; kes tiiäb, mes tä oma äǵedä meelega oless ärä tennu Ran; ku inimesel om serände kannatamada mi̬i̬l, siss ta tulep tõesele vai ammastega `küĺge Nõo; taal om säärän mi̬i̬ĺ nigu jumalõ tuuĺ, üt́skõrd siist, tõnõkõrd säält Har; Hää ku mehel om kimmäs mi̬i̬l Vas; naase mi̬i̬ĺ kui keldo li̬i̬ḿ Se; meelt muutma ~ parandama ~ pöörama end elukommetelt paremaks muutma, halba käitumist maha jätma inimine on paha tehnd, siis piab küll mielt parandamma Lüg; Iga päev lubab mielt parandata, `viina `tilka enamb suu `sisse võtta IisR; `juomarid parandad mielt Vai; `alba inimest mainitsetase meelt parandama Khk; Soadeti `oastaks `eese meelt parandama (saadeti vanglasse); Äi see oma meelt pööra, mis ta on, selleks jääb Pöi; oli ülekäte läind, nää nüid `pööras meelt ja sai üsna inime Mär; paranda meelt, ää ole `sohke `uhke Tõs; muudab mi̬i̬lt, jätäb maha nid `konked Kod; paranda laits, `ende mi̬i̬ld Trv; naka˽sa˽ka üt́skõrd taad mi̬i̬lt parandamma Har\n5. (tunnetega seoses) a. meeleolu, tunne, tuju Omal üäst `mielest `silmäd vie`kalkvel Kuu; inimesed `kandasivad - - `nende (lehmade) `pääle koledast paha mielt VNg; ku akkab midagi `õtsima ja ei `leia, `ongi miel `tuulest `vällas; ku üva `süömist `anna, eks siis kuer süö üva `mielega Lüg; Ia miel, et ing sies IisR; viha meelega ta kuulutab moole sedissi `aśju Jäm; mo meel läks ka aleks; nii ea meel, `kargab kas vöi lage; läks teiste sega meelt lahutama Khk; Ju see sańt meel `mööda `jälle läks Pöi; ta `andis sene ösna εε meelega Käi; ma lähe `sõnna eese meelt lahotama, mo meel na `raske Mar; segane asi, tegi seda nii `kahtlase meelega; paĺlu tööd, see ajab meele üsna `kaela (teeb murelikuks) piltl Mär; need `iaduse sõnad ei ole, need `öötakse paha meelega Var; tä pahandas mu meele naa ää Tõs; tä tuleb `lahke meelega täda `aitama Aud; poisil ää mi̬i̬l, et jumal pole sit́ikaks loonu (öeld näilise põhjuseta rõõmustajast) Hää; üks `üösi miel jäi eti pahaseks nende (kirpude) peal Ris; mis meelega sa elad veel, kui sa oled teise inimese ära tapn HMd; teene elas `jälle rikkasti ja teise miel oli kade selle `piale Kei; lähän koa meelt lahutama, ole alati nii kodo `kińni Juu; Mul tuli mitu `korda paha meel `piale, mis ta minust naerab Amb; selle ia mielega ta ei tiand, mis tegi JMd; `viska luomale `erne `vaŕssa ette, ta süöb neid ia mielega VMr; inimesed olivad süönd - - ja siis uńt on tuld nende `juure ja `vahtind nii kurva meelega Kad; kadeda meelega ajab `laimu Trm; ma tahan parema miälegä (meelsamini) talukid `ümmer pahkluu; kui `jälle miäle ärä jätäb (vihastub), ei `kõlba kohegi Kod; kui teisel meel paha on, eks ta aka `albu sõnu suust `välja ajama Ksi; lapsed `kilkavad iast meelest Lai; targa inimese kõnet `kullet ää meelege, aga sedä albi `lärmi ei taha mitte Trv; ei ole vi̬i̬l tõine tõise mi̬i̬lt rikkun; nõnda ää mi̬i̬l, et süä `kargap si̬i̬st periss `vällä; vaigistets temä mi̬i̬lt sedäsi, ärä muretse kedägi Krk; ku sa ohja laset, siss [hobune] lää ku `ullu `mi̬i̬ĺde (peruks) Hel; tule `julge meelega, mes siin peĺlätä; ää mi̬i̬l, nigu sirk oless `piiu `sitnu; lätsi `väĺlä mi̬i̬ld lahutama - - et parembit mõttit ja parembat tuju saad; ää iki, ku `endä peräld majake om, kas mina makan ehk ti̬i̬n tü̬ü̬d, `kiägi ei pahanda minu mi̬i̬ld Ran; emä tulep väĺläst `sisse ja `kangede ääl meelel Puh; mi̬i̬l om `aige, ikk tükip pääle; nii alb inimene, et mi̬i̬l lähäp apuss; ta‿m alati vihäne, täl ei ole ääd mi̬i̬ld konagi Nõo; Kui˽sul vai kui kullanõ mi̬i̬ĺ om, sõ̭ss tiä rikk su˽tuiu är˽jäĺ‿kiʔ Urv; mis sul `tääḿbä ta mi̬i̬ĺ ni˽kurb om; mul om mi̬i̬ĺ ni˽halv, ma˽lähä poodi manu muu `rahva sekkä mi̬i̬lt jahutamma Har; heräsi üless, siss oĺl hüä mi̬i̬ĺ, et oĺl unõńago Rõu; ma˽`tahtsõ sul mi̬i̬lt hääss tetäʔ, koi sullõ `kindaʔ Plv; mul om `väega halv mi̬i̬ĺ ja rassõ ollaʔ, tiiä‿i kas süä midä pahanduist mõist; makase (magaksin) armu meelega (meelsasti), no ei saa `maadaʔ, [kärbsed tüütavad] Se b. soov, tahtmine Kas on miniä ka sul `miele järel; sul on `aeva miel `koerust tehä Kuu; Tämä `miele järälä ei saa `kiegi Jõh; saad sa siis ega ühe meele järele teha Khk; noorem tüdrok oli änam meele järele Rei; Silmi põle peas sitale minna, aga meel peas mehele minna Mär; Sie jutt oli talõ miele `järge, üsä nagu olõs mett moka `piäle miäritud Khn; tahab ika miele järele `rääkida, et ei pahanda Hag; tegema pidi, oli sie tüö siis miele järele ehk `vasta mielt JJn; sie mies on üks iripill, `miski põle tal miele järele Kad; kerik õli küll minu miäle järele; kessi ilma miäle `perrä suab elädä Kod; kui meele järele söök, siis sööb küll; sügise `lambad omal meelel kolavad, on nii `takjaid täis Lai; mes asi sul meele `perrä om, toda sa armastad Ran; kes `vasta mi̬i̬ld om, toda ei taha [külla] `kutsu; aab edevust taka ja säeb `endä, et siss iks pośtele meele `perrä om Nõo; t́siga nakaśs magusast `haḿpsma, tälle sai hää meele `perrä sü̬ü̬ḱ Kan; lasõ no `rät́sepäl ummõlda säŕk uma meele `perrä; mi Eeduardil sai ta naanõ ülemeele (vastu tahtmist) `võetuss, ega ei elä˽ka˽hästeʔ Har; mul es olõki toda mi̬i̬lt tetäʔ, nüüd võti ette; kes `säärne meele peri sü̬ü̬ḱ, sedä sü̬ü̬t ilma `tahtmada Räp; timä tege `vasta mu mi̬i̬lt Se\n6. mõte; arvamus, seisukoht; mõttelaad; meelsus miel `velgub viel `toise järel (ülekohus seisab meeles) vns Kuu; mis miel `mõtleb, sedä suu `räägib; nied mehed elavad ühel `mielel Lüg; sa oled ikka `söoke, koest tuul, sεεlt meel, täna sa tahad seda, oome seda `jälle Khk; mis meele peal, see keele peal Vll; meel ja mõte köevad `seltsis Muh; Mes targald meeles, see joonuld keelel Emm; tääl kust tuul, sealt meel, põle naa ühö meelega, naa tuulepea oo Mar; ühe pere rahvas peavad ikke ühel meelel olema Mär; Mi̬i̬l võib pailu mõtelda, aga ki̬i̬l ei või `kõike ütelda Hää; miel juoseb `ringi (mõtled ühest ja teisest) Ris; omas `meeles `mõtlesin, egä temä sedä teänd Juu; luabib sõnu, mes su mi̬i̬l ei `mõtle; ilman on `ki̬i̬li ja `mi̬i̬li egäsugusid Kod; sel ikke `õiged meelt ei old - - kust tuul, sialt meel, eks ta nisuke iuh-aih old Lai; mõni ei lase midägi ütelde, mis temä meele `vastu Trv; `mõtli seda ammu oman meelen Hls; meele ja mõttege `sü̬ü̬sse kikke Hel; meele ja mõttega `ti̬i̬ssegi vi̬i̬l, aga käed ei kuule enämb sõna; elävä käsi käen nigu velle, ja ütel meelel Ran; ma `mõtli kõ̭ge meelega (kõhklemata), et sina tõid [selle kanga]; vana inimese mi̬i̬l, to‿m nigu tuul jälle Nõo; mi̬i̬l mõõdlõss mihe pääle, süä puhk poisi pääle; ma esi olõ küll siihn, mu mi̬i̬ĺ käü `ilma `mü̬ü̬dä; meelest ja mõttõst oss tennüʔ, a käe ei˽küünü˽kohegi, `võimu ei olõʔ Har; miä sul meele pääl (mõttes) um Vas; `julgõ inemine hooli‿i midägi, mis om meele pääl, tu̬u̬‿m keele pääl Se; mi̬i̬ĺ `mõ̭õ̭tlõss mere takka, a surm sälä takka vns Lut; meelest arust, arvates nüüd ma `õige `mõtlen omast `mielest, vai sie asi läheb `kõrda, vai `läheb `nurja Lüg; Oma ema `mielest `kullatükk, `teiste `mielest `mullatükk IisR; see εε minemine‿s ole vanade `meelest `öige üht Khk; omast meelest `arvab `eese `uhke olevad Mar; poeg `olle vabast meelest (vabatahtlikult) seletan kõik ära Tõs; Paõludõ mielest `pietässe tedä targaks meheks Khn; silk moo‿mest `oopis etem kui se liha Juu; Minu mielest on sie ilmaväŕk päris segi kohe Jür; vaim ja ińg, ni̬i̬d `piäsid minu miäless ühed õlema Kod; üks paik oli teise meelest ia, teisel ei kõlvand kuhugi Lai; ta on mu meelest nigu‿ks nuĺl KJn; omast meelest ma ei ole kellekile `kurja tennu; olgu ta tõese meelest õĺg vai agan, aga egäl om oma armass Ran; ma esi `endä rumalast meelest `mõtle; inimeste meelest ollu ta ää ja tark poiss Nõo; nüid ma ole inemine, `endä meelest ja muide meelest kah Rõn; ma nuhudi taad liha, mu meelest visaśs nigu `halva `haisu Vas; muis meelis 1. hajevil, mõtetega mujal sie on `ninda muis `mielis täna, motted on `toisial Hlj; Ei `kuulagi `teise juttu - - on muis `mielis Jõh 2. arust ära Tia, mis tal tänä on, kisendab kui muis `mielis; `Tuulab nagu muis `mielis Jõh; meelt mõlgutama 1. meelisklema mida sie siel mielt `molgutab Hlj; mi̬i̬lt mõlgutab, ei kuule teese juttu Ksi 2. meelt muutma, ümber veenma akkas teese meelt mõlgutama ja segas `viimeks teese meele ää Mär; mis ta meelt mõlgutad, las lähäb PJg; poiss on tüdriku meele ära mõlgutanu (pea segi ajanud) Hää\n7. meelekoht oimud või meeled, need on õrnad, need võivad `surma `tuua, kui äda saab Ris Vrd meele