Eestlased vabatahtlikena Gaanas: Esimesed kunstitunnid Kongos\nMöödunud nädal algas esmaspäeva hommikul suure vihmavalingu ja tormiga. Selleks päevaks plaanitud kohtumine Gorugi (esimene baaskool, kus kunstitunde tegema hakkan) õpetajate ja õpilastega tuli edasi lükata, sest teede olukorra tõttu polnud võimalik kooli kohale minna. Halvale ilmale vaatamata tahtsime siiski Victoriga Bolga koolidesse üle viidud õpilasi kontrollida. Kohe peale vihma lõppu asusime mootorrataga linna poole teele. Sain omal nahal kogeda, miks see nii on, et vihmase ilmaga õpetajad Bolgast Kongo koolidesse tööle ei jõua. Niigi löökaukudega tihedalt kaetud tee oli savine ja libe ning sõit selle tõttu ohtlikuvõitu ja närvesööv. Lisaks sellele olime linna jõudes punase mudaga kaetud ja ei näinud just kuigi esinduslikud välja. Sellest hoolimata leidsime otsitud tüdruku üles, Victor ajas pangas asju ja mina laadisin fotosid netti. Õhtul käisin veel Gorugi kooli õpetaja Rosina kodus ja arutasin temaga kunstitundide korraldamist: rääkisin oma ideedest ja koos valisime kõige paremad mõtted välja. Õnnetult alanud päev sai siiski enam-vähem asjaliku lõpu.\nTeisipäevast alates oli ilm ilus ja kuiv. Sõitsime igal hommikul Rosina rolleriga kooli. Kong-Gorugi põhikool on 6-klassiline, ligi 200 õpilase ja 8 õpetajaga tore külakool. Ühe hoone otsaseinale on kõrvuti maalitud Ghana ja Eesti lipud. Koolil on oma aed, kus kasvab peamiselt maguskartul, samuti on majade ümber hiljuti istutatud mitmeid viljapuid (moringa, mango, papaia jt). Õpilased olid alguses minu kohalolekust ikka väga pöördes.. tundsin piinlikkust õpetajate ees, kes tunde andsid, kui lapsed uksest ja aknast ainult solimiid (valget naist) vahtida tahtsid. Püüdsin kuidagi võimalikult madalat profiili hoida. Õnneks harjusid nad minu kohalolekuga paari päevaga ära ja solimii-elevust on juba tunduvalt vähem.\nMina annan tunde Upper-Primary astmes ehk siis neljandale, viiendale ja kuuendale klassile. Teisipäeval tutvusin kooli, õpetajate ja õpilasega ja vaatlesin enda juhendatavate klasside tunde. Õpetajad on kunstitundide osas koolitusest huvitatud (mõned kohe väga entusiastlikult, mõned natuke mõõdukamalt :) ). Kõik tunnistavad, et lastele meeldib loovtööd teha, aga puudu jääb materjalidest ja õpetajatel endil oskustest. Püüan tunnid koostada nii, et need oleks võimalikult kättesaadavate materjalidega teostatavad ja samas siiski lastele ning õpetajatele põnevad. Samuti proovin tunnid teha võimalikult erinevates tehnikates, et loodetavasti jätkuks inspiratsiooni ka peale minu lahkumist erinevaid asju katsetada.\nKolmapäeval tegime kõigi klassidega maakunsti. Alustasime 6. klassiga, vaatasime koos inspiratsiooniks fotosid Andy Goldsworthy töödest ja arutlesime, milliseid materjale saaksime kooli ümbrusest kasutada. Soojendusharjutusena lõid õpilased looduslikest materjalist enda valitud vorme, järgmise etapina vaatasime koos adinkra sümbolite pilte ja rääkisime sümbolite tähendustest. (Adinkra on Ashanti hõimu tekstiilikunst, kus erinevaid filosoofilise ja reliioosse sisuga sümboleid naturaalsete värvidega kangale trükitakse. Tänapäeval kasutatakse samu sümboleid lisaks tekstiilidele kõikvõimalike esemete ja ehitiste kaunistamisel.) Õpilased tahavad sümboleid kõigepealt joonistusvihikutesse visandada ja lepime kokku, et järgmises tunnis teostame need ka maakunstina. Neljanda ja viienda klassi jaoks lihtsustasime ülesannet pisut, nemad teostasid vabalt valitud vormiga maakunsti töö ja dokumenteerisid selle lõpuks joonistustena.\nAlguses on õpilastega suhtlemine natuke keeruline, sest minu aktsent ja intonatsioon on neile võõrad. Püüan küll end võimalikult selgelt ja lihtsate sõnadega väljendada, kuid ikkagi on natuke segadust. Õnneks aitavad õpetajad selgitustega nii inglise kui nabti keeles (nooremate õpilaste inglise keel pole ka veel nii tugev, seega on hea kui tähtsamad asjad kohalikus keeles üle seletatakse).\nNeljapäeval tutvusime 4. Ja 5. klassiga trükikunstiga. Õpilased trükkisid kooli ümbrusest leitud puulehtedega paberile erinevaid mustreid ja kujundeid. 5. klassi tunniga liitus ka teiste klasside õpetajaid, pluss üks õpetaja naaberkoolist. Õpetajad olid vähemalt sama elevil kui õpilased (võib-olla isegi natuke rohkem). Valminud tööd panime klasside seintele näitusena välja, üldilme sai kohe rõõmsam ja värvikirevam.\nNeljapäevaõhtuses avatud loovustunnis otsustasin ka lehetrükki katsetada. Arvestasin, et kohal on vast natukene rohkem õpilasi kui eelmisel korral ja pistsin ekstra portsu paberit kotti. Poole tee peal kiriku juurde kuulsin juba kaugelt laste kisa. Kui tunni toimumiskoht paistma hakkas, jooksis mulle kümnepealine kamp vastu ja kiriku juures ootas veel mitukümmend last. Kohal oli lõpuks üle viiekümne õpilase- pea poole rohkem kui eelmisel korral. Mingist individuaalsest lähenemisest sellise massi puhul kahjuks juttu olla ei saa. Samas on lehetrüki tehnika väga lihtne ja lapsed said ka ise suurepäraselt hakkama. Pintselid jagus õnneks enam-vähem kõigile ja värvipurke sai omavahel jagada. Erinevate värvide lõppudest kokkusegatud tööd tulid veel kõige põnevamad ja maalilisemad. Neile õpilastele, kellele alguses pintsleid ja värve ei jagunud, näitasin lehtede ja erinevate pindade abil frotaaži tehnikat. Hoolimata tunni üsna kaootilisest käigust aitasid õpilased lõpuks kõik materjalid ilusti kokku koguda ja korda sättida: pintslid, värvitopsid ja pliiatsid pestakse puhtaks ja loetakse hoolega mitu korda üle.. et kas ikka on kõik alles :) Lapsed on ikka nii toredad.\nReedestes tundides lõpetas 6. klass adinkra sümbolite ülesande. 5. klassiga rääkisime selle aasta sõpruskoolide projekti teemast, milleks on metsik loodus. Otsustasime teha savist loomaskulptuure. Vaatsime pilte erinevatest metsikutest aafrika loomadest ja lapsed tõid kooli juurest põllu pealt savi. Valmis kujud sättisime klassis kiireks mini-installatsiooniks ja õpilased laulsid voolitud loomade kohta ühe kohaliku laulu. Tundide lõpus vaatasime koos eesti looduse teemalist raamatut, rääkisime meie metsast ja loomadest.\nLaupäeval olin kutsutud Kongo küla kirikus tegutsevate kaputsiinide ordu 10. tegutsemisaastat tähistavale missale. See kestis üle kolme tunni. Ghanas oldud kuu aja jooksul olen kirikus käinud rohkem kui kogu eelneva elu jooksul Eestis kokku. Nädalavahetusel kogesin ka siin oldud aja esimest pikemat elektrikatkestust. Vool läks ära reede õhtul ja tuli tagasi alles pühapäeva õhtuks.


Kosovo iseseisvust on tunnustanud 98 ÜRO liikmesriiki 193st, sealhulgas koos Eestiga 23 Euroopa Liidu liikmesriiki 28st.\n17. veebruaril 2008 kuulutas Kosovo end iseseisvaks. Juba esimestel päevadel tunnustas seda mitu riiki, nende hulgas kolm vetoõigusega ÜRO Julgeolekunõukogu riiki: Ameerika Ühendriigid, Prantsusmaa ja Suurbritannia. Eesti tunnustas Kosovot iseseisva riigina sama aasta 24. aprillil. 11. juuni 2013 seisuga tunnustas Kosovo iseseisvust 101 ÜRO riiki ja Hiina Vabariik (Taiwan). Kosovo lähinaabritest tunnustavad selle iseseisvust kõik peale Serbia (Montenegro, Albaania ja Põhja-Makedoonia).\nEuroopa Liidu liikmesriikidest oli 2013. aasta juuli seisuga tunnustanud Kosovo iseseisvust 23 ning ei olnud tunnustanud viis riiki.\n↑ 5,0 5,1 "Kosovo rahvaarv jäi arvatust väiksemaks" Postimees/Reuters, 30.06.2011\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kosovo&oldid=5580548"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:36, 17. märts 2020.


Hispaania listerioosipuhangus suri kolm ja sattus haiglasse ligi 200 inimest - Uudised - Elu24\nHispaania listerioosipuhangus suri kolm ja sattus haiglasse ligi 200 inimest\nTilguti. Foto on illustratiivne.\nHispaania politsei vahistas lihatootjad, kes teadsid, et nende liha on nakatunud listeeriabakteriga, kuid saatsid sellest hoolimata tooted poelettidele. Paari kuu jooksul haigestus üle 200 inimese, kellest kolm suri.\nHispaania politsei vahistas kolmapäeval riigi kõigi aegade halvima listerioosipuhangu eest vastutava toiduettevõtte omanikud, keda süüdistatakse tapmises, vahendas El Pais.\nAlates augustist on listerioosipuhangus surnud kolm inimest. Lisaks on haiguspuhang põhjustanud seitse raseduse katkemist ja nakatunud on enam kui 200 inimest.\nNakkuse allikana tuvastati Hispaanias Sevillas asuv ettevõte Mahrudis, mis müüs La Mechá kaubamärgi all saastunud seafileetoodet carne mechada.\nLisaks leiti Listeria monocytogenes bakterit veel kolmest ettevõtte lihatootest.\nEuropol teatas hiljuti, et vahistas Hispaania listeeriapuhanguga seoses kokku kaheksa inimest, kellest kaks küll hiljem vabaks lasti.\nLisaks hävitatakse tehases olnud 17 tonni lihatooteid.\nEuropoli andmetel teadsid aga kolm tehase omanikku, et bakter mõllab tehases juba alates eelmise aasta detsembrist.\nAinuüksi Sevillas, kus tehas asub, on listerioosi nakatunud 193 inimest.\nMagrudise omanikke José Antonio Marín Prince’i ja tema kahte last Sandrot ja Mariot süüdistatakse erineval määral tahtmatus tapmises, tervisevastastes kuritegudes ja loote vigastamises.\nLa Mechá tooted, millest neljal leiti listeeribakter.\nListeeria on bakteriaalne infektsioon, mis võib põhjustada raskeid haiguseid nagu sepsis, meningiit ja entsefaliit.\nTervel inimesel pruugib haigus kulgeda väga kergelt, kuid sündimata beebidele ja nõrgema immunsussüsteemiga inimestele võib nakatumine lõppeda surmaga.\nHispaania Uuurijate sõnul teadsid kolm meest juba veebruaris, et mõned nende ettevõtte tooted on bakteriga nakatunud, kuid nad ei võtnud bakteri tehasest eemaldamiseks midagi ette. Selle asemel jätkasid nad tootmist.\n«Kriisi puhkedes saatsime ettevõttele meeldetuletuse, et üks nende proovidest oli juba varasemalt saastunud. Kuna ettevõte ei võtnud midagi ette, saatsime info edasi kohtule,» rääkis Microlar Groupi labori omanik Antonio Borrás.\nLabor esitas kohtule oma aruande septembris.\nLaboritel ja ettevõtetel ei ole seadusest tulenevat kohustust ametiasutusi hoiatada, kui mõnest toote proovist leitakse bakter. Siiski on toidutootja kohustatud võtma kasutusele meetmed, et probleem lahendada.\nUurimine selgitab välja, miks ei võtnud Magrudise omanikud bakteri leidmisel midagi ette ning veelgi olulisem, miks nad varjasid bakteri olemasolu kinnitavaid testitulemusi tehast külastanud terviseinspektorite eest.\nOma avalikes ülesastumistes väitsid nii Marín kui ka tema poeg Sandro, et ettevõte on edukalt läbinud kõik sanitaarkontrollid.\nHispaania listerioosipuhangu ohvrid\nEsimene listeeriapuhangu ohver oli Hispaania võimude teatel 90-aastane naine, kes suri bakteri tekitatud infektsiooni tõttu 20. augustil.\nTeine ohver, 74-aastane naine, suri nädal hiljem augusti lõpus. Kolmas ohver oli 74-aastane mees, kes põdes küll pankrease vähki, kuid mehe vereringest leiti samuti ohtlik bakter.\nHispaania listeeriapuhangu tõttu sattus Prantsusmaal haiglasse üks Briti mees, kes oli Sevillas reisides Magrudise toodangut söönud.\nEuropoli teatael on lisaks ühele Briti kodanikule Hispaania lihatehase toodete tõttu nakatunud listerioosi ka üks Saksa neljaliikmeline perekond.\nHiljuti sattus Eestis listerioosiskandaali kalatehas M.V.Wool, kui kalatehasest avastati listeeriabakter.\nKalatehasest avastatud listeeribakteri puhangutüvi ST1247 viis eelmisel aastal Eestis hauda kaks inimest, kirjutas Postimees 15. oktoobril. Kuus inimest haigestus just sama tüvega bakteri põhjustatud infektsiooni, mida VTA on seni leidnud ainult M.V.Wooli kalalt ja tehasest.\nTerviseameti kodulehe andmetel on listerioos bakteri Listeria monocytogenes poolt põhjustatud nakkushaigus, mis ohustab eelkõige immuunpuudulikkusega inimesi ning avaldub palaviku, meningiidi ehk ajukelmete põletiku või seedetrakti häiretena.\nHaiguspuhangute põhjuseks on saastunud loomsete toiduainete tarvitamine, näiteks ebapiisavalt termiliselt töödeldud liha- ja kalatooted, pastöriseerimata piim ja sellest toodetud juustud, toores puu- ja köögivili.\nMaailma terviseorganisatsiooni andmetel võib erinevalt teistest toidu kaudu levivatest bakteritest listeeriabakter paljuneda isegi madalatel temperatuuridel ehk külmkappides.\nHaiguse võib saada nii toidust, inimeselt-inimesele kontakti kaudu. Lisaks võib haigus levida ka rasedatelt sündimata lapsele.\nListerioos avaldub invasiivses ja mitteinvasiivses vormis.\nMitteinvasiivse listerioosi sümptomiteks on kõhulahtisus, lihasvalud, peavalu ja palavik. Sümptomid avalduvad tavaliselt paari päeva jooksul. Haigus tekib, kui süüa toitu, milles on kõrge doos listeeriabaktereid.\nInvasiivne listerioos tekib tavaliselt inimestel, kellel on nõrk immuunsüsteem nagu näiteks vanurid ja lapsed, rasedad ning vähiravi saavad inimesed.\nSümptomid on meningiit, palavik, lihasvalud ja veremürgitus. Peiteperiood erineb mõnest päevast kuni kolme kuuni.\nListeeriabakterit on leitud ka valmistoodetes nagu liha, pasteet, suitsutatud kala, piimatoodetes, kalas, salatites ja puu- ning juurviljades.


Postitas Katrin » Laupäev Okt 16, 2004 15:14\nalusriiet saab ikka käsitööpoest. kas Abakhanis pole? Tartus näiteks müüakse veel Sepa turu tekstiilipoes, nii heledat kui tumedat (vähemalt 1,5 kuud tagasi), oli suurema ja väiksema auguga. Riia mäel on ka mingi pisike käsitööpood, kuhu ise pole veel sisse astunud. kuuldavasti on seal ka töövahendeid müügil.\nPostitas maris » Teisipäev Okt 26, 2004 20:27\ntere...oleksin ka huvitatud nendest mustritest...nimelt mul praegu käsil üks pilt ku on peal kaks hobust kuid kahjux pole kuskilt saada sellele pildile tagataustaks midagi..kui kellelgi on mingisuguseidki mustreid loodusest (midagi kergemat..:P) sis oleksin tänulik kui need mulle saadaksite...aitähh!\nPostitas katt » Kolmapäev Okt 27, 2004 15:36\nKas Sul on äkki mingisugust padjasuurust sellist maali moodi mustrit? Ma ei tea kas ma väljendan end selgelt. Just selline, kus ühe värvi palju varjundeid, et jääks justkui maali mulje. Olen näinud selliseid, kus kogu pilt vaid maasikad, või suur lill. Mitte sellist maasikataime või lilletaime, vaid justkui kuskilt suurest pildist välja lõigatud tükk.\nSai vast arusaadav.\nOlen nõus ka selle eest tasuma, kui saan sellise õige asja, mida olen otsinud.\nPostitas mannu » Esmaspäev Jaan 03, 2005 10:55\nVeel üks koht, just foto või maali või mis iganes tikkimiseks:\nPostitas ** » Teisipäev Jaan 04, 2005 23:24\nOlen ka väga tänulik, kui keegi viitsib saata mõne sellise maali laadis mustri. Need sellel ingliskeelsel lehel välja pandud pildid on võrratud, aga sellisel hulgal naelu pole tagavaraks. Soulseeki proovisin ka aga seal maal kus nimetaud ruumi jõudsin, sai mõistus otsa.\nPostitas ferryfer » Neljapäev Jaan 06, 2005 11:14\nTere!Minul oleks pakkuda Teile igasuguseid mustreid ja kui soovite ka valmis tikkimiskomplekte.Hinnaklass ka kõige kallimatel minu poolt pakutud toodetel üldjuhul lõpeb seal kus teistel algab.Huvi pärast külastage internetis aadresse www.riolis.ru ja www.rukodelie.ru\nHindadest veel niipalju,et näiteks tikkimisskeem/muster/ alljärgnevatest maalidest maksab vaid 15 EEK- L.D.Vinci "Daam Hermeliiniga","Madonna Lapsega"\nTallinna,Harjumaa ja Pärnu piirides toimetan kauba Teile koju kätte.\nPostitas Merike » Kolmapäev Veebr 02, 2005 21:33\nLeidsin juhuslikult selle lehekülje. Olen ka tikkimishull ja väga mustritest huvitatud. Oleksin väga tänulik, kui keegi saadaks mulle huvitavaid looduspilte või pilte loomadest. Palun saatke need mulle postkasi Roberta6@hot.ee Ka minul on mustreid , mida võin vahetada.\nPostitas mari » Reede Veebr 04, 2005 22:05\nKas keegi ütleks sellise aadressi kus ma näen ruutudes mustreid\nPostitas Obukakk » Pühapäev Veebr 13, 2005 20:24\n> Kas keegi oleks nii hea ja annaks mõne aadressi kus on näha\n> ristpiste tikkimis mustreid?\nGoogeldage, soovitatavalt vene keeles ja teile avaneb terve maailm, kust saab kõike ja pealegi tasuta. Kui olete arvutiga sina peal tõmmake mõni ristpiste programm, soovitan Pattern Makerit, tõsi see tuleb lahti muukida, muidu on demo versioon. Võin ise ka mustreid saata, ainult palun märkige kui suuri attachmente teie postkastid taluvad, muidu tuleb saata ühte mustrit näiteks 10 - 15 kirjaga, mis on omajagu tülikas\nPostitas Obukakk » Teisipäev Veebr 15, 2005 14:11\nvõib näha mõningaid minu töid


Baruto sai esimese kaotuse - Sport\nBaruto sai esimese kaotuse\nBaruto sai Aki-basho sumoturniiril esimese kaotuse, kui jäi Juryo divisjoni kaheteistkümnendal võistluspäeval alla Wakanohole.\n195cm pikkune ja 156kg kaaluv Wakanoho kasutas 22-aastase Baruto (197cm, 170kg) alistamiseks tehnikat Yorikiri.\nYorikiri ehk otse väljasurumise tehnika on üks sumos kõige sagedamini kasutatavaid võidutehnikaid, mille korral võistlejad on võtnud üksteist haardesse ning ründaja surub vastast, nii et see taganeb ja ringist välja astub. Samal ajal hoiab ründaja vastase mawashi’t pidevalt haardes.\nBarutol, kes on oma sumokarjääri jooksul saanud 135 võitu ja 41 kaotust, on Aki-basho turniiril kirjas 11 võitu ja 1 kaotus. Teist kohta jagavad hetkel 8 võiduga lisaks 19-aastasele Wakanohole ka Katayama ja Shimootori.\nEestlane paikneb hetkel sumo pingereas Juryo Lääne 9. kohal, Wakanoho (kodanikunimega Soslan Gaglov), kes on sündinud Venemaal, on sumo hierarhias Juryo Lääne 1. kohal.\nBaruto, kes võib homse võiduga turniirivõidu kindlustada, kohtub 13. võistluspäeval ühe oma lähima jälitajaga — Katayamaga (Juryo Ida 13). 28-aastane jaapanlane (179cm, 146kg) on saanud karjääri jooksul 202 võitu ja 185 kaotust. Juryo debüüdi tegi ta 2004. aastal, Makuuchi debüüdi aasta hiljem.\nYokozuna Hakuho kaotas matši ja liidrikoha\nBaruto teenis Aki-bashol 11. võidu järjest\nBaruto alistas ka kümnenda vastase\nBaruto sai juba üheksanda järjestikuse võidu\nMakuuchi divisjoni turniiri juhib Aminishiki\nKaheksanda võidu saanud Baruto jätkab liidrina\nBaruto teenis seitsmenda võidu järjest\nSumomaadleja Barutol kuuest kuus


Terapeut Monika Palm: muutusi loob inimene ise - Delfi Naistekas\nTerapeut Monika Palm: muutusi loob inimene ise\nMonika Palmi on ajendanud tugev sisemine soov elus edasi liikuda, saada uusi teadmisi ja kogemusi. Elu keerdkäigud andsid aastaid tagasi talle impulsi eneseotsinguteks ja ka sügavama huvi vaimse maailma vastu, mis on aidanud paremini mõista ennast, teisi ja meie ümber toimuvat.\nMonika on sündinud 1970. aastal Rakveres. Ta osales abikaasaga auramediaatorite kursusel ja asutas Tartus Tasakaalukeskuse. Tänasest tegutseb Tasakaalukeskus ka Tallinnas. Keskus pakub erinevaid teraapiaid, teadlikkuse tõstmise ja enesearenguga seotud grupitöid kõigile, kes vajavad toetust või nõustamist.\nMilline on teie kui terapeudi silme läbi vaadates hetk, kui inimene peaks aru saama, et on muutuste aeg?\nSee tekib inimestel väga erinevalt. Näiteks paljud mõtlevadki, et nii enam ei saa või ei suuda enam, karikas on nüüd täis. Mõni inimene võib-olla tõesti loebki kuskilt mingit artiklit ja tal tekib äratundmine. Soovitan veel märgata tekkivat rahulolematust. See võib olla paljudel juhtudel märguanne muutusteks.\nSee võiks olla midagi, mida uurida?\nJust. Mul on olnud kaheksa aasta tagused artiklid. Inimesed leiavad selle ajakirja ja ütlevad, et selle artikli peale tulidki. Mõnikord töötab mõni avaldatud artikkel väga kaua. Inimene leiab sealt midagi, mis aktiveerib temas huvi ja muutuse. Selleks, et need muutused toimiksid, ei piisa ainult lugemisest, vaid selleks tuleks vahel ka midagi teha. Lugemine võib anda impulsi elus edasiliikumiseks. Alles üks inimene küsis minult, et kuidas on võimalik kellelegi teisele muutus luua? Tegelikult ei loo, sa võtad selle muutuse vastu.\nLooja on siis ikkagi inimene ise?\nSina lood ruumi muutusteks ja teine inimene võtab selle vastu. Sina lood pinnase ja annad tõuke muutuseks, mille siis vastu võtad. Seda küsimust on olnud hästi palju. Inimesed otsivad tõendusi. Energeetilises maailmas üldiselt tõestuspõhist maailma rakendada ei saa. Kõikides aspektides kindlasti mitte. Tõestus on südames ja tunnetuses.\nKui inimene tunneb ära hetke, mil on aeg muutusteks, siis kas võtta terapeut ja kes?\nJah. Nii palju, kui on erinevaid inimesi, on ka erinevaid sobivusi. Sellist retsepti pole, et üks on kõige parem või õigem. Terapeut võiks ideaalis sobida nii energeetiliselt kui ka olemuslikult, et tekiks side. Ta on sulle sümpaatne. Sa võib-olla ei tea, miks, aga tunned, et sulle sobib see inimene. Kui teha valik enda teadlikkusest lähtuvalt, pole võimalik eksida. Mööda pannakse siis, kui ei usaldata sisetunnet. Selle järgi elades tugevneb side enda olemusega. Tuleb tunnetada, kas tekib inimese osas hea, helge ja avar tunne.\nKuidas ma tean, kas mulle sobib individuaalne või grupiteraapia?\nNagu ütlesin: inimesed on erinevad ja sobivad erinevate isiksusetüüpidega. Minu soovitus on õppida usaldama enda tunnetust selles osas, mis või kes meeldib. Kui soovid erinevaid kogemusi erinevate inimeste või grupitööde või treeningutega, siis teegi valik selle järgi, mille suhtes endal helge tunne on. Kui tunnetad, et otsid ühte kindlat inimest, kes juhendaks ja annaks sulle esmased baasoskused või avaks sinus need teadmised, mis sul enda sees juba on, mille baasil saaksid ise elus edasi minema — tuleks seda ka valida.\nMe ei ela enam vaid ellujäämisprintsiipidel põhineval ajastul, kus on hea, kui katus pea kohal või leib laual. Praegusel ajastul on oluline elada sellist elu ja sellisel viisil, kus iga inimene tunneb end suurepäraselt. Kui veel nii ei elata, siis tuleks teha vastavaid muutusi. Nii on ka valikud spordis, treeningutel, teraapiates. Pole õigeid ega valesid, vaid on lihtsalt erinevad teraapiaid või spordialad, mis sobivad erinevatele inimestele. Seda erisust peaksime austama. Tihti kuuleb konkureerivas maailmas, et ühte tehakse maha ja teist tõstetakse, aga tegelikult on kõik vajalik. Kui räägime laiemas plaanis, siis planeet Maa ongi ju selline koht, kus tulevad kokku kõik erinevad energiad ja energeetilised olendid inimestena, et ühiselt midagi suurt ja ilusat luua. Selle koostööni jõudmiseks on võib-olla vaja veel veidi tööd teha, et me ei teeks üksteise erisusi maha, vaid suudaks nende erisustega koos midagi lahedat luua ja elu muutuks kõigi jaoks paremaks.


10 KIIRET JA LIHTSAT TOORTOIDU HOMMIKUSööGIIDEED - NAHAHOOLDUS - - Kaalulanguse muna hommikusoogi ideed\nKuid ärge laske end petta ja sirutage kohe sõõrikuid, saiakesi ja palju suhkrut sisaldavat rasvatut teravilja, sest see on tõesti halb hommikusöögivalik. Silte: hommikusöök, tervislik hommikusöök, parim hommikusöök, hommikusöögi retseptid, hommikusöögiideed, tervisliku hommikusöögi ideed, tervisliku hommikusöögi retseptid, lihtsad hommikusöögi ideed, hommikueine toit, kaalulangus hommikusöök, tervislik hommikusöögi toit, head hommikusöögi ideed, lihtne hommikusöök, mida hommikusöögiks süüa, kiire tervislik hommikusöök, hea hommikusöök, tervislik hommikusöök, parim tervislik hommikusöök, hea tervislik hommikusöök, mis on tervislik hommikusöök, parim homm. Nendes toitudes on palju valku ja mahtu, mis aitab teil end kauem täis tunda. Proovige muuta kodus hommikusöögiks harjumus, et oleksite teadlik, kui palju kaloreid ja kui palju toitumist teie kehasse kulub.\nTervis 10 tervisliku hommikusöögi ideed i tockHommiku öök on tõe ti päeva kõige oluli em öögikord. See kehtib eriti dieedipidajate kohta, kellel on kergem oma kehakaalu hallata ja rajal püsida hommikust algava toitumisega.\nNipp on aga tarkade valikute tegemine. See toitainete kombinatsioon võib näljasümptomeid edasi lükata ja hoida kogu päeva täis. Lisage kiudainerikas teravili, piserdage granola, banaane ja madala rasvasisaldusega piima või tavalist jogurtit. See kombinatsioon tagab hea kiudainete ja valkude tarbimise, lisaks kaltsiumi ja kaaliumi.\nPaljud kipuvad sööma hommikusöögiks rasvaseid toite või jooma suhkrurikkaid jooke või tarbima väga kofeiiniga jooke. See, kus kõik ärkavad hilja ja kiirustavad. Haarake sahvrist üks oma laste šokolaadilahust muffinitest või äkki korjate kohalikus poes sõõrikut. Jah, see on maitsev, kuid nende toitude järjepidev kudumine hommikusöögikorrasse pole hea mõte.\nTervislike valikute tegemine hommikusöögil on kaalulanguse võtmetegur. Esimene asi on teil hommikul vaja kütust. Kuid kondiitritooted on kõrge suhkrusisaldusega ja süsivesikute sisaldav hommikusöök võib põhjustada teie veresuhkru tõusu ja languse.\nSee põhjustab teile mõne tunni pärast nälga.\nÕigete toitude tarbimine võib aidata teil ülejäänud päeva jooksul mitte liiga palju süüa ning võib ka energiat anda. Hankige kaalulangetust edendavate toitude kõhn ja nautige järgmine kord, kui hommikusöögiks istuda. See on suurepärane viis hommikul kütust saada ja seda saab süüa ka liikvel olles.\nToores kaeramüsli: Pilt: Shutterstock Kaer võitleb kolesterooliga ja loob tugevama immuunsuse, nii et soovite, et hommikul oleks tervislik portsjon toorest kaeramüslit. Valmistage mõni helvestatud idandatud kaer ja lisage pool tassi neist kaussi ning seejärel natuke piima või pähklitest valmistatud pähklipiimakaneeli, tükeldatud puuvilju ja hakitud pähkleid.\nMagusaks lisage see vahtrasiirupiga.\nAvokaado muna ja tomati retsept gurmeehommikusöögiks\nSegage see kokku ja nautige maitsvat hommikusööki. Banaani ja šokolaadi smuuti: Pilt: Shutterstock See on veel üks kiire lahendus, mis on kindlasti tervislik ja täidlane, kuid maitseb nagu magustoit! Tükelda 3 banaani ja pista need blenderisse koos paari supilusikatäie kakaopulbri ja tassi pähklipiimaga.\nSega kreemjaks ja siledaks. Selle jahutamiseks võite lisada jääd või pista see sügavkülma, kuni olete oma jõu raputamiseks valmis.\nToores muna valgu kokteil: Pilt: Shutterstock Toored munad võivad anda teile salmonelloosi, kuid mitte siis, kui valite tervislikke alternatiive. Sega kolmandik tassitäit jogurtit, veerand tassi värskeid puuvilju, 1 muna munade pastöriseerimine tapab neis kõik bakterid ja neid on palju turvalisem kasutada.\nSega ühtlaseks raputamiseks umbes 15 - 20 sekundit. Nüüd hoiab smuuti mul reaalselt ka kõhu täis!\nKui te ei kõht idee, klassikaline inglise hommikusöök aitab hangover sümptomid! Oct 21, · Süüa täis ettenähtud Hommikusöök Hei Tegin täna Selliselt toitudes olen suutnud kaotada siiani 25 kg ja kuna nüüd on kaalulangus seisma. Inglise hommikusöök.\nFoto moe ohver Moodsad Kombutsa kaalulangus: tõhus ja kasulik tervisele Hommikusöök kaalulangus: õige viis slim näitaja Teadvuseta kaalulangus. Isegi kaalulangus, saate kiirenemist maitsev, toitev, kuid mitte toitainete toidu. Seega kergem toidukord keskmiselt 1, 5 h enne trenni. Blogi sellest, kuidas ma pean konstantset võitlust iseendaga, et olla väiksem kui 1, 5x1, 5 meetrit ning loodetavasti seda saavutatut ka säilitada!\nTeie kõige kiirem kaalulangus mis moega? Ja kui paljud meist riisi dieet st meie menüü sisaldab tavaliselt nõusid täis soola Hommikusöök: süüa veidi. Eelvaade Lisa postitus. Kaalulangus kui reetmine Hommikusöök paneb ainevahetuse tööle ja kõht püsib pikalt täis. Ideed Kasutades Valgu pulber Kaalulangus - Dieet mis hoiab sind end täis enam ja vähendada tungsuupiste rahuldust hommikusöök on oluline.\nRind- täis — koor Tulemusi. Siin on mõned nõuanded, kiire kaalulangus.\nKaalulangus ja dieedi. Mis hoiab sind end täis enam ja vähendada tungsuupiste. Toidu Hommikusöök kaalulangus. Lisaks, kasutades menüü selle dieedi kaovad olulised sööki — Hommikusöök! Big Mac diagnoos dieet enesetunne hommikusöök kaalu langetamine kaalulangus Kadi Toom kilo Nii meie toidulaud ainult säilitusaineid ja halbu transrasvu täis.\nNagu ma juba pühapäeval nädala kokkuvõttes mainisin, alustasin ma 6 päeva enne Tartu Linnamaratoni poolmaratoni teiperiga. Selle asemel, seal on aken, toidu, see on aeg, mis hõlmab 8 tundi. Peaks mõtlema kaalulangus seoses.\nHommikusöök annab. Oct 21, · Uue postituse teade. Contents1 Forskolin Review2 Koostisosad ja tulemuslikkust3 Kuidas see töötab? Sisu: Kasu alguses hommikusööki; Tervislik hommikusöök menüü; Kas olete kunagi ärgata hommikul ja otsustada, et täna - see on päev, kui hakkate kaalust alla.\nNad võivad kannatada mitmesuguseid hambaravi küsimusi ja võib vasakust suu täis klassikaline inglise hommikusöök aitab Cider Äädikas Kaalulangus. Kaalulangus kui reetmine. Et rõõmsameelne hommikusöök muutuda rasva vöökohal. Tänaseks on meie unistusest välja kasvanud täis kohaga töö.\nSport toitumine - täis dieeti. Maitsetu hommikusöök võib mu tuju rikkuda ja kehva lõuna eelistan üldse vahele jätta.\nPhen comments. Näiteks teha oma võileiva ja margariini või võid ja täis- rasva. Kuna küsimusi tekkis palju ja need hakkasid korduma, otsustasin jutu postitada.\nKui soovite teada, kuidas saab süüa burgereid, laaste ja friikartuleid kaalust alla.


Saunaõhtu hallpeadega ehk On küll maad vanadele meestele - Eesti Päevaleht\nTartu Tamme gümnaasiumist üle tee seisab üks omapärane L-tähe kujuga kahekorruseline maja. Teine korrus on lastele: tänavapoolses tiivas on Tamme kooli algklassid ja hoovi poole jääb Tammepesa mängumaa lastekeskus. Maja esimene korrus aga... lastele ei ole. Algkooli all on legendaarne kõrts 6teist Kannu ja lastekeskuse põranda all asub motomeeste klubi Road Devil Clubhouse.\nÜle sisehoovi laotub asfaltplats ning maja pooleldi võssa peidetud otsas on suur puidust garaažiuks. Selle taga on suur saal koos piljardilaua ja lavaga, väiksem ruum baarileti, külmkapi ja laudadega ning edasi märkamatu saun – õhtu sihtmärk. Motoklubisse pole kogunenud mitte motomehed, vaid tosin vanameest. Nad käivad seal kaks korda kuus teisipäeviti ja kutsuvad enda rühmitust Meeste Garaažiks


Julius on viiene! – Lestafilee\nKokkuvõte meie elust kaamerasilma läbi\nJulius on viiene!\nPosted on April 18, 2020 by Kristiina\nNii see on, täitsa viiene ja hämmastavalt suur poiss! Kuigi kui jalkatrikk esimese kahe korraga välja ei tule, viskab ikka murule pikali ja üürgab üle pargi: “Ma tahan seda KOHE osata!!” Nii et kapriisid on lapsega ilusasti sammu pidanud.\nTüüpiline pereelu stseen ehk siis tahtsime nunnut sünnipäevapilti, aga Villu hakkas karjuma ja Jullu tegi oma käed-kõrvadel-jonni\nKoroona tõttu ei saanud me kahjuks-kahjuks oma esialgseid plaane täida viia, pidime kõik autode võidusõitu vaatama minema, mere ääres piknikku pidama… No mis sest ikka, sünnipäevalaps õnneks nendest plaanidest midagi ei teadnud ja vanus on ka selline, et kingid ja maiustused trumpavad nagunii kõik teised kategooriad üle. Avasimegi rahulikult pool päeva kinke, helistasime sugulasi läbi ja käisime metsas küpsiseid ja teed joomas (väga sportlikul viisil, et ei tekiks kahtlust, et me ainult lõbu pärast õues oleme, muidu saab veel trahvi ka).\nProovisime metsas värskest viiesest portreesid saada, aga esialgsed tulemused kukkusid jällekord pigem Halensi-väärilised välja:\nHalensi kevadkollektsioon: unistav\nHalensi kevadkollektsioon: kauguse tõmme\nHalensi kevadkollektsioon: dramaatiline, ent mõtlik\nÕhtul meisterdasime Juliuse kindlal soovil isegi pannkoogitordi valmis! Ta nägi seda Pettsoni raamatus ja otsustas, et see peab ka tema sünnipäevalaual olema. Erik andis pannidele kuuma ja küpsetas 50 minutiga mitukümmend pannkooki (PB), pärast siis Julius delegeeris, mis iga kihi vahele käib. Kook sai selline lustakas ja mõnusalt teistmoodi, nii et kunagi teeme kindlasti veel.\nPalju õnne, väike veiderduskonn Julius!\nYo, tšeki viiest\nPublished by Kristiina\nView all posts by Kristiina\nPrevious Post Meie karantiin: esimesed päevad\nNext Post William on poolene!\nSelfid ja muud naljakat telefonist May 27, 2020\nMida muud kui karantiinijuttu May 17, 2020\nIlusat emadepäeva! May 10, 2020\nWilliam on poolene! April 27, 2020\nJulius on viiene! April 18, 2020\nKristiina on Mida muud kui karantiinij…\nKülli on Mida muud kui karantiinij…\nKristiina on Jälle uued tegemised\nVanemad postitused Select Month May 2020 April 2020 March 2020 January 2020 December 2019 November 2019 September 2019 June 2019 May 2019 April 2019 February 2019 January 2019 December 2018 November 2018 October 2018 June 2018 May 2018 April 2018 March 2018 January 2018 December 2017 November 2017 October 2017 September 2017 August 2017 July 2017 June 2017 May 2017 April 2017 March 2017 February 2017 January 2017 December 2016 November 2016 October 2016 September 2016 July 2016 June 2016 May 2016 April 2016 March 2016 February 2016 January 2016 December 2015 November 2015 October 2015 September 2015 July 2015 May 2015 April 2015 March 2015 February 2015 January 2015 December 2014 November 2014 October 2014 September 2014\nFollow Lestafilee on WordPress.com


Hotellid orientiiri Mid North Coasti meremuuseum lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Mid North Coasti meremuuseum läheduses\nLinna Port Macquarie hotellid\nMid North Coasti meremuuseum hotellid – Port Macquarie\nPort Macquarie – veel vaatamisväärsusi\nTacking Pointi tuletornKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnast 5,3 km kaugusel asuv Tacking Pointi tuletorn. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset jalutuskäikudeks sobivat keskkonda ja kohalikke randu. Kohalikud poed ja kohvikud võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna.\nPort Macquarie golfiradaGolfisõpru ootab Port Macquarie golfirada, golfiväljak asukohaga vaid 3,9 km kesklinnast. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset sundimatut atmosfääri ja kohalikke randu.\nfoto: Colour Of Sunshine\nNorth Haveni randNorth Haveni rand on vaatamisväärsus asukohaga 45,4 km südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Taree. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobib hästi läheduses asuv Pilot Beachi rand.\nfoto: haven't been everywhere but it's on my list\nKoala haiglaKohalikest monumentidest väärib vaatamist kesklinnapiirkonnast 2,1 km kaugusel asuv Koala haigla. Hotels.com reisisõbrad hindavad kõrgelt siinset jalutuskäikudeks sobivat keskkonda ja kohalikke randu. Kui Koala haigla sind külmaks ei jäta, siis on lühikese jalutuskäigu kaugusel asuv Macquarie'i looduskaitseala sinu jaoks nagu loodud.\nfoto: Michelle B\nRethymno randKui sind on vallanud ohjeldamatu rannaigatsus, siis Port Macquarie ja kesklinnast vaid 3,8 km kaugusele jääv Rethymno rand juba ootavad sind. Päikeseloojangu imetlemiseks on nagu loodud Oxley Beach, mis jääb vaid lühikese jalutuskäigu kaugusele.\nMid North Coasti meremuuseum – rohkem teavet\nKus on Mid North Coasti meremuuseum?\nLähim asula – Port Macquarie. Port Macquarie on kõikidele vanuseastmetele sobiv paik, mille turismimagnetid on jõevaated ja rannad. Kes tahavad piirkonnaga lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Rethymno rand ja Roto House.\nMid North Coasti meremuuseum ja lähikond. Kus ööbida?\nMeie valikust leiad 194 hotelli vähem kui paari kilomeetri raadiuses. Meie klientide lemmikud on järgnevad:\n• 4 tärni hotell • tasuta wifi • restoran • massaaživann • ümbrus sobib jalgsi liikumiseks\n• 3,5 tärni hotell • tasuta parkimine • tasuta wifi • välibassein • hea asukoht\n• 4 tärni majutuskoht • tasuta parkimine • tasuta wifi toas • 2 massaaživanni • hea asukoht\n• 4,5 tärni hotell • tasuta wifi • restoran • katuseterrass • ümbrus sobib jalgsi liikumiseks\nMid North Coasti meremuuseum ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Koala haigla\n• Tacking Pointi tuletorn\n• Lighthouse'i rand\n• Port Macquarie'i observatoorium\n• Roto House\n• Mid North Coasti meremuuseumi lootsilaevakuur\n• Port Macquarie golfirada\n• Cassegraini veinitehas\n• Billabong Koala looduspark\nMid North Coasti meremuuseum. Transpordiühendused\n• Port Macquarie, Uus-Lõuna-Wales (PQQ), 3,6 km kesklinnast


2016. a riigieksamitele on registreerunud 10 262 õpilast : Koolielu\neksam, innove, riigieksamid\nSelle aasta riigieksamid algavad 25. aprillil eesti keele eksamitega ning lõpevad 3. juunil matemaatika lisaeksamiga. Riigieksamite tulemused avalikustatakse hiljemalt 19. juunil eksamite infosüsteemi ja riigiportaali http://www.eesti.ee kaudu.\nRiigieksami e-tunnistused on kättesaadavad ja alla laaditavad alates 19. juunist eksamite infosüsteemist või riigiportaali http://www.eesti.ee päringukeskkonnast.\nTäiendavat teavet riigieksamite kohta leiab: http://www.innove.ee/et/riigieksamid.\nSelgusid tänavuste riigieksamite keskmised tulemused


Eesti kriminalistikatehnika | tehnikamaailm.ee\nÜhel maal nimega Eesti saabus muistsel stagnaajal, kunagi 1970. aastate paiku, aeg, mil eesti mehed pidid hakkama välja mõtlema kriminalistikatehnikat. Pätte ja vargaid oli ka siis, neid oli vaja tuvastada, aga vastavat tehnikat ei olnud eriti kusagilt võtta.\nIgapäevase elu märksõnaks oli siis defitsiit. See kehtis kõikjal, ka kriminalistikas. Meie suurel “isamaal” toodeti vähe aparatuuri, mis oleks sobinud spetsiaalselt kriminalistika tarbeks. Olemasolevast tehnikast tuli kasutada seda, mis ligilähedaseltki sobis, ja võimaluse korral kohendada või veel parem – ise valmistada sobivad seadmed.\nHakkasimegi konstrueerima kriminalistikatehnikat. Asjaga tegeles ajavahemikus 1974–1987 Eesti Kohtuekspertiisi Teadusliku Uurimise Laboratoorium (KETUL), kuhu moodustati 15.10.1974. a insener-tehnilisest personalist koosnev eksperimentaaltehnika grupp ja 1.1.1976. selle asemele kriminalistikatehnika osakond.\nÜllataval kombel sai seda tehnikat isegi rohkem kui esialgu loota võis. Peale Eesti kasutasid meie tehnikat ka paljud teised N. Liidu ekspertiisiasutused. Minu töötamise ajal selles asutuses sai välja nuputatud ja valmistatud 29 eri tüüpi seadet, millest mõningaid huvitavamaid vaatlemegi.\nSee on kõige õnnestunum meie konstrueeritud aparaat, samuti kõige rohkem mujale tellitud. Valmistatud sai neid alates 1974. aastast 42 tükki. Et saada aparaadist ettekujutust, võtame kõigepealt ette optilise kiirguse spektri, kust näeme, et nähtav valgus on tegelikult väike osa kogu optilise kiirguse diapasoonist. Sellest pikemal lainealal asub infrapunane (IP), lühemal ultraviolett (UV) kiirgus.\nInimestena (või kriminalistidena) oleme aga uudishimulikud ja tahame näha, mis toimub just neis, spektri nähtamatutes osades. Seda saame teada, kui muundame IP- või UV-kiirguse spektri nähtavasse diapasooni. Seda teebki elektronoptiline muundur. IP- ja UV-kiirguses nähtavale ilmuvad pildid on nii omavahel kui ka nähtavas valguses nähtavaga võrreldes täiesti erinevad. Infrapunane kiirgus on hea läbitungimisvõimega, ei neeldu kergesti. Ultraviolettkiirgus on vastupidiselt väga nõrga läbitungimisvõimega ja neeldub suuremas osas ainetes, mida kohtab oma teel.\nIP-kiirgus tungib hästi läbi mustusekihtide, läbi paljude värv- ja kirjutusainete, mistõttu on need IP-kiirgusele läbipaistvad ja uurijal on võimalik näha nende kihtide alla, näiteks võltsitud ja määritud dokumentide uurimisel. Kaovad ära dokumentidele hiljem tehtud juurdekirjutused, kui dokument on kirjutatud spetsiaaltindiga, võltsitud aga hariliku tindiga.\nUV-kiirgus neeldub vastupidiselt ka nii nõrkades jälgedes, mida nähtavas valguses ei ole märgata. Näiteks kui UV-lambiga kiiritada ust käepideme ümbruses, on seal UV-kiirguse elektronoptilise muunduriga vaadeldes muidu puhtal uksel näha hulk sõrmejälgi ja määrdunud kohti.\nKuid igakord ei ole tegemist paberite ega värvainetega. Meelde tuleb üks kurioosne juhus televisiooniülekandest Estonia teatrist. Aeg oli ligikaudu 1960. aasta. Videomagnetofone polnud siis veel olemas, mistõttu televisioonis tehti otseülekandeid. Tehasest oli televisioonile just saadetud kaamerates katsetamiseks uut tüüpi infrapunatundlikud saatetorud – superortikonid. Asja mõte oli selles, et tolleaegsed vanad saatetorud vajasid väga tugevat valgustust, uued infrapunatundlikud aga tunduvalt vähem.\nSeekord oli kavas balletiülekanne. Enne saadet tehti proov. Laval tantsisid kenad baleriinid. Ja siis pidi re_issöör monitori vaadates omal silmad peast imestama. Pildil tantsisid baleriinid ihualasti! Tantsijate õhuke riietus ei olnud IP-kiirgusele mingiks takistuseks. See saade jäeti ära.\nVõib-olla tekib kellelgi küsimus, kust see infrapunane kiirgus võetakse. Ei võeta kusagilt, ta tuleb ise. Selleks ei ole vaja erivalgustit, iga hõõglamp kiirgab IP-kiirgust rohkem kui nähtavat valgust ja nii on see nähtava valgusega paratamatult kaasas.\nOptiline sond ehk endoskoop oli meditsiinis juba ammu tuntud. Me hakkasime sonde kasutama kriminalistikas nende esemete sisemuse uurimiseks, mida ei olnud võimalik lahti võtta. Põhimõttelt on endoskoop pisike periskoop. Kuigi allveelaevast vaadatakse periskoobiga välja, siis periskoobi teisest otsast sisse vaadates saab näha, mis toimub allveelaeva sees. Nii me toimisimegi. Tulemused üllatasid isegi kohtuekspertiisilabori vana fotograafi. Optilised sondid võimaldasid suurepäraselt uurida ja pildistada püssiraudade sisepindu, mida oli tarvis püssitoru vigastuste-eripärade kindlakstegemisel. Selleks otstarbeks me valmistasime vaherõnga, mille abil kinnitasime optilise sondi fotoaparaadi objektiivi filterkeermesse. Edasi oli vaja ainult pildistada.\nSamal põhimõttel kasutasime optilist sondi Niguliste kiriku põlengu tekitanud tulekolde asukoha määramisel. Niguliste kiriku tornis olid elektrijuhtmed installeeritud raudtorudesse. Need olid plastisolatsiooniga vaskjuhtmed, pinge 220 V, torud ise maandatud. Tulekahju ajal läksid torud kuumaks ja juhtmete isolatsioon sulas ära, isolatsioonita jäänud juhtmed puutusid kokku nii omavahel kui ka toru sisepinnaga. Kõige esimeses kokkupuutepunktis tekkis lühis, mille peale kaitsmed lülitusid välja, juhtmestik jäi pingeta ja rohkem lühiseid ei toimunud. See tähendab, et esimene ja ainuke lühis toimus tulekolde ligiduses, kus kuumus oli tekkinud kõigepealt. Seega pidi tulekahju algama selle koha lähedal.\nProkuratuuri uurijad, kes otsisid tulekahju põhjust, monteerisid juhtmetega torud maha ja leidsid ühes kohas juhtmed toru sees kinni olevat. Pikast torust lõigati vastav osa välja ja toodi meile uurimiseks. Lõpuni lahti (lõhki) lõigata toru ei tohtinud, mis oli toru sees juhtunud, tuli uurida eemalt. Selleks sobis fotoaparaadiga ühendatud optiline sond hästi.\nKui vaadata selle toru seest tehtud pilti, siis enamasti arvatakse, et tegemist on Kuu pinna ja tähistaevaga. Tegelikult aga puutusid isolatsioonita jäänud juhtmed kokku nii omavahel kui toruga, tekkis kaarleek ja juhtmed keevitusid toru sisepinna külge, mistõttu pildil ongi näha lühise koht. Kivitaoline kamakas on originaalis punast värvi, sest see on toru sisepinna külge kinni sulanud vase tilk. Selle tagant kulgevad edasi kaks juhet, ettepoole jäänud juhtmed eraldusid ja kukkusid ära.\nKuulipüüdjad on enamasti suured statsionaarsed seadmed, mis kord paigale panduna sinna ka jäävad. Et püüda kinni vintpüssikuuli, on vaja ligikaudu 2 m pikkust püüdjat. Kuulipüüdja ülesanne on peatada tulirelvast välja tulistatud kuul seda vigastamata ja sellele lisajälgi tekitamata. Ainult sel juhul on kuul ekspertiisikõlblik.\nKuulipüüdja suuruse tõttu on raske leida kohta tema paigutamiseks. Me leidsime, et nõrgemate tulirelvade tarvis saab valmistada küllaltki väikese ja teisaldatava kuulipüüdja, sest tegelikkuses lähebki vaja just püstoli- ja revolvrikuulide uurimist. Nõnda me valmistasimegi kaks erinevat tüüpi kerget kuulipüüdjat püstoli- ja revolvrikuulide püüdmiseks. Mõlemad kuulipüüdjad koosnesid viiest silindrilisest sektsioonist, mis olid kuuli otsimise kergendamiseks kas sektsioonidena eraldatavad (1. variant) või eraldi välja pööratavad (2. variant). Kuulipüüdja täidiseks silindrite sees oli vatt ja vaakumkummilehed nende vahel. Vaakumkummi on puhas, ilma täiteaineta materjal ega jäta teda läbivale kuulile jälgi. Viimase sektsiooni tagumine osa oli läbi tungivate kuulide peatamiseks tina täis valatud, mida püstolite ja revolvrite puhul küll ei juhtunud, et kuulid sinna jõuaksid – tina sisse jõudsid vintpüssi ja Kala_nikovi automaadi kuulid.\nKuulipüüdja tööpõhimõte on lihtne. Vintrauast välja tulistatud kuul pöörleb oma telje ümber, vati sisse jõudes mässib kuul endale vatti ümber. Koos selle vatipuntraga on järgmisest kummist läbi tungimine juba raskem ja nii pidurdub kuul võrdlemisi lühikesel kaugusel.\nMõlemad kuulipüüdjad olid varustatud ka elektrilise kaugpäästemehhanismiga, mida läks vaja tundmatute relvade katsetamisel, mis võisid lõhkeda.\nKuni tänaseni ei ole ma veel kohanud sellist tüüpi kuulipüüdjat. See oli samuti üks meie õnnestunud leiutis.\nÖeldakse, et tegijal juhtub. Juhtus meilgi, vahel üpris kummalisi asju. Kord kasutasin kuulipüüdjasse laskmisel revolvrit Eibar. Kuna see ei olnud tundmatu relv, lasksin käest. Revolvripadruneid kaliibriga 8 ei olnud eriti saada, olid ainult mõned ja hästi vanad. Oli ilus selge ilm ja tuba vaikne. Tulistasin kuulipüüdja juurest otse selle keskele. Kõlas pauk ja järgnes vaikus. Pauguga peaaegu samal hetkel lõi miski asi mulle otse keset otsaesist ja siis kuulsin põrandal mingisugust krõbinat. Katsusin otsaesist –tunda ei olnud midagi. Maast jalge eest leidsin oma väljatulistatud kuuli, mis ei olnudki kuulipüüdja sisse tunginud.\nJah, revolver oli küll tuntud, aga padrun tundmata. Padrun oli vana, püssirohi vananenud, võib-olla ka niiskunud. Tulejõud oli seetõttu nii nõrk, et kuul ei tunginud kummist läbi, vaid põrkas sellelt tagasi minule vastu pead ja kukkus maha. See juhtus 1980. aastal. Minu tervis on siiani korras olnud.\nVõi teinegi juhus. Meie labori nimi oli tegelikult teadusliku uurimise laboratoorium. Selle tõttu me direktoriga mõtlesime, et mis me kogu aeg leiutame ja ehitame, teeme uurimistööd ka. Proovime, kas jahipüssile saab summutit teha. Kuna jahipüssist lastakse haavlitega, siis ei saa toru otsa eraldi summutit kinnitada – haavlid jäävad sinna sisse kinni. Sellest idee – muudame toru ise summutiks. Otsisime vana üheraudse jahipüssi. Püssitoru esiosa sai 1/3 ulatuses 3 mm puuriga tihedalt auklikuks puuritud, et surve all olev gaas väljuks aukude kaudu järkjärgult enne toru otsa jõudmist, pauk peaks olema siis nõrk või heal juhul hoopis puuduma.\nNüüd oli vaja katsetada. Direktor läks reede õhtul jahile. Esmaspäeva hommikul oli tagasi. Ei rääkinud midagi. Kui ma lõpuks küsisin, vastas, et tulemus olnud järgmine:\n1) püss laskis haavlid välja nagu peab;\n2) pauk oli ikkagi nagu üks pauk peab olema;\n3) aga enne seda käinud kõva vile justkui veduril.\nNii et ikkagi suurepärane tulemus. Vägev vile, pauk ja laeng sihtmärki. Mis sa veel tahad!\nElektroreljeeffoto aparaat ERFA\nSee ei ole iseenesest midagi muud kui eri tüüpi Kirliani aparaat, mis on kohandatud elututest esemetest kontaktkoopiate tegemiseks. Kujutis tekitatakse fotofilmile ilma optikata ja valgusallikata kõrgepingelise kõrgsagedusliku elektrivälja abil.\nPapillaarkurrustiku pildistamisel inimese sõrmeotstest Kirliani meetodil jääb pildile ka kujutist ümbritsev “aura” ehk nähtav koroonalahendus. Mis veel huvitavam, elusolendi sõrme ümbritseva koroonapildi kuju sõltub isiku tervisest, väsimusest, emotsioonidest, joobeastmest jne – seega midagi sensitiividele. Meile ei olnud oluline kiirguse kuju eseme ümber, vaid eseme kontaktpinna kujutis filmil. Tulid välja kontaktpinnal olevad ebatasasused, kriimustused, metalli sisse stantsitud kirjad, numbrid, märgid jne, mis olid vanadel esemetel peaaegu nähtamatuks muutunud või roostest rikutud.\nUuritav ese ise ei pidanud olema sugugi metallist, elektrit juhtiv, võis olla ka näiteks paber. Paber andis elektroodide vahel pressi nõrga surve puhul pealispinna kujutise, tugeval survel sisestruktuuri pildi. Viimane sobiks valeraha ekspertiisiks, mida küll KETULis ei tehtud.\nPüstoli toru sisepinna pildistamiseks tegime erirakise, kus toru sisse asetati rullikeeratud film, selle sisse veega täidetud kummitoru, milles vesi oli ühtlasi kõrgepingeelektroodiks. Vee survega toru sees sai suruda filmi korralikult vastu püstolitoru sisepinda.\nKogu see lugu on ammu minevikuks saanud ja kriminalistikatehnika osakond unustatud. On säilinud ainult osa märkmeid, mõned käskkirjad ja fotod. Kriminalistikatehnikast enam puudust ei tunta, saadaval on kõikvõimalik aparatuur, mis on võrratult parem ja kõrgemal tasemel siin kirjeldatutest. Siiski on üks minu kõige väärtuslikum aparaat alles ja teenib ausalt edasi sisekaitseakadeemias, õpetades politseikolled_is noori politseinikke. See on statsionaarne elektronoptiline muundur Infralum 2.\nKuid mis olnud, see olnud. Eestis on valmistatud kriminalistikatehnikat. Oli huvitav aeg.


Indrek Toome müüs Viru Keskuse osaluse.\n1. juuni 2014 • 4 min\n1990ndate algul peaminister olnud ja nüüd ettevõtjana tegutsev Indrek Toome müüs koos äripartner Alvar Ildiga maha endale kuuluvad osalused Viru Keskust haldavates firmades.\nÄriregistri andmetel müüsid äripartnerid kogu 25% osaluse. ASide Viru Center ja Viru Väljaku Arendus osalused on Toome ja Ildi käest läinud 27. mai seisuga Pontos OY-le. Äripäeva arvutuste järgi jääb 25% Viru Centeri osaluse hinnaks 6–8 miljonit eurot. Ettevõttel on korralik rahavoog, see suudab igal aastal tasuda 2 miljonit eurot laenu ning maksta veel omanikele ligi miljon eurot dividende. Äripäeva 2014. aasta dividendide TOPis olid Indrek Toome ja Alvar Ild 144. kohal.\n“Kust te seda kuulsite?” Helistades Indrek Toomele, vastab heatujuline hääl rahulikult, et kahjuks tal pole võimalik minuga kohtuda ja rääkida, sest ta viibib Saaremaal ja äripartner välismaal. Kuuldes teemast täpsemalt, hakkab Toome naerma ja uurib: “Kust te seda kuulsite?” Pärast lepingupunktidest järelevaatamist ütleb Toome hiljem, et ei soovi seda teemat siiski kommenteerida. “Meil on lepingus sees konfidentsiaalsuspunkt, seega ma ei saa seda kommenteerida,” lausub Toome.\nASis Viru Center osalust omanud Harmaron OÜ on võrdselt Indrek Toome ja Alvar Ildi vahel jagatud finantsvahendusega tegelev ettevõte. Harmaronile on pärast tehingut praeguse seisuga jäänud alles veel Rävala Parkla AS. Seda, mis plaanid Toomel Harmaroniga edasi on, ei soovinud ta veel öelda. “Noh, eks vaatame seda, ma ei kommenteeri midagi,” ütles ta ja lõpetas kiirelt kõne.\nSoomlastele kuulub nüüd terve Viru kompleks. Pontos Grupi tegevjuhi Kai Beckeri sõnul oli Viru Centeri 25% omandamine nende jaoks asjade loomulik käik, sest neile kuulub sellest juba niikuinii 75%. Samadel põhjustel osteti ka Parmalo Invest, mille kaudu oli Ildil ja Toomel osalus Viru Väljaku Arendamise ASis. “Harmaron OÜ omanikud Indrek Toome ja Alvar Ild, kes on olnud meie pikaajalised partnerid Eestis, on nüüd üpriski vanad juba ja nad soovisid oma osaluse rahaks teha ning me ostsime selle ära. Raske on öelda küll, kes alustas läbirääkimisi,” rääkis Becker.\nTa lisas, et tehingu hind on konfidentsiaalne, kuid see vastab turuhinnale.\nViru Centeri majandustulemustega on omanikfirma Beckeri hinnangul vägagi rahul. “Jah, me oleme tulemustega rahul, kõik läheb kenasti ja meie hinnangul on tegemist Baltimaade parima keskusega,” lisas ta.\nTuleviku kohta märkis Becker, et plaanitakse keskust kenasti käigus ja arengus hoida. Kuid kunagi jutuks olnud Viru Poja kohta uudiseid ei ole. “Loomulikult me sooviksime laieneda, kuid praegu meil selles arengut ei ole,” märkis Becker.\nPealinna magusaim koht. 1Partner Kinnisvaragrupi üks omanikke ja juht Martin Vahter möönis, et Viru Keskuse näol on tegemist vaieldamatult Tallinna kesklinna magusaima ärikinnisvaraga. “See on selgelt TOP1, paremat ei ole. Hea asukoht ja Euroopa Liidu pealinnas keset linna, nii kohalikele kui ka välismaalastele kergesti külastatav. Seal on ka ju liiklussõlm, bussiootepaviljonid,” rääkis Vahter, kelle sõnul teiste keskuste miinuseks on keslinnast eemale jäämine ja välismaalastel on neid raskem külastada.\nHaridus1962–1968 TPI, elektroonikainsener\nAmetikäik1992– ASi SRV Kinnisvara arendusdirektor1990–1992 EV Ülemnõukogu välissuhete komisjoni esimees1988–1990 ENSV Ministrite Nõukogu esimees, peaminister 1988–1988 EKP Keskkomitee sekretär1984–1988 ENSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja1978–1984 EKP Tartu Linnakomitee I sekretär1972–1978 ELKNÜ Keskkomitee I sekretär\nTemaga seotud ettevõtted: Harmaron OÜ (50%), Firm Group (100%), Rendvelt OÜ (50%), Samsi Rühma PÜ (70%). Protekno OÜ (likvideerimisel).\nLoodi 1997. aastal.\nOsalused: pärast loomist AS Rävala Parkla 50%, AS Viru Center 25% ja Parmalo Invest OÜ 25%, nüüd on järel vaid Rävala Parkla.\nKasumit teenis 2011. aastal 1 005 004 eurot, 2012. aastal aga 1 098 479 eurot, seda eeskätt seetõttu, et kasvas osaühingu omanikutulu tema omanduses olevate äriühingute heade finantstulemuste tõttu.\nAS Viru Center\nKuulub Soomes resideeruvale Pontos Grupp OY-le.Põhitegevus on Viru Keskuse pindade väljarentimine.Renditulu 2012. aastal 3,6 miljonit ja 2013. aastal 3,8 miljonit eurot.Puhaskasum oli 2012. aastal 2,1 miljonit eurot ja 2013 aastal 2,2 miljonit eurot.


Järle endised aktsionärid esitasid süüdistusi - Äripäev\nJärle endised aktsionärid esitasid süüdistusi\nNeli aktsionäri on Mihhail Zahharov, Galina Mongo, Larissa Gavrilova ja Svetlana Volk, kirjutas Põhjarannik.\nNeljapäeval nõudis nelik Ida-Viru maakohtus endise ASi Järle direktori Liidia Keningi ja juhatuse liikme Olga Hintsi ning nõukogu liikme ja pearaamatupidaja Liidi Vihmani vastu algatatud protsessil, et kohus tühistaks ettevõtte aktsiate ostu-müügitehingud.\nOma hagis väitsid endised ASi Järle aktsionärid, et kostjad panid nad uskuma, nagu oleks aktsiate hind madal, ning seetõttu müüsid nad aktsiad ära.\nHagejad selgitasid, et neid peteti ettevõtte majandusliku seisu osas ning just valeandmeid uskuma jäädes müüsid nad oma aktsiad tegelikust palju madalama hinnaga. Hiljem müüsid kostjad aktsiad ASile Kalev edasi ja said nende eest oluliselt kõrgemat hinda.\nEndine ASi Järle töötaja Galina Mongo müüs oma 21 aktsiat 2003. aasta oktoobris pearaamatupidajale Liidi Vihmanile 1500 krooniga tükk. ?Meile selgitati, et ettevõtte majandusseis on nigel. Isegi seepi anti üks tükk kolme kuu peale,? rääkis Mongo. Mingeid dividende ettevõte aktsionäridele ei maksnud.\nSeda, et aktsiad mõni kuu hiljem peaaegu hinnaga 12 000 krooni tükk edasi müüakse, ei osanud Mongo uneski ette näha. ?Käis üks pidev vassimine,? rääkis ta. ?Pearaamatupidaja käis mulle pidevalt peale, et müügu ma oma aktsiad maha.? Kostjad vaidlesid hagile vastu, väites, et aktsiate müügihind kujunes pooltevaheliste läbirääkimiste tulemusena.\nLiidia Keningi ei näe aktsiate kokkuostmises ja kallimalt edasimüümises midagi seadusevastast. ?Mina ostsin Zahharovilt 90 aktsiat ja maksin talle viis tuhat krooni aktsia eest,? rääkis Keningi. ?Et ma need aktsiad hiljem kallimalt edasi müüsin, ei kohusta mind Zahharovile ju mingit vaheraha maksma.? Keningi sõnul ulatus ühe aktsia edasimüügi hind üle 11 000 krooni.\nKeningi väitis, et kellelegi väikeaktsionäridest tehinguid peale ei surutud ning midagi seadusevastast ASi Järle endiste juhtide toimingutes pole.\nNeljapäeval algama pidanud kohtulik arutelu lükati edasi, sest hagejate esindaja jurist Paul Paas taotles tunnistajate kutsumist.\nPaas ei kommenteerinud hagiavalduse detaile, põhjendades seda asjaoluga, et praegu uurib politsei Järle aktsiate kokkuostmise juhtumit kriminaalmenetluse käigus. Selles asjas algatatud kriminaalmenetluse raames on kannatanute arv oluliselt suurem kui tsiviilhagiga kohtusse pöördunute hulk, ütles Paas.\nPaas selgitas, et ASi Järle aktsiad osteti ettevõtte juhtide poolt kokku nominaalväärtusele lähedase või sellest veidi kõrgema hinnaga.\nPraegu tegutseb ettevõte edasi ASi Kalev Jõhvi Tootmine nime all.


Puhas rõõm: Lennukas hommik\nMitte just tihti ei alusta ma oma hommikut vahuveini ja suupistetega. Mitte kunagi enne pole ma seda teinud 50 m kõrgusel maapinnast. Kaunil juunihommikul just nii läks.\nKuuldes taevarestorani linnatulekust jäid minu esimesed emotsioonid jäiselt jahedaks. Kutse saabudes oli minu algne mõte lausa loobuda. Karuselle ja teisi lõbustuspargi atraktsioone pole ma isegi lapsena väga armastanud. Seega ründasid esimesena mõtted, mis kõik võib minuga juhtuda, kui luban end kõrgustese vinnata ja kas ma ülepea seal suurest hirmust midagi neelata suudan.\nUudishimu oli siiski hirmust suurem ja peagi kinnitati rihmad ning tõste võis alata. Kõik oli põnevam, kui oskasin arvata. Sabinat ja ärevust maandati taevases lauas hooletu lõõpimisega. Kerge erutus asendus aga üsna pea rahulolutundega, hirmust ei jäänud järele raasugi. Võimas oli seal ülal jalgu kõigutada, aga alla vaatasin siiski vaid vilksamisi. Pilku kaugusesse suunates sai imetleda tuttavaid vaateid, veidi ebahariliku nurga alt. Pildistamine osutus sellises kammitsetud olekus, turvavööga tugevalt tooli külge aheldatuna, kaunis keeruliseks. Ikkagi raatsisin fotoka nupud vaevalt paariks minutiks rahule jätta, siis, kui kahvlit suu juurde tõstsin.\nForelliamps rukkileival, rostbiif karamelliseeritud sibulaga kartulil, kitsejuustukreem punapeedilaastudega ja maasikad mascarpone vahuga olid maitsvad ja sobisid värskesse juunihommikusse suurepäraselt, kuid ausalt öeldes läks kogu „aur“ rohkem ringivaatamisele, maa ja taeva vahel kõlkumisele.\nLiiga ruttu tuli maa peale tagasi tulla. Üsna keeruline oli end taas argirutiini sobitada. Oleks tahtnud ikka veel ja veel hõljuda, hõljuda.....\nLiina June 14, 2011 at 5:48 PM\nMõtle, ometi kord said ka sina Mari-Liisile ülevalt alla vaadata :-P (eelviimane pilt!)\nMa olin ka jahe seni, kuni hilja. Kolmapäeva hommikul tuli isu peale, aga siis ei olnud enam piletipoegagi :-(\nPiret June 14, 2011 at 10:18 PM\nMuidugi, Liina, kasutasin võimalust ja suunasin oma terava pilgu sinna kauemaks:), ilma kõrvalise abita on see ju suht lootusetu:D\nMari-Liis June 15, 2011 at 3:23 PM\n...läheb ja ostab endale nüüd kõrge kontsaga kingad. Ja kui selline üritus peaks korduma, sätib ennast üles terrassile, et ka pildile saada:)\nAga ega vist tõesti sellises olukorras söök endale kuigipalju tähelepanu ei saa. Millest on ju kahju tegelikult, kõik tundub vägagi ahvatlev. Aga elamusena kindlasti suurepärane kogemus!\nKartul ja silk


SAHINAD | Soomlased said lõpuks, mida tahtsid. Aga kallilt - Eesti Ekspress\nSAHINAD | Soomlased said lõpuks, mida tahtsid. Aga kallilt\nHiina firma Huawei värsket trade attack’i saadab ansambel Trad.Attack! Soomlased said lõpuks, mida tahtsid. Aga kallilt. Koroonarassism kogub tuure.\nJanek Veeber Foto: Vallo Kruuser\nHiina firma Huawei värsket trade attack’i saadab ansambel Trad.Attack!\nHiina telekommunikatsiooniseadmete tootja Huawei korraldab Tallinnas vinge turuletuleku show. Vaid valitud seltskonnale välja kuulutatud ja Kultuurikatlas toimuval üritusel osaleb muuhulgas Eesti ansambel Trad.Attack!.\nHiinlaste firma toodete kasutamine on paljudes demokraatiamaades suure küsimärgi all, sest Hiina kommunistid võivad telefonisüsteemides levivat infot kasutada oma riigi huvides.\nEesti tähtsaim julgeolekupartner Ameerika Ühendriigid punnitab naba paigast, et liitlasriikides Huawei seadmete kasutuselevõttu ära hoida. Meil tegutsevatest mobiilioperaatoritest kasutab Huawei tehnikat enim Elisa. Ja peole palub eksminister Janek Mäggi eksministreid punnis täis firma Powerhouse.\nSoomlased said lõpuks, mida tahtsid. Aga kallilt\nEilne teade, et Janek Veeber (pildil) ja tema poeg Franek müüsid oma Giga kontserni osaluse (40%) Tartu soojamajanduses tõhusate miljonite eest soomlastele, oli ilus lõpp pikale saagale.\nKüttefirma Giga tegi viimaste aastate jooksul kõike, mille eest selle loojat Tiit Veeberit, Janeki isa ja Franeki vanaisa omal ajal kiusati: taastuvenergia peal töötavad katlamajad, turba kütmine ahjudes ja muu, lisaks Eesti esimese linnana ka külmatorude tõmbamine Emajõest, et kaubanduskeskusi suvel jahutada.\nMöödunud sajandil Eesti Ekspressiga rääkides nägi Tiit Veeber enda vastu suunatud kampaania taga Vene gaasitööstuse huvisid.\nKoroonarassism kogub tuure\nNakatumishirmus kodanikud võivad käituda vägagi vaenulikult ja täiesti arutult. Näiteks helistas ühele naisele koju tema naabrinaine ja küsis, millal ta kavatseb nende kandist ära kolida, sest tema ei saa nii kaua poes käia, kuni naine siin elab! Nimelt ettevõttes, kus naine töötas, leitud nakatunu. Naisel, kes niikuinii polnud juba mitu nädalat tööl käinud, puudus igasugune kontakt oma töökohaga. Võid ise ära kolida, kui soovid, vastas naine.\nÜhes teises kohas nõudis kool lastelt aru, kus nende vanemad töötavad. Kuna piirkonnas oli leitud ka nakatumiskolle, keeldus kool neid lapsi, kelle vanemad töötasid selles firmas, lõpuaktusele lubamast.


Petter Solbergi soovitus pojale: peamine on sõidust rõõmu tunda - WRC - Autoralli MM 2020 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPetter Solbergi soovitus pojale: peamine on sõidust rõõmu tunda\n3. oktoober 2019, 11:35\nWalesi ralli kuulsuste halli viimaseks liikmeks on neljakordne võitja Petter Solberg, kes 2000. aastate alguses Walesi rallit valitses ja siin oma kaardilugeja Phil Millsi toel aastatel 2002 kuni 2005 neli võitu järjest noppis.\nNorralane naaseb viimast korda Walesi metsadesse, et jätta hüvasti armastatud spordialaga, millega ta enam kui kümme aastat tegelenud on. Tema arvel on 189 WRC starti, 13 rallivõitu, 52 poodiumikohta ja üle 450 kiiruskatse võidu. Eelmisel hooajal tegi Solberg kaasa Kataloonia rallil, aga seal ei läinud asjad plaanipäraselt ja norralane kavatseb karjäärile sel aastal eduka punkti panna. Ja mis oleks selle jaoks veel sobivam koht kui Wales, kus ta oma WRC karjääri esimese võidu teenis ja 2003. aastal ka autoralli maailmameistriks krooniti? Solbergi hüvastijätt on samas ka pereüritus, sest tema poeg Oliver kihutab isa rehvijälgedes ning võtab samuti Walesi rallist osa.\nPetter Solberg: «On väga eriline tunne veel kord Walesi rallil osaleda. Mulle tundus, et Hispaania ralli läks eelmisel aastal untsu, sest ma olin haige ja oli ka muid tegureid, aga ma tahtsin väga, et mu viimane ralli oleks Walesis, sest me oleme Phil Millsiga seal nii palju läbi elanud. Samas saab Oliver seal oma esimese WRC kogemuse. Seega on see nii isale kui ka pojale eriline sündmus.\nKõigest 18-aastane Oliver valmistub isa lahkumisetenduse ajal oma WRC debüüdiks ning mõlemad kihutavad Volkswagen Polo R5 masinatel. Nii on tegu küll pere siseasjaga, kuid Solberg juunior saab sellega endale ka esimese linnukese kirja.\nOliver Solberg ütles, et täitub tema unistus osaleda Walesi rallil.\n«Olen sellest alati unistanud, kui isale ja teistele kaasa elasin. Olen seda kiiruskatset ka videomängudes mänginud. See on selline lahe asi, mida olen alati oodanud ja nüüd saan lõpuks siin ise kaasa teha,» rääkis 18-aastane rallisõitja.\nSolberg seenior: «Kui ma Oliveriga tööd teen... Ei, „töö“ on vale sõna. Oleme temaga mänginud ajast, kui ta alles viie-kuueaastane oli. Ta sõitis siis kardikrossi ja peamine on lõbutseda ning autos või kus iganes istudes naeratada. Sõita saab ju ka ATV või lumesaaniga, aga põhiline on see, et sa seda naudiks. Kui sa asja südamega võtad, juhtub kõik iseenesest.»\nOliver sõnas, et isa on tema kangelane ja jääb alati parimaks.\n«On tõeliselt lahe, et mul on selline isa. Kuna ka mina sõidan rallit, kuluvad tema kogemused ära. Ma üritan neid omandada ja võimalikult palju õppida.»\nPetter: «Me toimime koos hästi ja mulle meeldib näha, et ta armastab nii rallit kui ka mind.»\nKui vanem ja noorem Solberg Walesis vastamisi on, on õhus tunda nii kirge, lõbu kui ka sõidurõõmu. Üks neist paneb punkti värvikale karjäärile, teine räägib juba, et saab ühel päeval autoralli maailmameistriks, täpselt nagu tema isa.\nEmotsionaalne isa-poja dialoog:\nPetter: «Võistlus saab olema emotsionaalne ja väga eriline, sest oleme mõlemad võitlushimulised ja tahame väga võita. See on ju su esimene WRC ralli!»\nOliver: «Aga ma tahan sind võita. Olgu, aga ma mõtlen tulevikule ja see ei tohiks probleem olla. Samas pole ma Walesis sõitnud ja see on hoopis teine lugu.»\nPetter: «See saab olema lõbus ja emotsionaalne. Kui aus olla, ootan ka mina rooli istumist väga. Kõige parem on see, et me saame seda koos teha. Me tegeleme autospordiga, teeme lugusid ja lõbutseme.»\nOliver: «Sõidaksime samade autodega?»\nPetter: «Oleksime meeskonnakaaslased.»\nOliver: «Aga minu auto on ilmselt parem.»


Biooniliste jäsemete tajumine on siin - ja need töötavad - Äärmuslik\nBiooniliste jäsemete tajumine on siin - ja nad töötavad\nJohns Hopkinsi ülikooli ja DARPA uued uuringud näitavad, kui kaugele on biooniliste jäsemete tajumine jõudnud, tõestades, et tehnoloogia on liikumises reaalse jäsemete asendamise pakkumisel. Läbimurre toimub patsiendi suhtlemise kaudu sama palju kui arenenud inseneritöö, kuna töö tõeliste amputeerijatega näitab, kui loomulik bioonika tajumine võib tegelikult olla.\nTeadlased ülelugemine episood, kus nad otsustasid osalejat petta, stimuleerides kahte sõrme, mitte ainult ühte - patsient küsis testi reegleid muutes kohe, kas keegi mängib temaga trikki. See veenis neid, et tajumine on nii ehe kui veelgi olulisem - loomulik tunne. Patsient oli uudsele sisendile reageerinud väga kiiresti, lõpetamata peaaju signaali tähenduse tõlgendamist.\nTopeltbioonilised käed, mille on kujundanud ja paigaldanud Johns Hopkins.\nSensatsioon on kiiresti muutumas bioonilise kontrolli piiravaks teguriks. Truudus kontrollteabe kogumisel ajust või mujalt närvisüsteemist on oluline - ilma selleta ei saa te kätt ise kontrollida - kuid jäsemete arv võib seni olla nii täpne ainult ilma tagasisideteaveteta tehtud liigutuste tulemuste kohta.\nKlassikaliselt viitab see habras tassi stsenaariumile, kus bioonilise käega inimene peab veetopsist kinni võtma piisavalt kindlalt, et see ei kukuks, kuid piisavalt õrnalt, et see ei puruneks. Ainus viis seda teha on tajuda, kui suurt survet avaldatakse. Ja mis peamine, ainus viis tõlgendada, kui palju survet on, on edastada see teave inimese ajule, kes suudab hinnata asjade tugevust.\nPraegu kättesaadav teave on veidi ebamäärane selle kohta, kus ajju stimuleeritakse nende puutetunde tekitamiseks. Kuid kuna vabatahtlikud suutsid juba esimeses uuringus puudutatava sõrme peaaegu 100% täpsusega õigesti tuvastada, on tõenäoline, et elektroodid stimuleerivad motoorse korteksi sektsioone, mis on juba seotud sõrme tundmisega. See eristab tehnoloogiat praegusest sensatsioonitehnoloogiast, mis sunnib patsienti moodustama uusi seoseid täiesti uue närvilise aktiivsuse ja tuttavate aistingute vahel. Teised sarnast lähenemist kasutavad meeskonnad on saavutanud vapustava tulemuse esialgsed tulemused .\nSihitud lihaste reinnervatsioon võimaldab loomulikku kontrolli samade neuronite kaudu, mis kontrollisid kadunud jäset.\nMuidugi, kui selline kontseptuaalne künnis on ületatud, ei lähe kaua aega, enne kui teadlased hakkavad asjaomaseid numbreid parandama - arv, mis kehtib ka inimese loomuliku taju kohta. Bioonilisest allikast pärinevat sensatsiooni ei pea ioonide difusioon lahuses piirama, nagu ka sensoorsed neuronid, ega temperatuuri piirama liha ohutuspiirangud. Biooniline tunne võib usutavalt lasta inimesel panna oma käsi pannile, et testida selle temperatuuri ja hinnata seda oma aju , sama mis mis tahes mõistlikul kuumusel.\nArendame riistu, mis on vajalik aju ja välismaailma vaheliste suhete taastamiseks, ning arendame riistvara, mis on vajalik selle suhte igaveseks täielikuks muutmiseks. Kui teie aju on juhtmega ühendatud ja olete äritegevuse jaoks tuhandete miilide kaugusel, siis miks mitte lasta oma partneril oma varukätt üle näo joosta, lastes teil sõna otseses mõttes natuke kodus olla? Ja selleks, et ajusid elektroodide külge panna, ei pea te olema amputeeritud, mis avab ekstra mehaaniliste jäsemete ala.\nDARPA rahastab seda uurimistööd selle uskumatu potentsiaali tõttu, mis peab parandama tuhandete haavatud veteranide elu - kuid igas seda tüüpi projektis võib olla ka palju tekkivat sõjalist ja tööstuslikku väärtust. Me elame ajastul, mil andmed on nii raha kui ka võim ja see tõeliselt altruistlik meditsiiniuuring muudab mõtte aeglaselt andmeteks.


Mida teha, kui sulle öeldakse ei? Joel Juht õpetab oma raamatus võitlema EI-vastusega – Hingele | GoodNews\nAvaleht Inspireeriv Mida teha, kui sulle öeldakse ei? Joel Juht õpetab oma raamatus võitlema EI-vastusega\n8. dets. 2020\nMida teha, kui sulle öeldakse ei? Joel Juht õpetab oma raamatus võitlema EI-vastusega\nESMASPÄEVITI I Treeni oma näolihaseid näojooga e-grupitunnis!\nVÕTA AEGA UNISTAMISEKS I Terapeut Monika Palm annab nõu, miks ja kuidas unistada\nPühenda aega iseendale: kiire meditatsioon, mis aitab lõdvestuda\nJoel Juhti teatakse peamiselt kui tantsijat ja koreograafi ning Eesti esimese tänavatantsukooli JJ-Street Dance Company loojat. Oma raamatus “Joel Juht. Võitlus EI-vastusega” jutustab ta oma loo, kuidas sport on õpetanud talle distsipliini, kuidas uute eesmärkide ja raskuste ületamine on andnud jõudu ja motivatsiooni, et panustada oma aega juhtimisse ja noorte arendamisse. See on raamat eneseusust ja võitlustest ei-vastustega.\n“Joel on ühest küljest lapsemeelne, aga teisest küljest suure südamega poiss, kes hoiab ühtmoodi nii noori kui vanu inimesi,” räägib Reet Linna, kes kohtus Joeliga saates “Kuulus ja kummaline”. Reet viis tänavatantsija kokku hiphopihuviliste vanaprouadega ning kutsus mehe “Prillitoosi” pajatama polaarmaratonist Kanadas. “Joeli väga keerulise lapsepõlve tõttu oskab ta teist inimeste mure- ja valupunkte hästi näha ning see on ülioluline,” ütleb ta.\n“Joel on hea mõttes hull! Ta teeb kõvasti tööd, et midagi saavutada. Minul on põhjust Joeliga absoluutselt rahul olla,” räägib maadlustreener Tiit Uspenski.\n“Kui mulle öeldakse ei, siis ma võtangi seda kui ei-d. Kui Joelile öeldakse ei, siis tema, raibe, enne seljast maha ei roni, kuni talle vastatakse jah,” kirjeldab Joelit JJ-Street tantsukooli juht. Peeter Taim.\nHeade uudiste portaal avaldab Joeli raamatust inspireerivad katkendid.\nJoel ammutas mõnikord inspiratsiooni internetist leitud ja välja trükitud tantsupiltidelt, kus keegi seisis pea või ühe käe peal. „Mäletan, et Tartus vana kaubamaja teisel korrusel oli vahekoridor, kus oli hästi libe ja hea põrand – seal käisime poistega harjutamas, sest meil ei olnud raha, et treeningsaali minna. Põhimõtteliselt kasutasimegi kaubanduskeskuste nurgakesi ära. Me ei teinud seal kellelegi kurja, meil oli vaja lihtsalt kohta, kus harjutada. See oli päris lahe tegemine: kuskil kaubamaja nurgas, ilma muusikata. Naljaga pooleks – sul polnud sedagi, kust muusikat maha mängida. Lõpuks saime väikse maki, patareidega.“\n“Inimesed võiksid aru saada, kui raske see on olnud. Ei olnud nii, et Joel Juht või keegi teine lihtsalt tuli, hakkas tegema ja nii läkski. Alguses pidi väga palju rääkima, avalikult ja meedias, mis on tänavakultuur. Selleks, et seda saaks teha ja arendada. Kui sa oled noor, siis pole hirme ka, sest sinult pole midagi võtta. Näed mingit valgust ning selle poole sa kõnnid.“\nJoel möönab, et samal ajal algas tosin aastat kestnud elustiil, kus ta sõitis iga päev tundide kaupa üle Eesti eri kohtadesse trenne andma. Noorte nimel, kes tahtsid tänavatantsu teha. Koormuse suurenedes tekkis tal üks õpilane, kes vahepeal tema eest sõitis. „Olen terve Eesti läbi sõitnud. Ise juhtisin autot, siis andsin trenni, paari tunni pärast sõitsin uude kohta, andsin uuesti trenni. Istusin ja rääkisin nende noortega.“\nJoel oli tollal valmis iga sendi pooleks saagima. Sestap elaski ta moel, mis tavakodanikule võib mõistetamatuks jääda. “Kuna mul ei olnud rikkaid vanemaid, kes oleksid toonud kotiga raha, pidin ise kuidagi majandama. Andsin endale väga selgelt aru, et kui ma kogun 12 aastat raha, tekib mul võimalus investeerida ja rohkem teenida. Et ma ei peaks iga päev kaheksa tundi kopikat taga ajama. Et ma ei sõltuks kellestki ega millestki. Minu eesmärk oli saada lapsevanemaks, kellel on oma lapse jaoks rohkem aega, kui minu vanematel minu jaoks oli. See on olnud ka tõukeks, miks ma nii palju ennast push’in ja teen korraga – et mul oleks pere jaoks aega.”\nJoel riputas oma kodulehele tunnuslauseks „When others sleep, I run” ning seadis eesmärgiks kõrbemaratoni. Mitte lihtsalt, vaid maailma ühe raskeima ultramaratoni Maroko kõrbes. Ühelt poolt tahtis hulljulge Joel iseennast proovile panna, teisalt soovis lastele head teha ja koguda toetajate abiga raha Siimusti lastekodule tervisepargi rajamiseks.\n„Kui Tallinna tagasi jõudsin, magasin oma stuudios – elamist mul ju ei olnud. Kõik see 12 aastat loobusin ma oma sünnipäevadest, reisimisest ja muudest asjadest, mis vähegi võiksid raha kulutada. Mul ei olnudki muud elu, aga see töö oli seda pingutust väärt.”\nRaamatu saab tellida kirjastuse Helios e-poest!\neelmine Psühhoterapeut Pille Teearu: ebaõiglaseid situatsioone on palju kergem lahendada, kui jääd iseendaks\njärgmine UUS RAAMAT I Ka tänapäeval on inimesi, kes loodusvaimudega vestlevad\n23. jaan. 2022 Head Uudised 0\nFESTIVAL ÜHENDUSES TULEB TAAS I Seekordse festivali teema on polaarsus – mees- ja naisenergiad\n19. jaan. 2022 Head Uudised 0\nHINGE OLEMUS JA EKSISTENTS I Henry Küla veebiraamat sai täiendust\n23. jaan. 2022\nKaunis Lõuna-Eestis asub teraapiakabinet, kus pakutakse leevendust nii psüühilistele kui kehalistele muredele\n20. jaan. 2022\n19. jaan. 2022\nNAISELIKKUSE HEAKS I Alustab kursus naise väe avamiseks\n18. jaan. 2022\nVABASTAVA HINGAMISE TUND I Hingates terveks ja suuremasse heaolusse\n17. jaan. 2022\nALGAB JUBA ESMASPÄEVAL I Tasuta väljakutse: 7 päeva taimset valikut\nCoach Chanet Siret Simonen: pea meeles – kõik, mida loed, ei pruugi olla tõsi!\nTASUTA VEEBISEMINAR I Kuidas saavutada päriselt eesmärke?\n14. jaan. 2022\nALGAB JUBA TÄNA I Loodusterapeut Mai-Liis Kivistik korraldab 4-nädalase näojooga e-kursuse\n10. jaan. 2022\nViktoria Raidos: lugupidav suhtumine oma esiisade tegelikkusesse ja nende saatusesse on väga tähtis\n9. jaan. 2022\nÜlo Vooglaid: ühte ja ainuõiget vaadet ei ole\nKundalini jooga – kiirtee harmooniani keha ja hinge vahel!\nIGAL TEISIPÄEVAL I M.A.I jooga aitab arendada vastupidavust, paindlikkust ja tasakaalu\n6. jaan. 2022\nMillist 2022. aastat sina luua soovid? Hingamisteraapiad aitavad väestada oma soove\n3. jaan. 2022\nJUBA SEL REEDEL I Ekstaatiline keha- ja meelerännak viib rännakule iseenda sisekosmosesse\nAlusta aastat uue energiaga! Mindset coach Karmo Kivi korraldab homsest tasuta koolituse sissetuleku suurendamiseks\n2. jaan. 2022\n8 ühendavat hetke: miks mõnel kogemusel on ebatavaliselt suur mõju?\nTurguta oma keha hingamise abil: vabane negatiivsetest emotsioonidest\nKUULA RAADIO ELMARI HOMMIKUJUTTU I Merit Raju: enda elu saab paremaks muuta väikeste sammudega!\n1. jaan. 2022\nKuidas muuta oma elu? Tee üks asi teisiti!\nVAHVAD ÜTLEMISED! Karupoeg Puhhi ja tema sõprade 20 ütlemist, mis sobivad meie igapäevaellu\n2. Dec 2015


EESTI MUUSIKA KUULSUSTE KOJA KOHTUMISÕHTU “LEGENDID! HELI LÄÄTS JA VOLDEMAR KUSLAP” – MuusikaPlaneet\n15. novembril kell 19.00 toimub Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis kohtumisõhtu kahe legendaarse muusikuga, kes on vaimustanud mitmeid eestlaste põlvkondi – Heli Lääts ja Voldemar Kuslap. Õhtut juhib Sten Teppan. Piletid on müügil Piletilevis ja Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis.\nTegevuse ja kogumiskampaania kohta leiab lisainfot www.kuulsustekoda.ee ja www.facebook.com/kuulsustekoda.\nSildid: Arne OitEmil LaansooHeli LäätsKalju TerasmaaPeeter SaulSten TeppanUno LoopUno NaissooVoldemar Kuslap\nJärgmine uudis GRETE PAIA “WASTED YOUTH” TÕUSIS KANAL 2 MUUSIKATABELIS 2017. AASTA EDUKAIMAKS LAULUKS\nEelmine uudis KUULA LAULU HEDVIG HANSONI TALVISELT PLAADILT!


Alzheimeri tõve algsed sümptomid - Tahhükardia - January\nlugeda ja edasi anda tundmatut teksti;\nKohene vastus: umbes 5-8 kuud.\nKaotus ruumis, ajal. Mäletage hetki, kui ärkamise järel ei saanud te aru, kus sa oled, millal see on ja nii edasi. Selline seisund kaasneb patsiendiga, kes kannavad seniilist dementsust kõikjal ja regulaarselt. Selliste hetkede süstemaatiline kordamine kaasneb mälukaotustega. Patsient võib tunduda noorena, sest tema minevik on kadunud.\nAlalised tegevused hakati andma raskusi. Juhtudel, kui inimene ei leia oma teed koju mööda tavalist marsruuti, et teha palju aastaid tööd, mida ta on teinud, valmistada oma lemmiktoite, mida ta armastas oma lähedastele juba aastaid, on põhjust arvata, et Alzheimeri tõbi areneb.\nAlzheimeri tõve tunnused varases staadiumis. Kuidas ära tunda haiguse esimesed sümptomid?\nSuur hulk inimesi tänapäeva maailmas tulid Alzheimeri tõve vastu. Selle juhtumite arv suureneb igal aastal. On võimalik, et teie või teie lähedased on ohus. Teil on oluline teada, kuidas haigus areneb.\nEristatakse järgmisi Alzheimeri tõve etappe:\nIga etapp jaguneb otse kaheks etapiks, mida võib tavapäraselt nimetada valgeks (keskmise) ja raskeks. Alzheimeri tõve esimeses etapis nimetatakse neid tavaliselt muidu, nimelt küsitava ja kerge dementsuse staadiumiks. Neid faase võib nimetada ka predementiaks ja varajasteks dementsusteks, kuid keskendume kahele esimesele.\nAlzheimeri tõve esimesed sümptomid ilmnevad algstaadiumis, kuid neid on raske avastada. Esmase dementsuse faasi iseloomustavad delusiaalsed häired, ärevus. Patsiendid võivad väljendada välismaalase soovi tekitada inimestele kahju, vargusi ja tagakiusamist. Tähelepanu halveneb, mälu järk-järgult nõrgeneb ja mõtlemine kannatab. See etapp võib kesta kuni 15 aastat. See sõltub inimese vanusest haiguse alguseni, seda vanem on patsient, seda vähem aega esimese etapi kestus. Erinevused esialgse faasi kestuses võivad ulatuda 10 aastani. Kui Alzheimeri tõbi diagnoositakse esmase dementsuse staadiumis, on ravi palju efektiivsem, kuid alati ei ole võimalik seda haigust varases staadiumis avastada. Sageli on Alzheimeri tõve esimesed tunnused segi ajendatud organismi vastusest stressile või lihtsalt vananemisele.\nAlzheimeri tõve algusjärgus, nimelt küsitava dementsuse staadiumis, on iseloomulikud kerged häired. Patsient võib alahinnata või keskenduda tema isiksuse mis tahes omadustele. Alzheimeri tõve sümptomid, näiteks osaline mälu, ilmuvad juba varases staadiumis. Valgus, kuid sagedased mäluhäirete ilmingud on võimalikud, kus inimene ei esine täielikult sündmusi. Kui patsient selles staadiumis küsib mõistatusi, et tuvastada erinevusi või sarnasusi esemete või nende omaduste vahel, siis võib täheldada mõningaid raskusi vastamisel. Üldiselt halveneb vaimne aktiivsus, kuid seda on üsna raske tuvastada, sest haige inimene peidab sageli sihitavaid rikkumisi, nii et võite kaotada Alzheimeri tõve varased tunnused. Samal ajal ei ole igapäevaelus raskusi, normaalne toimimine toimub.\nAinsaks patsiendi eluvaldkonnaks, kus selles staadiumis võib tekkida väikesed raskused, on tema erialane tegevus. Esialgsed sümptomid ja kahjustused on seotud planeerimise ja sihikindluse halvenemisega, kuid kõige tähtsam on uute andmete omaksvõtmise raskus, mis muudab selle mõnes tegevusvaldkonnas väga raske töö.\nDementsuse algstaadiumis on järgmine etapp kerge dementsus. Haiguse esimesel etapil leitud sümptomid ja tunnused hakkavad arenema. Isik hakkab kohapeal raskusi leidma, ta võib aja ja kuupäeva segi ajada, unustada aja, millal need sündmused toimusid. Patsienti on palju raskem mõista erinevusi ja sarnasusi. Ta katkestab abstraktse mõtlemise funktsioonid, kaotavad teatud sõnade tähendused ja nende omavahelise seose. Samuti on selles etapis võimatu uut teavet meelde jätta, mõnikord on raskusi hiljuti omandatud teadmiste meeldetuletamisega.\n75% patsientidest on juba sel perioodil tõsiseid isiksuse muutusi. Enamasti on endal liialdatud ideid, mida väljendavad egotsentrism ja suurenenud vaimne aktiivsus. Haiged muutuvad tihti konfliktiks ja ärrituvamaks, nende jaoks on raskem teistele andestada. Selle etapi viimasel perioodil on raskusi inimestega suhtlemisel, ametialaste kohustuste täitmisel ja keeruliste igapäevaste ülesannete lahendamisel. Patsiendid suudavad endiselt iseseisvalt ise hoolitseda, kuigi nad juba tunnevad vajadust järelevalve järele. Apaatia sagedaste ilmingute tõttu peavad lähedased inimesed pidevalt suruma ja motiveerima oma haigeid sugulasi. Kuna esialgsed märgid on selles staadiumis rohkem väljendunud, on haiguse diagnoosimine ja tuvastamine lihtsam.\nVarane kerge dementsus\nAlzheimeri tõve areng areneb aktiivselt mõõduka dementsuse etapi algusest, mida nimetatakse ka kliiniliselt oluliste ilmingute staadiumiks. Patsient ei saa mitte ainult uusi teadmisi saada, vaid unustab ka kõik vanemad, unustab sageli isikliku elu sündmused. Keerukust võivad põhjustada lihtsad matemaatilised ülesanded, objektide generaliseerimine üheks rühmaks vastavalt teatud funktsioonidele. On ilmselged intelligentsuse, mälu ja kõne rikkumised. Isikul on üha raskem iseenda eest hoolitseda, teda on raske külalisi vastu võtta, teha arvutusi ja planeerida, suhelda. Võib-olla osaliselt unustada mitte liiga lähedaste sõprade ja kaugete sugulaste nimesid, kuigi patsient ikka veel mäletab oma nime ja elulugu selles etapis.\nNagu varasemates etappides, on meeleolu, apaatia ja soov mitte võtta vastutust, valida ja otsustada midagi. Võib esineda ka agressiooni ja viha puhanguid, liialdatud enesehinnangut. Vaatamata kõigile ülalmainitud haiguse ilmingutele on inimesel võimalik hinnata, mis toimub, et mõista, mis toimub, reageerida adekvaatselt tema haigusele. Kahtlemata vajab patsient selles staadiumis sugulaste abi vähemalt osaliselt, kuna ta saab ikka veel rutiinseid meetmeid teha.\nRaske mõõdukas dementsus\nEtappi iseloomustab harva esinevate epileptiliste krampide, käte värisemise ja hallutsinatsioonide esinemine. Sellesse etappi liikudes muutub patsient raskemaks, haigus areneb kiiresti, ilmnevad esimesed isiksuse kadumise tunnused. Kui te küsite haigelt isikult, kus ta õppis, milline on tema telefoninumber või aadress, ei ole ta enam tõenäoline, et seda mäletaks. Isik võib kergesti eksida selles paikkonnas, millega ta on tuttav. Kokkuvõttes muudavad need sümptomid võimatuks olla üksi, eriti väljaspool kodu, sest eksisteerimise oht on suur. Haige inimene ei saa enam mitte ainult kosmosesse orienteeruda, vaid hinnata ka vahemaid, mõista perspektiivi. Lisaks sellele ei mäleta inimene kuupäeva, ei ole ajaliselt orienteeritud, tal on raske isegi aru saada, milline aastaaeg on praegu. See on täis raskusi, sest nüüd peab haige inimene aitama hooajaks sobivate rõivaste valimisel. Vaimse tegevuse rikkumine on muutumas tõsisemaks. Lihtsastest matemaatilistest arvutustest selles etapis ei saa Alzheimeri tõbi patsient isegi lugeda.\nVaatamata haiguse raskele kulgemisele võib inimene siiski iseseisvalt süüa ja roojata, mäletab tema nime ja pereliikmete nimesid, tunneb oma alaväärsust.\nMida raskem on haigus, seda kiiremini haigus areneb. Mõõduka Alzheimeri tõve etapi algus on seotud inimmälu kadumisega paljude sündmustega, mis temaga juhtusid. Varases staadiumis on võimalik ainult osaliselt oma lähedaste nimede unustamist, kuid haige inimene mäletab endiselt oma nime ja suudab eristada võõras sõber. Praegusel etapil ei anta patsiendile sujuvat ja täpset tegevust, vaid ainult mõnede rütmiliste ja lihtsate liigutuste jaoks. Inimesed hakkavad üha enam hallutsinatsioone tegema, ta ahistab hullumeelseid ideid, ta tahab alati kuskile minna, reisida. Sa ei tohiks lasta oma haige sugulane või sõber üksi minna, ta lihtsalt ei saa tagasi tulla ja eksida. Patsiendi hooldus on muutumas ulatuslikumaks. Nüüd on vaja seda pidevalt kanda, aidata teda mitte ainult isikliku hügieeniga, vaid ka tualettruumiga. Lisaks võib esineda inkontinents, mis suureneb haiguse kulgemisega.\nAlzheimeri tõve raskusaste selles faasis on maksimaalsele tasemele lähedane. Haiguse viimases etapis on võime väljendada oma mõtteid selgelt kadunud, mõnikord isegi selleni, et patsient praktiliselt ei suuda rääkida. Lisaks kaotab ta raske haiguse tõttu võime kõndida, istuda, kontrollida oma liikumist ja kehahoiakut. Alzheimeri tõve kulg jõuab tippu. Selles staadiumis vajavad haigeid pidevat hooldust, sest mitte ainult ei ole võimatu jõuda ükskõik kus omaette, vaid lihtsamaid hügieenimeetmeid. Patsiendi vaimne ja intellektuaalne tegevus saavutab minimaalse kriitilise punkti. Enam sisukat suhtlemist ei ole, selge hindamine selle kohta, mis toimub, on täiesti kadunud. Patsient ei tunne isegi heli suunda. Kui te palute tal vaadata mistahes objekti, siis vaatab ta välja, vaata kuhugi. Isik ei suuda enam peeglis oma peegeldust tajuda. Patsient võib äkki hakata kordama sõnu või nende fragmente, liikuma rahutult, naerma või nutma ilma põhjuseta. Ka Alzheimeri tõve puhul ei ole hallutsinatsioonid ja krambid viimasel etapil haruldased.\nInimene, kes on haiguse viimases faasis, kaotab kehakaalu kiiresti, omab tugevamaid vananemise märke ja isegi tõsised hormonaalsed häired (näiteks suguhormoonidega seotud probleemid) on võimalikud.\nPatsienti ei tohiks üksi jätta, ta vajab hooldust iga tunni tagant, ta peab olema söödetud, aidanud liikuma, jälgima tema hügieeni. Inimesed esitavad sageli küsimuse Alzheimeri tõve kohta viimasel etapil, kui palju tavaliselt elab? Kuna haiguse viimane etapp on kõige raskem, elab keskmine inimene umbes pool aastat.\nAlzheimeri tõve kursusel on naised ja mehed\nStatistilised uuringud näitavad, et Alzheimeri tõvega naiste esinemissagedus on peaaegu kaks korda kõrgem kui meestel. Üheks seda mõjutavaks teguriks on meeste oodatav eluiga. Kuna naised elavad keskmiselt rohkem kui mehed, siis elavad nad sageli vanuses, mil haigestumise võimalused tõsiselt suurenevad. Võib-olla surevad mehed tavaliselt enne haiguse tunnuste leidmist. Lisaks vanustegurile kaaluge hormonaalset. Tähelepanuväärne on see, et raske dementsuse korral võivad naised kogeda hormonaalseid häireid nagu mehelikkus. See tähendab, et naine hakkab sarnanema mehega, mis võib ilmneda vaimsetes ja füsioloogilistes muutustes.\nSamuti on haiguse kulgemise erinevusi. Mehed on tavaliselt agressiivsemad. Naistele on iseloomulik pisarus, depressioon ja ärevus, täheldatakse kahtlast käitumist, nad võivad hakata mõtlema, et neid petetakse, käitumine on tagasihoidlik.\nSamuti on Alzheimeri tõve puhul meeste ja naiste eluiga erinev. Arvatakse, et naised elavad kauem kui mehed. Sellest hüpoteesist hoolimata haigestub haigus tavaliselt naiste sugu, mistõttu vajavad nad hoolikamat hooldust, alates mõõduka dementsuse staadiumist.\nOluline on, et te teaksite Alzheimeri tõve kohta sellist asjaolu kui haige inimese eluiga, mis on põhjustatud mitmetest põhjustest. Alzheimeri tõve eeldatav eluiga sõltub haiguse alguse vanusest:\nHaiguse varases alguses, kui patsient on vanuses 40 kuni 60 aastat, on oodatav eluiga üsna kõrge, tavaliselt prognoositakse 10–15 eluaastat. Vajaliku hoolduse saamine elab kuni 20 aastat. Alzheimeri tõve korral on vajalik õige hooldus, vastasel juhul on prognoos pettumust valmistav.\nSiiski, kui haigus algab pärast 60 aastat, on terminid vähenenud, patsiendid saavad elada 8-10 aastat.\nHaiguse esilekerkimisega kaheksakümne aasta vanustel inimestel on eluiga tugevasti vähenenud, tavaliselt mitte üle 3-5 aasta.\nLisaks eeldatavale elueale mõjutab vanus ka haiguse kulgu. Haiguse varase algusega täheldatakse mõõdukalt progresseeruvat haiguse kiirust, esialgne staadium kestab kauem. Haiguse hiline algus, vastupidi, kiirendab üleminekut vastavalt raskematele etappidele, seda vanem on patsient, seda raskem ja kiiremini haigus areneb.\nPraegu on see haigus lõppenud surmaga lõppevate haiguste nimekirjas 6. kohal. Kuigi surm põhjustab kaasnevaid haigusi kuus kuud pärast viimase etapi algust, mil isik ei saa enam iseseisvalt kõndida. Põhjuseks võivad olla sururõhud, mitmesugused infektsioonid nagu kopsupõletik, urogenitaalsüsteemi infektsioonid jne. Haigus ise ei vii surmani.\nLDH (laktaadi dehüdrogenaasi) analüüs on mittespetsiifiline test, mida kasutatakse paljude haiguste ja seisundite kahtluse korral. Ensüüm siseneb vereplasma peaaegu iga keha raku, sealhulgas bakterite hävitamisel.