Tooted - Enefit\nAvaleht » Enefit Solutions » Tooted »\nPuurmasin MBM on ette nähtud puuraukude puurimiseks kaevanduseesse ja –lakke ankurtoestuse paigaldamisel põlevkivikaevandustes.\nTehnilised näitajad (pdf)\nÜherootoriline purusti SMD-74A on ette nähtud lubjakivi, dolomiidi, mergli, marmori, kipsi, väheabrasiivse maagi ja teiste sarnaste materjalide keskmiseks ja peenpurustamiseks.\nKahe hammasvaltsiga purustit ДЗС valmistatakse kahes variandis: ühe ajamiga parem- ja vasakpoolse ajami asetusega ja kahe ajamiga parem- ja vasakpoolse ajami asetusega. Purustid on ette nähtud põlevkivi ja mäemassi jämepurustamiseks kivimite kõvaduse näitarvu puhul kuni 8 (Protodjakonovi skaalal). Kahe ajamiga purusti on ette nähtud mäemassi jämepurustamiseks.\nSeparaatorid SKVP32, SKVS32\nSeparaatorid on ette nähtud 13–360 mm tükisuurusega kivisöe ja põlevkivi rikastamiseks raskes keskkonnas.\nKiiktoitur on ette nähtud puistematerjalide, erikaaluga kuni 2600 kg/m³ ja suurima tükisuurusega kuni 700 mm ühtlaseks etteandmiseks punkritest, koludest ja teistest mahutitest töömasinatele või transpordivahenditele.\nSõelur on ette nähtud pudedate materjalide sõelumiseks puiste erikaaluga kuni 2,8 t/m³ järgmistel operatsioonidel:\npudedate materjalide kuivsõelumisel niiskustasemel kuni 5% ja temperatuuril mitte üle 120 °C;\nrikastatud produktist suspensiooni eemaldamisel.\nInertssõelurit GIST 72 AM kasutatakse rikastusvabrikutes, kaevanduslikes sorteerimiskohtades.\nInertssõelur GIT51N on ette nähtud kuni 2,8 t/m3 erikaaluga puistematerjalide sorteerimiseks tükisuuruse järgi, sõelumispinna kaldega kuni 250 söe ja põlevkivi kuivsõelumisel toitematerjali tükisuurusega mitte üle 400x400x1100 mm. Inertssõelurit GIT51N kasutatakse rikastusvabrikutes, kaevanduste sorteerimissõlmedes ning teistes söe ja põlevkivi töötlemisega tegelevates ettevõtetes.\nSektsioonrongi MT 1PS3,5 kasutatakse mäemassi transportimiseks kaevandustes. Transporditav materjal on põlevkivi ja aheraine.\nRaudteekoosseisude manööverdusseadet M25S kasutatakse vagunite perioodiliseks edasiliigutamiseks laadimise ajal.


Mekongi jõekruiisid Luang Prabangist Chiang Raisse — Kruiisikeskus\nMekongi jõekruiisid Luang Prabangist Chiang Raisse\nHind:al 2160 €\nMekongi jõekruiisid butiiklaeval Luang Prabangist Chiang Raisse ehk teekond mööda vett Laosest Taisse. Sellel reisil saad imeteleda Laose põhjaosa maalilisi maastikke, külastad UNESCO kultuuripärandi nimekirja kuuluvat templite, kloostrite ja prantsuse koloniaalarhitektuuri poolest kuulsat Luang Prabangi linna. Saad jälgida Mekongi ääres elevate Laose ja Tai inimeste traditsioonilist eluviisi ning puutumatut loodust.\nKruiisi näidishinnad seisuga 15.01.2020.\nMARSRUUT ja HINNAD\nMEKONGI JÕEKRUIIS, 8 päeva - väljumised 2020 - 2021 Hind al 2160 € /in Classic kajutis\nKruiisid toimuvad: 2020 - 2021 sügistalvisel hooajal\nPäev 1. Check-in laevale\nLaose jõekruiisile kruiisile viib tänapäevase tehnoloogiaga varustatud jõelaev Mekong Sun. See on reis, mida mäletad veel kaua. Päikseloojangul vastuvõtt kruiisi külalistele. Kohtumine kaasreisijate ja laeva meeskonnaga. Õhtusöök. Ööbimine laeval.\nPäev 2. Luang Prabang\nHommik Mekongi jõel. Luang Prabangi linnatuur. Külastate Wat Xieng Thong templit - ehituskunsti meistriteost. Jalutuskäik Phou Si mäele, kust avaneb suurepärane vaade Mekongile. Õhtul võimalus jalutada linnas ja piki jõekallast ning nautida kohaliku kööki Ööbimine laeval. Hommiku- ja lõunasöök..\nPäev 3. Pak Ou koopad\nHommikusöök. Puhkus laevatekil ja vaadete nautimine. Peatus jõeäärses külas, kus külastatakse kohaliku riisiviina Lao-Lao tootjat. Matk kuulsate Pak Ou koobaste juurde, kus võib näha tuhandeid väikseid Budda kujukesi. Õhtusöök-barbecue jõe kaldal. Ööbimine. Hommiku-, lõuna- ja õhtusöök.\nPäev 4. Pak Beng\nMekong Sun viib teid läbi dzungli, mis kohati on täiesti läbimatu. Lopsakas rohelus on pilkupüüdev. Maastikku ilmestavad kaljud. Jõgi on kohati kärestikuline ja tugevate hoovustega. Mekongi ääres elevate laode jaoks on jõgi ainus võimalus välismaailmaga kontakti hoidmiseks. Jõuate väiksesse Pakbengi linna, mis on viimane asustatud paik tsivilisatsiooni serval.. Ööbimine laeval. Hommiku-, lõuna- ja õhtusöök.\nPäev 5. Võimas Mekong – Pak Tha\nLaevatekilt saate jälgida, kuidas maastik muutub ja silmapiiriline ilmuvad rohelusse peitunud mäed. Jõuate Pak Thasse. Ööbimine laeval. Hommiku-, lõuna- ja õhtusöök.\nPäev 6. Pak Tha – Huay Yay\nRetk kohaliku pikksaba paadiga piki Namtha jõge, mis viib sügavale dzunglisse. Üle paadi kaardumas lopsakad taimed ja puud. Külastate bambushüttidega Khmu küla ja kohalikku külakooli. Tagasi Mekong Sunil teekond jätkub Tai piiri suunas. Ööbimine laeval. Hommiku-, lõuna- ja õhtusöök\nPäev 7. Kuldne Kolmnurk\nJõuate Sop Ruaki, kuulsa Kuldse Kolmnurga südamesse, kus kohtuvad kolm riiki. Külastate 40-jala suurust kuldsete Buddat ja Oopiumi Halli - muuseumi, mis jutustab selle ohtliku narkootikumi lugu. Päikseloojangul lahkumisõhtusöök. Ööbimine laeval. Hommiku-, lõuna- ja õhtusöök\nPäev 8. Laevalt lahkumine\nViimane hokmmikusöök ja hüvastijätt Mekong Suni ja meeeskonnaga. Check out Chiang Saen või Chiang Khongis. Transfeer lennujaama või linna hotelli.\n7- ööline kruiis jõelaeval Mekong Sun\nToidukordade juurde pakutav kohv, tee ja vesi\nKõik ekskursioonid (inglise keeles) ja sissepääsutasud\nKruiisidirektori esitlused ja loengud laeval\nTransfeerid: saabumisel Luang Prabangi lennujaamast või hotellist laevale, lahkumisel Chiang Rai lennujaama või linna hotelli\nMajutus Luang Prabangis kruiisi eel ja järel\nAlkohol ja karastusjoogid laeval\nEnne reisi tutvu Välisministeeriumi reisisoovitustega ja registreeri end Välisministeeriumi veebis.\nTutvu ka Terviseameti tervisesoovitustega, leiad need siit.\nJõelaev Mekong Sun\nJõelaeva on ehitatud 2016 aasal ja laeval on kaks kajutiklassi Classic (11 kajutit) ja Superior (3 kajutit).\nClassic kajut: 12 m2, 2 eraldi voodit, kajutil on aken, prantsuse rõdu, tualettruum dushiga, konditsioneer.\nSuperior kajut: 1 kajut asub põhitekil (16m2) ja 2 kajutit (18m2) asuvad ülemisel tekil. Kajutis on kaks eraldi voodit, väike privaatrõdu (ülemisel tekil) ja panoraamvaade (põhitekil), tualettruum dushiga, konditioneer.\nViisad: Eesti kodanik vajab Laose Vabariiki reisimiseks viisat. Pass peab olema kehtiv vähemalt 6 kuud peale reisi.\nPANE TÄHELE: Kruiisi toimumiseks vajalik minimaalselt 10 inimest. Mekong ei ole taltsutatud ja seepärast on kruiisi marsruudi muutused\nvõimalikud. Iga kruiis on unikaalne ja sõltub jõe veetasemest, üleujutustest, hommikustest ududest. Hoolimata sellest, et laeva meeskond on kogenud ja laev tehniliselt kaasaegne, võidakse keeruliste loodusolude tekkimisel ohutuse tagamise eesmärgil kruiisi programmi muuta.\nNB! Hinnad sõltuvad kruiisi väljumise ajast ja laeva täituvusest. Kruiisifirma võib hindu ja marsruuti jooksvalt muuta.\nTutvu ka: Mekongi jõekruiisid Laose põhjaosas, 6 ööd


Vaatame, mis välja tuleb: Skinide test vol 3 ja vol 4\nKuigi ma Tartu Maratoni ei sõitnud, oli mu nädalavahetus otsast ääreni sporti täis.\nAlgatuseks istusin kogu valge ja päikselise aja umbses korvpallisaalis mürareostuse käes ja elasin kaasa noorsportlastele. Kuigi laias plaanis kukub korvapall mu lemmikalade järjekorras pidevalt tahapoole, siis ausalt öeldes oli üks mäng nii põnev, et emade fännklaab karjus üksmeelselt hääled ära ja emotsiooni oli oioi kui palju.\nAga see selleks. Siis kui oli enamvähem alles pime või juba pime, käisin suusatamas ikka ka.\nVabariigi aastapäeval sõitsin hommikul vara Harku metsas ja olin seal ainus inimene suuskadel. Kõik suusatajad olid ju maratonil. Oli väga nauditav suusatamine. Päike paistis ja puha. Isegi muru ei paistnud kuskilt lume alt välja. Inimesed jalutasid metsas ja kõik olid nii rõõmsate nägudega.\nLaupäeva hommikul läksin klassikasuuskadega Nõmmele. Rajatraktor just lõpetas klassikajälje ajamist ja olin esimene, teine või äärmisel juhul kolmas, kes oma suusad värskesse klassikajälge asetas. -5 kraadi! Harvaesinev külmalaine sellel talvel! :) Jätsin seekord panemata suuskadele jäätumisvastase sprei ja mõtlesin, et vaatan kas läheb suusa karv jäässe nagu hoiatati. Ei läinud veel pooleteise tunniga, mis ei tähenda, et näiteks kolme tunni peal ka poleks läinud. Sõita oli väga hea. Suusk pidas ideaalselt lausa, libisemine oli ka justkui enamvähem, kui ma oma test-puu järgi arvestan. Üldse oli selline meeldiv trenn, kus ma tundsin esimest korda elus vist, et ma olen päris hea suusataja. See ebaadekvaatne emotsioon on põhjustatud samast asjaolust, et suusatajad olid kõik ju Otepääl ja Nõmme ringi olid vallutanud valdavalt inimesed, kes ei olnud just väga palju oma elus suuski näinud ja väiksed lapsed, keda lapsevanemad olid otsustanud väske õhuga karistada :)\nPühapäeval jõudsin Nõmmele kell jubapime, aga rahvas veel igatahes suusatas. Väljas oli +2 kraadi ja sadas tihedat vihma. Rada oli täiesti jääs, suusajälg oli kohati täiesti ära sõidetud ja seal, kus teda oli, lainetas koledalt. Sillalt alla sõites oleksin peaaegu kõhuli lennanud, sest jäljest polnud seal haisugi ja pimedas ei näinud ka tuhkagi. Ühtlasi jäi mul algul suure ähmi ja koperdamise tõttu fikseerimata kui kaugele suusk libises. Pärast ei läinud sinna laskumisele üldse enam kurja välja kutsuma.\nJäätumisvastast spreid seekord ka ei pannud. Alguses suusatasin lahedalt vahelduvat, suusk pidas täitsa ilusti. Pidamine jäi kehvemaks, aga ühesammulist paaristõuget (või mis selle nimi ongi) sai ilusti sõita, arvestades olusid oli mul täitsa okei suusk ja visuaalse vaatluse põhjal ütleks, et ikkagi vist platsi parima pidamisega suusk. Kui suusa ära võtsin, siis mingit jäätumise värki ei täheldanud.\nNii et lühema maa peal igatahes pole hullu, kui sprei ununeb panemata. Päris külma ilmaga muidugi ei tea ja see jääb sel talvel ka teada saamata. Vist.


Helid Eestist Usedomi saarel — Sirp\nSaksamaa Usedomi muusikafestival on pühendatud traditsiooniliselt Läänemere maade kultuuri tutvustamisele. Tänavu 21. septembrist kuni 12. oktoobrini oli XX festivali peakülaline Eesti. Muusikasõpradel oli võimalik külastada 35 kontserti, kus esineb rohkem kui 700 muusikut. Peale kontsertide sai päikesesaarel tutvuda veel Mare Vindi ja Margus Meinarti kunstiteostega.\nFestivali avas Peenemündes Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa peaministri Erwin Selleringi ja Eesti suursaadiku Kaja Taela juuresolekul Kristjan Järvi oma Balti noorteorkestriga (Baltic Youth Philharmonic). Kavas oli Skrjabini „Ekstaasipoeem”, Erkki-Sven Tüüri Kontsert fagotile ja orkestrile, solistiks Martin Kuuskmann, ja Henk de Vliegeri seatud sümfooniline seiklus „Sõrmus”, mille aluseks on Wagneri „Nibelungi sõrmuse” teemad. Ovatsioonidele ei tulnud kontserdi järel lõppu. Milline kontsert! Milline edu! Endast kõik andnud noor maestro, solist ja orkester jaksasid mängida veel Händeli „Veemuusika” avamängu Daniel Schnyderi seades, Tšaikovski „Narride tantsu” muusikast näidendile „Lumivalgeke” ja finaali Hugo Alfvéni balletist „Kadunud poeg” – needki täie energia ja säraga. Lõpuks ei jaksanud saali kogunenud tuhat inimest enam plaksutada, vaid hakkasid oma vaimustust avaldama braavo-hüüete ja jalgade trampimisega. Üks meie aja dünaamilisemaid dirigente tõi kontserdile järgnenud vastuvõtul esile: „Eestlaste ajaloos mängib meri olulist rolli – see on meie uks suurde maailma. Seetõttu on rahvas mentaalselt väga vaba, ent ikkagi kodumaaga tihedalt seotud. Kui ma dirigeerin, siis ei tunne ma ennast ameeriklasena, vaid eestlasena, kellele on eesti kultuur, keel ja eluviis väga lähedane.” Varemgi Kristjan Järvi kontserte külastanud peaminister Erwin Sellering tõdes, et on „iga kord vapustatud sellest, kuidas ta orkestri käima lükkab”.\nBalti noorteorkestri õpetajad ei jätnud samuti musitseerimisvõimalust kasutamata. Moto all „Läänemere meistrid” tekkis USAs elava šveitsi helilooja, saksofonisti ja flötisti Daniel Schnyderi eestvedamisel Jan Bjørangeril (viiul), Paul Cortesel (vioola), Martin Kuuskmannil (fagott) ja Damien Bassmanil (löökriistad) omavahel heliflirt, mis elektriseeris publikugi. Usedomi vanim, Liepes asuv väike luteri kirik oli äkiliselt täis Griegi, Johann Sebastian Bachi ja Vivaldi muusikat ja seda äärmiselt meeli erutavas džässivormis. Oma muusikatreenereid toetasid mänguga BYP liikmed Dalia Simaškaitė, Ignė Pikalavičiūtė ja Jakob Petzl. Lõpetuseks mängiti Schnyderi enda kirjutatud helitöö „Karāchi”, mis oli pühendatud Kristjan Järvile. Autorgi oli kirikus ja elas maailmaklassi instrumentaalsolistide esitusele andunult kaasa. See oli muusikaelamus par excellence ja tekitas kohalolijates suurt õnnetunnet, mida jätkus mitmeks päevaks tagantjärelegi!\nSoojalt võeti samuti vastu Krummini St. Michaelise kirikus esinenud Hortus Musicus. Andres Mustoneni varajase muusika ansambel oli tuntud juba Saksa DVs, ka Usedomi saarel on eestlased kontserteerinud juba varem, nimelt aastal 1999. Mitmetel idasakslastel on ansambli nõukogudeaegsed heliplaadid veel kodus kapiski, teadis Ostsee-Zeitungi kriitik Ekkehard Ochs, kes tõi oma artiklis esile Hortus Musicuse suurepärase musitseerimishinge ja improviseerimistalendi. „Esitus oli suur helipidu: kaasakiskuv, lüüriliselt väljendusrikas ja professionaalselt loomulik,” hindab saksa muusikaajakirjanik kuuldut. Ka festivali dramaturg Jan Brachmann kiitis ansambli kunstilist taset ja tunduvalt laiendatud repertuaari. Krumminis sai publik peale euroopa kõrgkultuuri muusika kuulda veel Balkani, Lähis- ja Kaug-Ida rahvuslikke helisid.\nSaksamaal elav leedulane David Geringas on Usedomi muusikafestivali traditsiooniline külaline. Tema järgis vanu lossitraditsioone, kus õhtuti koguneti saali kuulama kõrgelennulisi helitöid. Seekord oli tšellist kutsunud endaga koos Stolpe lossi musitseerima eestlased Selvadore Rähni (klarnet) ja Kalle Randalu (klaver). Programm oli värskendavalt ebakonventsionaalne: Arvo Pärdi „Peegel peeglis”, Erkki-Sven Tüüri „Arhitektoonika II”, Benjamin Britteni Sonaat tšellole ja klaverile, Lepo Sumera „Quasi improvisata” ja lõpetuseks tehniliselt ülinõudlik Johannes Brahmsi Trio klarnetile, tšellole ja klaverile a-moll op. 114. Muusikakriitik Ochs toob esile: „See oli õhtu, kus tehti väljendusrikast, kõrgprofessionaalset muusikat, kuigi tundus, et esinejad ei ammendanud kõiki helitundlikkuse varusid.”\n„Täie hooga Beethoven!” – kõlas kontsert Peenemündes, kus Paavo Järvi juhatas oma kauaaegset orkestrit Deutsche Kammerphilharmonie Bremen. Maestro ja muusikakollektiivi esitused ja lindistused on saanud maailmas suure tähelepanu osaliseks, imetletakse ennekõike interpretatsiooni suurt intelligentsi. Samuti, nii arvavad muusikateadlased, olevat Bremeni orkester ja tema kunstiline juht tänapäeval üks paremaid muusikakollektiivi ja tema dirigendi kombinatsioone. Järjekordselt väljamüüdud saalile esitati Arvo Pärdi „Cantus in memoriam Benjamin Britten” ja „Fratres” ning Ludwig van Beethoveni IV ja VI sümfoonia. Peenemünde ebatavaline kontserdisaal lausa kees vaimustusest. Publik tõusis püsti ja plaksutas tormiliselt. Kuigi Paavo Järvi kiirustas lennukile, järgmine esinemine oli juba ootamas, ei jätnud ta joovastuses muusikasõpru lisapalata. Kontserdi külaliste seas oli viiuldaja, Tallinna konservatooriumi professori ja omaaegse rektori Vladimir Alumäe lesk Silvi Alumäe ning Rosmarie Paulsen-Waas, kelle vanaisa Johannes Karl Paulsen oli olnud Alumäe õpetaja.\nPeenemünde Hitleri armee uurimiskeskus, kus natside võimuloleku ajal konstrueeriti tuntud raketiteadlase Wernher von Brauni juhtimisel sunnitööliste abil mürske V1 ja V2 (V tähendas Vergeltungswaffe, s.t kättemaksurelv), on muudetud nüüd hea akustikaga kontserdisaaliks, kuhu mahub tuhat kuulajat. Mitmeti on arutatud, kas tehas, kus kannatasid sajad süütud inimesed, on üldse õige koht musitseerimiseks. Kuid, nagu on öelnud vanameister Kurt Masur, kes on ka üks Usedomi muusikafestivali asutajatest ja nüüdseks aupatroon, Peenemünde hoiatab ja lepitab. Maestro ise, keda autasustati Usedomis Euroopa 2013. aasta kultuuriauhinnaga, dirigeeris Balti noorteorkestri ees Peenemündes Bruckneri neljandat sümfooniat „Romantiline”, samuti Wagneri avamänge ooperitele „Tannhäuser” ja „Nürnbergi meisterlauljad”. Peale Wagneri on tänavuse festivali kavades esindatud ka teised tänavused juubilarid Witold Lutosławski (1913–1984) ja Benjamin Britten (1913–1976).\nFestivali algusepäevad tõid esile, et Usedomi saarel armastatakse kultuuri. Korraldajatel eesotsas intentant Thomas Hummeliga ei olnud ilusatest sügisilmadest hoolimata kontserdisaalide täitmisel mingeid raskusi ehk nagu\n@schriftstehler Twitteri kaudu esile on toonud: „Samal ajal kui Sylti saarel kõnnivad jälle rikkad ja ilusad, kolavad Usedomil ringi intellektuaalid.”


§ 3 Öörahu\n§ 4 Avaliku korra tagamine\n§ 5 Ettevõtlusalase tegevuse korraldamine\n§ 6 Küttekoldevälise tule tegemine\n§ 7 Avalike ürituste korraldamine\n§ 10 Varasema määruse osaline kehtetuks tunnistamine\nRT IV, 29.12.2011, 18\nVastu võetud 21.04.2005 nr 18\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 362 ja 363 ning looduskaitseseaduse § 42 lõike 3 alusel.\n(1) Avaliku korra eeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärgiks on koos riigi vastavate õigusaktidega tagada Pärnu linna haldusterritooriumil kogukonna rahulik kooseksisteerimine ja turvalisus ning igaühe õigus omada avalikku kindlustunnet ja võimalus realiseerida oma õigusi, vabadusi ja kohustusi.\n(2) Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Pärnu linna haldusterritooriumil viibivatele ja/või elavatele isikutele.\nKäesolevas eeskirjas on kasutatud järgmisi mõisteid:\n1) avalik koht on vabaks liikumiseks ja kasutamiseks avatud ja/või piiratud territoorium, ehitis või selle osa, samuti ühissõiduk;\n2) avalikku üritust käsitletakse Pärnu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) määruse “Avalike ürituste korraldamise kord” tähenduses;\n3) avalik lõke on avaliku ürituse läbiviimise käigus süüdatav lõke;\n4) küttekolle on tahke, vedela või gaasilise kütuse põletamiseks ettenähtud ja suitsulõõriga ühendatud kütteseadme osa.\n5) Suplushooaeg – ajavahemik 1. juunist kuni 31. augustini;\n6) Supluskoht – veekogu või selle osa, mida kasutatakse suplemiseks, ja sellega piirnev maismaa osa, mis on tähistatud üldsusele arusaadavalt;\n7) Surfiala – tähistatud ala supluskohas (Side tänava pikendusest 500 meetrit Raeküla suunas), mida kasutatakse erinevat liiki surfispordi harrastamiseks.\n8) Veesõiduk – ujuvvahend veekogul liiklemiseks (purjelaud, purjejaht, paat, mootorpaat, väikelaev, võistluspurjekas, veesuusarobot, sõudepaat jt), välja arvatud laevad meresõiduohutuse seaduse § 2 punktides 2, 4 ja 5 toodud tähenduses.\n9) Purjelaud – tuule jõul liikuv veesõiduk, mille taglasel puudub jäik ühendus lauaga.\n§ 3. Öörahu\n1) 01. september kuni 31. mai kella 23.00 kuni 07.00 ning\n2) 01. juuni kuni 31. august kella 24.00 kuni 06.00.\n§ 4. Avaliku korra tagamine\n(1) Avaliku korra tagamiseks on keelatud:\n1) avalikus kohas risustada, reostada, lärmata, kerjata, kasutada ebasündsaid väljendeid,tülitada kaaskodanikke või rikkuda ükskõik millisel muul viisil avalikku korda, sealhulgas eksida üldtunnustatud tavade ja heade kommete vastu, solvata oma käitumisega inimväärikust ja ühiskondlikku moraalitunnet ning seada ohtu enda või teiste isikute elu või tervist;\n2) tekitada müra, s.h muusikalist müra, mis ületab õigusaktidega kehtestatud normtasemeid;\n3) avalikus kohas lõhkuda, rikkuda või muul viisil kahjustada mis tahes vara (s.h igasugune sodimine, omavoliline graffiti, kuulutuste ja teadete paigaldamine selleks mitte ettenähtud kohtadesse jmt);\n4) avalikus kohas vigastada või omavoliliselt raiuda puid, põõsaid, rikkuda muru ja teekatet;\n5) viibida ilma omaniku või valdaja loata vastavalt tähistatud varisemisohtlikus või muus inimeste ohutuse tagamiseks piiratud kohas, välja arvatud ohuolukorra likvideerimiseks;\n6) müüa ja tarbida tähistatud supluskohas ja avalikel üritustel jooke klaastaaras;\n7) võtta suplushooajal tähistatud supluskohta kaasa loomi, välja arvatud selleks ettenähtud ja vastavalt tähistatud supluskohtades Harju, Mere ja Roostiku tänavate pikendustel, Pärnu jõe vasakkalda muuli juures ning Veteranide pargis;\n8) suplushooajal sõita tähistatud supluskoha välispiirist lähemal kui 25 meetri kaugusel ning siseneda tähistatud supluskohta mis tahes liiki veesõidukiga, välja arvatud järelevalveks ja päästetöödeks kasutatava veesõidukiga nende kasutamisel tööülesannete täitmiseks;\n9) keskrannas kasutada purjelauda suplushooajal väljaspool surfiala ning teistes supluskohtades purjelauda kasutades häirida ja/või ohustada teiste supluskohta kasutavate isikute elu, tervist ja vara.\n10) liigelda ja parkida mootorsõidukiga tähistatud supluskohas, parkides ning mujal avalikel haljasaladel, välja arvatud pääste- ja hooldustöödeks ja kutselise või harrastusliku kalapüügiõigusega isikul kalapüügiks vajaliku veesõiduki veekogusse viimiseks Hirve, Harju, Karja ja Roostiku tänavate pikendustel Pärnu Linnavalitsuse majandusosakonna (edaspidi majandusosakond) kirjalikul loal. Kutselise kalapüügiõigusega isik, kelle elukoht on rahvastikuregistris registreeritud Pärnu linn, võib kalapüügiks vajaliku veesõiduki veekogusse viimiseks kasutada Side tänava pikendust ajavahemikul 1. veebruarist kuni jää lagunemiseni majandusosakonna kirjalikul loal;\n11) avalikus kohas rajada haljastust, istutada puid ja põõsaid ilma majandusosakonna kirjaliku loata;\n12) avalikus kohas paigaldada ja/või teisaldada inventari, sh lillevaase, prügiurne, pinke, valgusteid, liiklusmärke, tõkkepiirdeid, reklaamkandjaid, teabe- või mälestustahvleid ja teisi teisaldatavaid väikevorme majandusosakonna ja/või omaniku kirjaliku loata;\n13) põletada jäätmeid (prügi) ja kulu.\n(2) Öörahu piirangust võib kõrvale kalduda:\n1) avariiliste tööde teostamisel;\n2) 23. juuni ja 31. detsembri ööl;\n3) linnavalitsuse loal.\n(3) Avalikus kohas laagrisse jäämine või sõiduki kasutamine elamiseks on lubatud ainult vastavalt tähistatud piirkonnas.\n§ 5. Ettevõtlusalase tegevuse korraldamine\nIgasugune ettevõtlusalane tegevus tuleb korraldada nii, et sellega ei häiritaks kaasinimeste rahu. Eelnimetatu eiramine kaubandustegevuse käigus võib olla aluseks tegevuskoha lahtiolekuaja piiramiseks, registreerimisest või registreeringu muutmisest keeldumiseks või registreeringu kustutamiseks majandustegevuse registris.\n§ 6. Küttekoldevälise tule tegemine\n(1) Küttekoldevälise tule tegemine on lubatud ainult territooriumi valdaja loal või vastavalt tähistatud kohas, täiskasvanud isiku juuresolekul ning tuule kiirusel kuni 1,5 m/s. Pärast lõkke või muu küttekoldevälise tule tegemist tuleb põlemisjäägid hoolikalt kustutada veega ülevalamise või mulla või liivaga katmise teel. Küttekoldevälise tule tegemisel tuleb järgida üldisi tuleohutusnõudeid.\n(2) Avaliku lõkke tegemise koht peab paiknema mis tahes ehitisest, põlevmaterjali hoiukohast või metsast vähemalt 50 m kaugusel. Avaliku lõkke peab korraldaja eelnevalt kirjalikult kooskõlastama kohaliku päästeasutusega.\n(3) Lõkke või muu küttekoldevälise tule tegemise koht peab paiknema vähemalt 15 m kaugusel mis tahes ehitisest või põlevmaterjali lahtisest hoiukohast ja vähemalt 30 m kaugusel metsast selleks kohandatud mittepõleval alusel või kuivanud taimestikust puhastatud mineraalpinnasel.\n(4) Tahk-, vedel- või gaaskütusel töötavat teisaldatavat šašlõki- või grillahju või muud samalaadset seadist tuleb kasutada vastavalt tootja juhistele.\n(5) Kala- või lihatoodete suitsutusahi peab mis tahes ehitisest või põlevmaterjali hoiukohast asuma vähemalt 5 m kaugusel. Nimetatud ahjud peavad kasutamise ajal olema pideva järelevalve all. Pärast töö lõpetamist tuleb kütusel täielikult ära põleda lasta või põlemisjäägid veega kustutada.\n§ 7. Avalike ürituste korraldamine\n(1) Avalikke üritusi tohib korraldada ainult linnavalitsuse loal ja loal märgitud tingimustel. Avaliku ürituse korraldamise loa taotlemine ja andmine toimub linnavalitsuse poolt kehtestatud korras.\n(2) Avalike ürituste korraldajad on kohustatud tagama, et alla 16-aastastele alaealistele suunatud üritus lõpeks vähemalt üks tund enne öörahu algust.\nAvaliku korra eeskirja rikkumise eest karistatakse karistusseadustiku § 262 ja looduskaitseseaduse § 74 alusel ja korras.\nVastavalt väärteomenetluse seadustiku § 52 lg 3 on karistusseadustiku §-s 262 ettenähtud väärtegude kohtuväline menetleja Politseiamet, politseiprefektuur, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei ja linnavalitsus.\n§ 10. Varasema määruse osaline kehtetuks tunnistamine\nTunnistada kehtetuks Pärnu Linnavolikogu 21. mai 1998 määruse nr 14 “Avaliku korra eeskirja, heakorraeeskirja ning koerte ja kasside pidamise eeskirja kinnitamine” punkt 1.1.\nMäärus jõustub 01. mail 2005.


© Conventus Terra Mariana - Traditsionalism kui postmodernismi avant garde (2009)\nConventus Terra Mariana > Concordia > Traditsionalism kui postmodernismi avant garde (2009)\nKui enamik XX sajandi őpetusi on oma kőrgaja läbi elanud, olgu see siis fenomenoloogia vői strukturalism vői eksistentsialism, rääkimata kommunismist ja fa�smist, siis üks XX sajandil küll varjus olnud őpetus on kenasti XXI sajandil on koha leidnud. See őpetus on traditsionalism.\nLaiema hulga hobi\nOlles algul küll valitud eliidi doktriiniks ja liikudes sulet loo˛ides, on traditsionalismist sel sajandil saanud laiema hulga intellektuaalide hobi ja ka maailmavaade. Ameerika ülikoolide huvi traditsionalimi klassiku, itaalia filosoofi Julius Evola (1896–1974) vastu vőib lausa buumiks nimetada.\nTraditsionalismi alusepanijaks loetakse prantsuse filosoofi René Guénoni (1886–1951). Tegelikult aga saab nn parennaalsele ehk igavesele filosoofiale toetuv käsitlus aluse juba renessansist, mil Marsilio Ficino paneb Firenze Platoni Akadeemias neoplatoonilistest tekstidest kokku nn Corpus Hermeticum’i, nimetades seda parennaalseks filosoofiaks ja väites suurte religioonide transtsendentaalset ühtsust. Muide, seda meelt oli ka meie Uku Masing. Termini vőttis hiljem taaskasutusele saksa filosoof Leibniz ja värskendas Aldous Huxley.\nMis on traditsionalism?\nLääne ühiskond on dekadentlik. Selle individualism on korrumpeeriv. Selle materialism on vőőrandav. Modern ei too progressi – paitsi teaduslik-tehniline –, vaid hingelise ja kőlbelise regressi. See on Guénoni järgi inversioon. Pääsemine on tagasipöördumises traditsiooniliste väärtuste ja őpetuste juurde. Kőik see on kirjas ka Guénoni vahest tuntuimas teoses “Nüüdismaailma kriis”, mis sel aastal Haljand Udami suurepärases tőlkes ka meil trükimusta nägi.\nMitte midagi eriti uut, eks ole. Siiski, őpetuse enda intensiivsus ja energia olid kuumemad kui moderni cool ratsionaalsus ja traditsiooni enda sekulariseeruv leigus. Sestap leidis karismaatiline Guénon kohe ka toetajaid. Traditsionalistid leidsid, et traditsioonilise ühiskonna müüte vőib lugeda kui keelt ja töötasid välja metakeele nende mőistmiseks ning väitsid, et nüüdismaailma teadus on tegelikult samasugune vőrgustik nagu ruunid vői hieroglüüfid, mida vőib demüstifitseerida.\nBostoni muuseumi kaunite kunstide osakonna kuraator Ananda Kentish Coomaraswamy (1877–1947) kirjutas juba 1920ndail, et ükski elavaist Euroopa kirjameestest pole tähtsaim kui René Guénon. Prantsuse kirjnik André Gide ütles, et kui ta oleks Guénoni saanud lugeda varem, oleks ta elu kujunenud teistsuguseks.\nGuénoni argument oli, et XX sajand kujutab endast lőpuaja dekadentlikku lőpuperioodi.Tema jaoks ei olnud renessanss taassünd, vaid läbikukkunud projekt, mis tői allakäigu ja kőrgematest printsiipidest eemaldumise ratsionaalsuse ja humanismi näol.\nReformatsioon kui deformatsioon\nReformatsioon oli tema jaoks deformatsioon. Julius Evola kirjutas, et see, mida vaja on, on tőeline katarsis ja radikaalne suurpuhastus. Olles nii mőjutajaks Mussolini fa�smile kui ka SS-i ordut plaanivatele Saksa juhtidele. Fa�smi on katsutud isegi traditsionalismi läbi määratleda: “Fa�sm, see on Guénon pluss Guderiani tankidiviisid” – mis on küll följetonistlik arusaamatus. Aga Evola alustas muide kunstnikuna. Traditsionalistliku kunsti parimaks näiteks on aga tänapäeval briti helilooja sir John Travener.\nEvolat iseloomustab veel tőik, et ta ei läinud sőja ajal kunagi varjendisse, vaid jalutas liitlaste pommirahe all rahulikult ringi. Muidugi sai ta lőpuks ka haavata. Millest ka surmanarritaja maine. Evola üks intrigeerivamaid teoseid on “Ratsutamine tiigri seljas” vői “Tiigri ratsastamine”, mis vőis RVL-i vahendusel isegi meie Gustav Naanile tuttav olla.\nGuénon oli Moskva suurtes raamatukogudes – muidugi kinnistes osakondades – täiesti olemas. Mäletan Haljand Udamit rääkimas, kui ta esimest korda Guénoni lugedes tődes, kuidas kőik keerulised küsimused lähevad paika. Haljand Udam oli oma elu lőpul eeskujulik traditsionalist.\nEhk siis nn soft traditsionalism on traditsionalism ilmalikus rüüs. Selle parimaks esindajaks on XX sajandi üks suuremaid usundiloolasi Mircea Eliade (1907–1998). Traditsionalistlikke mőtteid esitab ka E.F. Schumacher oma “rohelises” raamatus “Väike on ilus”. Traditsionalismi mőjusid vőib leida J.C. Lewise sőbral, trapistist mungal Thomas Mertonil ja T.S. Eliotil.\nTraditsionalistide sekka on arvat ka Inglise prints Charles, kes on oma kőnes 2006. aastal Kairos öelnud: “See on ainult Tarkus, mis saab ilmutada meile neid universaalseid ja igavesi tődesid, mis on iga suure traditsiooni südames. See ei ole ainult lääne fenomen. Me näeme seda igas Aabrahami usu harus.” Viimane on ehttraditsionalistlik termin, rääkides suurte traditsioonide transtsendentaalsest ühtsusest.\nTulebki nentida, et traditsionalismi vastu on tősine huvi ka paljudes islamimaades, kus on tegemist enam nn kultuurilise islamiga. Siia kuuluvad Iraan, Türgi, Maroko ja ka Malaisia. René Guénon isegi pöördus oma elu lőpus islami sufismi, kolides Pariisist Kairosse. Guénoni jünger Frithjof Schuon (1907–1998) rajas isegi oma sufistliku ordu Maryamiyya, pärast isikliku Neitsi Maarja ilmutuse saamist. Traditsionalist professor Seyyed Hossein Nasr asutas Iraanis traditsionalistliku filosoofia akadeemia.\nVenemaal on traditsionalismi edasiviijateks Moskva Ülikooli professor Aleksander Dugin ja tema neo-euraasia liikumine ning islami traditsionalismi liinis Gaydar Jamal, kes mőlemad alustasid juba kuuekümnendatel Jevgeni Golovini kuulsas salongis. Hiljuti Moskvas olles märkasin kurvastusega, et seda vene kultuurile nii olulist maja ei ole enam.\nSiinkohal tuleb tunnistada, et Dugini intellektuaalne mőju vene praegusele juhtkonnale on tuntav. Ma tean, et Dugin ei kirjuta Putinile kőnetekste, kuid kohati on kokkulangevus erakordne. Duginit vőiks nimetada ka vene geopoliitika isaks – őpitakse ju Vene Kindralstaabi Akadeemias Dugini őpiku järgi, kes muide ise on ka Vene sőjaväeluure kindrali poeg. Jeltsini ajal oli Dugin aga radikaalne dissident.\nParemaks mőistmiseks vőiks öelda, et traditsionalism on Huntingtoni “Tsivilisatsioonide” kokkupőrke paradigma peegelkuju. Aga traditsionalism ja traditsioon on kaks täiesti erinevat asja. Vőiks ka piltlikult öelda, et traditsionalism on traditsioon postmodernses rüüs. Vői isegi, et traditsionalism on postmodernismi avant garde.


Hiina autotööstus kaotab riigi liitumisest WTOga - Äripäev\nHiina autotööstus kaotab riigi liitumisest WTOga\n14. november 2001, 14:10\nÜlar Lauk 14. november 2001, 14:10\nHiina sõiduautode turu areng võib WTOsse astumise tulemusel aeglustuda või hoopis seiskuda, kirjutab riigis ilmuv majandusajaleht Business Weekly China.\nHiina peab vastavalt kokkulepetele vähendama sissetoodavatelt autodelt tollimaksu üle kolme korra. Juba praegu on märgata sellega seoses järsku sõiduautode müügi langust. Oktoobris vähenes näiteks automüük septembriga võrreldes 22 protsenti.\nEksperdid märgivad, et käesoleval hetkel ei suuda Hiina autotootjad ise uusi automudeleid välja töötada ja tegelevad peamiselt läänekontsernide litsentside alusel autode kokkupanekuga. Piiride avamise järel muutub oma markide väljaarendamise võimalus veelgi väiksemaks. Kõik see tähendab, et tööstusharu, kus pöörlevad miljardid ja töötavad miljonid inimesed, ootab allakäik. Paljude ettevõtete ees on reaalne tootmise vähendamise või sulgemise oht.


2008 - 2012: Kose kihelkonnapäevad 2011\nKose kihelkonnapäevad 2011\nKose kiriku juhatus on seoses põlvkonnavahetusega otsustanud õudus- ja hirmulugude täävitamise asemel kantslist alla astuda ja rahvaga interaktiivselt suhelda. Et taastada kirik ajaloolise kihelkonnakeskusena on vaja kokku ajada kogu kihelkonna rahvas - selle jaoks korraldatakse sel aastal kolmandat korda kihelkonnapäevi.\nPooled korraldajatest fotol, päevad saavad toimuma 25. - 28. augustil, esialgse kava kohaselt algavad päevad matkaga, kus taasluuakse saja aasta tagune Kose Rässa mälestuste järgi. Kose-Uuemõisa koduloomuuseum, mis on kolinud Kose gümnaasiumisse, peaks töötama neljapäev-reede, reede õhtul ka üks tõhusam ajalooüritus, laupäeval turupäev, läbi päevade kontserdid, töötoad jne, jne, jne.\nKose kogudus on tõesti saanud uue hingamise, lammutatud on kiriku käärkambri vahelagi, põranda pinnal teostatakse täiendav arheoloogiline väljakaevamine. "Hullude" ideedega ei olda kitsi, koguduse organist soovis kihelkonnapäevadel hüpata bendzit kiriku tornist, planeertakse piibli-ainelist teemaparki.\nArgipäev on aga midagi muud - ainus palgaline töötaja koguduses on preester, kes organiseerib vabatahtlikega kirikaia korrastamist, mida keegi rahaliselt ei toeta. Valla kultuuri-haridusnõunik ei ole seni viitsinud kihelkonnapäevi isegi hüva nõuga aidata.\nKihelkond aga püsib seni kuni seisab veel viimane küla, küla aga niikaua, kuni tõuseb veel kasvõi üksainus suits. Eelmise aasta kihelkonnapäevadel osalenuna julgen seda sel aastal kõigile soovitada, ka kaugemalt.\n2010. aasta Kose kihelkonnapäevad lõpetas Hanna-Liina Võsa, kes peale mitmenda lisaloo esitamist kuid rahva aplodeerimise mitte lõppemist kuulutas: "Teie kihelkonnapäevad on lõppenud!"\nTags Kosch Kirchspiel, Kose kihelkond, kose kihelkonnapäevad, Kose kirik, kose kogudus, käärkamber


#boston – Triinu raamatublogi\nPeter Swanson. Kõik tema hirmud (Päikese Kirjastus, 2017)\naugust 16, 2017 Triinu raamatublogi2 kommentaari\nTõlkinud Eva Nooni\nSee raamat pakkus mulle väga suure lugemiselamuse. Midagi nii põnevat ja kaasakiskuvat ei ole ma tükil ajal lugenud. Unustasin ennast seda lugema ja oleks sellepärast hommikul äärepealt õigest bussist maha jäänud 😀 Rääkimata sellest, et lugesin poole ööni ning tööl ootasin kannatamatult tööpäeva lõppu, et viimased 40 lehekülge läbi lugeda. Öösel ei tulnud peale raamatu käest panekut muidugi kohe und, sest ma olen veits nõrganärviline ja need sündmused, mis siin romaanis toimuvad, panevad fantaasia tööle.\nKate Priddy vahetab oma sugulase Corbiniga pooleks aastaks korterid. Corbin läheb Inglismaale tööle ja Kate pooleks aastaks Bostonisse. Kate on neurootiline ja tal on erinevad hirmud ning tal on kalduvus mõelda asjadest kõige hullemat. Kui ta kuuleb, et tema naaberkorteris elav naine Audrey on kadunud, arvab ta loomulikult, et naine on surnud.\nKõik näib viitavad Corbinile, kellega Audrey’l oli suhe, aga samas on seal kahtlaseid tegelasi veel. Sama maja elanik Alan Cherney, kes elab Audrey vastas ja salaja piilus teda. Või siis Jack Ludovico, kes ütleb, et on Audrey endine kallim.\nLugu hakkab vaikselt hargnema. Algus oli rahulik, aga ometi ma tajusin juba esimestest lehekülgedest, et tegemist on väga hea raamatuga. Ma aimasin ära, kes see mõrvar on ja miks ta seda tegi ning juba raamatu keskel ei varjanud seda enam ka autor. Mulle meeldis see, et siin raamatus oli tegevus antud edasi erinevate tegelaste vaatevinklist, kaasa arvatud mõrvari oma. Kui juba läks nii põnevaks, et kohe selgub, mis Kate’ist saab, siis autor võtab tempot maha ja kirjeldab tegevust läbi teise inimese silmade.\nAutori kirjeldamisoskus on tõesti suurepärane. Nõrganärvilistel eriti ei soovita lugeda, sest mul oli eile uinumisega raskusi. Nii kui silmad sulgesin, tuli silme ette pilt, kuidas Kate läks alla keldrisse uurima Corbini asju või kui ta tunnetas, et ta ei ole päris üksi, aga ometi ei näinud ta korteris kedagi teist. Tead ju küll, et see on ainult raamat, aga ikkagi 😀 Soovitan nendele, kes armastavad põnevust ja psühholoogilisi romaane.\nNüüd ei jää muud üle, kui võtta lugemiseks ka autori esimene eesti keelde tõlgitud romaan “Mõrva väärt”, mis on minust, kuidagi märkamatult mööda läinud.\nPosted in RaamatudSildistatud #ameerika, #boston, #evanooni, #ilukirjandus, #kõiktemahirmud, #mõrvad, #päikesekirjastus, #põnevus, #põnevusromaan, #peterswanson, #psühholoogilineromaan, #psühhopaat\nMeredith Duran. See skandaalne suvi (Ersen, 2019)\nGaétan Soucy. Väike tüdruk, kes armastas liialt tuletikke (Draakon & Kuu, 2017)\nJevgeni Vodolazkin. Aviaator (Postimees Kirjastus, 2019)\nRuth Ware. Luku taga (Helios Kirjastus, 2019)\nArhiiv Vali kuu oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuli 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 veebruar 2016


Vähe sellest, just niisugustel keerulistel aegadel oleksime pidanud rohkem kuulda võtma eesti maanaiste alalhoidlikke, kuid siiski tulevikule julgelt silma vaatavaid nõuandeid ja hoiakuid. Sellega seoses meenub mulle ikka ja jälle Lydia Koidula "Säärane mulk ehk sada vakka tangusoola", kus peremees Peeter Pint jääb häbisse oma tangulooga ja on lõpuks ikka sunnitud tegema nii, nagu seda sõnakas pereema ja tütar Maie plaanivad. Küll vajaksime oma tänasesse päeva ka seesuguseid pere-emasid ja tütreid! Tädi Maalist üksi ei piisa, et Eesti elu pea pealt jalge peale panna.\nEt aga teile võib loota, sellest kõnelevad üha kaunimaks muutuvad maakodud, see hool, mida olete pannud oma ettevõtmistesse, käte töösse ja vaimuloomingusse. Ja mis peamine, te olete endiselt valmis tõsiselt võtma Hando Runneli kuulsat luuletust "Maa tuleb täita lastega ja lastelastega..."


Vooremaa Kas laulupidu ja tantsupidu või laulu- ja tantsupidu?\nKas laulupidu ja tantsupidu või laulu- ja tantsupidu?\nOn teada ja tuntud lugu, et kui mõni suuremaid rahvamasse kaasav sündmus pole just nii kulgenud, nagu asjaosalised lootsid ja eeldasid, oleme seda kitsas ringis ehk jututoas lahates kõik kõva sõnaga. Kui aga oma seisukoht on tarvis selge häälega välja öelda või julgelt kirja panna, tõmbutakse kohe oma kesta: oh, mis nüüd mina, aga keegi võiks öelda, kirjutada…\nMina end arvamusliidriks ei pea, aga mõnede maakonna isetegevuslaste mitteametlikud kurtmised-hinnangud ühes ja teises omavalitsuses ning mitmes kollektiivis sundisid mind nüüd n-ö tule enda peale tõmbama.\nJutt on maakonna iga-aastastest laulu- ja tantsupidudest. Tundub, et need kulgesid stressivabamalt ja olid rohkem peo moodi siis, kui lauljad ja tantsijad seda eraldi pidasid. Üks põhjus on muidugi see, et Jõgevamaal pole nii uhket ja täiuslikku peoplatsi, kus koorid lavale mahuksid ja tantsijad üksteist nügimata kepsutada saaksid. Ja mis kõige tähtsam — kus oleks kõigil võimalik teisi segamata proove läbi viia.\nViimastel aastatel on püütud neid raskusi trotsides ikkagi ühispidusid pidada. Põhjuseks on toodud, et nii on ikka kenam ja toredam, lauljad näevad tantsijaid, tantsijad kuulevad laule… Ei oska tõesti öelda, kas peamine probleem on tegelikult igikestev vajadus seda va krabisevat kokku hoida, aga head nahka pole sellest uutmisest tulnud. Möödunud aastal algas peopäev näiteks mõnedele pisikestele tantsijatele juba hommikul kella seitsme paiku, kui tuli alustada reisi Pala kooli staadionile. Õpetajad –juhendajad kurtsid juba lõuna paiku, et lastele on see liig mis liig, proovigraafik libises kohati ikka väga julmalt ja mõnda mudilast või teismelist tuli juba enne päris-peo algust minestusest toibutada. Pidu, mis ju lõpuks kenaks kujunes, lõppes õhtul üheksa paiku ja kõik lapsed said enam-vähem õigel ajal pea padjale. Juba siis tõstsid täiskasvanud isetegijad nurinat, et järgmisel aastal ikka nii enam ei tahaks, päev otsa ole jalul, peamine tegevus oma prooviaja (ehk proovikoha vabanemise) ootamine… ja pidu algab õhtu hakul, kui juba kodus saunas olla himustaks. Et rääkigu kollektiivide juhid sellest sobival ajal ja õiges kohas. Kõige rohkem oli täiskasvanud isetegijail kahju lastest.\nTänavu, nagu me kõik veel üsna värskelt mäletame, toodi ühispidu Jõgeva linna, seoti linna sünnipäevaga ja plaaniti õhtuks ja ööks. Tantsulavastus, mis loojangu eel lõppes, oli tõesti imekena, kuigi esinejaid platsil aeg-ajalt nii tihedalt oli, et vesi ka vahele poleks mahtunud. Aga kui lõppes viimane tants, seatud Tõnis Mägi “Palve” muusika järgi, ja publik kultuurikeskuse välilava suunas valguma hakkas, kus öölaulupidu sama lauluga pidulikult algama pidi…, tegi koor veel laval proovi.\nKas oli mõtet tuua lauljad ja tantsijad peole kokku, kui ühed teiste esinemise ajal oma etteastet harjutasid? Lapsed, kaasa arvatud mudilaskoorid, olid seekord platsis küll alates pärastlõunast, aga et pidu lõppes pärast südaööd, siis oli tulemus minu arvates veel masendavam kui möödunud kevadel. Väikesed ja pisut suuremad väänikud, keda nende laval olles küll ehk liigagi innukalt ohjati, ei hoolinud võrdlemisi pimedas pargis enam millestki ega kuulanud kedagi, sest nad olid üleväsinud ja ilmselt oli paljudel ka külm. Lärm paisus kohati nii valjuks, et osal publikust laval toimuva jälgimisega raskusi oli.\n“Kirsiks tordil” oli pidulik vastuvõtt kollektiivide juhtidele pärast lõpulaulu umbes kell 00.00. Sellel osalesid vaid need, kes oma transpordivahendiga olid, st keda tegelaste bussid ootama ei pidanud.\nKui meil ei ole maakonnas kohta, kus pidada pidu, mis kõigile neile, kes talv otsa õhtuti laule ja tantse õpivad, selliseks kujuneks, kust lõpus kahju lahkuda, kas ei peaks siis ka edaspidi lauljad ja tantsijad eraldi üles astuma? Kes ikka tõepoolest teiste esinemisest huvitatud on, läheb seda ise vaatama!\nAga kui eraldi peod liigne luksus on, võiks neid ehk korraldada üle aasta?


Kallis minister, võta meid mängu! - Äripäev\nKallis minister, võta meid mängu!\nRavimikomisjon otsustas, et kuna kolesterooliravim Ezetrol on kallis ning selle mõju pole kindlalt tõestatud, siis ei ole põhjust seda 75protsendilise soodustustega ravimite hulka lisada. Tolleaegne sotsiaalminister Maret Maripuu aga pidas ravimit nii oluliseks, et pressis ravimi nimekirja isiklikult.\nEndise sotsiaalministri otsus ravimikomisjoni soovidest üle sõita võib anda ohtlikku eeskuju tema ametijärglastele.\nRavimikomisjon ongi ellu kutsutud selle mõttega, et erinevad huvigrupid - arstid, patsiendid, haigekassa - leiaksid omavahel kompromissi. Selge, et patsiendid võtaksid rõõmuga vastu kõik soodustused, aga näiteks haigekassal on tarvis valvata ka eelarve üle.\nSotsiaalministri otsus kirik keset küla lammutada muudab sellise kompromissiotsimise mõttetuks. Kardamegi pretsedenti (tõsi, üks selline juhtum on komisjoni liikme Toomas Kariisi sõnul olnud ka varem). Kui minister hakkab seda õigust aina tihedamini kasutama, siis suureneb huvide konflikti oht veelgi.\nVetoõigusega minister võib teha soodusnimekirjast tuttavate ravimitootjate kodunimekirja. Ja kui tal ka selliseid suhteid pole, siis on ühte inimest kergem mõjutada kui seitset ravimikomisjoni liiget, kes pealegi esindavad eri huvigruppe.\nSeda, et ravimitootjad ei püüaks kõikide vahenditega oma kaupa reklaamida, pole kindlasti põhjust arvata. Soodusnimekiri on neile tõeline kullahunnik, mis pealegi aina kerkinud.\nRavimiameti andmeil on soodusravimite käive viimastel aastatel suurenenud keskmiselt 15% aastas. Kui 2004. aastal oli soodustusega retseptiravimite käive üldapteekides 1,3 miljardit krooni, siis mullu juba 2,1 miljardit krooni. Kõikide retseptiravimite käibest moodustavad soodusravimid keskmiselt 90%.\nMaret Maripuu tegevusele ei ole võimalik anda ühtset hinnangut "korruptsioon", sest pole kindel, kas endine minister tegi Ezetrolile suuremeelse erandi enda (või näiteks oma nõunike) isiklikest huvidest lähtuvalt.\nKüll aga on kummaline see, et endine sotsiaalminister ei soovi anda mingeid veenvaid selgitusi, miks ta toda ravimit rahva tervisele nii oluliseks pidas. Teoreetiliselt on muidugi võimalik, et ravimiskomisjonil jääb mõni asjaolu kahe silma vahele ja minister juhib sellele siis tähelepanu.\nSellisel juhul ei oleks ministeeriumil olnud midagi lihtsamat, kui selgitada, miks Ezetrol nii hea on või kuidas selle soodustuse saajate hulka nimetamine haigekassale kasulik on.\nKuid ei ravimikomisjoni liikmed ega ka Äripäeva ajakirjanik ei saanud seda teada. Maret Maripuu ise lükkas selgituste andmise oma endiste alluvate kaela ning nood endised alluvad ei suutnud meid veenda Ezetroli kasulikkuses. Loodame, et uued sotsiaalministrid ei hakka järgima Maripuu halba eeskuju.


dakiblogi sünnipäevakingitus | dakiblogi\nKui K. täna küsis, kuidas elu muidu läheb, vastasin, et elu on üldiselt lill. Kui see lill on üks neist lilledest, kes regulaarselt potist välja ronivad, mulla kõikjale elamisse laiali loobivad, teised lilled ümber lükkavad, kassid traumeerivad ja siis ronivad tagasi potti, et laastamistööd nädala pärast uuesti korrata.\nNii et elu on lill.\nTuleval nädalal tähistab Dakiblogi grandioosselt oma 9ndat sünnipäeva. Selle puhul luban suisa blogima hakata – tihedamini kui kord kaduva kuu jooksul. Palusin aga paar sõpra appi, et kokku panna väike sünnipäevakingitus mu truudele lugejatele, kes hoolimata mu lillelisest elust ja kirjutamismõõnast on siiski minuga jäänud. Seega, lubage esitleda – Dakiblogi sünnipäevakingitus SULLE!\nPia Pikkori kunstikalender 2013 aastaks – fantastilised pildid ja uus kunstiteos seinal igal kuul! Tutvu Pia kunstiga siin!\nSilja, minu truu kõrvarõngadiileri poolt see kaunis kärbsega pärlikee – tutvu Silja muude töödega siin!\nJa Birgiti usinate käekestega valmistatud ehtekarp – sain temalt just sellise sünnipäevaks ja olgem ausad, ma lihtsalt käin teda pidevalt silitamas. Nii nunnu noh! (Kingituseks tuleb suti teistsugune karp kui pildil, sest ta alles valmistab seda:) Vaata Birgiti muid töid Piku Käsitööpesas!\nNagu näete – ainult väga andekate inimeste ülilahedad asjad, kõik oma kätega tehtud ja kaasa tuleb hea annus mõnusat aurat, mida ainult nende asjadega saab, mida armastuse ja kirega tehakse.\nKuidas Dakiblogi sünnipäevapaketti võita?\nOle palun kõigi meie Facebooki-sõber ning liitu Pia, Piku ja Dakiblogi Facebooki-lehtedega. Siljal FB-lehte ei ole, aga mine vaata tema blogisse ikkagi, äkki jääb midagi silma 😉\nJäta selle postituse alla kommentaar – kui sina midagi käsitsi teha tahaks osata, siis mis oskus see oleks? Või võibolla juba oskadki – siis kirjuta, mis sind selle tegevuse poole tõmbas!\nLoosiratta löön keerlema ja valin võitja kommenteerijate hulgast järgmisel pühapäeval, 24. veebruaril – päeval, kui ma üheksa aastat tagasi esimest korda internetti blogipostituse teele saatsin.\n…ja aitäh, et olemas olete.\nSee postitus avaldati hoomamatu kategoorias siltidega awesome, muinasjutt 17. veebr. 2013 , autoriks daki.\n← milestone winter of survival →\n24 thoughts on “dakiblogi sünnipäevakingitus”\nKristiina Vätsing 18. veebr. 2013, 02:43\nOskan heegeldada ja tikkida, kuid tahaks osata ka kududa ja ehteid teha. Heegeldamine on mulle juba lapsepõlvest meeldinud. Ma ei tea mis mind selle poole tõmbas, kuid tunne kui midagi oma kätega on tehtud on võrratu! Kududa tahaks osata sellepärast kuna mulle nii meeldivad kootud kleidid ja kampsunid.\nMai 18. veebr. 2013, 10:45\nOskan kududa. Koon igal pool ja kogu aeg. See on maailma rahustavaim tegevus. Õhtul kui maja on vaikne ja mul on tass teed ja minu kudumine on maailm alati paradiis.\nEneli 18. veebr. 2013, 16:40\nEsiteks juhatan tähelepanu (või äkki on minu arvutil siin miskit viga?), et siinsed lingid ei vii Pia ja Piku fb lehtedele! Silja lehelt leidsin aga väga ilusaid kõrvarõngaid, mis kohe silma hakkasid 🙂\nMina oskan kokku pusserdada ehteid ja väga vajadusel saan ka heegeldamise-kudumisega hakkama, kuigi kuna püsivust selleks puudub, siis pigem jätan need nokitsemised lahkete sõbrannade, õe ja venna naise hoolde.\nTahaksin aga osata paremini joonistada, sest koolis oli kunstiõpetaja, kes surus igasuguste kohustuslike portreede ja kompositsioonide joonistamisega mul hoo maha, kuigi kätt ja silma tundus olevat, kuid nüüd kuidagi ei saa pliiatsit enam kätte võetud.\nMeelike 18. veebr. 2013, 16:44\nOskan nii kududa, õmmelda, tikkida kui ka heegeldada. Aga tahaks osata ilukirja ning maalimist\nnell 19. veebr. 2013, 18:55\nMina tahaks osata asju plaani ja kavandi järgi teha. Kudumise ja heegeldamisega saan hakkama enamvähem aga kui on mingi asja joonis siis ükskõik kui palju püüdes ja proovides ei saa ma kunagi ideele vastavat asja. Joonistada sooviks ka osata, praegu oskan ainult hüljest 🙂\nmallukas 19. veebr. 2013, 19:09\nMa tahaks osata ise leiba teha nagu armuline provva Ilves.\nminni 19. veebr. 2013, 22:28\nma oskan kududa, aga viimasel ajal üldse ei viiiiitsi! seda ajendas õppima tahtmine oma mehele soojad köhavastased sokid kududa, õnneks parim sõbranna on meisterkuduja ja juhendas mind innukalt.\nüks asi, mida tahaks osata oma kätega teha ja mida viitsiks ka õppida, on soengute tegemine. põnevate-keeruliste patside jms.\nja siis veel köitmiskunst. ja natuke veel ehetekunsti lisaks algkursusele (mitte traadiväänamist ja pärlipaigutamist, vaid natuke tõsisemat, pigem veidi sepakunsti meenutavat).\n(pia ja piku lehed leiab, kui trükkida FB otsingusse ‘pia vabade mõtete kunst’ ja ‘piku käsitööpesa’, aga töötavad lingid oleks muidugi lihtsam lahendus 😉 )\nviivika 19. veebr. 2013, 22:41\nMa oskan natukene igat asja 🙂 pisut heegeldada, kududa, õmmelda, tikkida, ehteid teha jms. Kuid kõige rohkem soovin, et mul oleks rohkem aega ja ettevõtlikust kõige sellega tegeleda!\nhellik 20. veebr. 2013, 23:20\nIlusad kingid :). Minust käib käsitöö kahjuks üsna suure kaarega mööda, lapsemana meeldis küll väga heegeldada, aga enam ei oska sedagi. Ehete valmistamine on tegelikult üsna minu masti nikerdamine ja eelmisel aastal hakkasin tasapisi vildist kõrvarõngaid nokitsema, aga viimasel ajal pole jälle selleks aega leidnud. Tegelikult tahaks väga õmmelda osata, sest nii mitu kleiti ootab lühemaks/kitsamaks/pikemaks kohendamist.. ja milliseid riideid veel ise endale õmbleks, kui ainult oskaks.\nMaris 21. veebr. 2013, 09:01\nMa tahaksin osata õudsalt hästi süüa teha! Nii, et iga minu valmistatud toit viiks keele alla ja sellise tunde, et seda tahaksin kindlasti (!!) veel kunagi süüa. Ja mõtlen just nii, et ei peaks näpuga retseptijärge ajama, vaid endal oleks see tunnetus, et mida ja kui palju lisada võiks. Samas kõik on vist õpitav 🙂\nMuidu meisterdada meeldib mulle küll, minu tehtud (sünnipäeva)kinkidest ei puudu peaaegu kunagi midagi, mis on ise valmis plätserdatud 🙂\nkertu 21. veebr. 2013, 12:46\nMina mõtlen ka alati, et kui vaid oskaks õmmelda… Ei peaks tunde mööda poode ringi rallima ja närviliselt koju jõudma, sest mitte midagi ei sobinud. Kõige sobivamad lõiked kleitide, seelikute ja pluuside jaoks on alati mul peas, mitte poeriiulil 🙂\nNirti 21. veebr. 2013, 17:18\nPiia ja Piku veebisaitide lingid ei avane, ütleb, et page not found. 🙁 Aga Dakiblogi fänn olen.\nMina tahaks käsitööna osata lihtsalt joonistamist-maalimist. Sellisel tasemel, nagu kunstimuuseumides/deviantartis näha võib. Tahaks oma mõtted ja fantaasiad reaalseteks visuaalideks vormida.\nKui puhalt käsitööd silmas pidada, siis nõustun Kertuga – tahaks osata ise riideid valmistada. Olen uurinud lõikeid ja asju ja pusserdanud ise ka midagi, aga ma ei tea, mul ei ole kätt ega silma – õmblused lähevad valesti ja…\nNirti 21. veebr. 2013, 17:22\n…aga neile saitidele saab ligi kui käsitsi community nimed otsingusse kirjutada. 🙂 Joined!\nKeiu 22. veebr. 2013, 07:50\nMina oskan õmmelda! Nagu päris riideid ja värki!\nAga ma pole seda ammu teinud. Kaks talve tagasi õmblesin kodupüksid omale. Mida ma pole kordagi kandnud, sest, noh, kogu õmblemisprotsessi ajaga läks huvi nende vastu ära.\nSellega on täpselt nagu söögitegemisega – teiste tehtud toite söön alati hea meelega, aga kui ise süüa teen, siis läheb vaaritades isu ära.\nEma õmbles nõukaajal meile pea kõik asjad ise, see tundus nii imeline – ise PÄRIS asju teha. Ja õmblusmasin on oluline – kas või see vana ja vändaga. Õmblusmasin ja lõige. Ei, õmblusmasin, lõige ja õige kangas. Ei, õmblusmasin, lõige, õige riie ja hea niit. Ja aeg. Vaat seda mina tahan. Et mul oleks aega õmmelda ASJU.\nLiisa 22. veebr. 2013, 08:47\nMina ei oska mitte midagi 😀 vähemalt mitte sellisel tasandil nagu tahaks. Tikkimine meeldib mulle üle kõige, kuigi senini praktiseerin ma vaid ristpistet. Väga tahaks osata nt muhu tikandit. Läbi häda olen ka mõned paarid villaseid sokke kudunud.\nIdeaalis tahaksin osata suurepäraselt kokata (lausa valus on vaadata, kuidas mees üritab halva mängu juures head nägu teha), tikkida, omale riideid õmmelda ja lihtsalt igas valdkonnas osav olla. 🙂\nTiina 22. veebr. 2013, 10:49\nLiitun teistega, kes mainisid juba, et Pia ja Piku FB lingid ei tööta. Otsisin siis ise FBst üles ja liitusin ikka 🙂\nNüüd teema juurde – oi, ma tahaksin osata niiii paljusid asju! Esimesena tuleb pähe, et tahaksin osata joonistada. Ma tõsiselt imetlen neid inimesi, kes suudavad kätte võtta pliiatsi / pintsli ja luua nagu nõiaväel kauneid kujundeid. Minul on kujundid küll peas, aga paberile panna millegipärast ei õnnestu.\nTeiseks tahaksin osata õmmelda. Seda postitust kirjutades mõtlen, et ehk oleks õige aeg uuesti proovida. Senimaani on kõik minu katsetused lõppenud küll tarvitatava tulemusega, kuid eeskujuks olevale lõikele / tootele / ettekujutusele kõvasti alla jäänud. Mistõttu vahepeal loobusin edasisest katsetamisest. Samas nii väga tahaks osata kappi seisma jäänud riideid ümber õmmelda, kangajuppidest midagi vahvat meisterdada. See oma kätega asjade õmblemine tundub kuidagi maagiline. Keskkonnasõbralik muidugi ka (kuigi ma muidu mingi paadunud keskkonnaaktivist ei ole).\nKolmas soov… no ma ei tea, kas see käsitöö kategooriasse sobib, aga mis seal ikka. Minu soov, ise tean, kuhu liigitan 🙂 Nimelt tahaksin ma ko-hu-ta-valt vallata autoremontimise kunsti. Ikka kohe hullupööra. Nimelt häirib mind tohutult kui ma ei oska aru saada, mis mu neljarattalisel sõbral viga on. Iga kahtlane kolin, klõbin või muu defineerimatu heli moondub minu peas kohe mingiks fataalseks veaks. Suudan 10 stsenaariumit välja mõelda, üks hullem kui teine. Ja SIIS tuleb mõni sõiduvahendite hingeelu tundev isik ja ütleb ükskõikse näoga midagi stiilis “ah, see on tõenäoliselt selle jubina hõõrdumisest tulenev…misiganes… 5min ja korras.” Sel hetkel tunnen ennast alati NIII lollina ja luban mõttes, et õpin selle remondivärgi kunagi ära. Peale seda kui ma olen joonistama õppinud. Ja õmblema. Ja mõnda muusikainstrumenti mängima. Ja……..\nHedvig 24. veebr. 2013, 02:54\npanen ennast kah kirja! mina olen ikka unistanud sellest, et ma oskaks sauna ehitada ja rehvi vahetada. mis tähendab, et ainult mehed teatud asju oskavad? ehksiis nõustun täielikult eelkõnelejaga.\npille 24. veebr. 2013, 15:48\nOskan kududa, aga samas keerulisemad asjad nagu mõned mütsid ja kampsunid ei tule ikka nii hääd välja, et rahul oleks. Tahaks ikka osavam olla 🙂\nMormelar 24. veebr. 2013, 15:51\nKui ma põhikoolis käisin, siis ma vihkasin käsitööd. Kõik tehti mu eest ära – ema kudus, vennanaine heegeldas, isa õmbles ja klassiõed tegid süüa. Ise olin nõus vaid tikkima ja seegi ei õnnestunud eriti.\nTäiskasvanueas käis ühel hetkel peas mingi klikk. Alguse sai tegelikult sellest, et suur elumuutus oli ees ja sees. Olin värske kahelapseema ja veel värskem üksikema(nd). Peale sügavat depressiooniperioodi ja kammimata juukseid vaatasin end peeglist ning mõtlesin, et issake, ma sureks häbist, kui eksile ja tema uuele lehvikule sellise näoga ette peaks jääma. Lubamatu!\nSealt tuligi tagasi suur soov end jälle ilusana tunda. Aga minu suureks hämmastuseks ei olnud mu riidekapi sisu üldse nii tore, kui võiks, rääkimata ehetekarbist. Ja poodides olid asjad lihtsalt nii kallid, et minu rahakoti hammas sellele peale ei hakanud.\nNii ei jäänudki mul midagi muud üle, kui oma nupp nokkima sundida. Kaltsukast ostetud riiete ümbertegemine, kangapoe paeltest ehete meisterdamine ja eBayst dollariliste vidinatega loominguliselt ümber käimine said kohustuslikuks. Sealt edasi oli juba muidugi kuradile näpp antud ja õige pea sai kogu vaba raha vidinatesse paigutatud ning teistelegi meisterdama hakatud. Ennekõike tegelen selliste oma tumedat stiili ehete meisterdamisega, lemmikuks on tekstiilehted.\nNüüd, kui raha nagu oleks, käin ikkagi poes ringi selle mõttega, et seda on ju nii lihtne ise teha! Sel sügisel täitus ka mu väga pikaaegne unistus ja sain endale uue korraliku õmblusmasina. Tulevik ei olegi tume!\nMu ema ei jõua seda siiani ära imestada, sest tema arvas, et minust on kogu see meisterdamise soon nii kaugelt mööda läinud. Aga häda ajab härja kaevu, eks ole, ja vähemasti see härg avastas, et talle see kaev meeldib. Olen proovinud kõike, riiulite ehitamisest-värvimisest küünalde valamise ja prosside õmblemiseni välja.\nMa ostan-ostaks sealjuures väga väga hea meelega käsitööliste kaupa, disainipoodidest jms, ka siis, kui ma tean, et oskaks ise odavamini järgi teha. Aga mulle meeldib mõte inimeste toetamisest, kes naudivad meisterdamist sama palju kui mina.\nKõige olulisem ongi minu jaoks see rahulolu, mis ma saan oma kätega tehtud asja valmisest.\nMari 24. veebr. 2013, 16:21\nOskan heegeldada, tikkida, kududa ja pilutada, aga tahaks osata neidsamu tegevusi sellisel tasemel, et meisterdised näeksid ka lõpus palju ilusamad välja, kui nad üldjuhul praegu näevad. Suuremalt jaolt piirdungi üldjuhul heegeldamise ja tikkimisega, kuigi kunagi tahaks ka Haapsalu salli valmis kududa.\nFacebooki küll ei kasuta, aga seda enam on hea meel, et on olemas Daki ja Daki blogi 🙂\nK. 24. veebr. 2013, 18:12\nMina ütlen ausalt- ma ei oska midagi teha, vähemasti mitte midagi maagiliselt ilusat. Jah, ma oskan heegeldada “ketti” ja võib-olla ka mõne ringi, mulle meeldivad isetehtud ehted, aga teha ma neid ei oska. Ja selle ma fännangi kõiki neid teisi, kes midagi ISE teha oskavad 🙂\nKerly 24. veebr. 2013, 18:26\nMa oskan natuke neid kõiki – kudumist, tikkimist, heegeldamist, õmblemist. Peamiselt tunnen puudust järjekindlusest, sest minu kurvastuseks võtan tihti suure hurraga mõne projekti ette, aga lõpetamiseni ei jõua. Laiskloom, mis teha. 😀\nTegelikult tahaks veel osata ehteid teha. Veidi olen proovinud, aga no täiesti ise siiski ei oska.\namara 24. veebr. 2013, 22:09\nMis ma oskan… käsitöö tunnist viilisin kunagi kus jaksasin 😀 aga mööblit meeldib kokku panna, ei saa aru naistest, kes vinguvad, et see on meestetöö ja nemad seda põhimõtte pärast ei tee 🙂\nPingback: dakiblogi 9! | dakiblogi\nVasta kertu-le Tühista vastus


Kodusisustus | kaup24.ee\nKodusisustus suudab muuta meie kodu hetkega hubaseks ning stiilseks. Meie valikust leiad sisustuselemendid ja dekoratsioonid, millega täiendada igat ruumi. Selleks võivad olla nii seinapildid, maalid, seinakleebised, pildiraamid, seinakellad, aasid, küünlaalused, sirmid, vaheseinad, hoiukastid, küünlad, küünlajalad ja muudki. Valimisel pööra tähelepanu nende disainile, värvile kui ka eesmärgile. Näiteks kui oled otsimas seinakleebised lastetuppa, tasub kindlasti mõelda disaini peale, mis ka lapsele meeldiks. Sellepärast on oluline igas toas mõelda sisustuselementide valimisel ka ülejäänud interjööri peale, et värvid ning stiili tunnusjooned omavahel ühtiks ning tekitaksid hubase atmosfääri. Tutvu valikuga ning vali sobivad juba täna!\n850 € / kuus 13600 €\nSeinakell Rooma Loft\nLatern, 25x30 cm\nLõhnaküünal keraamilises anumas, 9x11,7 cm\nLõhnaküünal Yankee Candle Coastal Cypress 347 g\nKõige populaarsemad kodusisustustooted\nEhtekarp PE01119, must\nEhtekarp PE01153, valge\nEhtekarp GR18013, must\nEhtekarp PE01153, must\nEhtekarp GR18013, valge\nEhtekarp PE01178, must\nEhtekarp PE01176, valge\nJätka kodusisustustoodete ostlemist\n2610 € 2900 €\n2520 € 2800 €


Alwaysin my bag- Sandra Pikk | Kadri\nAlwaysin my bag- Sandra Pikk\nTäna saate uurida mida kannab Sandra Pikk igapäevaselt enda käekotis!\nTema blogiga saate tutvuda siin http://sandrelle.blogspot.com.au/\nOlen väike ajakirjanikuhakatis Sandra, kes hetkel enda unistuste eriala õpib ja põlise maatüdrukuna pealinna elu mekib. Ihaldan kõike, mis on ilus ja maitsev ning kui motivatsioonipuhang peale tuleb, loon ka ise midagi ilusat.\nKindel stiil pole veel välja arenenud, aga viimasel ajal hindan pastelseid, tüdrukulikke toone, türkiisinist kangast!, volangidega pluuse, kevadisi lillemustreid, vintage-linnulist-printi. Teisest küljest meeldib mulle kõik, mis on natuke pöörane... ja natuke teistsugune, erinev linnapildist - püüan neid kõiki aspekte riietumisel arvesste võtta.\nTegelikult vastavalt riietusele. Mul kindlat eelistust ei ole, kui hommikul on lustakam tuju, siis kannan pärdikuga kaelakeed. Kui badass tuju on, siis kannan pealuusid nii kõrvas kui sõrmes. Võin öelda, et I go with the flow.\nHetkel pean kahjuks ütlema, et mitte erilist, sest kannan tohutut tavaari loengutes kaasas ja olulisem on mugavus. Aga eks ma ikka kipun vaatama, eriti loenguvälisel ajal. :)\nOmajagu, ent mitte piisavalt.\nSellised asjad leiduvad igapäevaselt Sandra käekotis:\nMinu, kui tudengi käekoti sisu on üpriski värviline ja mulle on oluline, et pisemad detailid oleksid eraldatud väikestesse kotikestesse (näiteks koduvõtmed ja kõrvaklapid). Nii leian enda põhjatust käekotist nad hõlpsamini üles.\nEsiplaanil näete minu Seppälä kotis lisaks tüüpilistele asjadele nagu rahakott ja telefon näiteks veepudeli!, nägemisprillid ja pähejäetava juuksepalsami (talvisel ajal on mu juuksed eriti elektrit täis ja nad lihtsalt vajavad taltsutamist).\nTürkiissinises vintage motiiviga kotikeses hoian nätsupakki, kurgupastille, desifintseerivat kätegeeli ja üliväikestes pakkides niiskeid ja tavalisi salvrätikuid.\nMinu kaasaskantava meigikoti sisu on suhteliselt varieeruv, aga hetkel leiab sealt erinevaid puudreid, BB-creami, huulepulga, kaks huulepalsamit, kätekreemi, pintslid ja silmalaineri.\nMUST HAVE kotid- Zara "basket bag" on juba kaua aega minu wishlistis olnud - nii mahukas kott oleks lausa ideaalne loengutes käimiseks. Olen tänavapildis näinud palju musti ja beežikai Zara basket bag'e, aga endale sooviks just sellist kreemjat kotti, nagu pildil.\nTeiseks on wishlistist blogilatese neiu poolt disainitud spordikott, mis näeb küll väga väike ja stiilne välja, aga mahutab näiteks joogamatti ja kõik muu trenniks vajaliku.


Erakondade rahastamine hakkab siiski muutuma\nSilver Meikaril on õigus. Parteide rahastamine muutub. Tõsi, esmapilgul võib paista, et Meikari kevadine artikkel rahapesust Reformierakonnas mandus eimillekski. Optimistide lootus, et prokuratuur ja kohus annavad erakondadele raha kantimise eest vastu näppe, langes nagu lehed puult.\nPessimistid tõmbavad nüüd paralleele sellega, kui kellelgi auto libedaga peaaegu käest ära läheb. Külm jutt käib südame alt läbi ja mõnda aega sõidetakse üliettevaatlikult. Siis tuleb taas suvi ning midagi hullu pole lõppude lõpuks juhtunud. Hirm läheb üle ja pedaal vajub jälle põhja.Realistid peavad natuke mõtlema sellele, mida usuvad valijad. Ning siis sellele, mida usuvad valitud, et valijad usuvad.\nKolm stsenaariumi. Esiteks, valijad usuvad Reformierakonda. Nad võtavad puhta kullana justiitsministri avaldusi ja sõnavõtte ning on veendunud, et Silver Meikar on kas rumal või kuri inimene. Üht kahest või mõlemat korraga peab ta ju olema, kui läheb Postimehes justiitsministri kohta avalikult valetama. Siis ei juhtu mitte midagi. Reformierakond saab kinnitust, et nende valijate lojaalsust ei kõiguta ükski meedias ilmuv tekst.Teiseks, valijad usuvad, et Meikaril oli õigus ja Reformierakond suutis asja jõuga kinni mätsida. See on kõige halvem variant. Siis võivad sponsorid ikka julgelt musta raha anda ja erakonnad selle vastu võtta.Kolmandaks, valijad usuvad, et Meikaril oli õigus, kuid prokuratuur ei suutnud parimatest püüdlustest hoolimata seda nii paljude aastate tagant dokumentaalselt tõestada.Selline veendumus tekitaks lootust. Niisugune arvamus näitaks, et usk riiki ja selle demokraatlikku vundamenti on säilinud.\nMida võiksid uskuda? Vaevalt, et nad arvavad, et valijad Reformierakonda usuvad. Selleks pole parteide üldine kuvand piisavalt laitmatu. Pigem kalduvad poliitikud mõistma, et üldsus oli ja on Meikari poolt.Järelikult võib oodata, et midagi hakkab erakondade rahastamisega muutuma. Selle kohta on juba ka esimesi tõendeid. Mäletate, kui taheti tegema hakata nn demokraatia arendamise sihtasutusi? Meikari artikli tõttu on sellele plaanile pidurit tõmmatud.Nii ongi Meikar aidanud Eestis demokraatiat arendada, sest parem DASA kalevi all kui sularahaümbrik poliitiku portfellis.


Leivatehased vähendavad tootmist\nASi Leibur müügidirektori Asse Hangi sõnul väheneb leiva tarbimine sellepärast, et inimesed on hakanud leiba asendama teiste toiduainetega. «Süüakse rohkem puuvilju ja piimatooteid,» nendib ta. «Samuti pole enam suurtarbijaid nagu näiteks oli Punaarmee.» Siiski aeglustub sel aastal Hangi hinnangul tarbimise vähenemise tempo.\nEestis tegutseb praegu 21 üle viiekümne töötajaga leivatööstust ja umbes 200 väiksemat leivatööstust ja pagarikoda. Leiva tootmisega on otseselt seotud umbes 3000 inimest. Leivatöösturite hinnangul toodab leiva- ja saiatooteid kolme aasta pärast umbes 50 firmat vähem.\nLeivaliidu juhatuse esimees Arnold Kimber leiab, et ka suuri tegijaid on turul praegu liiga palju. «Nad ei saa kõik toota täisvõimsusega, mis halvendab omakorda nende kõikide olukorda,» sõnab ta.\nKimberi sõnul oleks normaalne, kui Eestis tegutseks lisaks kohaliku tähtsusega leivatööstustele 8--10 suuremat tööstust.\nKolm aastat tegutsenud Fazer Eesti ASi müügidirektor Ülo Rekkaro leiab, et kodumaist leiva-ja saiatoodangut on eelkõige vähendanud suur välismaise kauba import.\n«Pole normaalne, et me toome siia säilitusaineid täis keekse ja kohalikud firmad peavad selle arvel oma tootmismahtusid koomale võtma,» sõnab Rekkaro.\nLeivatoodete tarbimise vähenemine mõjutab eelkõige suuri, kaua tegutsenud tehaseid ja väikseid nurgataguseid tegijaid, lausub Rekkaro. «Mõnes mõttes on see heagi, sest nüüd on paljud põlveotsas tegijad sunnitud oma äri kinni panema.»\nUmbes 40 protsenti Eesti leivatööstusest kuulub Soome ja Rootsi kapitalile. Eesti suurima leiva- ja saiatootja Leiburi omanikeks on 75 protsendiga Soome toidukontsern Cultor, ülejäänud osa ettevõtte aktsiapakist kuulub Rootsi firmale Cerealia. Leiburi turuosa on kogu Eesti turul toodangumahtude järgi umbes 25 protsenti.\nUmbes viiendiku Tallinna turust on hõivanud Soome Fazer Leipomot OY-le kuuluv Fazer Eesti. Kogu Eesti turul on Fazeri osatähtsus siiski väiksem, sest Tallinnas müüakse 75 protsenti toodangust.\nArnold Kimber leiab, et Eesti kapitalil põhinevad firmad peaksid rohkem koostööd tegema.\n«Meie firmad teavad vaid konkurentide hindu, ei midagi muud,» ütleb ta. «Igaüks rabeleb omaette ja kokkuvõttes nõrgestab selline tegevus kohalikku kapitali.»\nSamas on väliskapitali kohalolek igati tervitatav, sest nii tulevad ju investeeringud, ütleb Kimber.\n«Jäme ots on ju sellele vaatamata ikka eestlaste käes,» lisab Kimber.


Valmis Lääneranna valla jäätmekava 2020-2025 eelnõu - TRE raadio Pärnu\nLääneranna Vallavalitsuse teatel on valminud valla jäätmekava 2020-2025 eelnõu. Dokumendi kohta oodatakse arvamusi 31. märtsini 2020.\nEsitatud arvamuste arutelu toimub avalikul arutelul 1. aprillil kl 14:00 Lihula vallamajas. Seoses eriolukorraga riigis võib avaliku arutelu toimumise aeg edasi lükkuda. Kui 31. märtsiks ei ole arvamusi jäätmekava eelnõu kohta esitatud, siis avalikku arutelu ei toimu.\nArvamused palutakse saata e-kirja aadressile vallavalitsus@laaneranna.ee või kirjalikult aadressile Jaama tn 1, Lihula linn.\nLääneranna valla jäätmekava 2020-2025 eelnõu dokumendiga saab tutvuda lehel laaneranna.ee.


Stihl SUUR ALLAHINDLUS! | Aiatäht\nStihl SUUR ALLAHINDLUS!\nAiatäht ei oota Musta reedet! ALE on juba täna ja hulk tooteid enneolematult heade hindadega (hinnad all kuni 250.- eurot)!\nTule vali asjalik jõulukink väga hea hinnaga!\nAiatähe esindustest leiab sobiliku mootorsae nii kodukasutaja kui professionaal, aastalõpu kampaania pakkumises ka võimas lehepuhur, korralik võsalõikur ning survepesurid! Telli sooduspakkumise toode Aiatähest pakiga kasvõi koju kätte.\nKampaania kuni 31.12.2017. Vaata üle ja vali välja kuni kaupa jätkub!\nMootorsaag STIHL MS 181 – 259 eur/tavahind 309 eur, HINNAVÕIT 50€\n20% väiksem kütusekulu, 70% väiksem saaste, uus filtri- ja antivibratsioonisüsteem. Kiirkinnitusega paagikorgid, eeleraldusega õhufiltrisüsteem, 2-MIX mootor Lihtne juhtida, mugav käsitseda. Ühe mutriga ketikaas. Kroomitud silinder, Oilomatic ketiõlitussüsteem ja ketiõli säästev Ematic õlitus, STIHLi antivibratsioonisüsteem\nTöömaht 31,8 cm3\nVõimsus 1.5 kW\nMootorsaag STIHL MS 261 – 649 eur/tavahind 699 eur, HINNAVÕIT 50€\nUuenenud silinder, ketikaas ja summuti. Suurenenud mootorivõimsus 3,0 kw-ni ja vähendatud kaalu 4,9kg-ni. Väga kerge, mugav ja vastupidav professionaalne kettsaag. Erk ja võimas, lihtsasti puhastatava HD2 filtriga ja seadistatava õlipumbaga. Roostevabast terasest summuti, kiirkinnitusega mootori kate, ketikaane külge kinnitatud mutritega. Mootori kaas ühes tükis, millel on kolm kiire avamismehhanismiga kinnitit. Kuni 20% madalam kütusekulu ja kuni 50% väiksem heitgaasieraldus. ElastoStart starter, kiirkinnitusega paagikorgid, dekompressiooniklapp kergemaks käivitamiseks. ElastoStart starter tagasilöökide vähendamiseks käivitamisel.\nJuhtplaadi pikkus 37 cm\nMootorsaag STIHL MS 181 C-BE – 309 eur/tavahind 369 eur, HINNAVÕIT 60€\nKergkäivituse ErgoStart ja saeketi kiirpingutusega. Kerge, madala vibratsioonitasemega kettsaag. Pika kasutuseaga õhufiltrisüsteem, STIHLi vibratsioonivastane süsteem ja STIHLi 2-MIX mootor, kroomitud silinder, Oilomatic ketiõlitussüsteem, ketiõli säästev Ematic õlitussüsteem,20% väiksem kütusekulu, 70% väiksem saaste, uus filtri- ja antivibratsioonisüsteem. Kiirkinnitusega paagikorgid, eeleraldusega õhufiltrisüsteem, ErgoStart kergkäivitussüsteem, kiirketipingutus. Suurepärane küttepuude lõikamiseks, ehitustööde jaoks ja väikeste puude langetamiseks.\nJuhtplaadi pikkus 35 cmˇ\nMootorsaag STIHL MS 231 – 429 eur/tavahind 489 eur, HINNAVÕIT 60€\nketikaas, kolme kinnitusega mootorikate kergemaks hooldamiseks. Kroomitud silinder, Oilomatic ketiõlitussüsteem, STIHLi antivibratsioonisüsteem ja 2-MIX mootor, ketiõli säästev Ematic õlitussüsteem.\nMootorsaag STIHL MS 251 – 469 eur/tavahind 539 eur, HINNAVÕIT 70€\nTugev kompaktne kettsaag kuni 20% madalama kütusekuluga ja kuni 70% väiksema heitgaasieraldusega võrreldes STIHLi sama võimsusklassi kahetaktiliste mootoritega ilma2-MIX tehnoloogiata. Lihtne juhtida, mugav käsitseda. Ideaalne saag krundi hooldustöödeks. Kiirkinnitusega paagikorgid, eeleraldusega õhufiltrisüsteem, 2-MIX mootor, ühe mutriga ketikaas, kolme kinnitusega mootorikate kergemaks hooldamiseks. Suurepärase võimsuse-kaalu suhtega mootorsaag, mis on ideaalne ehitustöödeks, küttepuude saagimiseks, laasimiseks ja kuni 35 cm puude langetamiseks. Kroomitud silinder, Oilomatic ketiõlitussüsteem, STIHLi antivibratsioonisüsteem ja 2-MIX mootor, ketiõli säästev Ematic õlitussüsteem.\nVõsalõikur STIHL FS 94 C-E – 399 eur/tavahind 469 eur, HINNAVÕIT 70€\nMugav, tugev, ülikerge ja väikse mootoriga võsalõikur. Sirge varre, jäiga veovõlli ja ergonoomilise kahekäekäepidemega. ECOSPEED pööretepiiraja madalamate pöörete töötamiseks müratundlikes piirkondades (karburaatorsüsteemi lahendus, mis pöörete piiramisel ei tekita kütuse valet etteannet. Lisaks start/stop süsteem STIHLi antivibratsioonivastane süsteem. Mugav kanderihm ja trimmipea 2,4mm tamiiliga AutoCut 25-2 komplektis.Seadmele on võimalik paigaldada lisavarustusena murunuga 230-2 või kolmiknuga 250mm ja saeketas 200-22mm ning saeketta kaitsekomplekt. 2-MIX mootoriga võsalõikur on mõeldud suuremahulisteks trimmerdamistöödeks koduhoovis või talupidamises. Sobib ideaalselt professionaalsetele haljastajatele.\nTrimmitamiil AutoCut 25-2\nLehepuhur STIHL BR 600 – 599 eur/tavahind 699 eur, HINNAVÕIT 100€\nEriti võimas puhur erakordse puhumisvõimsusega. STIHLi antivibratsioonisüsteem võimaldab pikemaid töötamise perioode ning laiad, ergonoomilise kujuga õlarihmad ja puusavöö tagavad suurepärase kasutusmugavuse. 4-taktiline seguküttel töötav mootor annab eelise jõudluses, madalas müratasemes, madalas kütusekulus ja väikestes heitgaaside koguses. STIHL 4-MIX® mootor on esimene kütteseguga määritav neljataktiline mootor STIHLilt ja selles on ühendatud nii kahe- kui ka neljataktiliste mootorite eelised. Erinevalt tavalistest neljataktilistest mootoritest, mis vajavad eraldi süsteeme kütuse juhtimiseks ja mootori õlitamiseks, kasutab uus STIHL 4-MIX® mootor uut 4-MIX® küttesegu.\nMaks. õhukiirus 90 m/s\nMaks. õhuhulk 1720 m3/h\nMurutraktor VIKING MT 4097 SX – 2099 eur/tavahind 2349 eur, HINNAVÕIT 250€\nKülgväljaviskega murutrator, millel lai lisatarvikute valik: multšikomplekt, kallutatav haagis, aiarull, lumekoristus komplekt ja lumeketid.\nMootor B&S seeria 3130 OHV 7,3 kW , hüdro ülekanne\nNiidulaius 95 cm; Niidukõrgus 35 – 90 mm\nElektromagneetiline terade käivitus\nKÕIK Suvepesurid STIHL -20%, HINNAVÕIT 34.- kuni 179.-€ olenevalt mudelist\nStihl survepesurid Aiatähest! Seadmed nii kodukasutajale kui teenuse osutamiseks. AASTALÕPU KAMPAANIA: KÕIK Stihl SURVEPESURID -20%!!!\nTänu kvaliteedile, suurele võimsusele, vähekuluvatele komponentidele, lisatarvikutele ja kasutajasõbralikusele teed Stihl survepesurit soetades hea valiku.\nAsume Saku keskel, autode ülevaatuspunkti E-Tehno taga, Samati hoone kõrval – jälgi E-Tehno suunaviitasid). Aiatäht SAKU kauplus nüüd UUS ja SUUREM!\nTULE MEILE KÜLLA! VÕI SAADAME POSTIGA OTSE KOJU!\nAias ja võsas (234)\nMuruniidukid Cub Cadet (1)\nAkuseadmed STIHL (31)\nSurvepesurid Stihl -20% (10)


Ulmekirjanduse BAAS - Henri Hundu - Apollo 18\nPäkapiku mure (2015)\n· Meelis Ivanov ·\n11.08.2019, kell 17:52\n„Apollo 18“ – on nagu pealkirigi ütleb Kuulendude teemaline lugu. Selline ehe vandenõuteooria jutt. Nagu autor ise sissejuhatuses ütleb, siis on teemaks "miks jänkid Kuu peal käimise ära lõpetasid".\nHea näide sellest, kuidas kirjade vormis saab päris hästi lugu teha. Ameeriklane ja hiinlane, mõlemad vastavalt oma riigi kosmoseagentuuride töötajad, suhtlevad salaja krüpteeritud kirjavahetuses vahetades informatsiooni, mis siis õigupoolest ikka toimus nendel kuumissioonidel. Puänt on lool minu meelest vägagi mõnus, samuti on suudetud luua õhustikku ja paranoia tunnetust.\n30.08.2019, kell 21:19\nKogemus ütleb, et jutuvõistluse antoloogiate lugemist tuleb alustada tagant ettepoole, kasvõi sellepärast, et kui raamat pooleli jääb, ei jää sa millestki olulisest ilma. “Apollo 18” on kompetentne ulmejutt ja kahtlemata kirjandus ja eristub suuremast osast Eesti ulmelühiproosast kahe asja pärast – kirja on on pandud oluline ja loobutud looduskirjeldusest ja sõnavahust ning see ei sisalda lamisevaid tühja lobaga täidetud dialooge. Selles jutus ei ole peaaegu ühtegi lootusetult saamatut lauset. Natuke vaieldav on see arvutilogi kasutamine – hästi, sellest joonistub lõpuks puänt – aga üldiselt on selliste ilukulinate lisamine teksti algaja tunnus ja pigem lugemist pärssiv. Ma arvan, et kui seda oleks olnud vähem, oleks tulemus saanud parem. Urisema aga peab i-mitmuse kasutamise pärast paaris kohas (kõrgeim juhtkond, kõrgema juhtkonna asemel), eriti sellepärast, et lõpupoole kasutatake korrektset “kõige kõrgemal tasemel”. Andestada ei saa vist aga järgmiste väljendite kasutamist – “kõhutasime”, “ravilt põgenenuks pidanud”, “orientiiri kaotanuna”. Astronautid nimed Peary, Trennet ja Albrew tunduvad liiga väljamõeldud nimed olevat. Sisu ja kompositisooni poolest oleks “viie”-lähedane tekst aga nende keeleliste eksimuste pärast jääb hindeks “neli”.\n2.09.2019, kell 11:27\nIvanovi eelmise loo „Leida” kohta, mis ilmus Reaktoris 2018. aastal, olen kirjutanud, et sel oli geniaalne idee ja dialoog, ent lugu oli kui poolik ja tükid jäid ühendamata. Nüüd on käes 2019. aasta ning Ivanovi uue loo „Apollo 18” kohta kirjutan nii: geniaalne idee, ent lugu on poolik ja tükid ei saa ühendatud. Ausõna – see idee väärib paremat teostust. Ma olen suisa pettunud, sest antud juhul ei ole ju tegelikult tegemist jutuga, vaid kavandiga. Samas kannab see kavand eneses selle kogumiku teiseks parimat ulmeideed.\nVägisi jääb tunne nagu oleks autoril aeg otsa saanud ja siis viimasel hetkel lõpetamata ja läbi mõtlemata versiooni saatnud. Näituseks jääb silma, et kui kaks astrofüüsikut omavahel krüpteeritud kirju vahetasid, siis pärast lugemist need hävinesid automaatselt. Ajatemplid näitavad lühimaks ajaks vähemalt 10 minutit, keskmine aeg kirja avamisest hävitamiseni 30-40 minutit. Viimane kiri, mille abil taheti jätta muljet nagu oleks keegi kõrvaline isik saanud saladusele jälile, tahtis ennast hävitada aga juba minut pärast avamist. Miks?\n9.09.2019, kell 14:43\nAlustame siis ka tagantpoolt lugemist.\nVeidi lakooniline, aga kuna lugu koosneb kahe osapoole konspiratiivsest kirjavahetusest, siis ei olekski teistmoodi võimalik. Ja ma valin iga kell lakoonilisuse mõttetu loba asemel. Siin jutus on iga lause omal kohal. Infot antakse nii vähe, kui võimalik ning nii palju, kui vajalik.\nÕnnestunud jutt. Hea algus/lõpp kogumikule.\n8.10.2019, kell 12:02\nTeostus 4, sisu 0. Hindeks tuleb aritmeetiline keskmine.


– 04/06/2015Rubriik: Muhu uudised\nIkka sie va vanadus iilib tassakeste lisemale. Misse muud soab olla. Mineva nädali ma sii kuulutasi, et lihatumad pühad said müöda. Ei neh, nie ollid ju juba neljad pühad, mis ollid. Mineva pühabe ma viel lõõritasi laulda kangest, et “kaks korda voastas kõht oo tühi, joanipäe ja nelipühi”. Neh, ja siis istusi lava taha ja kirjutasi, et ollid lihatumad pühad.\nAga nüid oo joanikuu käe ja kuolide lõpetamise aeg koa sellega seltsis. Lasteaalapsed juba pidasid oma lõpupidu mineva nädali. Ja sügisest akkab kahessa last koolipinki nühkima. Liiva kuolis oo lõpetamise pidu 12. juunil kellu neljast.\nLaupa, kuienda juuni õhta kellu kuiest oo Pallasmaa Matsi õuepial üks pisike kontsert. Sial laulab segakuor Raudam. Lauldasse Raimond Valgre laulusid. Nõnna et igatahes üks veart kuulamine. Ja kis tahtvad kuulda, kui kenaste nad kirgulaulusid laulvad, siis sellesama laupa, pääva kellu kahest nad laulvad Liiva suures kirkus. Piletiraha ep küsita kummagid kontserdi pialt. Aga Pallasmaa Matsi õhtase kontserdi kohta niipalju viel, et lõpetuseks laulab sial duo Värsked Õied: Klarika Tänak ja Getter Hallikmäe.\nJa enne joanibed akkavad pihta Muhu päävad. Sedaaegu oo Piiri taaskasutuskeskuses üks isevärki üritus laanis. 20.–27. juunil kojotse sial kangasjalgade pial vaipa. Sie pidada tulema just nii pitk, kui pitkaks kudujad selle viisivad tiha. Ja tuleva sui, kui suurem kangaste näitus tuleb, siis pannase sie koa üles. Kalsuribad oo juba Piiri all valmis. Taris ainult omal kuipides kohale minna ja töü ää õppe.\n20.–24. juunini oo iga päe kellu ühestteistmest kuni viieni meierei majas Oade ja Eede rahvariide näitus. Neh ja siis viis kanget käsitüölist õpetavad ja näitavad natusse koa, et mesmuodi nie muistsed muhulaste käsitüö tegemise kunsid ja nipid oo koa.\nNeh ja siis põlegid muud, kut et ootab viel natusse ja joanipäe oogid ju kohe käe. Olge siis ikka munuksed!


terve ja ilus 31. detsember 2016\nTalvel, mil siseruumides on soe ja kuiv, väljas aga külm ja niiske, naha loomulik kaitsebarjäär nõrgeneb. Pale võib muutuda ülitundlikuks, tekkida võivad punetus, ketendus, kihelus või kuumustunne. Mida teha?\n“Eestlaste peamine näonahaga seotud mure on enamasti kuivus, aga ka atoopiline dermatiit ja akne,” nendib Tartu Ülikooli biomeditsiini magister ning Lumi koolitus- ja arendusjuht Tuuliki Biene. Nahaprobleemide põhjused tulenevad nii meie geenidest kui ka keskkonnamõjuritest, nagu toidulaud ja stress. Väliskeskkonna tegurid, näiteks temperatuurimuutused ja päikesekiirgus, avaldavad nahale tugevalt kuivatavat mõju. Talvine tihedam riietus, mis pidevalt naha vastu hõõrdub, süvendab niiskuskadu veelgi.\n“Teaduslikud uuringud on näidanud, et sageli käib kuivus käsikäes rasvhapete ebapiisava tarbimisega. Viimasel ajal on hakatud järjest enam uurima ka stressi rolli nahale. Asja teeb keerukamaks see, et ühelt poolt intensiivistab stress paljusid nahaprobleeme, teisalt võivad nahaga seotud vaevused omakorda stressi tekitada. Näiteks on teada, et eksamiperioodil muutub aknega inimeste nahk palju probleemsemaks, kui see on pingevabal ajal.”


, Toitumine liigeste haiguste ennetamiseks\nOn teada, et podagra tekkimisse annavad oma panuse alkohol, kõrge puriinisisaldusega toit rupskid, liha, pärm, kanaliha jne , rasvad, rafineeritud süsivesikud, toidu kõrge kaloraaž. Nii kaalugruppide kui toitumisnõustajate kohta saab infot www.\nIgasuguste põletikuliste protsesside puhul on kasulik taimne dieet, seda ka põletikuliste liigesehaiguste puhul. Liigesepõletike tugevus on seotud liigesevedeliku PH-tasemega — mida kõrgem happesus, seda suurem valu ja põletik. Taimne toit on aluselisem ja antioksüdantiderikkam kui loomne ning seetõttu aitab ka vähendada põletikku liigeses ja soodustab põletiku taandumist. Kuna põletikuvastased ühendid tekivad kehas oomega-3 rasvhapetest, siis peame hoolitsema selle eest, et meie menüüs oleks piisavalt külmaveekalu heeringas, lõhe, sardiinid või seemneid lina- õlisalveimis seda sisaldavad.\nToidus on kasulik tarvitada ingverit, ananassi ja maitseainena kasutada kurkumit.\nNeil kõigil on tugev põletikuvastane toime. Abi võib saada glükoosamiini sisaldavate toidulisandite tarvitamisest, sest see aitab taastada liigese kõhre. Parim glükoosamiini vorm on kehaomane NAG N-atsetüül glükoosamiin.\nPodagra Üks tänapäeval väga levinud liigeseid puudutav haigus on podagramida põhjustab kusihappe kuhjumine kehavedelikes. Esimene haigushoog haarab tavaliselt üht liigest, peamiselt suurt varvast. Esineb tugev valu ning võib tõusta ka palavik, tekkida külmavärinad. Toitumuslike faktoritega saab puriinide ja kusihappe taset kehas natuke mõjutada. On teada, et podagra tekkimisse annavad oma panuse alkohol, kõrge puriinisisaldusega toit rupskid, liha, pärm, kanaliha jnerasvad, rafineeritud süsivesikud, toidu kõrge kaloraaž.\nSageli on haigusele iseloomulik leevenduda ja halveneda kordamööda, mis tingib ka ravimite võtmise. Ravimite täielikku lõpetamist kaalutakse alles siis, kui haigus ei ole endast kahe aasta vältel üldse tunda andnud. Ravi on seega mitmetahuline ja nõuab mitme spetsialisti — reumatoloogi, füsioterapeudi, ortodondi, tegelusterapeudi, silmaarsti ja ortopeedi — vahelist koostööd.\nKortikosteroidravi saavatel patsientidel tuleks vältida ülesöömist, sest hormoonid suurendavad söögiisu. Ka kliima mõjust juveniilsele idiopaatilisele artriidile ei ole teaduslikke tõendeid.\nLiiga palju loomset valku võib mõjuda isegi psüühikale ja soodustada liigesvalu foonil kurvameelsuse teket. Sidekoe ainevahetuse intensiivistamine — Põletikulised protsessid on seotud sidekoega. Vale toitumise korral kasutatakse sidekude prügilana, sinna ladestatakse raskesti lagundatavad ainevahetuse lõpp-produktid.\nTasakaalustatud toitumine aitab vabaneda nendest jääkidest ja seekaudu haigust positiivses suunas mõjutada. Tasakaalustatud toitumiseks Sööge: täisteratooteid — sisaldavad rohkesti kiudaineid ja mineraalaineid, B-rühma vitamiine. Täidavad kiiresti kõhtu, annavad vähe kaloreid, mõjuvad hästi seedimisele vähe tahkeid e loomseid rasvu — need annavad palju energiat, mis ladestudes soodustab kaalu tõusu.\nEelistage: aurutamist, hautamist, kiiresti ja suurel kuumusel küpsetamist, ülessoojendamist, riivimist, lõikamist, jahvatamist Võimalusel vältige: keetmist, praadimist, aeglast madalal kuumusel küpsetamist, soojas hoidmist ja kuumtöötlust ½ päevasest toidu koguhulgast olgu kuumutamata olekus, nt värske puu- aed- ja juurvili.


Nõva-Osmussaare hoiuala - Unioonpeedia, mõiste kaart\n23 suhted: Aul, Hahk, Hallhüljes, Harju maakond, Hoiuala, Jääkoskel, Karvane maarjalepp, Laid, Lääne maakond, Lääne-Harju vald, Lääne-Nigula vald, Merivart, Must-toonekurg, Mustlagle, Mustvaeras, Nõva-Osmussaare linnuala, Rannaniit, Rohukoskel, Sõtkas, Tõmmuvaeras, Väikesaar, 2005, 2006.\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Aul · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Hahk · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Hallhüljes · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Harju maakond · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Hoiuala · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Jääkoskel · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Karvane maarjalepp · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Laid · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Lääne maakond · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Lääne-Harju vald · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Lääne-Nigula vald · Näe rohkem »\nIsane merivart Merivart (Aythya marila) on partlaste sugukonda kuuluv lind.\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Merivart · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Must-toonekurg · Näe rohkem »\nMustlagle Mustlagle (Branta bernicla) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik.\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Mustlagle · Näe rohkem »\nMustvaeras (Melanitta nigra) on partlaste sugukonda kuuluv veelinnuliik.\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Mustvaeras · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Nõva-Osmussaare linnuala · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Rannaniit · Näe rohkem »\nRohukoskel (Mergus serrator) on partlaste sugukonda koskla perekonda kuuluv veelinnuliik.\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Rohukoskel · Näe rohkem »\nEmane ja isane sõtkas Sõtkas (Bucephala clangula) on partlaste sugukonda sõtka perekonda kuuluv veelind.\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Sõtkas · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Tõmmuvaeras · Näe rohkem »\nVäikesaarteks nimetatakse Eestis suursaartest ehk Saaremaast, Hiiumaast ja Muhust väiksemaid saari.\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja Väikesaar · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja 2005 · Näe rohkem »\nUus!!: Nõva-Osmussaare hoiuala ja 2006 · Näe rohkem »


SÜMBIOOTILINE PAAR: KUI ARVATE, ET OLETE VASTUTAV SELLE EEST, MIDA TEIE PARTNER TUNNEB - TERVIS - 2020\nSümbiootiline paar: kui arvate, et olete vastutav selle eest, mida teie partner tunneb\nÜldreeglina kipub linkimine positsioonilt „teie valu = minu vastutus“ andma partneritüüpi, mida nimetatakse „sümbiootiliseks partneriks“\nPaariteraapias on tavaline leida suhteid, mis säilitavad enesehävitusliku käitumise ilmselt seda mõistmata. Liigne armukadedus, usalduse puudumine teise vastu, muu hulgas raskused paari tuleviku jaoks projektide elluviimisel.\nJa kuigi mõnikord see ei pruugi nii tunduda, on üks neist kahjulikest käitumistest vastutada teise tegude, emotsioonide ja mõtete eest ning omakorda hoida teine vastutavana meie käitumise, emotsioonide ja mõtete eest. Paaride enam-vähem tüüpiline arutelu, kus mõlemad väidavad tehtud asju, on tegelikult selle käitumise osaline väljendus.\nÜldreeglina kipub linkimine positsioonilt „teie valu = minu vastutus“ andma paaritüüpi, mida spetsialiseerunud terapeutide sõnul määratletakse kui sümbiootilist paari.\nSümbiootilistel paaridel on tavaliselt seos, kus individuaalsusel pole suhetes kohta ja järelikult on teiste inimeste, näiteks sõprade, perekonna, töökaaslaste või koolikaaslaste olemasolu piiratud. Selle tagajärjel muutub lüli omamoodi mustaks auguks, kus kaob enesekindlus ja mugavus ilma tingimusteta omaks võtta ja armastada: hakatakse hoidma saladusi, nõudmised korduvad üha enam, pinged ja kaklused muutuvad igapäevaseks. Tavalist vestlust on isegi võimatu!\nMida teha, kui olete sümbiootilises lingis?\nSümbiootiline reaktsioonivõime tuleneb peamiselt teise inimese emotsioonide, mõtete ja käitumise omastamisest: kõige selle eest vastutame, reageerides alati kaitsvalt ja tõrjuvalt. Sellest positsioonist on keeruline kuulda paari tõelist ebamugavust ning kaob intiimsusvõimalus, mis on vajalik kogemuste, emotsioonide ja tunnete avalikeks jagamiseks.\nNagu võib järeldada, on oluline vältida teise ebamugavuste eest vastutamist või reageerida selle eest vastutuse võtmisega.\nPaariterapeudid soovitavad üksteise emotsioonide, mõtete ja käitumise mõistmiseks selgeks teha järgmised toimingud:\nAlustage teadvustamist, kas soovite oma suhetes vastutust võtta teise emotsioonide, mõtete ja käitumise eest või kui kipute teises mõttes oma vastutust oma tegude eest vastutama. Kui olete argumendis kasutanud või kuulnud väljendeid, nagu "See on teie süü, et ...", "Teie pärast ...", "Te ütlesite mulle seda ...", või kui arutelust saab loetelu kõigist asjadest, mida teie partner teeb, on selline käitumine tõenäoliselt suhetes.\nMõelge eelistele ja kaotustele, mis sellel positsioonil on teie heaolule ja paarisuhte heaolule. Kui teete või kannatate, on see millegi pärast ... aga küsige endalt: kas see on midagi väärt?\nLeidke turvaline koht, kus rääkida valude, pettumuste ja ebamugavuste üle üldiselt, mis on suhetes läbi elatud. On oluline, et need seansid oleksid enam-vähem lühikesed (soovitame 15 minutit ühe seansi kohta), pidevad ja ennekõike peavad mõlemad võtma endale kohustuse mitte reageerida agressiivselt ega õigustada varasemat käitumist, vaid peavad pigem pingutama, et kuulata teist, kuulata, mida et teine peab oma emotsioonide kohta ütlema, püüdes neid mõista empaatia ja enesekehtestamise kaudu. Olgu öeldud, et need pole seansid, mille eesmärk on vabandada, vabandada ja isegi proovida probleemile lahendus leida. Nagu me ütleme, on need kohtumised, mida tuleb kuulata.\nKui hakkate reageerima, kaitsema või agressiivselt käituma, on aeg lõpetada . Samuti on oluline peatuda 15 minutil, isegi kui tulemus läheb heal viisil. Saate sellest alati turvalises kohas uuesti rääkida. Kuid sel ajal pole enam hea aeg.\nÕppige sügavalt hingama . Hoidke oma partneri suhtes avatud ja armastavat suhtumist. Pidage meeles, et teine ei taha teid kahjustada ega omada võimu teie üle. See on tema subjektiivsus, mis väljendab ennast ja sellisena nõuab inimene ka ruumi, et väljendada end täielikult veenvalt suhtlemisel.\nJagage seda teavet oma partneriga, et alustada oma emotsionaalse sideme uut teed: kui teil on keelt, milles mõlemad nõustuvad, võib muutuste protsessi hõlbustada.\nSee protsess nõuab aega ja palju teadlikkust; tavaliselt soovitatakse suhetes siiski teatud paindlikkust pakkuda. Sel moel saab pakkuda ehtsamat ja tõeliselt armastavat sidet.\nLõppude lõpuks vastutab inimene selle eest, millist armastussidet ta soovib.\nKa Pajama Surfis: 5 punkti teadliku armastuse suhte loomiseks\nraamatuidHea eluMeedia ja tehnoloogiaÖkosüsteemidTeadusAlter Kultuur


Pompeo süüdistab Kongressi demokraate hirmutamises - Maailm - Postimees.ee\nPompeo süüdistab Kongressi demokraate hirmutamises\n1. oktoober 2019, 19:43\nUSA vabariiklasest välisminister Mike Pompeo süüdistas teisipäeval demokraate tagandamisjuurdlusega hirmutamises.\nPompeo ütles kirjas Kongressile, et kutseid välisministeeriumi töötajatele parlamendi ette ilmuda «saab pidada ainult katseteks hirmutada, ähvardada ja väärkohelda välisministeeriumi mainekaid professionaale».\n«Las ma väljendan end selgelt: ma ei talu selliseid võtteid ning rakendan kõiki kättesaadavaid vahendeid, et ennetada ja paljastada igat ähvardamiskatset pühendunud professionaalide vastu, keda ma juhin ning kellega koos ma teenin uhkusega,» kirjutas ta.\nKutsetes on «tõsised protseduurilised ja juriidilised puudujäägid», ütles Pompeo.\nViie praeguse või viie endise välisministeeriumi ametniku tunnistuste andmine esindajatekojas peaks algama kolmapäeval.\nEsindajatekoja demokraadid üritavad teha selgeks, kas president Donald Trump survestas Ukraina riigipead Volodõmõr Zelenskõid uurima demokraatide presidendikandidaadiks püüdlevat Joe Bidenit ja tema poega.\nReedel saatis esindajatekoja väliskomisjon kutsed viiele välisministeeriumi ametnikule 2. ja 10. oktoobriks. Üks neist, Kurt Volker, oli USA eriesindaja Ukrainas. Ta astus oma ametist tagasi reedel.\nKomisjon teatas, et ametnike ütlustest andmisest keeldumine võrdub juurdluse takistamisega. Pompeo sõnul selliseks «ähvarduseks pole mingit juriidilist alust».