Pazarci spremni za Partizan! - Utakmica.rs\n19.02.2014. | 23:04\nPazarci spremni za Partizan!\nU Novom Pazaru sa nestrpljenjem iščekuju subotu, početak prolećne borbe za bodove i duel sa Partizanom pred svojom publikom.\nSpektakl u Novom Pazaru sve je bliži, navijači domaćih broje sate do meča sa crno-belima i nadaju se dobrom rezultatu svojih ljubimaca. U spremnost najvatrenijih pristalica novopazarskog superligaša ne treba sumnjati, a to dokazuju i mnogobrojne aktivnosti navijačkih grupa u gradu na Jošanici. Očekuje se prepun stadion i sjajna atmosfera.\nŠto se tiče pripremljenosti igračkog kadra za nastavak prvenstvene trke dosta toga će se moći videti u duelu sa timom Marka Nikolića. U pripremnom periodu je prikazano dosta različitih izdanja ovog tima, ali sigurno je da jedino merilo predstavlja borba za bodove koja tek predstoji.\nNovopazarci su u zimskom prelaznom roku radili na dovođenju iskusnih igrača koji bi im pomogli u borbi za izlazak na evro-scenu, a najzvučnije pojačanje predstavlja Ersin Mehmedović, iskusni defanzivac koji se nakon duge epizode u inostranstvu vratio u rodni grad. Navijači mnogo očekuju i od Vuka Sotirovića, napadača koji stiže iz Javora, i koji je u nekoliko pripremnih mečeva na pravi način pokazao svoje golgeterske sposobnosti. U tim je stigao i Vladimir Otašević, bivši štoper Metalca, Spartaka i Radničkog 1923, koji je u nekoliko kontrolnih utakmica iskazao svoju sigurnost koja će sigurno mnogo značiti defanzivnoj liniji Novog Pazara. Predrag Pavlović je stigao u Pazar kao slobodan igrač, a poslednji klub bio mu je OFK Beograd, ovaj ofanzivac je mnogima poznat po priči da završava karijeru, ipak stvari su se u međuvremenu promenile. Bedem pred golom Novog Pazara pojačao je i Siniša Stevanović, desni bek koji je stigao iz Spartaka. Ne treba zaboraviti ni Marka Šimića, golmana koji je u klub stigao iz Radničkog 1923, Nebojšu Stanojlovića iz šabačke Mačve, kao ni povratnika u redove ‘plavih’ – Kenana Ragipovića. Za tim će konkurisati i čuvar mreže Jasmin Koč, koji je u prethodnom periodu branio boje Sloge iz Sjenice, i Anes Hot, sada već bivši igrač Tutina.\nJoš uvek se ne može sa sigurnošću reći koji će tim izvesti Zoran Njeguš u duelu sa Partizanom, jer je diskutabilna spremnost pojedinih igrača koji su imali problema sa povredama, kao i onih koji su se timu kasnije priključili. Sve u svemu, ostaje nam da se nadamo da ćemo u subotu videti dobru fudbalsku predstavu na Gradskom stadionu u Novom Pazaru, a ne sumnjamo da će oni koji budu pratili ovaj meč moći da vide pravi spektakl, što nije redak slučaj u ovom gradu.\nDejan Radonjić: Sada razmišljamo samo o Partizanu, zadovoljan sam mladim igračima\nRadnički ispustio osminu-finala Evrokupa!


KOGA BISTE VI IZABRALI: BIRA SE NAJPOŽELJNIJI HERCEGOVAC NEŽENJA, POGLEDAJTE FINALISTE | Hayat.ba\nKOGA BISTE VI IZABRALI: BIRA SE NAJPOŽELJNIJI HERCEGOVAC NEŽENJA, POGLEDAJTE FINALISTE\nOrganizator ovog događaja je Udruženje “Hercegovka godine” iz Mostara.\nIzbor je izazvao veliki interes, što potvrđuju glasovi koji svakodnevno pristižu od prvog dana natjecanja. Kako se, nažalost, još uvijek nalazimo u vremenu pandemije, odnosno ograničenjima svake vrste, zbog čega nismo u mogućnosti napraviti veću svečanost sa bogatim programom, iznašli smo način da svi oni željni zabavnog programa i pozitivnih tema mogu cijeli program svečanog proglašenja pratiti direktno putem Hercegovačkog portala – saopćili su organizatori.\nStručni žiri, kako navodi Udruženje “Hercegovka godine” na svojoj Facebook stranici, čine Daniela Škegro, predsjednica ovog udruženja, Anita Prka Đurašić, vlasnica i direktorica škole stranih jezika Eurobiz centar u Zagrebu, Zorica Andrijašević Donna, kantautorica i voditeljica, Selma Kečalović Topčić, novinarka, te Marija Prusina, članica predsjedništva Hrvatske kulturne zajednice Stuttgart i “Hercegovka godine 2021” u kategoriji iseljeništva.\nNe sumnjamo da ćemo i u ovom tegobnom i neizvjesnom vremenu, i na ovaj način odaslati radosnu i ohrabrujuću poruku iz Hercegovine – navodi se u saopćenju.


Autodesk Homestyler Online - Besplatni program za crtanje i vizuelizaciju projekta-Grejanje.com\nAutodesk Homestyler Online - Besplatni program za crtanje i vizuelizaciju projekta\nAutodesk Homestyler nudi potpuno novi pristup vizuelizaciji ideja životnog prostora. Program je izuzetno intuitivan, lak za korišćenje sa prevuci i pusti (drag and drop) kontrolama koje mogu sa lakoćom korisiti korisnici svih nivoa znanja. U programu je moguće pregledati i modifikovati u izometrijskom pogledu (3D) i dostupan je veliki broj realnih proizvoda iz biblioteke, tako da je za samo par sekundi nakon postavljanja elemenata vidljiv realistični prikaz. Uredništvo Grejanje.Com je spoznalo velike mogućnosti za korišćenje programa kao vizuelnog komunikatora za lakše prezentovanje postojeće ili željene arhitekture objekta.\nZa šta se moće koristiti Autodesk Homestyler\nDa biste koritili ovu aplikaciju potrebno je da pristupite i instalirate program preko Chrome Web Store. Chrome Web Store sadrži ogroman broj applikacija (apps), ekstenzija i tema za Google Chrome.\nPočnite još danas da istražujete chrome.google.com/webstore ili kliknite ikonicu za Google Web Store u novom tabu.\nAko nemate instaliran Google Chrome - preuzmite ga i instalirajte besplatno - google.com/chrome.\nHomestyler je odlično rešenje za planiranje enterijera. Vizuelizacija problema ili rešenja nije laka svakome. Zato je Homestyler napravljen da lako možemo videti finalni izgled pre nego što se učini i prvi korak u projektu.\nIstorija i popularnost programa\nAutodesk Homestyler pripada svima poznatoj Autodesk familiji softvera. Kompanija Autodesk je prisutna od 1982 i sada broji preko 7.000 radnika računajući i zaposlene u sedištu kompanije u San Rafaelu, Kalifornija, SAD. Autodesk je fokusiran na četiri glavna polja: arhitektura, inženjering, projektovanje konstrukcija i proizvodnja.\nŠta se razlikuje u poređenju sa drugim programima prisutnim na tržištu?\nTeško je pronaći alat sličan Autodesk Homestyler programu. Aplikacija pruža korisniku brzo kreiranje slike o bilo kom životnom prostoru, njegovom enterijeru i eksterijeru. Korisnik može dodati ambijent ili izvršiti strukturne promene u različitim varijantama prilikom planiranja renoviranja na primer. Takođe je moguće koristiti stvarne proizvode sa realnim dimenzijama. U biblioteci je raspoloživ veliki broj elemenata nameštaja, stolarije i ostalih arhitektonskih elemenata tekstura i materijala. Realistična vizuelizacija daje unapred odgovor na pitanje: "Da li je promena vredna truda?"\n* AutoCAD WS (Browser, iPad) - https://www.autocadws.com/\nAutocad Rešenje na veb platformi. Fenomenalno radi na iPad uređaju. Ukratko - bez papira na gradilište.\nOpen Source Predlozi\n* UBUNTU - http://www.ubuntu.org\nBesplatan operativni sistem. Odlično razvijen, intuitivan i zaista ukoliko ne koristite OnLine bankarstvo, Adobe pakete ili Autodesk programe, ne postoji ni jedan razlog da UBUNTU ne bude Vaš operativni sistem.\n* LIBRE OFFICE - http://www.libreoffice.org/\nLibre Office - odlično rešenje i kompletan rad sa podacima uključujući .xls, .doc dokumente na grejanje.com vrši se korišćenjem LibreOffice.\nInterfejs veb aplikacije i utisak pri radu\nAutodesk Homestyler je kompletno opredeljen za vizuelizaciju. Na elemente projekta moguće je staviti boju ili teksturu i tako odmah probati kombinacije podova, zidova i nameštaja. Sistem pruža širok izbor boja, tekstura i realnih objekata. "Prevuci i pusti" je potpuno nov pristup i dramatično ubrzava postupak učenja ili adaptacije na rad sa programom. Jednostavno se i brzo menja perspektiva. Raspoloživi objekti u bibleioteci su realni i moguće je kupiti ih. Nakon kompletiranja projektnog rešenja korisnik može generisati sliku projekta u punoj rezoluciji.\nNovi korisnik se registruje preko linka “Join Now” u gornjem desnom uglu naslovne stranice sajta. Ostavite svoje podatke za registraciju ili se povežite preko postojećeg naloga Google, Yahoo, Facebook, Twitter ili Windows Live ID.\nAutodesk Homestyler je odličan alat po povoljnoj ceni: BESPLATAN.\nKome se preporučuje program?\nSvakome ko želi da vrši bilo kakvo modeliranje dobrodošao je u Autodesk Homestyler.\nPristup preko Twitter, Google, Yahoo, Facebook\nVizuelizacija projektnog rešenjaDodavanje realnih objekata koje je kasnije moguće kupiti\nGenerisanje finalne slike projekta u visokoj rezoluciji\nSnimanje fajla (eksport) u DWG formatu je raspoloživa opcija ali se koriste Cloud servisi pa mejlom korisnik biva obavešten o lokaciji fajla\nKorisnicima koji su navikli na rad u standardnim AutoCAD paketima je interfejs prilično stran. Sa druge strane korisnici Google SketchUp će se vrlo brzo snaći.\nPotrebno stalno prisustvo Internet konekcije\nBASF i Philips prvi razvijaju OLED rasvetu za providan krov automobila\nGoogle i ušteda energije\nZeolit – toplotna pumpa (Vaillant)


Bjegunac Mamić se na Facebooku narugao Hajduku | Dnevnik.ba\nSavjetnik Dinama i bjegunac od hrvatskog pravosuđa Zdravko Mamić iz Hercegovine je poslao poruku u kojoj je kao rijetko kada ošto napao Hajduk. Nnjegov status s društvenih mreža prenosimo u cijelosti.\nSinoć smo u nikad zanimljivijoj završnici HT Prve lige svjedočili jednoj povijesnoj činjenici, koja me osobno iz...\nObjavljuje Zdravko Mamić u Ponedjeljak, 20. srpnja 2020.\n‘Vargi sam nosio novac, televizore, mobitele, jacuzzi... i Golf 3! Sve po Mamićevom nalogu‘


Most: Da li bi Putin oprostio Vučiću uvođenje sankcija Rusiji? - Javni servis\nAleksandar Vučić i Vladimir Putin. Foto: BETAPHOTO/Predsednistvo Srbije/Dimitrije Goll\nBilo je reči o tome da li je nedavno glasanje Srbije za izbacivanje Rusije iz Saveta za ljudska prava Ujedinjenih nacija bio korak ka uvođenju sankcija, zašto je Rusija oprostila Srbiji takvo ponašanje, te da li je tome doprineo Vučićev telefonski razgovor sa Putinom uoči glasanja.\nRazgovarano je i o tome kakav je značaj izjave ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina da Srbija nikada neće zaboraviti prijateljstvo Moskve, da li bi Vučić, s obzirom na veliko prorusko raspoloženje u Srbiji, znatno izgubio na popularnosti kada bi uveo sankcije Rusiji, te koliko faktor Kosovo može uticati na Vučićevu odluku.\nSagovornici su se osvrnuli i na to da li bi Rusija, ako bi joj Srbija uvela sankcije, odustala od kosovskog veta u Savetu bezbednosti, da li bi usledila čistka proruskih funkcionera u vladi ako bi se Vučić okrenuo Zapadu, te kakve bi bile ekonomske posledice ako Srbija odluči da ne uvede sankcije Rusiji, koliko će Vučić još oklevati dok ne donese konačnu odluku, kao i o tome zašto u uslovima novog hladnog rata nema mogućnosti za politiku sedenja na dve stolice.\nOmer Karabeg: Da li se glasanjem Srbije za izbacivanje Rusije iz Saveta za ljudska prava Ujedinjenih nacija Vučić približio odluci da uvede sankcije Rusiji?\nFilip Ejdus: Srpska spoljna politika se zasniva na balansiranju između velikih sila. Ta politika ne podrazumameva ekvidistancu prema svim velikim silama već se po potrebi i u skladu sa aktuelnom situacijom i vlastitim interesima Srbija približava ili udaljava od pojedinih sila.\nGlasanjem u Ujedinjenim nacijama da se Rusija isključi iz Saveta za ljudska prava Srbija se svakako približila stavovima Zapada. Ali smatram da je to još uvek daleko od uvođenja sankcija.\nVladimir Međak: Mislim da će se u budućnosti – ne mogu da ocenim koliko bliskoj – Srbija morati da približi stavu Zapada po pitanju sankcija.\nTo će u jednom trenutku biti neminovno. Sadašnje odluke – glasanje za izbacivanje Rusije iz Saveta za ljudska prava i pre toga glasanje za osudu ruske agresije na Ukrajinu gde se do poslednjeg trenutka nije znalo kako će Srbija da glasa – donete su da Srbija ne bi samu sebe maksimalno izolovala.\nOmer Karabeg: Zanimljivo je da je dan pre tog glasanja Vučić telefonski razgovarao sa Putinom. Da li imate utisak da mu je Putin na neki način dao odobrenje s obzirom na izjavu Putinovog glasnogovornika Dmitrija Peskova da je podrška Srbije i Mađarske odluci da se Rusiji suspenduje članstvo u Savetu Ujedinjenih nacija primer prinude na rusofobiju?\nNe treba zaboraviti da je uoči glasanja Rusija zapretila da će smatrati neprijateljima – ne samo sve one zemlje koje glasaju za izbacivanje – nego i one koje se uzdrže od glasanja, ali je Srbiji i Mađarskoj ipak oprostila. Zašto je Rusija oprostila Srbiji?\nFilip Ejdus: Siguran sam da se predsednik Vučić pre nego što donese važne spoljnopolitičke odluke konsultuje sa ključnim međunarodnim partnerima i da ne povlači poteze koje pre toga nije barem iskomunicirao, ako ne i dogovorio sa ključnim velikim silama. I to je potpuno očekivano i opravdano.\nSiguran sam da se predsednik Vučić pre nego što donese važne spoljnopolitičke odluke konsultuje sa ključnim međunarodnim partnerima i da ne povlači poteze koje pre toga nije barem iskomunicirao, ako ne i dogovorio sa ključnim velikim silama\nProblem je, međutim, u tome što on potpuno drugačije poruke šalje na različite adrese. S jedne strane Zapadu se žali kako su mu vezane ruke zbog opasnog ruskog uticaja u Srbiji i proruskog javnog mnjenja – koje inače on sam kreira – a s druge strane se Moskvi žali da su njegovi potezi iznuđeni zbog pritiska Zapada, da je njegovo srce u Moskvi i da je srpski narod na ruskoj strani.\nVučić, kao predstavnik jedne male, nesvrstane zemlje, pokušava da stvori prostor za manevrisanje i sačuva neku autonomiju. Takva spoljna politika može da funkcioniše ukoliko se radi, recimo, o Azerbejdžanu ili Etiopiji.\nMeđutim, ukoliko je reč o maloj državi – kandidatu za članstvo u Evropskoj uniji, zajednici koja imaju svoju spoljnu, bezbednosnu i odbrambenu politiku – onda je ta politika igranja na više strana i slanja različitih poruka različitim akterima jako loša.\nTakva država nema nijednog iskrenog saveznika koji joj u potpunosti veruje. A to je onda pogubno zato što ta država nema strateške partnere i ne može da postigne nijedan od velikih strateških ciljeva. I to je ono što se sada dešava Srbiji. Ako smo do sada možda i imali neki taktički benefit od te igre, sada je sve to došlo na naplatu. Srbija je dovedena u jako delikatnu poziciju da mora da bira, a taj izbor je jako težak.\nVladimir Međak: Srbija je jedini mogući ruski saveznik koji se nalazi zapadno od linija fronta između Rusije i ostatka Evrope, Rusija će nastojati da što duže zadrži dobre odnose sa Srbijom kako bi preko nje pokušavala da ostvari negativan, remetilački uticaj na Balkanu.\nAko bi Srbiju stavila na listu neprijateljskih zemalja ta mogućnost ne bi više postojala. Rusija igra tu igru jer u tom delu Evrope više nigde ne može da projektuje svoj uticaj. Sva vrata su joj zatvorena, ostala su malo odškrinuta vrata preko Srbije koja se sve više zatvaraju i koja će se jednom trenutku zatvoriti. Ali ih neće zatvoriti Moskva.\nTa vrata će se zatvoriti onog trenutka kad Srbija bude morala da se prikloni politici Evropske unije i uvede sankcije Rusiji.\nOmer Karabeg: Ministar unutrašnjih poslova Vulin, koji je veoma blizak Vučiću, dva dana nakon glasanja u Ujedinjenim nacijama o izbacivanju Rusije iz Saveta za ljudska prava izjavio je da “Brisel ne može očekivati da će Srbija uvesti sankcije Rusiji i da će Srbija zaboraviti da je Moskva uvek bila uz nju u teškim vremenima”. Da li je reč o nekom razmimoilaženju sa Vučićem ili o dogovorenoj igri?\nFilip Ejdus: Mislim da nema nikakvog razmimoilaženja, da je sve dogovoreno i da postoji koordinacija eksplicitna ili prećutna. Sve u vezi sa Aleksandrom Vulinom može da bude samo deo dogovora jer gospodin Vulin nema nikakvu političku težinu kao nezavisni politički akter. On je beskrajno lojalan i u političkom smislu bezopasan po Aleksandra Vučića, ali je itekako opasan za Srbiju.\nSve što radi Vulin i što rade drugi akteri u okruženju Aleksandra Vučića je jedna vrsta postmoderne catch all politike. U vladi imate one koji su za ekstremnu desnicu kao i one koji su za neku levu proevropsku opciju, zatim one koji pokrivaju centar, a Aleksandar Vulin treba da prikuplja glasove i simpatije konzervativnijeg dela biračkog spektra. I on je tu ulogu igrao i igra u potpunosti lojalno.\nMeđutim, stiče se utisak da nakon ovih izbora za takve glasove više neće biti mesta u vladi, pa možemo da očekujemo da će gospodin Vulin za svoje usluge, koje je pružao tokom svog mandata, dobiti neku funkciju koja će možda biti dalje od očiju javnosti i na kojoj neće igrati ulogu koju je igrao do sada. Tako ja vidim njegovu ulogu i njegov komentar u vezi sa sankcijama Rusiji.\nOmer Karabeg: Ima nekih spekulacija da će se Vučić osloboditi Vulina tako što će ga poslati u Peking za ambasadora.\nVladimir Međak: Priča se o tome, pišu novine. Ako Srbija uvede sankcije Rusiji, u vladi više neće biti mesta za ljude koji su zastupali interese Rusije. Moraće da dođe do čišćenja kadrova. U principu ti kadrovi nemaju problem da od sutra postanu najveći Evropejci, ali ako ih zadrži na sadašnjim pozicijama Vučiću će biti problem da objasni zašto ti ljudi i dalje rade u vladi.\nZato su Kina, Kuba ili Severna Koreja sasvim lepe destinacije za ljude kao Vulin. To je okruženje u kome oni vrlo lepo mogu da pokažu svoje kvalitete.\nOmer Krabeg: Nenad Čanak smatra da će biti jasno da li je Vučić odlučio da okrene leđa Rusiji na osnovu toga kakvu će poziciju u budućoj vlasti imati Ivica Dačić koji se smatra glavnim ruskim čovekom u Srbiji.\nFilip Ejdus: Ukoliko dođe do zaokreta ka Zapadu, verujem da će uslediti čistka proruskih kadrova. Ali ne verujem da će to biti čistka u smislu da će ti ljudi da budu sklonjeni. Oni će samo dobiti pozadinsku funkciju.\nSumnjam da će Ivica Dačić i njegov SPS da odu u opoziciju. To ne odgovara Vučiću zato što bi onda proruski narativ u opoziciji mnogo da bude jači. Tako da će verovatno biti namireni funkcijama u javnim preduzećima. Dobiće sinekure i neće talasati.\nAli hteo bih nešto kažem o tome da li će uopšte doći do zaokreta ka Zapadu. Svi pričaju kako je to neminovno. I iz Nemačke smo čuli jasne zahteve da Srbija mora da se izjasni. Jasno je da je 24. februara, kada je Rusija napala Ukrajinu, istekao rok trajanja politici i jare i pare, politici sedenja na dve stolice ili više stolica.\nSvi smo znali da je ta politika oročena i da će u jednom trenutku morati da se napusti. Sada je definitivno jasno da je 24. februar datum kada je toj politici zvanično istekao rok trajanja.\nMeđutim, veliko je pitanje u kojoj meri će Vučić da se okrene Zapadu. Meni se čini da će on nastojati da što više otegne formiranje vlade. Kupovaće vreme nadajući se da će se rat u Ukrajini završiti do do Dana pobede, 9 maja, jer je to navodno Putinov cilj, pa nećemo morati da se izjašnjavamo zato što će možda doći do povlačenja sankcija.\nMada postoji neka teorijska šansa, mislim da je to potpuno nerealno očekivanje. Kada budu shvatili da nemaju kud i da nemaju više manevarskog prostora, mislim da će da uvedu neke sankcije. Pridružiće se pojedinim deklaracijama i odlukama Evropske unije, ali u onoj meri u kojoj neće naljutiti Moskvu.\nTaj mali ustupak koji će napraviti Evropskoj uniji pokušaće da u domaćoj i zapadnoj javnosti predstave kao ogroman, težak, istorijski kompromis – ne bi li, da ne kažem preveli Zapad žednog preko vode, ali skinuli s vrata njegov pritisak uz minimum antagonizacije Moskve.\nMislim da je ta taktika trenutno na stolu, ali je i ona osuđena na neuspeh zato što je situacija jako dramatična. Ukoliko se Srbija jasno ne opredeli za članstvo u Evropskoj uniji kroz pridruživanje evropskoj spoljnoj politici u vezi s ukrajinskom krizom, mislim da zaista postoji opasnost da izgubimo i status kandidata i evropsku budućnost zemlje.\nOmer Karabeg: Sme li se Vučić usuditi da uvede sankcije Rusji s obzirom na veoma rašireno prorusko raspoloženje u Srbiji i u samoj njegovoj stranci? Sve opozicione stranke osim koalicije “Moramo” su protiv uvođenja sankcija. Da li bi ga to uveliko koštalo popularnosti?\nVladimir Međak: Taj proruski sentiment je dobrim delom on stvorio. On je jedan od glavnih i odgovornih urednika stvaranja tog sentimenta.\nDecembra 2020. za potrebe Evropskog parlamenta urađena je studija o lažnim vestima na Zapadnom Balkanu. Analizirane su fake news na Zapadnom Balkanu, posebno u Srbiji, i jedan od osnovnih zaključaka bio je da fake news uopšte ne potiču sa strane nego da je to rezultat domaćeg političkog života. Sve važne vesti u Srbiji potiču od vlasti koja uređuje tabloide, a oni su glavni instrument stvaranja rusofilske atmosfere u Srbiji. Pre svega širenja putinofilije jer to više nije ni rusofilija nego putinofilija.\nJasno je da država stoji i iza nedavnih demonstracija podrške Putinu u Beogradu. Ne možete po gradu da radite šta hoćete, a da vas policija pušta kao što je bio slučaj s tim protestima.\nU Srbiji ste mogli videti da su 24. februara tabloidi objavili da je Ukrajina napala Rusiju što je vrhunac laganja. Sve to potiče iz jedne kuhinje s Andrićevog venca jer tabloidi ništa ne objavljuju bez dozvole s tog mesta. Tako da ukoliko dođe do promene politike, to ćemo prvo videti po tabloidima.\nEvo videli smo da ni Dragan Đilas nije više tajkun, koji je ukrao 619 miliona evra, nego gospodin Đilas. Sve može da se uradi kad se da mig. Jasno je da država stoji i iza nedavnih demonstracija podrške Putinu u Beogradu. Ne možete po gradu da radite šta hoćete, a da vas policija pušta kao što je bio slučaj s tim protestima.\nSetite se kako se policija ponašala kada je prava opozicija organizovala demonstracije. Ništa od toga nije bilo na proruskim protestima. Takve demonstracije su dosta dugo služile Vučiću da njima plaši Zapad. Sada je rok trajanja istekao i taj duh mora da se vrati u bocu.\nOmer Karabeg: Ali da li bi Vučić izgubio na popularnosti ako bi uveo sankcije Rusiji s obzirom na zaista veliko prorusko raspoloženje u Srbiji\nVladimir Međak: Ne znam. Nikad nismo objektivno proverili njegovu popularnost. S obzirom da nemamo poštene i fer izbore, onda ne možemo ni da govorimo o tome kolika je zapravo njegova popularnost.\nFilip Ejdus: Ukoliko postoji neki trenutak kada Aleksandar Vučić može da uradi tako nešto nepopularno – to je ovaj sadašnji trenutak. Nakon izbora ima dovoljno vremena da ispegla tu odluku i da ljudi manje-više zaborave to što se desilo.\nSva istraživanja pokazuju da birači i u konsolidovanim demokratijama ne pamte duže od šest meseci unazad. A u Srbiji su sledeći izbori za četiri godine. Do tada će toliko stvari da se promeni da će se zaboraviti svaka odluka koliko god bila nepopularna.\nOmer Karabeg: Koliko faktor Kosovo može da utiče na Vučićevu odluku? Da li bi Vučić mogao računati na veto Kine u Savetu bezbednosti ako izgubi podršku Rusije zbog uvođenja sankcija?\nFilip Ejdus: Ne verujem da će Vučić da ide tako daleko da otvoreno izgubi podršku Rusije. On sada traži zonu u kojoj će moći da dobije zeleno svetlo od Moskve. On će eventualne sankcije da predstavi kao prinudu na antirusko ponašanje, na nešto što on najradije ne bi hteo da uradi i od Moskve će tražiti razumevanje zbog nacionalnih i ekonomskih interesa Srbije.\nVučić će na svaki način nastojati da ne izgubi podršku Rusije, a čak ako bi je izgubio, sumnjam da bi Rusija reagovala tako da javno saopšti da više ne podržava Srbiju u vezi s Kosovom pošto bi u tom slučaju trajno izgubila uticaj u ovom delu sveta.\nPre bi se moglo desiti da Putin, ukoliko bude izuzetno nezadovoljan onim što radi Vučić, aktivira neke svoje službe, političko podzemlje, svoje medije i eksponente u regionu i u Srbiji da rovare prosto protiv režima u Beogradu, ali bez eksplicitnog povlačenja ruske podrške Srbiji povodom kosovskog pitanja.\nJer ako bi Putin povukao tu podršku, to bi bilo definitivno povlačenje Rusije sa Balkana, pa bi proruski elementi na Balkanu bili razočarani i ne bi imali čemu da se nadaju. Drugi razlog zašto Putin ne bi to uradio je, što – i kad bi povukao podršku oko Kosova – ostaje kineski veto. Znači, povlačenje ruske podrške ne bi moralo da ima velike posledice, a može da našteti ruskim interesima u regionu.\nVladimir Međak: Ne vidim zašto bi Rusija odustala od veta na ulazak Kosova u Ujedinjene nacije u trenutku kada ona sama ima otvorena teritorijalna pitanja koja želi da reši.\nPored svega ovoga što se dešava sa napadom na Ukrajinu, ona ima nikad priznatu aneksiju Krima, pitanje Donjecka i Luganska, kao i pitanje Transdnjestrije u Moldaviji koje je izuzetno teško s obzirom da su Rusi u Moldaviji opkoljeni sa dve strane. S jedne strane su Moldavci, s druge strane Ukrajinci, a oni nemaju kopnenu vezu sa maticom.\nImaju i problem Južne Osetije i Abhazije. Zbog svega toga mislim da je Rusiji mnogo pametnije da do poslednjeg momenta drži kartu Kosova jer to je njen bargening chip sa kojim može da ide u pregovore sa sponzorima kosovske nezavisnosti.\nOni će time da trguju u skladu sa sopstvenim nacionalnim interesima bez obzira na Srbiju. Rešavanje pitanja Kosova više nije vezano za Srbiju, ono je vezano za pitanje sudbine Donjecka, Luganska i Krima, dakle za interese Rusije.\nS druge strane i Kina ima sopstvene interese vezane za Tajvan. Tako da mislim da su te stvari izašle iz naših ruku i da nas uvođenja sankcija Rusiji ne bi pogodilo na takav način kako se kod nas misli.\nOmer Karabeg: Šta bi moglo uslediti ako Vučić ipak odluči da ne uvede sankcije Rusiji ili da uvede polovične sankcije. Kako bi Zapad reagovao?\nKako bi se to odrazilo na ekonomiju Srbije, da li bi došlo do povlačenja stranih investicija što bi bitno oslabilo ekonomiju jer u Srbiji najviše ima nemačkih investicija, a nemačka ministarka inostranih poslova Analena Baerbock jasno je stavila do znanja da Srbija mora da uvede sankcije Rusiji ako želi da postane članica Evropske unije?\nFilip Ejdus: Ukoliko bi se desio scenario koji sam maločas opisao – da se rat završi i da u okviru nekog mirovnog sporazuma dođe do povlačenja sankcija, možda bismo mogli da se izvučemo sa nekoliko oštrih ocena i pretnji bez nekih većih posledica. Ali to je u ovom trenutku toliko malo verovatno da je na nivou fikcije.\nInače, odugovlačenje sa uvođenjem sankcija ili nekakvo polovično, nezadovoljavajuće rešenje moglo bi da dovede do zaustavljanja evropskih integracija, ponovnog uvođenja viza, problema sa snabdevanjem gorivom, gubitka paketa ekonomske pomoći, možda čak i gubitika statusa kandidata. To bi se dugoročno katastrofalno odrazilo na našu ekonomiju koja je usmerena na region i Evropsku uniju.\nSigurno je da bi takva izolacija usporila dolazak stranih investicija. Ne samo iz Nemačke i iz Evropske unije već i drugih delova sveta s obzirom da mnoge investicije iz zalivskih i dugih država dolaze zbog toga što postoji očekivanje da će Srbija ući u Evropsku uniju.\nVladimir Međak: Posledice bi bile teške. Došlo bi do zamrzavanja pregovora o ulasku u Evropsku uniju. Nisam siguran da bi išli na oduzimanje kandidatskog statusa jer to ni Turskoj nije bilo oduzeto. A što se tiče ekonomije, dovoljno bi bilo da prestanu da nam se javljaju.\nNaša ekonomija je jako umrežena sa evropskom, pa bi svaki poremećaj u komunikaciji značio gubitak poslova za naše privrednike. Iz Evropske unije bi im poručili – izvinite, vaša država podržava agresiju na Ukrajinu, mi nećemo da radimo sa vama.\nVidimo kakva je histerija krenula Evropom, ta histerija može da se prenese i na nas ako nas budu percipirali kao ruskog saveznika i kao nekog ko podržava rusku agresiju i ruske ratne zločine. Investicije dolaze u Srbiju zato što strane države stimulišu svoje kompanije da investiraju u zemlju koja je buduća članica Evropske unije.\nMi zapravo stranim investitorima prodajemo trzište Evropske unije. Ne prodajemo im tržiste Srbije jer imamo relativno siromašno stanovništvo. Strani investituri dolaze zato što robu proizvedenu u Srbiji mogu da izvoze u Evropsku uniju i što će je bez ikakvih barijera podavati na evropskom tržištu kada Srbija uđe u Evropsku uniju.\nOnog momenta kada ta budućnost postane nesigurna strane kompanije će početi da nas zaobilaze. Zašto bi investirali kod nas kad mogu da odu u Severnu Makedoniju, Crnu Goru, ili Albaniju gde je ista cena radne snage, a sve te države su članice NATO saveza.\nAko izgubimo perspektivu članstva u Evropskoj uniji, s obzirom da nismo ni u NATO savezu, ni u Svetskoj trgovinskoj organizaciji, naše akcije dramatično padaju. Jedina stvar koja naše akcije drži relativno visoko je činjenica da vodimo pristupne pregovore sa Evropskom unijom. Onog momenta kad to nestane počeće da nas u širokim luku zaobilaze.\nOmer Karabeg: U zaključku, da li je definitivno gotovo sa politikom sedenja na dve stolice?\nFilip Ejdus: Apsolutno je jasno da će nova vlada Srbije morati da spoljnopolitičku ravnotežu pomeri ka Zapadu ukoliko želi da nastavi evropskim putem. Do tog trenutka kupovaće se vreme. Govoriće se o teškim kompromisima koje Srbija mora da napravi, o nepopularnim istorijskim odlukama, a za to vreme će se smišljati koraci koji mogu da zadovolje Evropsku uniju, a da ne razljute Moskvu.\nMislim da će mentalitet politike sedenja na dve i više stolica ostati dominantan način mišljenja u našoj spoljnoj politici i nakon glasanja o izbacivanju Rusije iz Saveta za ljudska prava Ujedinjenih nacija. Problem je, međutim, što manevarskog prostora više nema. Čak i da se ubrzo završi rat, odnosi Evropske unije i Rusije će biti trajno antagonizovani.\nGovori se i o novom hladnom ratu i čisto sumnjam da će u skorije vreme doći do nekog detanta. Srbija može da napravi pogrešan izbor. Ne bi nam to bilo prvi put. Mi smo prespavali završetak hladnog rata, nismo razumeli šta se dogodilo i nastavili smo da bijemo neke bitke od ranije. Čini mi se da smo sada opet na ivici da ponovo prespavamo nova geopolitička previranja, da ne shvatimo da je na delu novi hladni rat u kome neće biti prostora za nesvrstane – barem ne u Evropi i na Zapadnom Balkanu.\nAko napravimo pogrešan izbor, platićemo cenu. U tom slučaju ostali bismo kao onaj Buridanov magarac između dva plasta sena, ne bismo imali ni jedno, ni drugo – ni jare ni pare. Ostali bismo usamljeni i trajno zatočeni na geopolitičkoj periferiji Evrope, stalno pod nekom unutrašnjom i spoljnom opsadom i bez šanse da se preobrazimo u prosperitetno i demokratsko društvo.\nVladimir Međak: Slažem se da postoji mogućnost da opet napravimo pogrešan izbor. Mnogi akteri koji sada treba da donesu odluku vrlo su slični onima koji su doneli pogrešnu odluku 1989, odnosno 1990. godine. Međutim, ako hoćemo da pričamo racionalno, ruska stolica je prestala da postoji 24. februara ove godne. Nema više sedenja na dve stolice pošto ruska stolica više ne postoji.\nAko Srbija pokuša da sedne na rusku stolicu ona će tresnuti zadnjicom o pod, jer ruske stolice nema. U tom slučaju ostajemo na vetrometini kao ona bela kugla u bilijaru koju svako udara, a kad upadne u rupu opet je vraćaju na sto da bi je ponovo udarali.\nTo je ta opcija – ruske stolice nema i mi sedimo na goloj zemlji. Druga opcija je da nastavimo da idemo onim putem kojim smo rešili da idemo 2009. kad smo podneli zahtev za prijem u članstvo Evropske unije, putem koji ova vlast već deset godina uporno pokušava da zamagli.


Kija Kockar potvrdila katastrofaIne vijesti: 0tkrila je strašnu istinu o kojoj će cijela estrada čuti\nKristina Kockar koja nam je poznatija kao Kija je postala poznata nakon svoje pobjede u prvoj sezoni Zadruge, a ona se pojavila u rijalitiju i pomela svu konkurenciju, pogotovo svoju najveću konkurenciju Lunu Đogani.\nOvih dana je Kija podigla dosta prašine, dok je sve to povezano sa epidemij0m oko nas, gdje je to vezano za estradu i stalne špekulacije da su mnoge javne ličnosti zaraž’ene, ali da to kriju i da se ponašaju neodgovorno.\nKija je snimala live video na instagramu i onda se ona osvrnula na sve pjevače, gdje je ona izjavila “Pola estrade je zaražen0 ali svi šute jer žele nastupati i zaraditi pare.”\nPored toga što se to neko vrijeme priča po estradi, mnogo njih zapravo ne žele priznati da su bili u kontaktu sa desetinama ljudi i na nastupima ili nekim privatnim slavljima. Tako mnogi pjevači i pjevačice sakrivaju pravu istinu koju ljudi ne znaju, a veoma često budu dio nje.


603N trasa: Vremena polazaka, stajališta i mape\n603N autobus Raspored vožnje i stajališta trase\nLinija 603N autobus (Smer: Ugrinovci) ima 55 stajališta. Kreće od Trg Republike , a završava se na stajalištu Ugrinovci.\n603N autobus pregled rasporeda vemena: Prvo polazak je u je 0:55 a obično poslednji polazak je 4:00. Linija obično sabraća ovim danima: radni dani.\nIzaberi bilo koju od 603N autobus stajališta ispod da pregledaš ažurna "uživo" vremena i da vidiš mapu linije\nTrg Republike Vase Carapica, Zemun Naredni dolasci\nStudentska 41 Студентска, Zemun Naredni dolasci\nStudentski Grad 141 Тошин бунар, Zemun Naredni dolasci\nSc Vizura Naredni dolasci\nŽeleznička Stanica ''Tošin Bunar'' 161 Тошин бунар, Zemun Naredni dolasci\nStari Aerodrom Naredni dolasci\nImt 274a Тошин бунар, Zemun Naredni dolasci\nGandijeva Naredni dolasci\nBežanija Pijaca Naredni dolasci\nCrkva Sv. Georgija Vojvodjanska, Zemun Naredni dolasci\nDušana Vukasovića 102 Војвођанска, Zemun Naredni dolasci\nSurčinska Naredni dolasci\nNedeljka Gvozdenovića Naredni dolasci\nBiodekor Naredni dolasci\nLedine Naredni dolasci\nSc Mladost Naredni dolasci\nVila Mara Naredni dolasci\nNovo Naselje 417v Војвођанска, Surčin Naredni dolasci\nVikend Naselje 393 Војвођанска, Surčin Naredni dolasci\nMalinjak 404c Војвођанска, Surčin Naredni dolasci\nGalovica 378a Војвођанска, Surčin Naredni dolasci\nOrešac 370 Војвођанска, Surčin Naredni dolasci\nSurčin Ulaz 347 Војвођанска, Surčin Naredni dolasci\nCrkva 273 Војвођанска, Surčin Naredni dolasci\nMarka Raba 215 Војвођанска, Surčin Naredni dolasci\nSkopljanska 153 Војвођанска, Surčin Naredni dolasci\nSurčin /Centar/ 2 Браће Пухаловић, Surčin Naredni dolasci\nBraće Suzić 24 Железничка, Surčin Naredni dolasci\nSurčin /Izlaz/ Naredni dolasci\nSurčinska Petlja Naredni dolasci\nIndustrijska Zona Dobanovci Naredni dolasci\nNaselje Pik Naredni dolasci\nBezdan Naredni dolasci\nStevana Jovanovića 319, Surcin Naredni dolasci\nDobanovačka Petlja Naredni dolasci\nNaselje Okrajak Naredni dolasci\nPartizanska 2 Naredni dolasci\nPartizanska 1 Naredni dolasci\nUgrinovci /Ulaz/ Naredni dolasci\nBeogradska Naredni dolasci\nUgrinovci /Centar/ Naredni dolasci\nUgrinovci Naredni dolasci\nU koliko sati 603N autobus je prvi polazak?\n603N autobus kreće sa radom u 0:55 ovim danima: Nedelja, Ponedeljak, Utorak, Sreda, Četvrtak, Petak, Subota.\nU koliko sati 603N autobus neće saobraćati?\n603N autobus prestaje sa radom u 4:00 ovim danima: Nedelja, Ponedeljak, Utorak, Sreda, Četvrtak, Petak, Subota.\nU koliko sati 603N autobus stiže?\nKada linija Trg republike - Ugrinovci Autobus dolazi? Klikni ovde za uživo vreme dolaska i kompletan pregled planiranog reda vožnje linije Trg republike - Ugrinovci Autobus koja je najbliža tvojoj lokaciji\nLista staališta za liniju 603N autobus\nTrg Republike • Zeleni Venac • Brankov Most • Šest Kaplara • Palata Srbija • Španskih Boraca • Blok 30 • Ulaz U Pariske Komune • Fontana • Studentska • Studentski Grad • Sc Vizura • Železnička Stanica ''Tošin Bunar'' • Stari Aerodrom • Imt • Gandijeva • Bežanija Pijaca • Crkva Sv. Georgija • Dušana Vukasovića • Surčinska • Nedeljka Gvozdenovića • Biodekor • Ledine • Sc Mladost • Vila Mara • Novo Naselje • Vikend Naselje • Malinjak • Galovica • Orešac • Surčin Ulaz • Crkva • Marka Raba • Skopljanska • Surčin /Centar/ • Braće Suzić • Surčin /Izlaz/ • Surčinska Petlja • Industrijska Zona Dobanovci • Naselje Pik • Bezdan • Stevana Jovanovića • Dobanovci /Centar/ • Žarka Jelića • Slovački Dom • Fruškogorska • Dobanovci /Ulaz/ • Dobanovačka Petlja • Naselje Okrajak • Partizanska 2 • Partizanska 1 • Ugrinovci /Ulaz/ • Beogradska • Ugrinovci /Centar/ • Ugrinovci\nLista ulica za liniju 603N autobus\nVase Carapica • 18 Зелени венац • Brankova • Шпанских бораца • 2 Париске комуне • 18 Париске комуне • 41 Студентска • 141 Тошин бунар • 161 Тошин бунар • 274a Тошин бунар • Vojvodjanska • 102 Војвођанска • 417v Војвођанска • 393 Војвођанска • 404c Војвођанска • 378a Војвођанска • 370 Војвођанска • 347 Војвођанска • 273 Војвођанска • 215 Војвођанска • 153 Војвођанска • 2 Браће Пухаловић • 24 Железничка • 319\n603N autobus mapa trase\nPreuzmi PDF: 603N raspored, stajališta i mapu Pogledaj PDF: 603N raspored vožnje, stajališta i mapa\n603N autobus Raspored vožnje\n603N autobus trasa saobraća danima radni dani. Obično saobaća 0:55 - 4:00\nPonedeljak 0:55 - 4:00\nUtorak 0:55 - 4:00\nSreda 0:55 - 4:00\nČetvrtak 0:55 - 4:00\nPetak 0:55 - 4:00\nSubota 0:55 - 4:00\nNedelja 0:55 - 4:00\nPrvo stajalište trase linije 603N autobus je Trg Republike a poslednje stajalište je Ugrinovci. 603N (Smer: Ugrinovci) saobraća tokom radni dani.\nDodatne informacije: 603N ima 55 stajališta a ukupno vreme vožnje na ovoj trasi je prosečnih 65 minuta.\nNa putu si? Pogledaj zašto preko 250 miliona korisnika veruje Moovitu kao najboljoj aplikaciji za gradski prevoz. Moovit ti pruža GSP Beograd - Noćne linije preporučene trase, uživo vreme dolaska za autobus , uživo smernice, mape trasa linija u gradu Belgrade Beograd, i pomaže ti da pronađeš tebi najbližu 603N autobus stajališta. Nemaš internet konekcije? Preuzmi PDF mapu za korišćenje van mreže i autobus red vožnje za liniju 603N autobus će biti uvek sa tobom na tvom putovanju.\n603N oko mene\nGSP Beograd - Noćne linije u graduBelgrade Beograd\n101N 31N 32N 202N 304N 511N 47N 33N 29N 75N 706N 37N 51N 27N 401N 15N 56N 68N 704N


„Roditelji često ne žele da prihvate da njihovo dete ima problem“ | Super Radio\n„Roditelji često ne žele da prihvate da njihovo dete ima problem“\nMarijana Prokopović avgust 23, 2016 17:17 h Mladi, Super dodatak, Zdravlje 0\nDa je inkluzija u obrazovanju 7 godina nakon početka njene primene pod ovim imenom, tabu tema, može na prvi pogled da iznenadi. Međutim, među nastavnim kadrom u Nišu, na kojima je po očekivanjima svih, najveći deo odgovornosti za uspeh inkluzije, nismo naišli na mnogo onih koji su hteli da govore o ovoj temi javno, a oni koji su pristali, nisu želeli da im imena budu objavljena.\nNjihovo iskreno mišljenje bilo nam je ipak važnije od navođenja identiteta, koji je poznat redakciji.\nNajveći problem sa kojim se suočavaju naše dve sagovornice, inače učiteljice u jednoj niškoj osnovnoj školi, je verovanje da nastavnici nisu dovoljno osposobljeni da se suoče sa svim vrstama poteškoća koje imaju pojedina deca.\n„Svakako da niko od nas nema ništa protiv rada po IOP-u (individualnom obrazovnom planu), mada se stiče utisak da se od toga beži. Ali sve zavisi od toga sa kakvom decom radimo. Često nam se nameću deca, za koju smatramo da je bolje da pohađaju specijalne škole, gde su manje grupe i gde sa njima rade ljudi koji su mnogo obučeniji za to i koji mogu da od njih napraviti osobe koje će biti sposobne da se sutra staraju o sebi. Koliko smo mi osposobljeni da takvu decu dovedemo do takvog stadijuma, je često pod znakom pitanja“ kaže za Super radio prva od dve učiteljice sa kojom smo razgovarali.\nDruga učiteljica kaže da je inkluzija nešto što se i dosad radilo u našim školama, ali nije imalo svoje ime.\n„Mislim da je inkluzija, takva i pod tim imenom, uvedena malo na prečac i da nisu ni nastavnici, ni stručni saradnici bili u potpunosti osposobljeni za to“ kaže ona.\nNa pitanje odakle im podrška najčešce izostaje, naše sagovornice navode pre svega roditelje.\nPrva sagovornica: „Najvažnije je da se dete sagleda na pravi nacin, i tu je nama najvažnije razumevanje roditelja. Roditelji često ne žele da prihvate da njihovo dete ima problem, koji možda mi sagledamo i prepoznamo.“\nDruga sagovornica: „U inkluziji je roditelj automatski partner. Bez saglasnosti roditelja, inkluzija ne može uopšte da se odvija u školi. Roditelj učestvuje u pisanju nastavnog plana za svoje dete i non stop je u kontaktu sa razrednim starešinom i timom za inkluziju u školi.“\nKao članovi tima za inkluziju u svojoj školi, naše sagovornice kažu da nisu naišle na učitelja ili nastavnika koji nije prihvatio rad sa detetom koji podrazumeva primenu inkluzije. Problem u primeni obe vide u drugim stvarima.\nPrva sagovornica: „Mislim da je problem u našoj nedovoljnoj stručnosti za rad sa pojedinom decom. Nije problem ako je dete, na primer, slabovido, ako je dete koje malo teže prati nastavu i slično. Sve se to radilo i ranije, samo se nije zvalo inkluzivna nastava. Problem imamo sa decom koja su, na primer autistična i pri tom agresivna, kada ne znamo kako da kanališemo tu agresivnost i ne znamo kako da utičemo na to da se dete prema okolini ponaša koliko toliko prihvatljivo. Dešava se da imamo dete koje je sklono samopovređivanju, povređivanju drugih i u takvim situacijama mi imamo problem, jer treba obratiti pažnju na to dete, ali i raditi sa ostalom decom. Za to je potrebno mnogo energije i teško je da se izbalansira da svi budu srećni i zadovoljni, i da naš rad bude kvalitetan i sa tim detetom, ali i sa ostalom decom.“\n„Sve bi to bilo lakše uz pedagoškog asistenta, koji bi bio sa učiteljem, nastavnikom na nastavi i koji bi mogao da maksimalnu pažnju posveti detetu koje radi po izmenjenom IOP-u. Pošto finansije ne dozvoljavaju to, retko kada se odobrava pedagoški asistent. Takođe su apsolutno neophodni i logopedi i sociolozi i psiholozi, koji će pratiti razvoj tog deteta, a u nekim slučajevima neophodno je uključivanje i psihijatra i uz stvarno stručni nadzor, gde mi nismo u stanju da sami to ispratimo“ dodaje naša druga sagovornica.\nKako na decu koja idu po izmenjenom programu obrazovanja utiče okolina, pre svega roditelji i deca iz razreda?\nPrva sagovornica: „Sve zavisi od deteta. Ukoliko dete ima problem u ponašanju, mislim na agresivnost prema drugoj deci, onda dolazi do negodovanja roditelja. Ako nemamo tako ekstremne situacije, odna zaista nemamo problema. Onda se radi timski. Prvo sama deca mnogo lakše prihvate takvo dete, nego roditelji. Ali ako je dete u svojoj porodici usvojilo jedan stav, ako ga porodica dobro usmerava i vaspitava, i ono će lakše prihvatiti drugačije od sebe, upravo prema uzoru iz porodice. I suprotno.“\nDruga sagovornica: „Ako bezbednost njihove dece nije ugrožena, onda se roditelji ponašaju tolerantno i pružaju empatiju prema takvom detetu.U suprotnom se javlja problem, koji učitelj mora da reši.\nŠta je sa nadarenom decom?\n„Nažalost, takvoj se deci mnogo ređe posvećuje pažnja, nego deci kojoj potrebna dodatna podrška u obrazovanju. Ali bez obzira na sve, mi i sa takvom decom radimo godinama unazad. Njima se obično odredi neka dodatna aktivnost ili neki dodatni zadaci koji ce im učiniti boravak u školi zanimljivijim, jer njima je često u školi dosadno na času, ako oni zadatak koji je zadat celom odeljenju završe mnoge pre svih.\nDa možete sada nešto da promenite, šta biste učinile po pitanju inkluzivnog obrazovanja u Nišu?\nPrva sagovornica: „Možda dodatna edukacija i samih roditelja, pa i dece, i to prvenstveno preko roditelja. Možda neke zajedničke radionice dece i roditelja, da oni budu spremni na ono što će eventualno da se desi i kako ragovati u određenim situacijama. Ali pre svega rad sa roditeljima, jer sa decom je mnogo lakše.“\nDruga sagovornica: „Jedino da se obezbedi veći broj patronažnih psihologa i pedagoga, koji bi išli od škole do škole i ukazivali direktno na rad sa takvim učenicima. Da svakoj školi stalno bude dostupna neka služba koja će da učestvuje u celom procesu inkluzivnog obrazovanja.\nInkluzija, ali ne po svaku cenu!\nDefektološkinja Ivana Stajković, predsednica udruženja “Drugačiji zajedno”, koja u specijalnom obrazovanju radi 17 godina, smatra da iako je inkluzija po zakonu obavezna, ne treba je sprovoditi po svaku cenu, nego samo u korist konkretnog deteta.\n“Tek onda kada nađemo najbolje rešenje za konkretno dete, tek tada smo napravili pravo inkluzivno društvo. Kada bi uspeli da za konkretno dete napravimo tim čim se pojavi problem, to dete bi plivalo kroz život mnogo rasterećenije i ne bi postojale barijere, a prepreke na koje bi dete nailazilo bili bi mu izazovi. Šta to znači konkretno? Ako dete ima višestruke smetnje, na primer dete koje ima problem iz spektra autizma, a nije uspelo do neke svoje pete, šeste godine da progovori, prosto je surovo za njega da bude stavljeno u sredinu, koja sa jedne strane jeste stimulišuća, ali s druge, može da još više produbi njegov problem. S druge strane, kada imate decu sa senzornim smetnjama, ili sa nekim od telesnih deformiteta koji nije udružen sa, recimo, intelektualnim smetnjama ili smetnjama govora, ili decu sa nekim graničnim stanjima inteligencije, kod kojih postoji problem u učenju, stvarno je iluzorno u 21. veku upisivati ih u specijalne škole. Za takvu decu, tipična škola, odnosno drugari iz odeljenja jesu podstrek, jesu snaga koja će im pomoći da napreduju i da se što više razvijaju” kaže Ivana Stajković.\nNiška osnovna škola “Desanka Maksimović” iz Čokota predstavlja model škole za uspešno sprovođenje inkluzije u obrazovanju. Jedna je od prvih devet škola u Srbiji koja je to postala. U velikoj meri zaslužna za to je dugogodišnja direktoka ove škole psihološkinja Ljiljana Radovanović Tošić, koja je danas stručna saradnica OŠ “Radoje Domanović” iz Niša i koordinatorka Mreže podrške inkluzivnom obrazovanju. Intervju sa njom čitaćete u nastavku serijala “Medijska podrška inkluzivnom obrazovanju”.\nOvaj projekta je podržao Centar za interaktivnu pedagogiju iz Beograda, a realizuje ga „Centar za unapređenje društvene svesti – Super građanin“ iz Niša. Stavovi izrečeni u ovom tekstu ne odražavaju stavove pokrovitelja, već lične stavove naših sagovornika.


Oženio se Novica Veličković! - Kurir\nFotogalerija: Crno-Bela svadba\tOženio se Novica Veličković!\nPošalji e-mail Odštampaj tekst Reprezentativac Srbije Novica Veličković juče se venčao s dugogodišnjom devojkom Oljom\nDolijao i Novica ubica\nSvadba, svadba...Reprezentativac Srbije juče se venčao s dugogodišnjom devojkom Oljom! Slavlje je priređeno u beogradskom restoranu „Franš„, koji je bio dekorisan isključivo u crno-belo, pa su čak i hostese bile obučene u istu „Partizanovu kombinaciju“.Olja i Novica dovezli su se u BMW X5, a na tablicama je, umesto registracije, pisalo „Just married“ (upravo venčani). Sreću su mladom bračnom paru došli da požele Veličkovićev bivši trener Duško Vujošević i sportski direktor crno-belih Dragan Todorić, kao i drugovi iz reprezentacije i Partizana Nenad Krstić, Miloš Teodosić, Stefan Marković, Miroslav Raduljica, Aleksandar Rašić, Pera Božić, Dušan Kecman, Uroš Tripković.Veselje je potrajalo do kasno u noć. Pa, nek je sa srećom!\nA od Duleta - slika!Čovek koji je lansirao Veličkovića na košarkašku mapu Evrope Duško Vujošević doneo je njemu svojstven poklon - umetničku sliku. Dule, koji se vratio na klupu Partizana, poznat je kao veliki ljubitelj i kolekcionar slika, a jedna će ubuduće krasiti dom bračnog para Veličković.\nSve same trudniceSvadbeno veselje „okupirale“ su trudnice predvođene suprugom Aleksandra Rašića, pevačicom Katarinom Sotirović. Izgleda da su priče o nesuglasicama u njihovom braku bile obične glasine. U drugom stanju je i supruga Pere Božića, za koga se priča da će biti pomoćnik Dušku Vujoševiću, kao i lepša polovine Aleksandra Micova Čedomira Vitkovca... Biće malih košarkaša!\nTamara Todevska: Tijana se najviše raduje što se udajem!\n25.06.2012. u 08:29\nMladencima sve najbolje.....\t4\nOdgovori 25.06.2012. u 08:34\na novica i onaj u plavoj košulji su braća potpisujem, obadva namršetna, a stric im je dule namrštenko :)))))\t2\nOdgovori 25.06.2012. u 11:02\nu plavoj kosulji je Micov.\t1\n25.06.2012. u 11:02


HRT: Most optužuje ministricu Pejčinović-Burić; Ministrica: Most manipulira\nMost optužuje ministricu Pejčinović-Burić; Ministrica: Most manipulira\nMost nezavisnih lista tvrdi da se Vladino Povjerenstvo, koje treba utvrditi poduzima li Srbija sve kako bi se ratni zločinci priveli pravdi, a žrtve dobile odštetu - u mandatu ministrice Marije Pejčinović Burić, nije sastalo nijednom.\nPitaju se je li to zbog ministričina sukoba interesa jer je 2013., kao savjetnica tadašnjeg premijera Srbije, aktivno radila na bržem ulasku te zemlje u Europsku uniju i za to bila plaćena.\nBožo Petrov, predsjednik Mosta nezavisnih lista, ustvrdio je kako hrvatsko pravosuđe nije ništa radilo na utvrđivanju nestalih osoba, na utvrđivanju kažnjavanja ratnih zločinaca. Ministarstvo vanjskih poslova nije učinilo ništa da utječe na Srbiju da se ispune kriteriji iz 23. i 24. poglavlja da se ratni zločinci privedu pravdi.\nReagirala je potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova Marija Pejčinović Burić. Kaže da Most zlonamjerno manipulira činjenicama. Vlada je utvrdila kako Povjerenstvo nije potrebno za rješavanje hrvatsko-srpskih pitanja, već se ona rješavaju kroz međudržavna povjerenstva, izjavila je.


Savet logopeda: Kako sisanje palca utiče na razvoj govora i jezika - Zelena učionica\nSisanje palca može uticati na razvoj govora na više načina. Sisanje palca ili cucle znači da bebe imaju manje mogućnosti da brbljaju, a samim tim i manje prilika da svojim ustima i ostalim organima koji učestviju u artikulaciji prave različite oblike koji potpomažu razvoj oralnih motoričkih sposobnosti potrebne za govor (ovladavanje oralnom praksijom koja je preduslov za pravilan izgovor glasova). Vremenom deca koja sisaju palac pokazuju manju zainteresovanost za interakciju sa drugim ljudima, tako da imaju i manje mogućnosti da vežbaju svoje jezičke sposobnosti, uključujući razvoj rečnika i strukture rečenice. Sisanje palca ili cucle, može povećati verovatnoću infekcije srednjeg uha koji utiče na sluh i auditivnu percepciju, i kao posledica se može javiti kašnjenje u govorno-jezičkom razvoju. Prilikom govora dete je manje razumljivo, jer ima nešto u ustima (prst/varalicu) što onemogućava adekvatne pokrete za pravilnu artikulaciju, ali i dete usvaja nepravilan izgovor.\nPrevencija je uvek važnija i bolja od samog lečenja/korigovanja određenog problema. Pomozite detetu i zajedno sa njim prevaziđite ovu fazu. Savetujemo da to ne činite naglo, jer je vašem detetu svakako potrebna uteha, potrebno mu je da ono samo može sebi da pomogne, pa će “zabranjeno sisanje palca/varalice” zameniti nečim drugim. Umesto toga, preusmerite njegovu pažnju na neku drugu aktivnost. Dajte mu neku igračku, igrajte neke igre prstima, listajte slikovnice, radite ono što će njemu skrenuti pažnju i ispuniti ga. Budite sigurnost i smiraj koji su mu potrebni. Ponekad je razlog sisanja palca jednostavan – detetu je dosadno, umorno je, uplašeno, a nekad se može desiti da je razlog složeniji i da se on krije dublje u ličnosti deteta.\nLogoped sa dugogodišnjim iskustvom u radu sa decom sa raznovrsnim govorno-jezičkim problemima.\n5 faza nicanja zuba\nŠta ako dete izgovara J umesto LJ?


- U jesen 2019. godine zasijano je 15.148 hektara, od čega je pod pšenicom 11.600 hektara, ječmom 2.700 hektara, a dio površina je pod ostalim ozimim biljnim vrstama, kao što su tritikale, uljana repica, krmno bilje. Kada je riječ o proljećnoj sjetvi, biće zasijano 32.652 hektara - navedeno je u saopštenju.\n- Distributeri repromaterijala tvrde da na tržištu ima dovoljno kvalitetnog sjemena, đubriva i druge poljoprivredne opreme. Počelo je preuzimanje regresiranog dizel goriva i nadamo se da situacija sa virusom korona neće znatno uticati na ovu granu privrede - piše u saopštenju.\n- Do sada je podnijeto 1.783 zahtjeva, a na preporuku Gradskog štaba za vanredne situacije dozvoljeno je kretanje poljoprivrednika starijih od 65 godina, od domaćinstava do njiva koje obrađuju - poručili su iz Odjeljenja za poljoprivredu.


Pike je na klupi zbog nediscipline! | Radio Televizija BN\nPike je na klupi zbog nediscipline!\nEnrike nezadovoljan odnosom koji Pike ima prema obavezama u klubu.\nFudbal 07.11.2014 | 20:15\nĐerar Pike nije prvi izbor Luisa Enrikea ove sezone, zapravo često nije biIzvori bliski klubu iz Katalonije, ukazali su na nezadovoljstvo Barsinog trenera, (ne)disciplinom i manjkom truda koji je prisutan kod Pikea, pa je tako odlučio da Katalonca kazni slanjem na klupu za rezervne igrače.\nPike nije prvi izbor Luisa Enrikea ove sezone, zapravo često nije bio ni drugi. Od mogućih 14 utakmica, odigrao je osam od kojih je jednu počeo sa klupe. Štoper je sedmu sezonu u Barsi, a prethodnih šest je bio stub odbrane i jedan od ključnih igrača najmoćnije generacije Katalonaca koja je osvojila dve Lige šampiona, četiri Primere i dva Kupa Kralja. Pike je takođe bio nezamenljiv u španskoj reprezentaciji koja se popela na svetski i evropski tron. Pike je u tom periodu tri puta biran u idealnih 11 na svetu u izboru FIFA.\nŠta će gazde u Barseloni reći na ovakav potez Enrikea, videćemo, ali može lako da se desi da trener Katalonaca bude primoran da Pikea vrati u postavu, ako ni zbog čega drugog, onda zbog marketinške vrednosti koju ima.


BEZ IMALO SRAMA Milijarder Papi: Nema donacija zbog podrške siromašnima | Poskok.info\nBEZ IMALO SRAMA Milijarder Papi: Nema donacija zbog podrške siromašnima\nAmerički milijarder Kenneth Langone, osnivač lanca prodavnica “Home Depot” upozorio je papu Franju u intervjuu za CNBC da bi bogataši mogli da prestanu da daju donacije Katoličkoj Ccrkvi ako njen poglavar nastavi kritizirati kapitalizam i nejednakost u prihodima.\n– Nema više donacija ukoliko nastavite kritizirati kapitalizam i podržavati siromašne, poručio je milijarder Papi.\nLangone, koji je sebe opisao kao posvećenog katolika koji se moli svako jutro, je istakao da se dobrostojeći ljudi poput njega osjećaju izopćeni dok Papa podržava siromašne, prenio je Egzaminer.\nOn je Papine navode o „kulturi prosperiteta“ nazvao „isključivim izjavama, koje mogu neke od bogataša učiniti nesposobnima da se suosjećaju sa siromašnima“.\nLangone, glavni donator Republikanske partije, trenutno surađuje sa kardinalom Timothyjem Dolanom, arhiepiskopom New Yorka, kako bi sakupili 180 milijuna dolara za restauraciju katedrale Svetog Patricka.\nMilijarder je kardinalu Dolanu rekao da ima bogatog donatora koji bi mogao dati milijune za katedralu, ali da je ovaj zabrinut zbog Papinih „isključivih“ izjava.\n– Rekao sam kardinalu: “Vaša svetosti, ovo je još jedan problem sa kojim se, nadam se, nećemo morati suočiti. Treba te biti oprezni s generalizacijom. Bogataši u jednoj zemlji ne ponašaju se isto kao bogataši u nekoj drugoj zemlji” – rekao je Langone.\nKardinal Dolan je, u međuvremenu, izjavio za CNBC da je Langonu rekao da je zabrinutost neimenovanog donatora posljedica „nerazumijevanja poruke“ pape Franje.


Mali poruèio Radosavljeviæu: "Ne možete da prežalite što pomažemo privredi i graðanima" - Biz - B92.net\nMali poruèio Radosavljeviæu: "Ne možete da prežalite što pomažemo privredi i graðanima"\nBeograd -- Ministar finansija i potpredsednik SNS Siniša Mali danas je reagovao na izjavu nekadašnjeg državnog sekretara u Ministarstvu finansija Gorana Radosavljeviæa.\nIzvor: B92.net sreda, 26.01.2022. | 15:29\nMali je ocenio da su "i Radosavljeviæ i njegove gazde odavno poznati po tome da lažu kada god stignu, a da ne kradu samo kada ne mogu".\n"Ponovo srpsku ekonomiju kritikuju oni koji su bili akteri njenog srozavanja do granice bankrota. Tako je i Radosavljeviæ odavno poznat kao jedan od "eksperata za propast", koji oèigledno pati od nedostatka fotelje, pa iznova iznosi brutalne laži, najverovatnije s nadom da æe mu neko možda i poverovati. Ali, graðani Srbije pamte i da su pokradeni za 619 miliona evra, i da su im ostavili osiromašenu i uništenu zemlju. Srbija je na njihovu žalost ostvarila odliène rezultate, što se najpre može videti po pitanju rasta, koji je prošle godine bio 7,5 odsto, a 2020. godine, kada je poèela pandemija virusa korona minus 0,9 procenata. Kumulativno, ostvarili smo najbolji rezultat u Evropi za prethodne dve godine, odnosno rast od 6,5 odsto. Bolje od nas samo stoji Irska koja je neuporediva sa ostatkom Evrope kao sedište najveæih multinacionalnih kompanija. Dakle, Srbija pobeðuje, ali bez njih u foteljama", istakao je Mali.\nNapomenuo je da su Radosavljeviæeve tvrdnje da se Srbija zadužuje da bi pomogla privredu i graðane apsolutna laž i podsetio da je stopa javnog duga trenutno na zavidnom nivou od 51,4 odsto BDP-a.\n"Javnim dugom se upravlja veoma pažljivo, jer je to važan deo naše ekonomske politike. Abnormalno zaduživanje može se pripisati iskljuèivo takvima poput Radosavljeviæa, što su u prošlosti i dokazali", rekao je on.\nIstakao je da Radosavljeviæa i njegove nalagodavce najviše nerviraju paketi pomoæi koje je Srbija opredelila za privredu i graðane, i istakao da su upravo oni pomogli da ostvarimo fantastiène ekonomske rezultate uprkos globalnoj krizi.\n"Da se Radosavljeviæ pita, privreda i graðani bi sada bili praznih novèanika, jer ovakvi "struènjaci" najverovatnije ne bi ni pomišljali da im pomognu. Ne mogu da prežale što pomažemo privredu i graðane. I da, zadatak države jeste da u fokusu ima obiène ljude, graðane, kao i privredu, i da im pomogne kada god je to realno i moguæe. Kada su Radosavljeviæ i drugi "eksperti" vladali, to prosto nije bila njihova politike, jer je ona usmerena iskljuèivo ka kreiranju prostora za lièno bogaæenje. Za razliku od takvih, koji su posveæeni punjenju sopstvenih raèuna, država Srbija je uspela da u doba najveæe ekonomske i zdravstvene krize pomogne i privredu i graðane sa 8,7 milijardi evra, odnosno sa èak 18 odsto BDP-a, kako bi bile umanjene posledice pandemije virusa korona. Paketi pomoæi se dakle sprovode dve godine kontinuirano, i apsolutno nemaju veze sa izborima, kako to Radosavljeviæ tvrdi", naveo je Mali i podsetio da sve to ne bi bilo moguæe da država nije sprovela fiskalnu konsolidaciju i teške mere, kao odgovor na bankrot koji nam je pretio, a koji su oni izazvali sprovoðenjem nikad gore ekonomske politike.\nMali je podsetio da je država pravovremeno i odgovorno reagovala kada je poèela pandemija koronavirusa.\n"Tako su tokom 2020. godine sprovedena dva paketa ekonomske podrške privredi i graðanima, a u 2021. godini i treæi paket pomoæi. Ove godine data je pomoæ od 10.000 dinara zdravstvenim radnicima, dok æe najstariji graðani dobiti uplatu od po 20.000 dinara u februaru. Blizu milion mladih se veæ prijavilo za pomoæ od 100 evra, koja æe poèeti da se isplaæuje od 1. februara", naveo je on.\n"Takav scenario su upravo imali Radosavljeviæ i njegovi nalagodavci, a da nisu imali pandemiju koronavirusa. Tako su imali dvocifrenu inflaciju od 11 odsto, a kurs evra je sa 81 tragièno porastao na èak 113,13 dinara, što je uticalo na drastièan pad životnog standarda, privreda je propadala, zatvarane su fabrike, radna mesta. Da ne pominjem ekstremno zaduživanje, kako bi veštaèki podizali plate i penzije pred izbore, i naravno deo tog novca sklonili na raèune u inostranstvu. Izmeðu ostalog, pored uzimanja preskupog zaduživanja, uspeli su da upropaste državne banke, jer su se delili krediti bez pokriæa, šakom i kapom", zakljuèio je Mali.


Brnjac: Boravak turista siguran – Aktualno hr\nOdržana je online 75. sjednica Turističkog vijeća Hrvatske turističke zajednice na kojoj su članovi vijeća, između ostalog, usvojili odluku o odabiru agencija za izradu strategije oglašavanja i medija plana te provođenje marketinških aktivnosti HTZ-a, kao i odluku o odabiru agencija za PR aktivnosti na inozemnim emitivnim tržištima u 2021. godini.\nKako je naglasio direktor Staničić, odabir agencija je ključan za promociju i druge aktivnosti na emitivnim tržištima.\n„Pred nama je vrlo izazovna godina u kojoj će provedba kvalitetnih i ciljanih promotivnih aktivnosti biti ključna u postizanju dobrih turističkih rezultata. Upravo u tom dijelu od agencija očekujemo snažan doprinos i učinkovitu provedbu marketinških i PR kampanja koje će našoj zemlji na međunarodnom tržištu osigurati poziciju sigurne, kvalitetne i dobro pripremljene turističke destinacije koja svojim gostima jamči raznoliku ponudu i siguran boravak“, izjavio je direktor Staničić, nadodavši kako će jedna od ključnih poruka biti i blizina Hrvatske, odnosno dobra prometna povezanost s ključnim emitivnim tržištima.


OVE navike loše utiču na vaše držanje | Kodex.ME\n5 svakodnevnih navika\nOVE navike loše utiču na vaše držanje\nLoše držanje, spuštena ramena i iskrivljena kičma mogu dovesti do jakih bolova u leđima, vratu i ramenima. Donosimo vam svakodnevne loše navike, koje pospešuju loše držanje i nepravilan položaj kičme, a kojih vjerovatno niste svjesni.\n28. 05. 2018 - 19:54 Autor: Kodex\n1. Neprirodno izvijanje vrata dok koristimo telefon\n2. Koristite neadekvatan brus\nBrus bi trebalo da rastereti vaša leđa i vrat. Ako odaberemo neadekvatan model koji ne pruža pravilnu potporu grudima, pogotovo većim, samo ćemo dodatno opteretiti te djelove tijela. Ako vam se kopča na leđima stalno podiže, to znači da brus nije adekvatne veličine.\nZbog toga grudi mogu stvoriti pritisak u leđnom dijelu zbog kojeg se naginjemo naprijed, osjećamo bolove i ne možemo da ispravimo ramena.\n3. Nepravilno podizanje djece\nKako biste zaštitili svoja leđa dok podižete djecu savijte koljena. Podizanje iz laganog čučnja smanjuje pritisak na kičmu. Ukoliko želite da poradite na svom držanju izbjegavajte da nosite djecu na ramenima.\nRanac je uvek bolji izbor od torbe, jer ravnomerno raspoređuje pritisak na kičmu, ali kao ni torbe, ne bi trebalo da bude pretrpan. Potrudite se da vam ranac bude u ravni sa ramenima i što bolje pripijen uz tijelo, tako ćete smanjiti opterećenje vaše kičme.\nPravilno držanje je jako važno za naše zdravlje, ali i za utisak koji na okolinu ostavljamo, zato je bitno da se potrudimo da korigujemo ove navike i poradimo na pravilnom držanju, prenosi Ljepota i zdravlje.


Iz BiH godišnje se izveze 79.000 tona mliječnih proizvoda - Klix.ba\nUspješna priča Iz BiH godišnje se izveze 79.000 tona mliječnih proizvoda\nIz BiH godišnje se izveze 79.000 tona mliječnih proizvoda\n27.6.2019. u 11:59\nizvoz mliječni proizvodi\nBosna i Hercegovina izveze 79.000 tona mliječnih proizvoda godišnje, što je količinski za 22.000 tona više nego što uvezemo.\nMeđutim, vrijednost izvoza u 2018. je stigla na 89 miliona KM, dok ukupna vrijednost uvoza premašuje 154 miliona KM. No, trendovi se mijenjaju. Nakon porasta od 17% izvoza u sektoru mljekarstva u odnosu na 2017, i ova godina obećava bolje rezultate sa otvaranjem tržišta Evropske unije. Na putu rasta i razvoja sektora mljekarstva, pored velikih proizvođača, važnu ulogu igraju oni manji, koji su već postali prepoznatljivi po specifičnosti svojih proizvoda poput “Promilka”. Za njih je jednako važno postići i veće prisustvo na domaćem tržištu.\nIbro Daguda, direktor i vlasnik ove kompanije, želi učiniti prozorski sir prepoznatljivim u regiji.\n"Važno je omasoviti stočni fond na ovom kraju, te već radimo i na prijedlozima novih projekata kako oživjeti ovaj kraj. Imamo dobru saradnju sa mljekarama u široj regiji, povezujemo se i vjerujem da možemo učiniti da naši krajevi ožive i ponude jednu novu perspektivu razvoja", zaključuje Daguda.\nNajznačajniji uvoz po udjelu i vrijednosti čine sir edamer (preko 26.8 miliona KM) i sir gauda (preko 14 miliona KM). Zbog ovih izazova, USAID/Sweden FARMA II Projekat podržava proizvođače sira da pronađu svoje mjesto na domaćem i međunarodnom tržištu. Kompanija “Eko sir Puđa” je kroz saradnju s USAID/Sweden FARMA II projektom osigurala nove tehnologije u kontroli kvalitete mlijeka kod farmera, a nove prakse i efikasniji mehanizmi zaštite osiguravaju dugotrajnu suradnju i povjerenje koje je ključno za proizvođača, ali i za zajednicu. Ovakve priče ohrabruju i druge da ulažu i jačaju svoje kapacitete. Livanjski sir je apsolutni rekorder po izvozu, kada su u pitanju sirevi iz Bosne i Hercegovine.\nMaid Smajić i njegova sestra Mediha Jašarević osnovali su kompaniju "Zlatna kap" u Jelahu 2008. Zbog problema sa otkupom i plasmanom mlijeka okrenuli su se proizvodnji sira.\n“Pronašli smo metodologiju, zatim smo uradili procjenu potreba tržišta i prepoznali prave prilike. Uz podršku USAID/Sweden FARMA II osigurali smo nabavku muzilica, razmijenili dobre prakse i učestvovali u školi sirarstva. Obuke su nam omogućile da naučimo recepturu i proizvodnju različitih vrsta sira, a istovremeno da proces proizvodnje bude usklađen sa EU standardima. Radimo sa 240 kooperanata, a počeli smo sa 10 grla. Danas radimo otkup koji dostiže dva miliona litara”, pojašnjava Smajić.\nUredba Evropske komisije kojom se uređuju uslovi zdravlja životinja i javnog zdravlja te uslovi veterinarskog certificiranja za unošenje sirovog mlijeka i mliječnih proizvoda namijenjenih prehrani ljudi u EU propisuje popis 'trećih zemalja', među kojima je Bosna i Hercegovina, a kojima se odobrava unošenje takvih pošiljki u Evropsku uniju. Nakon što smo dobili pozitivne ocjene te nam je odobren izvoz za sve tri kolone mliječnih proizvoda, koji su razvrstani po obavezama termičke obrade, u ovoj godini se očekuje značajan napredak. Međutim, dominantni partneri za bh. mljekare ostaju zemlje regije. Prošle godine su u Crnu Goru izvezili 33 miliona KM vrijednosti mliječnih proizvoda, 17 u Srbiju, 15 u Makedoniju, 10 na Kosovo, a 10 miliona na tržište Hrvatske.\n“Uprkos drastičnom smanjenju izvoza na Kosovo, podaci za period 1.1. -31.5. ove godine upućuju na veći srazmjer između uvoza i izvoza ove godine, pa je u tom period iz zemlje izvezeno 45.2 miliona KM vrijednosti proizvoda, u odnosu na 73.8 miliona KM uvoza”, ukazuju posljednji podaci UINOBiH.\nSirari širom zemlje imaju potrebnu tehnologiju, zadovoljili su tražene standarde te se sada bore za svoje mjesto na domaćem, ali i međunarodnom tržištu. Takav je slučaj i sa kompanijom “Kupres Milch”.\n“Mi smo mala mljekara koja godišnje proizvodi oko 23 tone delikatesnog sira, ali bilježi konstantan rast i sa nedavnim ulaganjima mljekara je na putu da u narednoj godini udvostruči svoju proizvodnju. Odličan kvalitet sireva potvrđen je brojnim nagradama na sajmovima u BiH i Srbiji, uključujući i zlatne medalje za kvalitet dobivene u Beogradu i Novom Sadu. Kompanija ima implementiran HACCP sistem, dobili smo izvoznu dozvolu i uspješno izvozimo za Tursku, a u planu je i sticanje izvozne dozvole za tržište EU“, dodaje nam Munevera Žilić iz „Kupres Mlich“.\nU 2018. godini je iz BiH izvezeno 11 puta manje vrijednosti sira od vrijednosti uvoza. No, priče “Promilka”, “Eko sir Puđe”, “Zlatne kapi” i “Kupres Milcha” šalju pozitivnu poruku, te jasan znak da bosanskohercegovački sirevi, uprkos svim izazovima i preprekama, osvajaju zlatne medalje, uspješno se izvoze i još im samo treba dati pravu priliku na domaćem tržištu.\nKoje naše kompanije iz tekstilne industrije su ozbiljni igrači na svjetskim tržištima\n04.02.2020. u 08:30\nProizvođačima sadnog materijala iz BiH odobren izvoz u Rusiju\n27.01.2020. u 15:13\n22.01.2020. u 16:49\nStagnacija u Evropi 4\nKurs eura prema dolaru pao na najniži nivo u dvije i po godine\n22h 34min 17\nRast od 4 posto 375\n40% proizvodnje izvoze 107\nDavor Čičić: Sarajevski kiseljak je lider u BiH, u 2019. godini proizvedeno 120 miliona litara\nManje nego 2018. 23\nAnalitičar iz Hrvatske 20\nVelimir Šonje: Odlazak ljudi ima i pozitivne efekte, za zaustavljanje doseći 80% EU standarda\nTop 100 kompanija u FBiH


Vučić i Brnabić o značaju otvaranja Narodnog muzeja | SEEcult.org\nVest | Srbija | Beograd | Narodni muzej | Rekonstrukcija | Ana Brnabic | Aleksandar Vucic\n06.01.2018 | 14:03\nVučić i Brnabić o značaju otvaranja Narodnog muzeja\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijerka Ana Brnabić ponovili su 6. januara, prilikom obilaska Narodnog muzeja u Beogradu, da će ta nacionalna ustanova biti otvorena u junu ove godine - deceniju i po nakon zatvaranja stalne postavke i odlaganja završetka rekonstrukcije, za šta su prebacili odgovornost na bivšu vlast.\n“Ove, 2018. godine je 15 godina od kako je ovaj muzej zatvoren zbog rekonstrukcije i to je svojevrstan kulturni genocid koji smo nametnuli sami sebi i važno je da nakon što smo prošle godine završili Muzej savremene umetnosti (MSU), ove završimo i otvorimo Narodni muzej i time damo signal da je kultura važna, da ćemo u to više ulagati i više se time baviti i da je to zdrav osnov za dugoročan razvoj Srbije”, izjavila je Ana Brnabić u Narodnom muzeju, ističući da je njegova obnova “jedan od najznačajnijih projekata za građane i budućnost Srbije”.\nZavršetak rekonstrukcije Narodnog muzeja je, kako je rekla Ana Brnabić, i signal da aktuelna vlast završava projekte.\n“To je važno i za našu psihu, jer je toliko dugo bilo važno dobijati pare i započinjati projekte, a onda te projekte stavljati ad akta i započinjati nešto drugo. Mi smo završavali projekte. Prethodna vlada na čelu sa današnjim predsednikom, i ova kao njen kontinuitet - bilo da je to najmanja osnovna škola u najmanjem selu u Srbiji, ili je to MSU, ili Narodni muzej”, rekla je Ana Brnabić.\nNavodeći da je kultura jedan od njenih “velikih prioriteta”, Ana Brnabić je rekla da prethodna Vlada “u velikoj uvela red u makroekonomiju i fiskalnu stabilnost, te je na ovoj Vladi da to održi i nastavi dalje sa tim”, ali i da “isto tako krene da malo više razmišlja o nekim drugim pravcima koji su važni za dugoročni razvoj Srbije”, a to su, kako je istakla - obrazovanje i kultura.\n“Bez toga ne možemo da imamo nove, mlade generacije koje razmišljaju kreativno, analitički i koje se ne plaše da donose odluke”, rekla je Ana Brnabić.\nPremijerka je u tom kontekstu podsetila i na pregovore sa Marinom Abramović o njenoj retrospektivi “Čistač” u MSU u septembru 2019. godine, u završnici evropske turneje te izložbe.\nNavodeći da je Marina Abramović jedan od najvećih živih umetnika iz Srbije, Ana Brnabić je rekla da će njena beogradska retrospektiva biti i za “ceo region najveća izložba”.\nPremijerka je istakla i da će, nakon otvaranja Narodnog muzeja u junu, već u julu biti održan “najveći međunarodni festival za pozorišna istraživanja, zahvaljujući velikim naporima Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu”, čiji su se predstavnici, kako je istakla, izborili za organizaciju tog događaja 2017. godine u Sao Paolu, u ogromnoj svetskoj konkurenciji sa gradovima kao što je Šangaj.\n“To će biti velik festival pozorišta i kulture u Beogradu i Srbiji tako da će cela 2018. godina imati taj neki prizvuk, što mi je posebno drago”, rekla je Ana Brnabić u Narodnom muzeju, koji je obišla sa predsednikom Vučićem, ministrom kulture i informisanja Vladanom Vukosavljevićem, direktorkom Narodnog muzeja Bojanom Borić Brešković i gradskim menadžerom Goranom Vesićem.\nPrema rečima Ane Brnabić, otvaranje Narodnog muzeja nije važno zbog profita, već zbog mladih ljudi pre svega.\n“Ovde se uopšte ne radi o profitu. Sigurno je izgubljeno puno profita. Ono što je meni neverovatno je da imate zemlju koja ima svoj narodni muzej 15 godina zatvoren. Zamislite svu decu tih 15 godina - generacije koje nisu dolazile ovde sa školom da vide naše velikane, našu umetnost. Ja samo razmišljam o mladim generacijama koja su imala takav propust 15 godina… Zbog toga sam rekla kulturni genocid, možda je malo preterano, ali potpuno je neverovatno. To 2018. godine mora da se završi, kao što je završen u 2017. godini MSU”, rekla je Ana Brnabić.\nVučić je izrazio očekivanje da će Narodni muzej biti otvoren na Vidovdan, odnosno 28. juna, a takođe se osvrnuo na 15-godišnje odsustvo stalne muzejske postavke i istakao značaj te ustanove za turizam.\nNavodeći da je Narodni muzej “ključna ustanova i srpske kulture i srpske duhovnosti”, Vučić je rekao da je “možda Ana preoštre reči uputila, a možda je našla i pravu meru kada je govorila kako, zašto i šta smo sebi učinili da 15 godina nemamo postavku u Narodnom muzeju” od 2003. godine.\n“Veoma sam zadovoljan što smo suštinski počeli obnovu 2014. godine. Obnova će biti završena, uveravaju me radnici i izvođači, do 31. marta... Verujem da na Vidovdan možemo da otvorimo vrata ovog muzeja koji je, uz Narodno pozorište, sasvim sigurno najznačajnija srpska kulturna institucija za građane Srbije i sveta. Zašto sam rekao sveta? Mi smo sa ponosom i velikom uzbuđenošću govorili o ogromnom prilivu turista u Beogradu, o tome da ste više mogli da čujete i engleski, i turski, i rumunski, i bugarski, i ruski, i kineski jezik, nego srpski jezik, i baš ovde na Tgru republike i u Knez Mihailovoj”, rekao je Vučić i dodao da je “kulturni turizam nešto što privlači sve veći broj turista”, a to “će značiti i više novca, i više radnih mesta”.\nNakon Narodnog muzeja, Vučić je podsetio da ostaje da se uradi i Muzej grada Beograda u bivšoj vojnoj zgradi u Resavskoj, za koji mu je, kako je dodao, ministar Vukosavljević rekao da je potrebno uložiti 20 miliona evra.\n“To je nešto što ostaje za budućnost našoj deci i nešto što će doneti pomake u kulturnoj ponudi Beograda i Srbije. Mi imamo dela kojima možemo da se dičimo, samo ovde u Narodnom muzeju imamo više od 3.000 slika i više od 900 skulptura… Verujem da će to biti divno mesto za građane i da ćemo moći da se pohvalimo onim što smo nerazumno uspeli da izgubimo pre 15 i pre 10 godina”, rekao je Vučić, prebacujući za to odgovornost na bivšu vlast.\n“Ti koji nas kritikuju, ostavili su nam MSU da ništa u njemu nisu uradili, ostavili su nam Narodni muzej neuređen”, rekao je Vučić.\nVučić je, ujedno, čestitao gradskoj vlasti na velikim promenama na Obilićevom i Kosančićevom vencu, radovima na fasadama, uređenju platoa ispred Doma omladine… Naglasio je da “mora da se reši i pitanje Staklenca” i ponovio da je želja da “geometrijskom progresijom raste broj turista u zemlji”.\nDirektorka Narodnog muzeja Bojana Borić Brešković više puta je zahvalila Vučiću i premijerki na pomoći za završetak rekonstrukcije i ocenila da njihov obilazak muzejske zgrade predstavlja dobar znak.\n“Imajući priliku da se obratim pred njima i da su zajedno obišli ovaj prostor, to je izuzetno dobar znak i izuzetno važan datum upravo na današnji dan”, rekla je Bojana Borić Brešković i istakla da je Narodni muzej, otvoren 1844. godine, najstarija i najznačajnija ustanova kulture muzejskog tipa u Srbiji.\n“Zahvaljujući pomoći prevashodno premijera, a sada predsednika, kao i kontinuitetu ove vlade, mi nistavljamo i završićemo ono što nam je zadato”, rekla je Bojana Borić Brešković, najavljujući da će 31. marta biti završeni građevinski radovi, a zatim će početi rad na stalnoj postavci, za šta će biti ispunjeni svi preduslovi.\n“Ova zgrada potpuno je iz temljea uređena, preuređena, obnovljena, sa svom mogućom infrastruktutrom i svim najmodernijim uređajima koji prate jedno muzejsko znanje kako bi naša bogata kultruna baština mogla iznova da bude izložena očima javnosti”, rekla je direktorka Narodnog muzeja, podsećajući na bogatstvo zbirke, počev od arheologije, odnosno praistorije, preko Lepenskog vira, srednjovekovne materijalne kulture i umetnosti, do umetničkih dela 18, 19. i 20. veka. Posebno je istakla Zbirku strane umetnosti, čija dela nisu izlagana decenijama.\nBojana Borić Brešković napomenula je da je Narodni muzej radio svih proteklih godina, iako godinama nije imao stalnu postavku.\n“Koristili smo sve moguće situacije da organizujemo izložbe kako u delu ovog prostora, tako i u Beogradu, Srbiji i inostranstvu”, rekla je ona i podsetila da su tokom 2017. godine u Galeriji SANU predstavljena Degaova dela iz zbirke Narodnog muzeja, te da je najveći deo materijala na izložbi posvećenoj Kosovu u Galeriji SANU bio iz zbirki Narodnog. Istakla je i da Narodni muzej svake godine obeležava posebnom izložbom Dan državnosti Srbije.\nPrema prvobitnom planu, objavljenom u maju 2016. godine, rekonstrukcija Narodnog muzeja trebalo je da bude završena za 18 meseci, odnosno do kraja 2017. godine, ali je kasnije odložena za šest meseci i ponovno otvaranje zgrade najavljeno je za jun 2018.\nPrethodno je tokom 2015. godine završena restauracija fasade Narodnog muzeja.\nNakon odustajanja od dva plana rekonstrukcije, radovi na fasadi i prozorima počeli su krajem 2014. godine, pa su predstavnici vlasti najavljivali završetak radova i ponovno otvaranje Narodnog muzeja za 2016. godinu.\nPrethodno se odustalo od dva projekta rekonstrukcije Narodnog muzeja – arhitekte Milana Rakočevića i potom Vladimira Lojanice, a onda je u vreme ministra kulture Bratislava Petkovića najavljeno je jeftinije i brže rešenje sanacije i otvaranje i MSU i Narodnog već tokom 2014.\nNarodni muzej je osnovan 1844. godine ukazom ministra prosvete Jovana Sterije Popovića. Sadašnja zgrada na Trgu republike izgrađena je 1903. godine za potrebe smeštaja Uprave fondova, a 1933. je proširena i dograđena za potrebe Državne hipotekarne banke.\nNakon razaranja u Drugom svetskom ratu, obnovlјena je, a potom je 1966. godine rekonstruisana, dograđena i adaptirana za potrebe Narodnog muzeja koji poseduje zbirku od više od 400.000 najvrednijih umetničkih, istorijskih i arheoloških eksponata.\n*Foto: Vlada Srbije


Naučne činjenice o cica-macama - Pet Magazine\nNaučne činjenice o cica-macama\nJedna od poslednjih naučnih studija pokazala je da mačke imaju razvijene društveno-kognitivne sposobnosti, da cica-mace svoje vlasnike mogu doživeti kao roditelje i s njima imati osećaj povezanosti.\nVećina mačaka ima društvene potrebe. Mogu se sprijateljiti s drugim životinjama i sarađivati s njima, a mogu čak i da osete gubitak. Mačke će pokušati da se druže s ljudima i da s njima stvaraju vezu. Zapravo, neki stručnjaci kažu da mačke misle da smo i mi mačke. Veće od njih, ali ipak mačke.\nVaša mačka traži bliskost s vama. Ona pokušava da bude uključena u ono šta radite i da kreiraju osećaj povezanosti. Jednom kada se ostvari ta veza, ona postaje stabilna. Ovakvo ponašanje prema vlasniku prisutno je i kada je odrasla, što znači da vas vidi kao nekog ko se primarno brine o njoj.\nMačka može osećati stres ako nije s vama\nPrema testu koji je sproveden u studiji, ako se nalazite u sobi sa svojom mačkom i ostavite je samo dva minuta, ona će početi da oseća nesigurnost i da pokazuje znakove stresa. Kada se ovako osećaju, mačke imaju potrebu da otrče i negde se sakriju. Nivo stresa smanjiće se kada se vratite i budete ponovo sa njom.\nUz vas se oseća sigurno\nMačke imaju sposobnost razlikovati s kojim su ljudima sigurne, a s kojima ne. Prema studiji, visok procenat mačaka oseća trenutnu sigurnost kada su u blizini svojih vlasnika. Većina mačaka bira svoje vlasnike kao prvi izvor sigurnosti, baš kao što su to deci njihovi roditelji.\nIako možda ne izgleda tako na prvi pogled, vaša se mačka zaista brine za vas. Postoje različiti načini na koje ona pokazuje svoju ljubav, kada prede, trepće prema vama, gura vas glavom, pokazuje svoj stomak ili vas liže kako bi vas ulepšala. Ona će tražiti vašu pažnju. Kada mačka neguje svog vlasnika, ponavlja isto ponašanje kao s majkom, oseća se veoma opušteno i želi da vam pokaže da vam veruje.


Jeftini letovi Heraklion Nikos Kazantzakis Billund Airport - Avio karte Nikos Kazantzakis Billund Airport - eSky.rs\nAvio karte iz Heraklion Nikos Kazantzakis\nAvio karte iz Heraklion Nikos Kazantzakis do Billund Airport\nPretražite letove iz Heraklion Nikos Kazantzakis do Billund Airport\nProverite najbolje prilike za letove iz Heraklion Nikos Kazantzakis do Billund Airport\n✔ Postoje li posebne ponude za letove Heraklion Nikos Kazantzakis Billund Airport na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta Heraklion Nikos Kazantzakis Billund Airport?\n✔ Ako rezervišem let Heraklion Nikos Kazantzakis Billund Airport, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove Heraklion Nikos Kazantzakis Billund Airport?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova Heraklion Nikos Kazantzakis Billund Airport uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Grčke Jeftini letovi iz Grčke Jeftini letovi za Heraklion Jeftini letovi iz Herakliona Jeftini letovi za Atinu Jeftini letovi iz Atine\nJeftini letovi za Madžuro Jeftini letovi sa Madžura Jeftini letovi do Argentine Jeftini letovi iz Argentine Jeftini letovi do Esbjerg Airport Jeftini letovi od Esbjerg Airport


Sednica Kriznog štaba za suzbijanje virusa korona, na kojoj je razmotrena aktuelna epidemiološka situacija, završen je je oko 15 sati.\nNa osnovu procena, članovi Kriznog štaba doneli su dalje odluke, piše Tanjug.\nEpidemiolog dr Predrag Kon je izjavio posle sednice Kriznog štaba da sve mere ostaju na snazi do daljeg.\n– Epidemiološka situacija se tretira kao više nepovoljna i nesigurna – istakao je dr Kon.\n– Sastajaćemo se ubuduće prvenstveno zbog vakcinacije i praćenja eventualnih problema u toj oblasti, kako bi pomogli ako bude potrebno – istakao je oni naglasio da je za celu Srbiju najvažnije da se što pre sprovede masovna imunizacija.\nDr Kon je, ocenjujući informacije o početku masovne imunizacije, rekao da su one ohrabrujuće.\nUoči sednice Kriznog štaba, epidemiolog dr Branislav Tiodorović rekao je da epidemiološki posmatrano, nije trenutak za popuštanje mera još neko vreme, dok stvarno ne budemo sigurni da je silazna putanja stabilna, a broj obolelih i stanje u zdravstvenim ustanovama dobro.Poslednjih dana u Srbiji se beleži manji broj novozaraženih koronavirusom, ali je taj broj i dalje veliki, četvorocifren, pa nadležni ukazuju da ne sme biti opuštanja.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Završena sednica Kriznog štaba: Sve epidemiološke mere ostaju na snazi".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Završena sednica Kriznog štaba: Sve epidemiološke mere ostaju na snazi". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Svaka Žena Treba Da Ponese Ove Haljine Na Letnji Odmor - Moverse\nKo ne voli dobar letnji odmor? Sunce, pesak i zabava na plaži. To je savršena prilika da se udaljite od svega i opustite se. Ako tražite neke ideje o tome šta da obučete dok upijate zrake, ne tražite dalje. Ove haljine će vam pomoći da izgledate najbolje dok ste na letovanju.\nPostoji nekoliko razloga zašto biste možda želeli da spakujete košulju haljinu za predstojeći odmor. Haljine košulje su raznovrsne, udobne i lako se mogu obući. Savršeni su za vruće vreme jer vas održavaju hladnimom i udobnimom. A pošto su napravljeni od laganih materijala, lako se pakuju i neće zauzimati puno prostora u vašem koferu.\nTakođe, mozete da obujete sandale i stavite šešir za sunce i spremni ste za polazak. U ovoj kombinaciji izgledaćete moderno, lagodno i ženstveno.\nLeto je vreme da se nosi zabavna odeća i dodaci. Slatka haljina za plažu je obavezna za dan proveden na obali. Postoji toliko mnogo različitih stilova i boja koje možete izabrati, da možete pronaći savršenu za svoju ličnost veoma brzo.\nHaljine za plažu su savršene za svaku priliku. Možete ih nositi na plaži, šetati obalom ili po gradu. Takođe su veoma udobne, tako da ćete moći da se opustite i uživate u danu bez osećaja napora.\nAko tražite letnje haljine za plažu, posetite Moverse haljine i pronađite pravu.\nHaljina za noćnu šetnju\nNajbolje vreme za noćnu šetnju je blago i vedro vreme bez vetra. Haljina za noćnu šetnju treba da bude udobna i lagana. Možete nositi majicu, bluzu, suknju ili pantalone od pamuka, lana ili drugih prirodnih tkanina. Cipele su važne za noćnu šetnju, ali takođe možete kombinovati sa sandalama, papučama ili cipelama sa gumenim đonom.\nNajvažnija stvar koju treba imati na umu je udobnost. Želećete da se obučete u haljinu koja će vas zagrejati, ali vam neće biti previše vruće ili previše znojna kada počnete da hodate kroz veče.\nHaljina noćni izlazak i žurku\nAko idete na odmor, trebaće vam haljina za noćni izlazak i žurku! Mala crna haljina je uvek dobra opcija za noćni izlazak, ali uvek možete kombinovati sa bojama i stilovima. Možete ići sa modernom koktel haljinom ili kratkom haljinicom. Uverite se da je vaša odeća za zabavu udobna i raznovrsna da možete da plešete celu noć u njoj!\nElegantna haljina za večeru\nKada idete na večeru na odmor, važno je da se oblačite elegantno, a da se i dalje osećate udobno. Nekoliko ključnih stvari može vam pomoći da izgledate najbolje, a da ne morate da žrtvujete udobnost.\nHaljina je uvek dobar izbor za večeru. Elegantana je i ženstvena i ne stvara nikakav dodatni napor ili dodatnu opremu. Samo budite sigurni da odaberete stil koji je udoban i ne stoji previše čvrsto uz vaše telo. Želećete da možete lako da se krećete i dišete!\nŠta bi moglo biti savršenije za dan proveden kod kuće na odmoru od majice haljine? Ovo je odlična odeća za vruće vreme i lako se može nositi bez napora. Takođe je super udobno, što je neophodno kada pokušavate da se opustite.\nBitno je da odaberete majicu odgovarajuće dužine (nemojte da bude predugačka). Takođe, naš predlog vam je da pronađete neki šarenu haljinu o letnjim bojama.\nHaljina za obilazke i put\nVećina nas često ide na more autobusom (kada govorimo o Mediteranu). To putovanje može da traje veoma dugo, i može biti veoma naporno. Sa druge strane ako putuje u neke egzotične zemlje gde je temapratura u proseku iznad 40 stepeni, nemojte se prevariti i poći u farmerkama. U obe situacije je pametno obuci elegantnu i laganu haljinu, inače skuvaćete se.\nHaljine za fotografisanje\nPrilikom putovanja uvek se obiđu neka svetski poznata mesta na kome je obavezno slikati se. Slika za društvene mreže mora izgledati savršeno! Zato brže bolje spakujte par haljina raznih modela i boja, jer je pozeljno naparviti puno raznovrsnih slika sa tom putovanja.\nSa druge strane, fotografisanje može da bude veoma zabavno, ali može i da razbije živce ako ne znate šta da obučete i kako da ukombinujete sa okolinom. Morate da izgledate najbolje na fotografijama!\nLetovanje je odlična prilika da se odmorite od svega, opustite, i provedete nezaboravno. Stim što treba uzeti u obzir da će temperatura biti velika, a najbolji način da joj odolite jeste da obučete haljinu. Nadamo se da smo vam ovim blogom objasnili koje haljine treba spakovati u kofer kada idete na letovanje.\nI za kraj, koja haljina je vaš favorit?


Stanišiću 11 godina za pomaganje genocida u Srebrenici, Milošević oslobođen krivice – dijalogin.tv\nStanišiću 11 godina za pomaganje genocida u Srebrenici, Milošević oslobođen krivice\nDržavni sud proglasio je Ostoju Stanišića krivim za pomaganje genocida počinjenog u julu 1995. godine u Srebrenici i osudio ga na 11 godina zatvora, dok je Marko Milošević oslobođen krivice.\nStanišić, bivši komandant Šestog bataljona Zvorničke brigade Vojske Republike Srpske (VRS), proglašen je krivim za učešće u zločinu na brani u Petkovcima, kada je strijeljano preko 700 zarobljenih bošnjačkih muškaraca i dječaka iz Srebrenice.\nStanišiću je izrečena kazna po krivičnom zakonu bivše Jugoslavije.\nU kratkom obrazloženju presude, Sudsko vijeće je kazalo da kaznu smatra adekvatnom te da ona “predstavlja odraz društvene osude djela”.\nVijeće je kazalo i da je uvjereno da je Stanišić imao “potpuni uvid u sva dešavanja i da je pomagao istrebljenje Bošnjaka iz Srebrenice”.\nIstom presudom, Marko Milošević oslobođen je krivice za genocid, a Vijeće je kazalo da iako je utvrđeno da se on u julu 1995. godine nalazio u Petkovcima i bio zamjenik komandanta Šestog bataljona Zvorničke brigade VRS-a, da “nije izveden niti jedan dokaz da je Stanišić prebacio neke ovlasti na njega kao zamjenika”.


Mjesec dana svaku večer prije spavanja je pojela jabuku, evo šta se dogodilo… – STABLO\nI, što čekate? Napunite svoju košaru za voće s jabukama i jedite ih svaki dan, a na to ‘natjerajte’ i svoje ukućane. Jedno je sigurno – naštetiti si sigurno nećete, prenosi hayat.ba


Srbija Info - Zenka Srednjeazijskog ovcara\nKUĆNI LJUBIMCI Psi Zenka Srednjeazijskog ovcara\nNa prodaju zenka Srednjeazijskog ovcara stara 10 meseci\nrodjena 10.05.2020 godine, vrhunskog porekla sa svim papirima.\nPrimljene sve vakcice, mogucnost slanja u inostranstvo.\nOtac uvoz iz Rusije: Triple Trust Taktash, Russian Junor Champion,\nRussian Champion, RKF Champion, Russian Grand Champion,\nEstonian Champion, Latvia Champion\nMajka: Alabai Kragujevac Atina\n(Sher-Giz Gajim -CHRUS/ JCHRUS/ JRCW/ CW/ & FAYGUL SASHA Shah-Azim- 3PRM, 4CAC, CACIB, 2RCCACIB, JCHCACIB, CHSRB)\nKontakt: +381 63 7465998;\n+381 64 1449121 Viber, What's up\nŠifra oglasa: 61614979071\nSvi oglasi oglašivača (541)


Poduzetnici Hercegovine: Hitno spasiti realni sektor | Starmo\nNaslovnica Mostar Poduzetnici Hercegovine: Hitno spasiti realni sektor\nPoduzetnici Hercegovine: Hitno spasiti realni sektor\nMostar — Asocijacija poduzetnika Hercegovine, slijedeći primjer ostalih dobronamjernih stanovnika BiH, u vrijeme krize izazvane pandemijom virusa COVID-19, aktivno pomaže u nabavci zaštitnih sredstava, opreme i ostalih materijala u predstojećoj zajedničkoj borbi, saopšteno je jutros iz te asocijacije.\n“S velikom nevjericom i šokom suočavamo se sa spoznajom kako se s ovim pripremama kasni dvije do tri sedmice, a za to odgovornost snose zvaničnici u federalnim i državnim organima. Pitamo se šta se čekalo, odnosno jesu li odgovorni uopće svjesni svoga propusta, svoje zadaće koju nisu odradili?”, pitaju iz Asocijacije.\nTvrde i kako se iz dana u dan dešavaju “gafovi”, poput političkih prepucavanja federalnih i kantonalnih vlada, neevidentiranih ulazaka u BiH, arogancije, prikrivanja podataka, jeftinih medijskih poena, obećanih odricanja od plata, prijetnji tužbama u ovim izuzetno stresnim trenucima.\n“Prestanite s tim! U ovo vrijeme velike društvene prijetnje izazvane koronavirusom, privrednici i stanovništvo u našoj zemlji se samoorganiziraju, doniraju, šiju maske, prepušteni su sami sebi, po ne zna se koji već put. Zar mislite da je dovoljno odobriti koji milion maraka i reći ‘Učinili smo svoje, sad se vi snađite za ostalo’?”, pitaju iz Asocijacije poduzetnika Hercegovine.\nTvrde kako se nako epidemije koronavirusa očekuje “ekonomski kolaps”. “Vjerujte nam da se kod naših zaposlenih javlja egzistencijalni strah šta će biti poslije. Strah koji možemo samo zajedno savladati”, poručuju u saopštenju.\nZato Asocijacija poduzetnika Hercegovine traži “odmah donošenje zakonskih odluka za konkretne mjere, kojima bi se osiguralo poduzetnicima i njihovim radnicima preživljavanje za vrijeme ove pandemije i određeni broj mjeseci nakon toga”.\nPodsjećaju na na dio izjave premijera FBiH Fadila Novalića, koji je kazao da pare u budžet “ne padaju s Marsa, već ih uplaćuje privatni sektor, realni sektor kroz poreze”. “Ako stane privatni sektor, stat će i uplata poreza. A bez poreza nema novca ni u budžetu. I u tom slučaju nećemo više govoriti o smanjenju plata, već o tome da neće biti nikakvih plata u javnom sektoru, bez privatnog sektora. Zato javni sektor mora odmah priskočiti u pomoć privatnom sektoru, radnicima. Moramo jednu stvar dobro razumjeti. Tko god bude imao ikakav posao u idućem periodu, treba da na neki način pomogne sve one koji će, ne svojom voljom, ostati bez posla. Moramo na sve načine pomoći proizvodnim firmama i njihovim radnicima, jer bez njih nema ni budžeta, ni javnog sektora ni države”, podsjeća Asocijacija poduzetnika na riječi premijera Novalića.\n“Šta treba odmah uraditi? Asocijacije poduzetnika Hercegovine traži hitno donošenje zakonske odredbe od Parlamenta i od Federalne vlade, do kraja sedmice, kojom se regulira plaćanje PDV-a po naplaćenoj fakturi, smanjenje trošarina/akciza za 50 posto do kraja godine, oslobađanje privatnih poduzetnika doprinosa na platu koji će do kraja godine svojim radnicima osigurati minimalni dohodak od 1. aprila, gdje bi privatnici preuzeli neto platu, a država doprinose. Iste mjere predlažu se i za sve budžetske korisnike od opštinskog do državnog nivoa”, navode iz Asocijacije.


Print maska za Honor 20e Princeza na silikonu | IMPERIJA.rs\nPočetnaMaske po Modelu TelefonaHuawei HonorHonor 20 SerijaHuawei Honor 20ePrint maska za Honor 20e Princeza\nHuawei Honor 20e, Print Futrole & Maske, Silikonske Maske\nPrint maska za Honor 20e Princeza\nPrint maska koja odgovara Huawei Honor 20e modelu mobilnog telefona.\nHuawei Honor 20e Print Maska\nŠtampana maska za Honor 20e na Silikonu\nOva simpatična print maska za Honor 20e je pravi izbor za sve one koji vole da dodele svom telefonu lični akcenat.\nKvalitetna štampa motiva Princeza na silikonu će Vaš telefon učiniti još lepšim. Silikon čuva Vaš Honor 20e od neželjenih oštećenja pri padovima.\nPremium zaštitno staklo za Honor 20e


Ovo pitanje će vam omogućiti da definišete šta je to što vas zaista motiviše u radu. Ostvareni ciljevi, novi klijenti, pozitivan fidbek, planiranje prvog velikog događaja i ostale pozitivne stvari koje vam se u toku rada dogode, omogućiće vam da istrajete kad naiđu “prepreke” u razvoju vašeg biznisa.\nTagovi: biznis, event industries, event management, event planning, organizacija događaja, planiranje događaja, procena


U BiH završen projekt Rega | EKONOMIJA Vijesti | Al Jazeera\nU BiH završen projekt Rega\nPotrebno generirati novi osjećaj optimizma i ambicije među bh. poljoprivrednicima, smatra direktor misije USAID-a BiH David Barth (Al Jazeera)\nU Bosni i Hercegovini završen je projekat Aktivnost kreiranja ruralnih zaposlenja (REGA), a rezultat njegovog petogodišnjeg trajanja je 500 novih radnih mjesta, zahvaljujući 500 dodijeljenih kredita, koje su omogućili USAID BiH i Mikrokreditna fondacija Partner.\nU decembru 2008. godine MKF Partner potpisala je kooperativni sporazum sa Američkom agencijom za međunarodni razvoj (USAID), sa obvezujućim iznosom za projekat od 510.755,72 eura, a koji je korišten za kreditiranje poljoprivrednika koji uzgajaju jagodičasto voće na neobrađenom ili neiskorištenom zemljištu.\nREGA projekat omogućio je odobravanje kredita uz kamatne stope ispod tržišne vrijednosti od 6,99 posto proizvođačima jagodičastog voća.\nUpravo ova niža kamatna stopa je stimulisala poljoprivrednike da se uključe u projekt i odluče na pozajmljivanje, uz tehničku pomoć koja im je omogućena putem REGA projekta.\nMKF Partner je zaposlila tehničke saradnike za poljoprivredu, koji su pružali konstantnu podršku klijentima Partnera u toku cijelog proizvodnog ciklusa, savjetujući ih o najboljim primjerima iz poljoprivredne prakse.\n„Kada poljoprivrednici proizvedu više hrane i povećaju svoje prihode, onda su u mogućnosti da bolje prehrane svoje porodice, da školuju svoju djecu i da omoguće zdravstvenu zaštitu za njih, te da investiraju u razvoj svojih farmi. Ovo direktno utiče i na ekonomsku stabilnost njihovih lokalnih zajednica. Ubijeđen sam da sa podrškom poljoprivrednicima i omogućavanjem njihovog pristupa poljoprivrednim mašinama, tehničkim savjetima i znanju, zajedno možemo generirati novi osjećaj optimizma i ambicije među bh. poljoprivrednicima, kako bismo osigurali bolju budućnost ove zemlje“, izjavio je direktor misije USAID-a BiH David Barth.\nDa bi se u ovaj projekt uključilo što više poljoprivrednika MKF Partner, osigurana su sredstva za drugi krug kreditiranja od otplate kredita, u dogovoru sa USAID-om.\nDrugi krug kredita je korišten u različite poljoprivredne svrhe pored proizvodnje jagodičastog voća, ali još je bio namijenjen malim poljoprivrednicima.\n„Ponosni smo na činjenicu da smo opravdali povjerenje našeg donatora USAID-a. Naš najvažniji rezultat uspjeha je činjenica da smo uspjeli sa 500 izdatih kredita za uzgoj jagodičastog voća indirektno poboljšati živote 1.846 članova porodica putem ovog projekta i povećati njihove prihode domaćinstva za skoro 35 posto“, kazala je izvršna direktorica kreditnih operacija Partnera Selma Jahić.\nRezultati REGA projekta do 11. septembra 2013. godine se mjere u dodjeli 500 kredita i u ukupnom iznosu od 736.217,83 eura.\nProizvodnja jagodičastog voća u BiH je povećana za 5,5 posto, a prihodi domaćinstava poljoprivrednika koji su učestvovali u projektu su povećani za 33,3 posto.\nUvoz jagodičastog voća u BiH kroz povećanje domaće proizvodnje smanjen je za 0,26 posto.\nPartner mikrokreditna fondacija uspješno se bavi pružanjem usluga mikrokreditiranja više od 16 godina. Sjedište Fondacije se nalazi u Tuzli, a osim Centralnog ureda Partner MKF djeluje kroz 55 organizacionih dijelova na području cijele BiH.\nPartner pruža kredite za različite poslovne aktivnosti, sa fokusom na ruralno stanovništvo i poljoprivredu.\nOsim kredita za poslovne svrhe, Partner omogućuje kreditiranje i za stambene i druge potrebe kućanstava, kao i posebne kreditne linije za uštedu energije i solarne kolektore.


SVETSKI EKONOMSKI FORUM Brnabić: Srbija spremna da ide u susret promenama | Vesti | Kurir\nMinistarka u Jordanu\nBiznis 22.05.2017. 10:20h 29.05.2017. 12:00h\nBEOGRAD - Ministarska državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić istakla je da je jedna od poruka sa samita Svetskog ekonomskog foruma u Jordanu da "strah od digitalizacije ubija razvoj" i izrazila uvrenje da društvo u Srbiji ima hrabrost i političku volju da ide u susret promenama.\nForum u Jordanu je kao i u Davosu, fokus daljeg svetskog razvoja stavio na digitalizaciju kao osnov četvrte industrijske revolucije i startap kompanije kao bazu za razvoj inovacija, rast konkurentnosti, razvoj preduzetništva i zapošljavanja mladih, navela je Brnabić, koja je prisustvovala samitu.\nTo je posebno zanimljivo i relevantno za Srbiju i viziju Vlade Srbije za dalji razvoj naše zemlje, ukazala je ona. Srbija razume izazove digitalizacije i priliku koju ona pruža, smatra ministarka. Ona je podsteila da vlada preko svog Saveta za IT otvoreno komunicira sa industrijom i podržava brži razvoj ekosistema za startapove i inovacione kompanije kroz jačanje formalnog i neformalnog obrazovanja, razvoj infrastrukture i menjanje pravnog okvira kako bi pojednostavila poslovanje u Srbiji, što je, kako je dodala, direktno povezano sa unapređenjem konkurentnosti.\n"Istovremeno, ubrzano radimo na postavljanju elektronske uprave u Srbiji kako bismo pružali efikasnije i kvalitetnije usluge građanima i privredi i napravili upravu koja može da izdrži i podrži promene koje dolaze sa digitalizacijom", dodala je ona.\nBrnabić je navela i da vlade i privrede u nekim od najrazvijenijih zemalja ubrzano prelaze na bezgotovinsku ekonomiju, navodeći kao primer Australiju koja će do 2022. godine u potpunosti izbaciti gotovinska plaćanja iz upotrebe i Belgiju gde je skoro 90 odsto ukupnih finansijskih transakcija već sada elektronsko.\nSrbija je prepoznala potrebu za bržom promocijom bezgotovinskog plaćanja i to je jedna od tačaka u Akcionom planu za borbu protiv sive ekonomije 2017/18 koji je Savet kojim predsedava ministar finansija usvojio prošle nedelje, dodala je ona i podsetila da je zato je i u okviru nagradne igre "Uzmi račun i pobedi" dodatna šansa bila data za kartična plaćanja.\n"Ohrabruje što smo i u Davosu i u Jordanu mogli da čujemo da smo na pravom putu. Međutim, taj put je dug i pun izazova" istakla je ministarka napominjući da vlada treba u potpunosti da bude predana ostvarivanju postavljhenih ciljeva: digitalizacija elektronskoj upravi, osnaživanju IT sektora, kreiranju podsticajnog okruženja za startapove, inovacije i borbi protiv sive ekonomije.\nPrema njenim rečima, tema Foruma od 19. do 21. maja u Jordanu bili su Trenutni izazovi i održiva budućnost Bliskog istoka i Severne Afrike , a prisustvo visokih zvaničnika EU, uključujući Johanesa Hana i Federiku Mogerini pokazalo je značaj ovog regiona za stabilnost i ogromne potencijale za ekonomsku saradnju sa EU.\nministarka državne upraveAna BrnabićjordanSvetski ekonomski forumSrbijadigitalizacijarazvoj