RAPORT Euroopa filminduse kohta digitaalajastul\nMenetlus : 2014/2148(INI)\nDokumendi valik : A8-0123/2015\nEuroopa filminduse kohta digitaalajastul\nRaportöör: Bogdan Brunon Wenta\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv)(1),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas(2),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa” (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ(3),\n– võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2014. aasta järeldusi Euroopa audiovisuaalpoliitika kohta digitaalajastul(4),\n– võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” (COM(2010)0245),\n– võttes arvesse komisjoni 4. mai 2012. aasta esimest aruannet audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi 2010/13/EL kohaldamise ning audiovisuaalmeedia teenuste ja nutiseadmete mineviku ja tulevikuväljavaadete kohta (COM(2012)0203),\n– võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2012. aasta esimest aruannet direktiivi 2010/13/EL artiklite 13, 16 ja 17 kohaldamise kohta aastatel 2009–2010 ning Euroopa päritolu teoste edendamise kohta ELi kavakohastes ja tellitavates audiovisuaalmeedia teenustes (COM(2012)0522),\n– võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2012. aasta kolmandat aruannet Euroopa filmipärandi väljakutsete kohta analoog- ja digiajastul (SWD(2012)0431) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovituse 2005/865/EÜ (filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta) rakendamist liikmesriikides,\n– võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2013. aasta rohelist raamatut „Valmistumine audiovisuaalmaailma täielikuks ühtesulandumiseks: kasv, looming ja väärtused” (COM(2013)0231),\n– võttes arvesse komisjoni teatist filmidele ja muudele audiovisuaalteostele antava riigiabi kohta (2013/C 332/01)(5),\n– võttes arvesse komisjoni 15. mai 2014. aasta teatist „Euroopa filmindus digitaalajastul. Kultuurilise mitmekesisuse ja konkurentsivõime sildamine” (COM(2014)0272),\n– võttes arvesse Regioonide Komitee 4. detsembri 2014. aasta arvamust teemal „Euroopa film digiajastul”,\n– võttes arvesse oma 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa kino kohta digiajastul(6),\n– võttes arvesse oma 11. septembri 2012. aasta resolutsiooni audiovisuaalteoste levitamise kohta interneti kaudu Euroopa Liidus(7),\n– võttes arvesse oma 22. mai 2013. aasta resolutsiooni audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi kohaldamise kohta(8),\n– võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni audiovisuaalmaailma täielikuks ühtesulandumiseks valmistumise kohta(9),\n– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A8-0123/2015),\nA. arvestades, et filmid on ühtaegu nii majandusliku kui ka kultuurilise olemusega kaubad ning annavad majanduskasvu ja tööhõive kaudu suure panuse Euroopa majandusse, aidates samal ajal kujundada Euroopa identiteete kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kajastamise kaudu, edendades Euroopa riikide kultuure välismaal ning hõlbustades kultuurivahetust ja vastastikust mõistmist kodanike vahel, aidates lisaks kaasa kriitilise mõtlemise kujunemisele ja arenemisele;\nB. arvestades, et Euroopa kultuuri- ja loomesektori ning eriti Euroopa filmitööstuse võimalusi ei kasutata veel täielikult ära Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuripärandi edendamiseks ning jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomiseks, kuigi see võiks omakorda kasulik olla majanduse muudele sektoritele ja luua Euroopale konkurentsieelise üleilmsel tasandil;\nC. arvestades, et Euroopa filmitööstus on üks maailma suurimaid tootjaid ning et 2014. aastal esilinastus 1500 filmi, kuid seda iseloomustab nii rahastamise kui ka tootmisviisi seisukohast heterogeenne struktuur;\nD. arvestades, et Euroopa filmid paistavad silma kvaliteedi, originaalsuse ja mitmekesisuse poolest, kuid kannatavad vähese tutvustamise ja levitamise tõttu liidus, mida tõestab suhteliselt väike vaatajate arv, samal ajal tuleb toime tulla tiheda rahvusvahelise konkurentsiga ja turustamisraskustega nii Euroopas kui ka väljaspool Euroopat;\nE. arvestades, et teistest riikidest pärit Euroopa filmide ringlus on väike, vaatamata sellele, et igal aastal toodetakse hulgaliselt filme, samal ajal kui väljaspool Euroopat toodetud filme levitatakse ELis laialdaselt;\nF. arvestades, et Euroopa filmide mitmekesisus, mis peegeldab Euroopa kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse rikkust ja tugevust, tähendab seda, et Euroopa filmiturule on omane killustatus;\nG. arvestades, et kvaliteetsete filmide tootmise edendamine on eriti tähtis väiksemate ELi liikmesriikide jaoks, mille keele kõnelejaid on vähe;\nH. arvestades, et programmi „Loov Euroopa” allprogramm MEDIA pakub uusi rahastamisallikaid ja võimalusi teistest riikidest pärit Euroopa filmide levitamiseks ja ringluseks ning vaatajaskonna arendamiseks ja meediaoskuse toetamiseks;\nI. arvestades, et digitaalse ühtse turu üks põhieesmärke peaks olema usalduse ja usaldusväärsuse loomine internetis ja seaduslikule audiovisuaalsele sisule juurdepääsu suurendamine, aidates seeläbi kaasa Euroopa filmidesse investeerimisele;\nJ. arvestades, et filmide näitamine kinos (mis on nende esmane levitamisviis) moodustab jätkuvalt olulise osa filmitulust ning on seetõttu äärmiselt oluline Euroopa filmitoodangu rahastamiseks ja levitamiseks, avaldades ühtlasi märkimisväärset mõju filmide populaarsusele järgnevates levitamisviisides;\nK. arvestades siiski, et paindlikumad linastamisstrateegiad ja varasem kättesaadavus tellitava videoteenuse kaudu oleks kasulik järjest suuremale arvule väikese tootmis- ja reklaamieelarvega Euroopa filmidele;\nL. arvestades, et levivõimaluste parem korraldus tagaks võimalikult suure publiku, vähendades samas filmide loata tarbimise atraktiivsust;\nM. arvestades, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõikega 1 kohustatakse liikmesriike tagama, et tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste osutajad edendavad Euroopa päritolu teoseid; arvestades, et seda sätet on rakendatud eri viisil ja eri rangusastmega õigusnõuetega ning seetõttu on teenuste osutajad registreerinud end madalaimate nõuetega liikmesriikides;\nN. arvestades, et suurem osa Euroopa filmitööstuse avaliku sektori rahastamisvahenditest, mis on pärit nii riikide kui liidu allikatest, kulub filmide tootmiseks;\nO. arvestades, et määruse (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa”, artiklis 14 sätestatakse, et komisjon loob kultuuri- ja loomesektori jaoks tagatisvahendi, et soodustada kultuuri- ja loomesektori VKEde juurdepääsu rahastamisele ja parandada osalevate finantsvahendajate suutlikkust hinnata laene ja rahastamist taotlevate VKEde projektidega seotud riske;\nP. arvestades, et komisjon rõhutas oma 7. detsembri 2012. aasta kolmandas aruandes Euroopa filmipärandi väljakutsete kohta analoog- ja digiajastul, et Euroopa filmipärandist on digiteeritud ainult 1,5%; arvestades, et see osakaal on püsinud tänaseni muutumatuna, hoolimata sellest, et kaua aega on toonitatud selle pärandi suure osa lõplikult kadumamineku ja tulevastele põlvkondadele mitte edasiandmise ohtu, näitlikustades seda tummfilmidega, millest on säilitatud kõigest 10%;\nQ. arvestades, et digiteerimine ja meedia ühtesulandumine loob uusi võimalusi Euroopa filmide piiriüleseks levitamiseks ja tutvustamiseks ning annab ühtlasi ulatuslikumad väljavaated innovatsiooniks ja paindlikkuseks, muutes samal ajal märkimisväärselt vaatajate käitumismustreid ja ootusi;\nR. arvestades, et hädavajalik on tagada rahalised vahendid filmipärandi ja seotud materjalide digiteerimiseks, säilitamiseks ja internetis kättesaadavaks tegemiseks ning kehtestada digitaalfilmide säilitamise Euroopa standardid;\nS. arvestades, et meedia ja eelkõige filmikultuuriline pädevus võivad arendada kodanike kriitilist mõtlemisoskust ja mõistmist ning arendada nende loovust ja väljendusoskust;\nT. arvestades, et autoriõigus digitaalajastul peaks jätkuvalt ergutama investeerimist filmitootmisse ja loomingusse ning tagama õiguste omajatele asjakohase tasu, soodustades samal ajal kodanike jaoks uute teenuste arendamist ja piiriülest juurdepääsu ning võimaldades kultuuri- ja loomemajandusel aidata jätkuvalt edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist;\nU. arvestades, et oluline on tõhusalt rakendada direktiivi 2012/28/EL orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta ja teha avalikkusele kättesaadavaks orbteostena määratletud filmid;\nTutvustamine, piiriülene levitamine ja kättesaadavus\n1. ergutab Euroopa filmitööstust jätkama innovatiivsete teenuste ning uute ärimudelite väljatöötamist ja levikanalite loomist, et parandada Euroopa filmide piiriülest kättesaadavust ELis ja väljaspool ELi, nii et vaatajaskonnal kogu liidus oleks juurdepääs veelgi rohkematele filmidele üha arvukamatel platvormidel; soovitab sellega seoses, et Euroopa filmitööstus võtaks õppust parimatest äritavadest väljaspool ELi;\n2. tunnistab seda, millist mõju avaldab loomingulise töö ebaseaduslik kasutamine loometsüklile ja loomeinimeste õigustele; rõhutab kvaliteetsete seaduslike pakkumiste hulga suurendamise ja teadlikkuse tõstmise vajadust noorte hulgas;\n3. teeb ettepaneku, et uurida tuleks audiovisuaalteenuste piiriülest ülekantavust, võttes arvesse tellitavate videoteenuste (VOD) ja e-tehingute kiiret kasvu kogu liidus, sest see teeks filmid vaatajatele nende asukohast olenemata kättesaadavaks;\n4. rõhutab, kui tähtis on Euroopa vaatajaskonna kultuurilisi eripärasid arvesse võttev suunatud turustamine liidu ulatuses, et tagada Euroopa filmide parem ja tulemuslikum tutvustamine;\n5. nõuab seega subtiitritega varustatud filmide kättesaadavamaks tegemist, et hoogustada Euroopa filmide piiriülest ringlust, suurendada vaatajaskonna hulgas teadlikkust Euroopa kultuurilisest ja keelelisest mitmekesisusest ning parandada vastastikust mõistmist;\n6. tõstab esile eelkõige programmi MEDIA rolli subtiitritega varustamise ja dubleerimise toetamisel, et parandada eelkõige Euroopa filmide subtiitritega originaalversioonide kättesaadavust, mis aitab hõlbustada nende levitamist ning parandada Euroopa riikide kultuuride ja keelte alaseid teadmisi ja nende mõistmist;\n7. rõhutab, kui tähtis on hiljuti vastu võetud ettevalmistav meede „Ühine subtiitritega varustamine Euroopa teoste levitamise parandamiseks” ja töö, mis tuleb komisjonil teha selle meetme rakendamisel;\n8. toetab lisaks selliseid algatusi nagu komisjoni katseprojekt „Euroopa integratsiooni edendamine kultuuri kaudu”, mille eesmärk on subtiitritega varustatud Euroopa filmide pakkumise tõhustamine, tehes kättesaadavaks uusi subtiitritega versioone valitud teleprogrammidest kogu Euroopas;\n9. kordab, et äärmiselt oluline on jätkuvalt parandada filmide kättesaadavust puuetega inimeste jaoks, sealhulgas kirjeldustõlke ja subtiitritega varustamise abil;\n10. rõhutab Euroopa erasektori ja avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide tähtsust filmitootmises nii telefilmide kui ka ühistöös valminud kinofilmide jaoks ning rõhutab nende olulist rolli selles, et kindlustada paljude filmitootmisettevõtete, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tulevik ELis;\n11. tuletab meelde aastate jooksul üha suurema tuntuse saavutanud Euroopa Parlamendi filmiauhinna LUX rolli Euroopa filmide tutvustamisel, kuna võidufilmi subtiitrid tõlgitakse liidu 24 ametlikku keelde, millega tagatakse Euroopa filmide jaoks suurem nähtavus, neist teadlikkus ja kättesaadavus; kutsub liikmesriikide parlamente üles tutvustama liikmesriikides laiemalt filmiauhinda LUX koostöös Euroopa Parlamendi infobüroodega;\n12. viitab vajadusele edendada ja toetada Euroopa koostootmist ning on arvamusel, et sellise tootmise kasv võib tuua kaasa Euroopa filmide laiema leviku kogu Euroopas;\n13. rõhutab lisaks kvaliteetsete Euroopa teleseriaalide kasvavat edu ning asjaolu, et strateegiliselt tähtis on julgustada jätkuvalt selliste seriaalide tootmist, levitamist ja tutvustamist Euroopa ja üleilmsetel turgudel;\n14. kutsub liikmesriike üles toetama ja edendama erisündmusi, sealhulgas filmifestivale ja kinoalgatuste ringreise, et ergutada ja toetada Euroopa filmide levitamist ja ringlust oma territooriumil;\n15. soovitab tugevdada juba olemasolevaid meetmeid, mis võimaldavad kinopiletite hindu paremini optimeerida ning arendada välja uuenduslikke soodus- ja liitumispakkumisi, mis aitaksid tagada kõigi kinosaalide atraktiivsuse ja neile juurdepääsu;\n16. ergutab levitajaid ja filmide näitajaid suurendama teistest Euroopa riikidest pärit filmide nähtavust ja kättesaadavust, et need jõuaksid laiema vaatajaskonnani;\n17. tunnistab, et kinod on filmide näitamiseks ja tutvustamiseks jätkuvalt kõige olulisemad kohad ja samuti olulise sotsiaalse mõõtmega paigad, kus inimesed kohtuvad ja vahetavad arvamusi, ning rõhutab, et väikeste ja iseseisvate kinode kadumine, eriti väikestes linnades ja vähemarenenud piirkondades, piirab juurdepääsu kultuurivaradele ja -pärandile ning dialoogile; selles kontekstis kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama kõikide ekraanide varustamist digitaalsete projitseerimisvahendite ja helitehnoloogiaga, et hoida sellised kinod alles;\n18. rõhutab, et oluline on tutvustada filme tootmise varases etapis, et parandada ringlust ja suurendada teadlikkust potentsiaalse vaatajaskonna seas kogu Euroopas;\n19. rõhutab programmi MEDIA olulisust vaatajaskonna arendamise seisukohast innovaatiliste lähenemisviiside katsetamisel, eelkõige festivalide, filmikultuurilise pädevuse algatuste ja vaatajaskonna arendamise meetmete toetamise abil;\n20. tuletab meelde, et audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi artikli 13 lõikega 1 kohustatakse liikmesriike tagama, et tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste osutajad edendavad Euroopa päritolu teoseid; rõhutab, et seda sätet on rakendatud ebaühtlaselt ja eri rangusastmega õigusnõuetega, mistõttu võib juhtuda, et teenuste osutajad registreerivad end madalaimate nõuetega liikmesriikides;\n21. on seisukohal, et Euroopa filmide loomist peaksid rahastama kõik, kes saavad tänu otsepakkumisele, turustamisele või vahendamisele, sealhulgas linkide või tellitava videoteenuse kaudu Euroopa filmidest kasvõi kaudset majanduslikku kasu; kutsub komisjoni üles sellest põhimõttest lähtuma, isegi kui konkurentsi seisukohast on vaatluse all liikmesriikides rakendatav filmide rahastamissüsteem;\n22. palub komisjonil eelkäsitletut kehtiva õigusraamistiku läbivaatamise ettepanekut tehes arvesse võtta, et tagada Euroopa audiovisuaalturul võrdsed võimalused, mis tähendab õiglasi ja võrdseid tingimusi kõigile teenuseosutajatele;\n23. palub tellitavate videoteenuste (VOD) ja liikmemaksuga tellitavate videoteenuste (SVOD) platvormidel teha avalikult kättesaadavaks andmed iga nende kataloogis oleva filmi tarbimise kohta, et nende mõju oleks võimalik õigesti hinnata;\n24. on seisukohal, et Euroopa filmide ringluse parandamiseks nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel turul tuleb filmide tootmise ja levitamise rahastamist avaliku sektori vahenditest paremini tasakaalustada, suurendades toetust filmide arendamisetapile, tutvustamisele ja rahvusvahelisele levitamisele;\n25. on seisukohal, et vaja on reaalselt suurendada filmide levitamise, tutvustamise ja turustamise rahastamist, ilma et see kahjustaks filmide tootmise rahastamist;\n26. kutsub liikmesriike üles suurendama eeskätt avaliku sektori rahastamist, et varases etapis toetada nii kodumaiste kui ka välismaiste Euroopa filmide levitamist ja tutvustamist välismaal;\n27. kutsub liikmesriike üles tõhustama algatusi, mis hõlbustaksid Euroopa filmide tootmist, levitamist, kättesaadavust ja atraktiivsust; on seisukohal, et interneti teel ja internetiväliselt müüdavatele kultuurilistele audiovisuaaltoestele vähendatud käibemaksumäärade kohaldamine parandab uute teenuste ja platvormide kasvu;\n28. rõhutab programmi „Loov Euroopa” kultuuri- ja loomesektori tagatisvahendi rolli, mis peaks hõlbustama juurdepääsu rahastamisele kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate VKEde jaoks ning ergutama finantsvahendusasutusi suurematele investeeringutele, parandades seeläbi filmitööstuse rahastamisvõimalusi;\n29. teeb ettepaneku hinnata ELi ja riikide filminduse rahastamissüsteemide tõhusust ja tulemuslikkust, pöörates erilist tähelepanu filmide kvaliteedile ja levialale, ning võtta arvesse ka seda, milliseid rahastamisvahendeid saab kasutada turustamiseks ja vaatajaskonna arendamiseks ning kui tõhusad need on; kutsub komisjoni üles teavitama selle hindamise tulemuste headest tavadest ka teisi ELi liikmesriike;\n30. tuletab meelde, et filmitootmine ja koostootmine nõuavad suuri rahalisi investeeringuid ja et kehtiva õigusraamistikuga ei takistata piiriülest litsentsimist, ning rõhutab seetõttu, et mitmekesiseid tootmis- ja levitamisskeeme tuleb kohaldada ka edaspidi, et ergutada investeerimist Euroopa filmidesse, vastata keeleliselt ja kultuuriliselt mitmekesisele Euroopa turule ning tagada ja edendada kultuurilist mitmekesisust;\n31. rõhutab, et Euroopa filme rahastatakse mitmest ELi, riiklikust ja piirkondlikust fondist, mille kasutamisel tuleks püüda saavutada paremat vastastikust täiendavust, et suurendada nende tõhusust;\n32. kiidab heaks komisjoni algatuse luua Euroopa filmifoorum, et edendada struktureeritud dialoogi audiovisuaalsektori kõigi sidusrühmadega digitaalajastu probleemküsimuste üle eesmärgiga parandada koostööd, teabe kogumist ja heade tavade vahetamist;\n33. kutsub sellega seoses kõiki asjaomaseid institutsioone, eriti Euroopa Parlamenti, üles põhjalikult osalema platvormi loomises ja tegema selle nimel koostööd;\n34. kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi meediaoskuse ja eriti filmikultuurilise pädevuse parandamiseks koolide õppekavades ja kultuurhariduslikes institutsioonides ning töötama riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil välja algatusi, mis hõlmavad kõiki kooli- ja kogemusõppe, vabahariduse ning koolituse tasandeid;\n35. tunnistab kino kui põlvkondadeülese meediaoskuse ja filmikultuurilise pädevuse õppimise koha tähtsust ja väljendab heameelt meetmete üle, millega kinode sedalaadi tegevust teadlikult suurendatakse;\n36. rõhutab vajadust tõhustada noortele mõeldud hariduslikke filme ja toetab võistlusi, milles julgustatakse noori looma audiovisuaalsed vorme; rõhutab programmi MEDIA pakutavaid võimalusi filmikultuurilise pädevuse alaste projektide toetamiseks;\n37. toetab selliseid innovaatilisi projekte ja tavasid nagu komisjoni ettevalmistav meede Euroopa filmide levitamiseks digitaalajastul, mille eesmärk on katsetada filmide paindlikumat linastamist eri meediavahendite kaudu mitmes liikmesriigis, ja väljendab heameelt selle meetme lisamise üle programmi „Loov Euroopa”;\n38. on seisukohal, et sellised algatused, mis muudavad levitamisviisid paindlikumaks, võivad teatavat liiki Euroopa filmidele kasuks tulla, muutes need nähtavamaks ja vaatajaskonnale kättesaadavamaks, aidates teenida suuremat tulu ja hoida kokku kulusid, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel neid algatusi põhjalikumalt kaaluda;\nDigiteerimine ja arhiveerimine\n39. kutsub liikmesriike üles tagama kinematograafiateoste digiteerimise ja kehtestama digitaalsetele vormingutele kohustuslikud talletamismehhanismid või kohandama praeguseid mehhanisme sellistele vormingutele, ning nõudma digitaalsete filmide puhul rahvusvahelise standardse digitaaloriginaali talletamist;\n40. rõhutab, kui tähtsad on audiovisuaalsed arhiivid, eriti filmipärandi asutuste ja avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide arhiivid, ja et nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid piisava rahastamise ja õiguste saamise raamistiku, et aidata neil täita nende avalikust huvist lähtuvaid ülesandeid, mille hulka kuuluvad teoste säilitamine, digiteerimine ja üldsusele kättesaadavaks tegemine;\n41. rõhutab Euroopa digitaalse raamatukogu EUROPEANA tähtsat osa digitaalraamatukoguna Euroopa audiovisuaalse pärandi (nii filmi kui ka televisiooni) jaoks;\n42. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.\nELT L 95, 15.4.2010, lk 1.\nELT C 433, 3.12.2014, lk 2.\nELT C 332, 15.11.2013, lk 1.\nELT C 153E, 31.5.2013, lk 102.\nELT C 353E, 3.12.2013, lk 64.\nVastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0215.\nVastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0232.\nLoometöö audiovisuaalsektoris on võrreldav spordiga – see on puhas meeskonnatöö, kus iga meeskonnaliige aitab kaasa meeskonna võidule.\nFilmi tegemine alates esialgsest ideest kuni filmimiseni, samuti produktsioon, linastamine, ja levitamine on kõik seotud meeskonnatööga. Ekraanil näeb vaatajaskond ainult filmistaare, kuid see on kõigest jäämäe tipp. Õnnestunud film on eelkõige nende loomeinimeste töö vili, kelle nimed jooksevad ekraanil pärast filmi lõppu: stsenaristid, režissöörid, tehnikud, operaatorid, fotograafid, eriefektide meeskonnad jne. Nende ühistöö kujundab meie kultuurilist identiteeti ja avab ukse mitmekesisusele meie kohalikus, riigi ja Euroopa tasandi kultuuris.\nWim Wenders sõnastas seda nii: „Kultuur” (...) määratleb Euroopa olemuse. Ja kinol on selles valdkonnas eelisseisund (...) Film loob identiteeti nii, nagu mitte ükski teine vahend (...) Film ei näita mitte üksnes pilte, vaid peegeldab pilti meie ühiskonnast koos selle väärtuste, kommete, ootuste ja hirmudega (...) Film kujundab neid väärtusi, kujundab neid kombeid ja mõjutab ootusi ja hirme.”\nOmeti on filmi roll ühiskonnas kahetine: film on nii kultuuriline kui ka majanduslik väärtus. Oma mitmekesisuses ühinenud audiovisuaalsektor aitab kaasa majanduskasvule, loob uusi töökohti ja ergutab innovatsiooni Euroopa digitaalsel turul.\nLoomingut ei ole ilma loomemajanduseta. Euroopa publiku jaoks teoste kättesaadavaks muutmiseks on väga oluline investeerida audiovisuaalsektorisse. Peamised rahandusvaldkonnas tegutsejad, kes võimaldavad loovisikutel oma ideid teostada on produtsendid, kirjastajad, levitajad ja tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste osutajad. Tootmine saab võimalikuks ainult tänu piiramata koostööle nende investorite vahel, mis võimaldab neil kõigil ühiselt rahastamisalastes jõupingutustes osaleda.\nOma kultuurilise ja majandusliku potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks peab Euroopa filmitööstus arenema õiges keskkonnas, mida toetab stabiilne ja kohandatav õiguslik raamistik, mis ergutab investeerimist ja mitmekesisust ning võimaldab uute internetipõhiste teenuste arendamist. Autoriõigus on selle süsteemi oluline element: see stimuleerib kohaliku ja riigi tasandi investeeringuid filmitootmisse, moodustades samal ajal sissetulekubaasi kõigi asjaomaste isikute jaoks. Autoriõigus peab tagama asjakohase tasu õiguste omajatele, eelkõige autoritele.\nLäbipaistvus ja ülemaailmne koostöö on samuti väga oluline, eriti juhul, kui on tegemist väljastpoolt Euroopat pärit teenustega. Sellega seoses võimaldab Euroopa filmifoorum sektori esindajatel, liikmesriikidel ja Euroopa institutsioonidel leida asjakohased lahendused ja aidata kaasa Euroopa filmide ulatuslikumale levitamisele.\nEuroopa filmitööstuse potentsiaal\nKinode digiteerimise protsess on nüüd lõppemas, kuigi väiksemad kinod vajavad ikka veel rahalist toetust. Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse (EAO) andmetel oli ligikaudu 87% kogu ELi 30 000 kinoekraanist 2013. aasta lõpuks digiteeritud.\nAudiovisuaalsektori järgmine ülesanne on tagada Euroopa filmide tõeline ja tulemuslik levitamine, mis garanteerib Euroopa filmide nähtavuse ja nende jõudmise laiema vaatajaskonnani.\n2014. aasta oli kogu Euroopas levitatud Euroopa filmide arvu poolest väga muljetavaldav aasta: levisse läks 1500 Euroopa filmi, kaks korda rohkem kui USA omi. Euroopa filmide vaatajaskond oli seevastu USA filmidega võrreldes kaks korda väiksem.\nEuroopas moodustavad turustamisele ja tutvustamisele kulutatud rahalised vahendid sageli alla 1% tootmiskuludest. USA filmide puhul võib aga turustamiseks ette nähtud eelarve olla sama suur kui tootmiseelarve. Lisaks näidatakse enamikku Euroopa filme peaaegu eranditult päritoluriigis. Euroopa filmide väljapoole Euroopat levitamise ja ringlusse andmise hoogustamine oleks põhjendatud mitte üksnes võimaliku rahalise tulu pärast, vaid eeskätt nende kultuuriliste väärtuste tõttu, mida Euroopa filmid esindavad.\nLevitamine, nähtavus ja juurdepääs\nEuroopa filmide tegemisel on oluline roll nii riigi kui ka ELi poolsel toetusel, kuid see on suunatud peamiselt tootmisprotsessi kaasrahastamisele. Kuid film hakkab tegelikult kasumit teenima levitamisetapis. Eri etappidele antud toetussumma erinevus võib tegelikult piirata seda, kui ulatuslikult filmi reklaamitakse.\nAvaliku sektori vahenditest rahastamine peab olema paremini tasakaalustatud ja suunatud rohkem Euroopa filmide vaatajaskonna laiendamisele ning sellise tegevuse suuremale toetamisele nagu projekti väljatöötamine, tutvustamine ja rahvusvaheline levitamine. Praegu eraldatakse ligikaudu 70% avaliku sektori vahenditest filmide tootmisele, mitte filmi võimaliku vaatajaskonna suurendamisele. Üha kasvavat tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste ja internetist allalaaditavate failide hulka arvestades on oluliseks küsimuseks ka paindlikkus ja edasised katsetused audiovisuaalsektoris.\nEuroopa turu tegelikku suurust silmas pidades tuleks kaaluda, millised takistused väikese tutvustuseelarvega filmide levitamisel esinevad. Soovitatav on riiklike toetusraamistike ühtlustamine ja koordineerimine, sest ainult tõrgeteta suhtlus eri riikide ja asjaomaste isikute vahel aitab kindlaks määrata, kui palju toetust film vajab, et saavutada võimalikult suur vaatajaskond.\nArvestades, et riigi ja piirkondliku tasandi toetussüsteemid keskenduvad peamiselt tootmisetapile, on ELi programmidel võimalus suunata vahendid sellistesse alarahastatud valdkondadesse nagu levitamine, tutvustamine ja turustamine. Sellise lahenduse üks selge eelis on asjaolu, et ELil on olemas positsioon olla levitamise rahastamise potentsiaalne keskus – see süstematiseeriks protsessi märkimisväärselt.\nEuroopa filmi tutvustamise valdkonnas tuleks kaaluda selliste uute levikanalite rolli nagu voogvideo ja tellitavad audiovisuaalmeedia teenused. Tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste sektor ja teised seaduslikud interneti kaudu teenuste osutajad peaksid jätkuvalt saama toetust, mis oleks esmane meede piraatluse vastu võitlemisel. Internetis levitamine annab filmidele tõepoolest uue elu. Kuna teleri olemasolu on endiselt Euroopa leibkondades väga tavapärane, on ringhäälingute ja eriti avalik-õigusliku roll määrav ja neid tuleb ergutada kasutama oma programmis kvaliteetseid Euroopa filme.\nSamuti on oluline mõista, et kinod on Euroopa filmide levitamise aluseks. Kõnealuses kontekstis annab mõiste „Euroopa kino” edasi ideed, et tema tugevus seisneb pidevas kultuurivahetuses, mis toimub kaastootmise ja näitlejate piiriülese osalemise kaudu teiste riikide filmides.\nRahastamine ja audiovisuaalsektorit toetavad programmid\nProgramm „Loov Euroopa”, eelarvega 1,5 miljardit eurot ajavahemikul 2014–2020, on äärmiselt oluline audiovisuaalsektori rahastamisallikas. Rohkem kui pool programmi eelarvest on ette nähtud allprogrammile MEDIA, mis toetab Euroopa kino arengut, filmide levitamist, koolitusi ja innovatsiooni. Lähiaastatel toetatakse eelarvevahenditest rohkem kui 800 Euroopa filmi levitamist nii Euroopas kui väljaspool Euroopat. Lisaks pakub programm jätkuvat toetust rohkem kui 80 Euroopa filmifestivalile, mis tutvustavad piirkondlikke filme. Selline rahastamine toob Euroopa audiovisuaalteostele uut publikut ning kaitseb samal ajal kultuurilist ja keelelist mitmekesisust.\nUued levitamismeetodid ja ärimudelid võivad kuulutada uute innovaatiliste rahastamisallikate saabumist: kinolinastused, DVD-de väljaandmine ja sellised uued juurdepääsuvormid nagu voogvideo ja tellitavad audiovisuaalmeedia teenused ei ole üksteist välistavad, kuna nad aitavad mõjusfääri mitmekesistada ilma kahjusid tekitamata. Kõiki, kes filmitööstuse tulemusi, sealhulgas tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid kasutavad, tuleks õiglase nõudega ergutada filmitootmist toetama. Selles suhtes tuleks teha selge poliitiline avaldus. Seaduslike pakkumiste edendamine võib kõnealuse eesmärgi saavutamisel samuti olulist rolli omada.\n2016. aastal käivitatav tagatisvahend on veel üks märkimisväärne vahend, sest see võimaldab filmitegijatel võtta pangalaenu. Programmi haldab Euroopa Investeerimisfond, mis kuulub Euroopa Investeerimispanga alla.\nFilmikultuuriline pädevus ja meediaoskus\nFilmikultuuriline pädevus võib avaldada olulist mõju, sest see kujundab noorte inimeste arengut ja nende maailmataju. Kolm neljandikku noortest vaatajatest tunnistab, et nad on näinud filme, mis on neid tugevasti mõjutanud. Filmikultuurilise pädevuse õpetamine liikmesriikide kõikides kooliastmetes on seetõttu väga oluline ja annab pikaajalist kasu. Filmialase hariduse lahutamatu aspekt on noorte suunamine audiovisuaalteoste analüütilise, põhjaliku hindamise poole ning filmis käsitletud küsimuste ja tekkinud emotsioonide üle arutamine. Euroopa filmide vaatamine on üks parimaid viise oma Euroopa naabrite ajaloo, kultuuri, traditsioonide ja keele tundmaõppimiseks.\nVeel üks filmialase hariduse eelis on see, et filmidel on oma roll meediaoskuse omandamisel, mis on üks ELi haridusalaseid prioriteete. Meediaoskus aitab õpilastel toime tulla digitaalse maailma probleemküsimustega, õpetab neid oskuslikult uusi tehnoloogiaid kasutama ning suurendab teadlikkust sellest, mis on vahet seadusliku sisu valimisel piraatsisu asemel.\nEuroopa filmide levitamise ja ringlusse andmise vahendid\nFilmifestivalid on üks viis tutvustada Euroopa filme ja investeerida Euroopa kinole juurdepääsu kogu Euroopas, kuna liikmesriike ja ELi institutsioone ergutatakse kõige väärtuslikumaid teoseid erisündmuste kaudu tutvustama, toetama ja ringlusse andma. Euroopa filmiauhindadele omistatav tähtsus peaks samuti kasvama, kuna sellised sündmused aitavad filme ulatuslikult levitada.\nEuroopa Parlamendi filmiauhind LUX on suurepärane näide sellest, kuidas Euroopa filme tuleks tutvustada. Igal aastal juhitakse selle auhinnaga tähelepanu filmidele, milles käsitletakse Euroopa üldsuse jaoks olulisi küsimusi. Filmi võime edastada kultuuri teistele kultuuridele teeb temast ideaalse vahendi, mille abil arutada Euroopa ja tema tuleviku üle. Praeguses majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse kriisi kontekstis, mis ähvardab ka kunsti-, kultuuri- ja filmivaldkonda, annab filmiauhind LUX kindla tõukejõu Euroopa loovusele.\nSubtiitrid ja dubleerimine on veel kaks asjaolu, mis mõjutavad filmide levitamist. Analoogkoopiad on asendunud digitaalsetega ja subtiitritega varustamise kulud on märgatavalt vähenenud. Iga filmi saab pakkuda mitmes keeles, mis peaks hõlbustama kvaliteetsete Euroopa audiovisuaalteoste suuremat ringlust. Kulude piiramiseks ja Euroopa kino populaarsuse suurendamiseks tuleks teostada katseprojekt, et uurida võimalust luua veebipõhine platvorm, kus saab subtiitrite tõlkeid inimestelt tellida.\nKäesoleva raporti, milles käsitletakse Euroopa filmindust digitaalajastul, eesmärk on Euroopa filmide toetamine ja nende tutvustamise, levitamise ja nähtavuse suurendamine, nii et kõik eurooplased saaksid kasu oma kultuuripärandist.


PUBLIK BAKUUS: Ott Lepland: võin öelda, et Euroopa kuulas mind! - Publik\nPUBLIK BAKUUS: Ott Lepland: võin öelda, et Euroopa kuulas mind!\nPublik tegi vahetult pärast esinemist Otiga intervjuu, milles noormees väljendas vaid üht emotsiooni - puhast rahu!\nEesti keel on prioriteet nr.1\n"Mis ma oskan muud öelda, kui et väga väga tore tunne on!" naerab ta Publikule antud intervjuus. "Emotsioonid on ülevad olla selliste suurte õilsate riikidega ühes finaalis!" jutustab ta ning lisab, et on pärast esitust võtnud otsuse, et las saatus otsustab, mis edasi saab. "Ma andsin endast kõik ja võib öelda et Euroopa kuulas mind täna!" Eesti keel on Oti jaoks püha ning selles keeles laulmine samuti ning oma keele ja kultuuri edasiviimist nimetas ta antud intervjuus oma tähtsaimaks prioriteediks. "Meid on jube vähe ja eesti keel on ilus keel ja seda tuleb nii palju propageerida kui vähegi võimalik," on ta veendunud.\nPubliku tagasiside annab energiat\nFinaaliks valmistub Ott puhates ja magades. Lisaks jätkab ta Maikeniga tööd oma hääle kallal, mis juba on kordi parem kui 2 kuud tagasi. Lisaks häälelisele võimekusele on ta parandanud ka enda lavalist olekut, kuna tunneb enda sõnul end mugavalt ega pabista enam üldse. Publiku küsimuse peale, kas ta lavalt saali suurust ja rahvaarvu ka tunnetab, vastab Ott, et eks 15 000 inimese ees on adrenaliinivool päris tugev küll. Hakkamata talle meelde tuletama nende miljonite televaatajate arvu, kuulame hoolikalt, kuids ta jutustab meile sellest, kuidas publiku tagasiside talle energiat annab.\nOtt: Eesti väike laev võib gigantide vahel täitsa silma torgata!\n"Kuid mul on üks palve," jõuab ta siis äkitselt tõsise mõtteavalduseni. "Palun ärge endiselt ajage oma lootusi liiga kõrgeks, sest 11.koht on nii ja naa," räägib ta. Nimelt on Oti sõnul miinuseks see, et nii ees kui taga asuvad gigandid - Prantsusmaa, Itaalia ja Norra. Plussiks peab ta seda, et kõik ümbritsevad lood on kiired ja tempokad. "Ma arvan, et Eesti väike laev võib seal vahel täitsa silma torgata," lisab ta tagasihoidlikult lõpetuseks.


OÜ Jaotusvõrk Kuressaare juhtimiskeskuse juhataja Villord Laul ütles, et rikked tekkisid kell 19.40 ning voolu said kliendid tagasi kell 3.20. Välk lõi pooleks 35-kilovoldise kõrgepingeliini ning võttis ühes alajaamas kolm kõrgepingekaitset läbi.\nKas äike põletas liini läbi omal jõul või oli sellel varem defekte, ei ole teada.\nTekkinud lühise tõuge oli tuntav üle maakonna, kui korraks tõmbas pinge kõikjal maha. Õnneks leidsid elektrikud purunenud koha õhtuvalges üles, mis lühendas katkestuse likvideerimise aega.\nÄike on viimastel päevadel eriti aktiivselt elektriseadmetega “sõprust sõlminud”. Näiteks mõned päevad tagasi möllas äike Koikla külas perest peresse, lõhkudes elektrikilpe ja -seadmeid, paar päeva varem lõi välk sisse elumajja Tahulas.\nKuna elektriliinide korrasoleku eest vastutab Eesti Energia, siis soovitab Laul katkestuste tõttu kannatanutel teha kahjunõude taotlus Eesti Energiale.


Tööta meiega - Liviko\nSoovid kaasa rääkida Eesti tuntumate kaubamärkide kujundamisel? Sul on sisu, et luua maailmas läbilöögivõimelisi jooke? Sul on oskused ja teadmised, mis aitavad esindada maailma tuntumaid kaubamärke Baltimaades? Kui tootmine, rahvusvaheline müük, turundus või toidu- ja joogitehnoloogia on Sinu tugevus, oled oodatud liituma meie meeskonnaga! Liviko annab võimaluse erialaseks eneseteostuseks. Meiega koos oled heas seltskonnas!\nSõbralikkus, lahendustele avatus ja vastastikku lugupidavad suhted nii kolleegide kui ka partneritega on Liviko kõrge usaldusväärsuse nurgakivi. Uuele avatus ja väärt traditsioonide jätkamine innustab ja toetab meie meeskonna liikmeid professionaalses arengus.\nOtsime oma meeskonda laadijat\nLaadija peamiseks tööülesandeks on pakendatud kaupade ladumine alustele ja aluste paigutamine lattu.\nLIVIKO DISTILLERY KURAATOR GLORIA HALLASTE\nGloria kuraatoritööst on vaid mõne aastaga kujunenud elustiil koos suurepäraste kolleegidega ja sündmustega tema ümber. Oma töös ja teadmistes on ta põiminud Liviko 124-aastase ajaloo ja tänapäevase tootmistehnoloogia põnevaks joogikunsti saladuste avastamise retkeks, mille tipuks on kokteilikunst meistrite esituses.\n„Ma räägin ja näitan, kuidas meil Livikos jookide valmistamine alates tooraine valikust kuni pudelisse villimiseni päriselt käib. Mulle meeldib võõrustada inimesi eri riikidest ja kultuuridest. Liviko meistrikoja vastu tuntakse huvi nii lähemalt kui ka kaugemalt ning just inimeste siiras huvi teeb iga tehasetuuri kordumatuks,“ räägib Gloria.\nLABORI JUHATAJA VELVE TAGGER\nVelve on olnud Liviko toodete kvaliteedikontrolliga seotud rohkem kui 25 aastat. „Sellesse pikka aega on mahtunud erinevad projektid nii alkoholivabade kui ka alkohoolsete jookide vallas. Olen uhke meie laborikollektiivi kõrge kompetentsuse üle. Oleme laboris pidevalt arendanud ja täiustanud analüüsimetoodikaid erinevate toorainete ja valmistoodete kontrollimiseks. Jookide väljatöötamine ja tootmisesse juurutamine on mitmekülgne ja huvitav väljakutse,“ räägib Velve.\nSOMMELJEE URVO UGANDI\nUrvo on ainsana Eestist saavutanud Rahvusvahelise Sommeljeede Assotsiatsiooni kuldtaseme sertifikaadi – tunnistuse tema kõrgetasemelistest erialastest teadmistest ja oskustest. „Urvo saavutatud kuldtase näitab Eesti sommeljeede kõrget professionaalsust. Hinnatud koolitaja ja õppejõuna jagab ta oma esmaklassilisi teadmisi muhedalt ja sarmikalt ka teiste sommeljeedega,“ räägib Eesti Sommeljeede Assotsiatsiooni president Kristjan Markii.\nEsimese Baltimaade sommeljeevõistluse „Vana Tallinn Grand Prix“ võitjana on Urvo nüüd juba aastaid ise selle võistluse peakorraldaja. Rahvusvaheliste võistluskogemustega meistersommeljeena on tal tähtis roll kõigi Liviko uute jookide väljatöötamisel ja impordiportfelli kujundamisel.\nVEINIDE TOOTEGRUPIJUHT, SOMMELJEE AIGARS LUKSTINS\n„Minu elu veinimaailmas algas enam kui 20 aasta eest, kui alustasin tööd HoReCa sektoris. Olen töötanud baarmeni ja sommeljeena nii Lätis kui ka Venemaal. Alates 2010. aastast olen Liviko meeskonnas. Minu tööelu on teinud põnevaks pidev enesetäiendamine, näiteks olen lõpetanud erialase WSET (Wine and Spirit Education Trust) programmi. Mul on olnud võimalus osaleda nii Läti kui ka Baltimaade sommeljeevõistluste žüriis ja kirjutada Läti ajakirjanduses veinikolumne,“ räägib Aigars.\n„Tunnen rõõmu selle üle, et minu hoole all on Livikos suurepärane veiniportfell ja saan koostööd teha nii veinihuviliste kui ka valdkonna ekspertidega.\nEduard avastas enda jaoks kokteilimaailma, kui proovis esimesel kokteilikoolitusel täiuslikult valmistatud klassikalist Daiquirit. „See kogemus inspireeris mind õppima kõike, mida kokteilide kohta leidsin!“ räägib Eduard.\nLisaks pidevale enesetäiendamisele pani ta end proovile mitmesugustel kokteilivõistlustel. „Minu jaoks oli elumuutev kogemus Bacardi Legacy kokteilisvõistlusel ülemaailmsesse finaali pääsemine. Pärast seda hakati mind erinevatesse kokteilibaaridesse ja restoranidesse tööle kutsuma. Kutseid tuli nii kodu- kui ka välismaale,“ lisab Eduard.\n„Tulin tagasi Lätti, et alustada Liviko brändisaadikuna uut põnevat peatükki oma erialasel teekonnal. Kolme aastaga olen õppinud jookide ja kokteilide kohta palju sellist, milleni ma ilmselt omal käel ilma Liviko meeskonnata kunagi jõudnud ei oleks,“ räägib Eduard.\n„Brand ambassador’i töö juures köidab mind enim dünaamilisus ja loovus. Koos õige meeskonnaga on see ilmselt maailma parim töö!“


Pentax peegelkaameratele on tulemas uus portreeobjektiiv: HD Pentax-D FA★ 85 mm f/1.4 ED SDM AW - Photopointi ajaveeb\nAutor: Mikk Otsar 24.03.2020 08:51 Kommentaarid :\nRicoh annab teada, et on valmistamas Pentax peegelkaameratele uut objektiivi, mis kannab nime HD Pentax-D FA★ 85 mm f/1.4 ED SDM AW. Tänu 85 mm fookuskaugusele ja suurele f/1.4 sobib see ideaalselt portreefotograafi seljakotti. Objektiivi ennast näeme tõenäoliselt selle aasta lõpus.\nObjektiiv kuulub Ricohi kõige kvaliteetsemasse Pentaxi ★ ehk “Star“seeriasse. See tähendab, et nii selle korpuse koostekvaliteet kui ka optiline esitlusvõime on parim, mis Pentaxil pakkuda on. Ricoh rõhutab, et selle objektiivi puhul on tegemist nö. uue generatsiooni star-objektiiviga.\nHD Pentax-D FA★ 85 mm f/1.4 ED SDM AW tehnilised andmed:\nHD Pentax-D FA* 85 mm f/1.4 ED SDM AW veebikaubamajas ››\nHD Pentax-D FA* 85 mm f/1.4 ED SDM AW objektiiv\n85 mm normaal-fiksobjektiiv\nSildid: Fiksobjektiivid, fix-objektiiv, HD Pentax objektiivid, Pentax, Pentax 85mm, Pentax objektiivid, Portreeobjektiiv, valgusjõuline fiksobjektiiv


Saku - 352 õppematerjali - Annaabi.ee\n"saku" - 352 õppematerjali\nSaku õlletehas ( slaidid )\nKoostas: Õppegrupp/klass: Juhendaja: Paar sõna Saku Õlletehase kohta · Sakus asuv õlle- ja joogitootja · Eesti vanim õlletehas, aastast 1820. · Esimene keet valmis õlletehases 4.Okt-l 1877.a-l. · Toodab: õllet(Saku Kuld, D-Light), siidreid(somersby, kiss), long drinke(Saku Long Drink), lauaveed(Vichy, VivaFresh), energiajook(Battery) kui ka kalja (Saku Kali). · Toetab spordi...\nMina haarasin sellest võimalusest kinni ja käisingi kontsertil, mis toimus 15.novembril 2011, teisipäeval, Saku mõisas. Kontserti külastajateks olid gümnasistid ja muusikaõpetaja. Kontsertil esinesid meile kolm pillimängijat. Klarnetil mängis Toomas Vavilov, kes on va...\nKui kaua aega päevast veedavad Saku Gümnaasiumi 11 klassi õpilased internetis ?\nSaku Gümnaasium Kui kaua aega päevast veedavad Saku Gümnaasiumi 11 klassi õpilased internetis ? Matemaatika statistika-uurimistöö Koostanud: Siim Seimoja K...\nViimsi Keskkool Saku mõis Nimi: Valerija Oja Klass: 6.c 22.09.2014 Sisukord Saku mõisast 3 Asukoht 4 Millega mõisas tegeledi? 4 Millised hooned mõisale kuulusid? 4 Omanikud 5 Tulekahju 5 Mis mõisast sai? 6 Kasutatud kirjandus 7 2 Saku m...\nNõmme on osa Tallinna linnast. Pääskülas oli asustus juba 13. sajandil: seda mainiti Taani hindamisraamatus. Orduajal kuulus Pääsküla Saku mõisale ja 1526 müüdi see Jälgimäe mõisale, nii et kogu Nõmme ala läks Jälgimäe mõisa koosseisu. 1825 ostis Jälgimäe mõisa Peter von Glehn. 1872. aasta kevadel ja suvel sõitsid erirongid mööda Tallinna– Paldiski raudteed Tallinnast väljasõitudeks Mustamäe nõlvadele, mida hüüti Sinisteks mägedeks. Rongipeatust, milleni sõideti, nimetati peatuseks 7. verstal. Hiljem nimetati see Nõmme peatuseks. Jälgimäe mõisa om...


"Six Feet Under", kena paarike hommikul voodis. Üks küsib:"What's for breakfast?" Teine:" Me,stupid." Peaks vist olema romantiline koht. Millegipärast mulle tuli pähe, et need tüübid võiksid eestlased olla. Mis see uuema aja rahvatarkus ütlebki? Poliitik nr 1 :" Mis hommikusöögiks on?" Poliitik nr 2 : "Mina, rumaluke."


Maaneiu & toit: Veisepada köögiviljadega\nPraegu on igasugused "ühe poti" toidud kõige minevam kaup, vähemalt meie peres, kütad ahju soojaks, pott ahju ja kõik valmib justkui iseenesest, tööd on vähe ja lõpptulemus ülimaitsev. Minul oli sügavkülmas veisetükk, esikus porgandit ja bataati, nendest ja mõningatest lisanditest see imemaitsev söök tekkiski. Lisandiks võib teha ükskõik mida, ma keetsin spagette, aga kes tahab kaloreid kontrolli all hoida, võib kõrvale teha värske salati.\nu 600 g veiseliha välistükk\n1 purk (u 0,5 l) kodust tomatipastat, leiab siit: http://maaneiu.blogspot.com.ee/2016/07/tomatipastatomatimahl.html\n1 suurem bataat\nu 0,5 l kodust ulukipuljongit\ntüümiani (aiast saab veel noppida, kuna lund vähe :).\nMina küpsetasin teda puuküttega ahjus, kui kasutad elektriahju siis tuleks ta sooja panna, umbes 170-180 kraadini (ajaliselt ma öelda ei oska, kuid valmis on pada siis kui kahvliga lihale pihta minnes ta mureneb koheselt.)\nKõigepealt valmistasin ma ette juurikad. Koorisin porgandi ja bataadi ning lõikasin nad parajateks tükkideks. Asetasin nad ahjuvormi põhja ja liikusin edasi.\nAll bataat, porgand, siis liha, peal sibul, küüslauk\nLoorber, ürdivõi, õli, tüümian, veis\nJärgmisena tükeldasin veise, loomulikult ristikiudu kuna muidu ei küpse ta kunagi pehmeks. Siis võtsin sügavkülmast ürdivõid, leiab siit: http://maaneiu.blogspot.com.ee/2016/08/urdivoid.html, mis on ideaalne praegusel aastaajal. Panin pannile ürdivõi, pisut õli, loorberilehed, tüümiani oksad ja veise tükid, praadisin nad läbi, lisasin soola ja tõstsin ahjupotti köögiviljade peale, mõni lihatükk oli roosakas, aga see küpseb kõik ahjus lõpuni.\nLisatud tomatipasta ja ulukipuljong\nJärgmisena koorisin ja tükeldasin sibula ja küüslaugu, ning praadisin nemad ka pannile jäänud mõnusate lihamahlade sees läbi. Asetasin ka nemad ahjuvormi, pealmiseks kihiks.\nKõik potis mis retseptis kirjas on\nSiis tuleb liikuda vedelike juurde. Panin purgi kodust tomatipastat, mis on mõnusalt maitsestatud ning lisasin ka selle sama purgitäie vett, lisasin ka ulukipuljongit, mis on mõnusalt tume ja maitseid täis. Siis segasin kõik pisut segi ja lisasin soola ja pipra keerud.\nAhjus olevat kraadi ma ei tea täpselt, aga ahjus oli ta mul 3 tundi, viimased 0,5 tundi ilma kaaneta, et kaste mõnusalt pakseneks. Lisasin ka juurde veel pisut soola.\n3 tundi ahjus podisenud, viimased 0,5 tundi ilma kaaneta\nSiis kui ta ilma kaaneta ahju jäi, hakkasin ma spagettidega tegelema ja kõik olid üheaegselt valmis söömiseks.\nBataat ja sibul lagunesid ahjus peaaegu täielikult ära, muutudes tomatipastaga koos nagu köögiviljapüreeks, mis tegi spagetid ja kogu toidu eriti mahlaseks ja maitsvaks.\nPosted by Maaneiu & Toit at 4:08 AM\nLabels: Kodused toidud, Köögiviljad, Põder ja veis


Pärnu asub Challenge Cupil pääsu 16 parema sekka jahtima homme\nToimetasid Deivil Tserp ja Mihkel Talivee, 17. detsember 2019 19:44\nEesti võrkpalliklubi Saaremaa VK alistas CEV Challenge Cupi 1/16-finaali korduskohtumises võõrsil Iisraeli võistkonna Kfar Saba Hapoeli kindlalt 3:0 (25:22, 25:23, 25:17). Edasipääs kindlustati juba teise geimi võitmisega, sest esimesest kohtumisest oli ette näidata 3:1 võit.\nKuniks oli edasipääsu peale mängida, kulges matš tasavägiselt. Avageim võideti 25:22, klubide edasise saatuse otsustanud teine geim kuulus Saaremaale 25:23. Tulemusest löödud Hapoeli mängijad lasid seejärel jala pisut sirgemaks, viimase geimi lõpetas iisraellaste serviviga.\nPärnu kohtub homme Horvaatia meeskonnaga Kaštela Mladosti Ribola. Avamängu võitis Eesti klubi tulemusega 3:1.\nAvamängus pidi Iisraeli klubi hakkama saama ilma oma rünnakuliidri, põhidiagonaali Michael Chemoseta, sest ei taotlenud Kenya mängumehele viisat. Korduskohtumises saavad nad ka Chemose punktidele loota.\nSaaremaa meeskonna peatreener Urmas Tali pärast avakohtumise võitu ülemäära rahulolev ei olnud. „Kordusmängus on meil juurde panna igalt poolt - aga rünnakul eelkõige, on vaja need rasked pallid ära lüüa! Peame üle vaatama, mis meil kõige rohkem puudu jäi, kodus mängivad nad teistmoodi, juures on ka diagonaal. Ja meil pole sellist publikut selja taga. Aga muidugi läheme võitlema ja võitma,“ ütles Tali.\nSaaremaa edukaim oli esimeses mängus Daniel Maciel, kelle arvele kogunes 20 punkti (+14), 17 punkti (+15) lisas Beau Graham, kes säras koguni 8 blokiga, 12 silma (+9) panustas Henri Treial. Vastaste edukaimana tõi Evandro Dias de Souza 21 punkti (+14).\nPärnu Võrkpalliklubi suutis kodusaalis näidata üsna ladusat mängu ja peatreener Avo Keelel jagus mängijatele kiidusõnu. „Et kordusmängus edu saavutada, peame vähemalt sama hästi esinema. Tegu on Balkani tiimiga ja ka peatreener lubas mulle juba pärast mängu, et küll nad kodus meile näitavad,“ sõnas peatreener.\nPärnu edukaim oli avamängus 22 punktiga (+19) Kristaps Platacs, 18 silma (+14) panustas Taavet Leppik ja 10 punkti (+8) Andrei Gvozdev. Kaštela resultatiivseimana tõi 17 punkti (+16) Ivan Matokovic.


May 2, 2016 - NeoLife Blog | Estonia\nKui oled väikestele lastele hoidjaks olnud või lastega aega veetnud, siis tead, mida kujutab endast tõeline ja siiras uudishimu. Rohkearvuliselt küsimusi ilma “rumala küsimuse filtrita”. Uste avamine sooviga teada saada, mis selle taga on. Esemete võtmine rohkemateks või vähemateks osadeks, soovides teada, kuidas asjad ehitatud on või millest nad koosnevad.\nPaljud edukad inimesed kinnitavad, et uudishimul on olnud oluline roll teel edukuse saavutamisel.\nSteve Jobs oli mees, kes keeldus aksepteerimast olemasolevaid teadmisi ning soovis kõike ise järele proovida, hiljem tasus tema uudishimu end mitmel viisil. Näiteks läbis ta ülikoolis kalligraafiakursuse sellepärast, et see huvitas teda. See teadmine ajendas teda aga enam tähelepanu pöörama just Mac arvutitel kasutatavatele fontidele.\nKui Amazoni looja Jeff Bezos oli alles laps, avastas ta ema teda võrevoodi kallal kruvikeerajaga tegutsemast. Albert Einstein on öelnud: “Ma pole andekas. Kuid ma olen kirglikult uudihimulik”.\nNeed mehed on uudishimu jõu suurepärased näited, kuid sama põhimõte kehtib kõigi puhul. Uudishimu aitab alustada vestlust võhivõõraga. Uudishimu aitab lahendada probleeme mõnel uudsel viisil või väljakutseid alistada. Uudishimu aitab hoida meele värskena uute ideede ning uute lahenduste jaoks ning uutele inimestele.\nSeega- lase oma lapselik uudishimu valla ning vaata, kuhu see sind viia võib.