Sumnjiva igra „SMS medija“ | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Sumnjiva igra „SMS medija“\nSumnjiva igra „SMS medija“\nKakve veze automobil „Reno megan“ ima sa promocijom reklamnog veb sajta hrvatske firme „Haj koncept“. Nema nikakve, što su nam i potvrdili u ovoj zagrebačkoj firmi, jer nikada nisu uspostavili poslovnu saradnju sa preduzećem „SMS medija“ iz Banjaluke, koji putem nagradne igre „Sreća kuca na vaša vrata“ promoviše njihov veb portal.\n„Sreća kuca na vaša vrata“ – naziv je najnovije SMS nagradne igre u Republici Srpskoj (RS) u koju je lako ući, ali treba mnogo upornosti da se iz nje izađe.\nNaime, početkom juna u poštanskim sandučićima građana širom RS našli su se propagandni leci sa slikom premije ove nagradne igre – novim automobilom „Reno megan“. Da bi se prijavili potrebno je poslati slovo A na broj 0651399 i u bubnju ste za premiju. Ali, ono što je napisano veoma sitnim slovima na pozadini ovog letka jeste da time automatski postajete član SMS fan kluba, koji će biti aktivan i nakon izvlačenja nagrade 1. avgusta.\nTo znači da će vam mjesečno oni poslati četiri šaljive poruke, koji će vam svaki naplatiti po 1 KM. Teško da će se neko nasmijati kada pokuša da se odjavi iz SMS fan kluba prema uputstvu koje je navedeno na letku. Potrebno je, naime, na isti broj kao i za prijavu, 0651399 poslati poruku „stop A“, ali kada to pokušate nećete uspjeti, jer sa vašeg telefona nećete moći poslati odjavnu poruku.\nPotom slijedi zvanje m:tel-ovog kol servisa čiji operateri kažu da oni ne mogu odjaviti korisnike iz SMS fan kluba jer je, slučajno ili ne, riječ o vikendu a njihovi šefovi tada ne rade. Potvrdili su i da su primili ogroman broj sličnih poziva i da su se neki od građana uspjeli odjaviti, ali ostaje pitanje koliko je onih koji nemaju tu sreću?\nTek radnim danom nakon četiri-pet poziva u kol centru dali su uputstvo da je potrebno izbrisati sve poruke u telefonu pa onda poruka o odjavi može otići do „SMS medija“ i uspješno ćete se odjaviti iz SMS fan kluba.\nNa letku je naveden i broj auto-kuće „Unionauto“, koji su potvrdili da nemaju nikakve veze sa organizovanjem nagradne igre, nego su generalni sponzori, odnosno obezbjeđuju premiju – novi „Reno megan“. I zaista na njihovoj internet stranici ni riječi o ovoj nagradnoj igri.\nNa internet stranici „SMS medija“, organizatora igre, navedena je samo njihova i-mejl adresa, ali ne i broj telefona. I tu je saopšten jedan veoma interesantan podatak – nagradna igra je organizovana s ciljem promocije hrvatskog veb sajta „www.miofun.org“, odnosno preduzeća „Haj koncept“ čije je sjedište u Zagrebu i bavi se blutut marketingom, što je navedeno kao član 1 pravila ove nagradne igre.\n„Preduzeće ’SMS-medija’ DOO, Put srpskih branilaca broj 116, Banjaluka, ID broj 71-01-0065-10, organizuje nagradnu igru `Sreća kuca na vaša vrata` za sve građane RS radi promovisanja veb portala za prodaju mobilnih sadržaja www.miofun.org“, navedeno je na sajtu organizatora.\nAko se već promovišu ovi sadržaji, zašto se onda na promotivnom letku ni na jednom mjestu ne spominje zagrebačko preduzeće „Haj koncept“ i kakve veze automobil „Reno megan“ ima sa promocijom reklamnog veb sajta.\nU ovom zagrebačkom preduzeću direktor „Haj koncepta“ Ivan Hlušićka Srni je potvrdio da oni uopšte nemaju uspostavljenu poslovnu saradnju sa banjalučkom firmom „SMS medija“, odnosno pojasnio da je nekih pregovora o saradnji ranije bilo, ali ništa na kraju nije dogovoreno. On je pojasio da je neko napravio veb stranicu www.miofun.org koja vodi do njihovog sajta www.hikoncept.hr, ali bez zvaničnog odobrenja.\nPortparol Uprave za igre na sreću Republike Srpske Danijela Kovačević potvrdila je Srni da je odobrenje za organizovanje ove nagradne igre izdato preduzeću „SMS medija“ 16. aprila nakon što je utvrđeno da podnosilac zahtjeva ispunjava sve zakonom predviđene uslove.\n„Uprava nije nadležna da kontroliše rad organizatora nagradnih igara, odnosno ocjenjuje usklađenost njihove djelatnosti sa pozitivnim zakonskim propisima, već u ovom slučaju može samo da provjerava da li se nagradna igra održava u skladu sa odobrenim i objavljenim pravilima“, kaže Kovačevićeva.\nOna kaže da Republička uprava za igre na sreću nije nadležna za probleme sa odjavljivanjem iz SMS fan kluba, nego samo za realizaciju nagradne igre.\nOstaje pitanje koliko je građana RS koji nisu imali dovoljno strpljenja i vremena i pomirili su se sa tim da im se uzimaju po četiri KM mjesečno, za ne baš smiješne viceve. Pojedinačno ovo je mala svota zbog koje nije moguće tužiti preduzeće „SMS medija“, ukoliko se osjećate prevarenim, ali uzme li se u obzir veliki broj građana koji će se pomiriti sa ovim uzimanjem novca dolazi se do hiljada maraka čistog prihoda za ovo preduzeće.


Mirovna nagrada „GORAN BUBALO“ 2021 JAVNI POZIV ZA NOMINACIJE (PRODUŽEN ROK ZA PRIJAVE 1.12.2021) – Mreža za izgradnju mira\nMirovna nagrada „GORAN BUBALO“ 2021 JAVNI POZIV ZA NOMINACIJE (PRODUŽEN ROK ZA PRIJAVE 1.12.2021)\nPozivamo sve pojedince i organizacije da nominiraju kandidate i kandidatkinje kao i obrazovne institucije koji ispunjavaju dolje navedene kriterije do 1 decembra/prosinca 2021. godine.\nRok za dostavljanje nominacija: 1. decembar/prosinac 2021. godine.\nOpćina Jablanica raspisala konkurs za dodjelu...


STEF KARI - MAŠINA ZA TROJKE: Neverovatno, pet minuta bez promašaja i preko 100 vezanih... (VIDEO) | Novosti.RS\nSTEF KARI - MAŠINA ZA TROJKE: Neverovatno, pet minuta bez promašaja i preko 100 vezanih... (VIDEO)\n27. 12. 2020. u 09:27\nNAJBOLJI košarkaš Golden Stejta Stef Kari po ko zna koji put je demonstirao svoje umeće u šutu za tri poena.\nSnimak jednog Karijevog treninga raspametio je ljubitelje košarke širom sveta.\nOvaj fantastični šuter više od pet minuta nije mogao da promaši trojku iz kornera. Verovali ili ne, pogodio je čak 105 vezanih šuteva!\nSMAILAGIĆ POGAĐA 60 TROJKI ZA PET MINUTA: Voriorsi oblikuju Srbina po modelu Bertansa i Iljasove\n15. 12. 2020. u 20:40\nStephen. Curry. pic.twitter.com/8DV0z5gtib — Golden State Warriors (@warriors) December 26, 2020\nStef Kari KK Golden Stejt NBA košarka\nDRASTIČNA TRANSFORMACIJA: Stef Kari drastično promenio izgled, navijači zapanjeni (FOTO)\nSTEFON Kari, jedan od najboljih košarkaša sveta, promenio je fizički izgled i transformirao se preko noći.\n03. 11. 2020. u 16:23\nSRPSKA NBA BOMBA: Bogdanović napušta Atlantu i ide u redove šestostrukog šampiona\n23. 03. 2021. u 19:18\nNBA: Smailagić kao starter ubacio tri poena\nMLADI srpski košarkaš Alen Smailagić bio je starter u ekipi Golden Stejta, u meču koji su Voriorsi izgubili od domaćeg Memfisa sa 111:103. Za osam minuta na parketu ”Smajli” je ubacio tri poena.\n21. 03. 2021. u 08:49\n92 ODLIČNE VESTI ZA SRBIJU: Vučić - 15 miliona vakcina imamo u ugovorima, sutra ili u utorak još 211.000 fajzerovih doza


STRANI NAVIJAČI SMEJU NA OLIMPIJSKE IGRE: Ipak, nije sve tako bajno - Sportski Portal\nVELIKA ŠTETA: Barni nedostajalo samo 13 stotinki za veliko finale - ALI JE OBORIO JEDAN REKORD!\nMILICA MANDIĆ PRED FINALE: Zna šta je potrebno ZA ZLATO!\n“Što se tiče gledalaca iz inostranstva, da li bi trebalo da prođu kroz dvonedeljni karantin ili ne, možemo li se toga odreći ili ne, zavisiće od situacije. Postoji mogućnost da se odustane od karantina ako navijači ispunjavaju određene uslove”\n“Do proleća ćemo doneti mere za sve gledaoce, uključujući i one koji nisu iz Japana. Za strane navijače, moramo biti sigurni da ćemo i njima pružiti priliku da prisustvuju”, rekao je šef Organizacionog komiteta Olimpijskih igara u Tokiju Toširo Muto posle sastanka o merama za suzbijanje koronavirusa.\n“Što se tiče gledalaca iz inostranstva, da li bi trebalo da prođu kroz dvonedeljni karantin ili ne, možemo li se toga odreći ili ne, zavisiće od situacije. Postoji mogućnost da se odustane od karantina ako navijači ispunjavaju određene uslove”, naveo je Muto.\n“Razumljiva je strepnja gledalaca da ne znaju da li će moći da dođu na Igre. Želeli bismo da budemo što pažljiviji prema gledaocima, dok istovremeno preduzimamo preventivne mere kako bismo mogli da primimo što veći broj gledalaca”, naveo je Muto.\nPovezane temeKoronaKorona virusOlimpijske igreOlimpijske igre Tokio 2020Vesti


Audio-zapis razotkrio Inzka – Informer\nAudio-zapis razotkrio Inzka\nNa web stranici Instituta za mir u Vašingtonu ima audio-zapis na kojem se može jasno čuti da je visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko najavio da će povući suspenziju odluke Centralne izborne komisije (CIK) o izboru čelnika u FBiH, iako sada negira da je to ikad rekao.\n“Sada je Dom kompletan i već sada, u petak, kada se vratim u Sarajevo, sastaće se i Upravni odbor ambasadora Savjeta za sprovođenje mira (PIC) i postoji mogućnost da će odluka o suspenziji odluke CIK-a biti povučena. Tada ćemo imati mogućnost da federalna vlada preuzme odgovornost šta će uraditi, da li će ići ponovo na Ustavni sud ili će tražiti da im se izglasava povjerenje. Ne želim ići u te detalje, ali odluka koju sam ja donio će definitivno biti povučena“, rekao je Incko na predavanju u utorak prošle sedmice, a što se može čuti na audio-zapisu na stranici:\nhttp://www.usip.org/newsroom/multimedia/audio/deep-political-crisis-in-b… , a na satnici 1:17:30.\nInače, “Nezavisne” su nevezano za to predavanje dobile informaciju od diplomatskog izvora iz Brisela da se od Incka traži da ukine tu odluku. Međutim, Incko je u subotu sve negirao.\n“Trenutno od povlačenja odluke nema ništa, a o tome šta su rekli briselski izvori ne znam ništa. Ne razumijem ko je rekao da ću to učiniti, jer iz Brisela sa mnom o ovom pitanju niko nije razgovarao“, rekao je Incko u svom demantiju.\nMeđutim, Incko je izgleda zaboravio da je sam rekao da će to učiniti i to samo nekoliko dana ranije. Na pitanje iz publike Majka Keneta da li je miješanje visokog predstavnika u izborni proces u FBiH ometanje direktne demokratije, Incko je objasnio probleme u FBiH u vezi sa konstituisanjem nove vlade i Doma naroda FBiH i rekao da je međunarodna zajednica razmišljala šta učiniti tim povodom.\nObrad Kesić, politički analitičar iz Vašingtona, prvi nam je posvjedočio da Incko ne govori istinu, jer je i sam bio prisutan na ovom predavanju. Kesić je istakao da je Incko nekoliko puta spominjao da će povući tu odluku. Takođe, još dva sjedoka su nam potvrdila da je to Incko rekao, a što sada možemo i čuti na audio-zapisu.\nKomentarišući takva ponašanja Incka, Rajko Vasić, izvršni sekretar SNSD-a, smatra da je on napravio svjesno ogromnu grešku suspendovanjem odluka CIK-a, a sada namjerno obmanjuje javnost da nije dobio nalog od Brisela da odluku ukine.\n“Vjerujem da je EU od njega tražila da to uradi jer on isključuje Hrvate, a to se ne može dobro završiti. On sada pravi oko toga mutnu priču i kupuje vrijeme za one koji generišu visoki napon na kojem radi OHR“, kaže Vasić.\nSvetozar Pudarić, predsjednik Glavnog odbora SDP-a, koji je izabran za potpredsjednika FBiH, kaže da ne želi komentarisati spekulacije.\n“Odrediću se prema onom što bude zvanično. Samo znam da ne postoji nikakav razlog ni formalni ni suštinski da dođe do ponovnog formiranja bilo rukovodstva ili Vlade FBiH“, rekao je on.\nDragan Ćuzulan, generalni sekretar SDS-a, kaže da to govori u kojoj konfuziji se nalazi Incko.\n“On je raspet između onoga što govori SAD i EU, i u Americi je dobio signal za nešto drugo od onog što mu govore iz EU i to govori i o problemu pozicije u kojoj se on nalazi“, ističe Ćuzulan.\nBranislav Borenović iz PDP-a smatra da je to još jedan u nizu dokaza da OHR treba zatvoriti.\n“Mi nećemo komentarisati dešavanja u FBiH, ali principijelno je jasno da je krajnje vrijeme da visoki predstavnik treba da ode“, rekao je Borenović.\nDragan Čović, predsjednik HDZ BiH, nam je prekjuče rekao da je i on čuo da Incko treba da poništi tu odluku, ali da ne zna detalje.\n“Jedino ispravno bi bilo da Incko poništi tu odluku i vrati sve u okvire Ustava i zakona. U slučaju da to ne učini, BiH će ući u veliku političku krizu iz koje ne vidim kraj“, rekao je Čović, prenosi ljiljan.\nTagsdragan cocic dragan cuzulan rajko vasic valentin inzko\nTihić: Politike iz Karađorđeva neće uspjeti\nBin Laden je 1993. dobio BiH državljanstvo?


Najava 42. BITEF-a\nA. P. 19. juna 2008. 00:00\nSpektakularnom predstavom "Manje više beskonačno", koja u Beograd stiže iz Francuske, pod naslovom "Tragikomedija i tragedija našeg doba", 15. septembra u Sava centru počinje 42. po redu BITEF. Ove godine selektorski tandem (teatrolog Jovan Ćirilov i pozorišna rediteljka Anja Suša) odmah su predstavili koncept i kriterijum po kojem su pozivane gostujuće predstave. Naime, selekcija je bila fokusirana na fenomen manipulacije pojmom tragičnog u savremenom svetu. Posle mnoštva viđenih predstava, selektorima se nametnuo zaključak koji se vremenom pretvorio u ovogodišnji slogan, koji ukratko glasi da tragičnost današnjeg sveta u pozorišnoj obradi gotovo uvek postaje tragikomedija.\nČetrdeset drugi festival obeležiće ostvarenja nekih od najpriznatijih umetnika evropske i svetske pozorišne scene, poput Kristofa Martalera koji stiže sa projektom "Manjak prostora", Hajnera Gebelsa "Štifterove stvari", Dimitrija Gočeva i njegove režije antičke tragedije "Persijanci". Domaće teatarske snage na ovogodišnjem BITEF-u predstavljaće opera "Don Đovani" u režiji Bojane Cvejić i "Car Edip" u adaptaciji i režiji Vide Ognjenović. Ovogodišnji BITEF biće specifičan i po tome što je uvedena jedna organizaciona novina: ovo će biti prvi BITEF posle potpisivanja protokola Ministarstva za kulturu i Skupštine grada o finansiranju međunarodnih manifestacija u Beogradu.\nAko ste mislili da je to jedini novitet, prevarili ste se. Još jedna novina u organizaciji ovogodišnjeg najznačajnijeg pozorišnog festivala kod nas jeste i njegova prezentacija u reagionu, s obzirom na to da će se programska shema BITEF-a predstaviti na konfenrancijama za štampu koje će biti održane i u gradovima bivše Jugoslavije.\nbitef 2008car edipsofoklevida ognjevovic\nNovo izdanje Sofoklove tragedije „Ajant“


BiH: U atmosferi sumnje u izborni proces | Politika | DW | 15.11.2020\n„Šališ se, kako misliš šta očekujem. Ne očekujem više ništa. Došao sam samo da neko drugi ne uzme moj glas. Niti šta očekujem više, niti se čemu nadam", kaže Aleksandar, ogorčen zbog nepoštovanja mera na biralištu u Banja Luci i dodaje:\n„Ja sam mislio da će biti manje ljudi jutros zbog korone ili da će se kontrolisati ljudi na ulazu, ali ovo je haos. Ljudi stoje jedni do drugih, po 20 u redovima, i onda se pitaš ko je ovde lud, čemu mere, čemu sve, da li treba samo izbori da se održe pa da nas zaključaju".\nNa biračkom mestu zatekli smo i novinara portala „Buka", Elvira Padalovića koji kaže da od samog početka kampanje nikoga nije bilo briga za pandemiju i za mere. Besmisleno je kaže pomisliti da će na dan izbora svi poštovati mere, koje niko ne poštuje osam meseci.\n„Dakle pandemija nije bitna, mere nisu bitne, bitno je samo zgrabiti vlast. O izborima u uslovima pandemije je trebalo razmišljati davno. Imali smo gomilu skrivenih političkih skupova, o kojima niko zvanično nije pričao. Istovremeno se sva krivica za nepoštovanje mera prebacivala na građane a niko nikada političke skupove nije smatrao epidemiološki opasnim", kaže Padalović.\nOvo je samo vrh ledenog brega u moru problema sa kojima se susreće Centralna izborna komisija BiH. Odluka da mobilni timovi idu na adrese samo onih koji imaju dokument da su pozitivni ili u izolaciji, ostavlja mogućnost stotinama kontakata da idu slobodno na birališta, bez bilo kakve kontrole.\n„Hvala CIK-u što ne glasam"\nLokalni izbori u BiH - strah od malverzacija\nCIK se suočio i sa problemom glasanja putem pošte, za šta su izdali instrukcije pre nekoliko dana, kako bi se glasalo u DKP-ovima. S jedne strane, CIK je skinuo na hiljade fiktivnih glasača još tokom registracije a sa druge, onemogućio onima koji su registrovani da glasaju. Jedan od tih glasača je i ambasadorka BiH u Grčkoj, Milica Ristović Krstić, koja za DW kaže da joj je onemogućeno ustavom zagarantovano pravo glasanja, navodeći CIK kao glavnog krivca. Glasanje putem pošte kaže ona, ovim je potpuno obesmišljeno.\n„Suština problema je u tome što CIK nije poslao blagovremeno glasački materijal, iako su znali za zastoj u poštanskom saobraćaju. To je problem koji traje od početka pandemije. Građani BiH u Grčkoj, čije smo kontakte imali, takođe nisu dobili glasački materijal. Nažalost, nemamo sve kontakte naših državljana koji su prijavljeni za glasanje putem pošte, kaže Ristović Krstić, navodeći da se problem mogao rešiti da je bilo spremnosti.\n„Posebno je ironično što su DKP predstavništva iz Grčke, Francuske i Češke, u sredu obaveštena da mogu primati glasački materijal od državljana koji je poslat do 15.11. i proslediti ga CIK-u najkasnije do srede, iako niko od tih državljana glasački materijal nije ni dobio. MIP BiH je aktivno učestvovao na animiranju glasača u inostranstvu od samog početka izbornog procesa. Tako da su mogli uključiti MIP BiH u pronalaženju adekvatnog rešenja", ističe Ristović Krstić.\nNa konferenciji za medije Centralne izborne komisije, rečeno je da glasački listići nisu stigli u Grčku zbog blokade u toj zemlji, koja je onemogućila poštanski saobraćaj. Prema rečima članova CIK-a, listići su stigli u Solun, ali ne i u Atinu (!?).\n„Mafija kontroliše izborni proces"\nNekoliko biračkih mesta u BiH otvoreno je sa zakašnjenjem a većina problema uočena je u Banjaluci i Doboju, gdje su zabeležene „tenzije sa posmatračima". U gradskim komisijama nisu dozvoljavali pristup jer je to bilo suprotno epidemiološkim merama o maksimalnom broju osoba na biračkom mestu. Pored posmatrača Koalicije „Pod lupom", pristup je zabranjen i opozicionim posmatračima, iz čijih centrala najavljuju da će tražiti poništavanje izbora. SDS i PDP tvrde da „mafija kontroliše izborni proces i da izbori ne mogu biti regularni".\nNeregularnosti - najviše u Banja Luci i Doboju\nDa li će biti regularni ili ne, znaće se nakon što se prikupe svi podaci sa birališta a jedni od nosilaca tog posla biće članovi Koalicije za slobodne i poštene izbore „Pod lupom". Međutim, već prema prvim informacijama, optimizam je zadnja stavka u izveštaju ove nevladine organizacije.\n"I ovi izbori nažalost, protiču u atmosferi gde ljudi sumnjaju u izborni proces. Imali smo i okupljanja u nekim gradovima zbog nezadovoljstva građana radi podmićivanja glasača. U Doboju se okuplja opozicija zbog problema s prisustvom posmatrača na biračkim mestima. Želimo da celi dan prođe u normalnoj atmosferi. Rano je predviđati bilo šta, ali kako se bude približavao završetak izbora, naročito poslije zatvaranja biračkih mesta, plašim se da će biti nekih problema, ali tu su organi koji su zaduženi za održavanje javnog reda i mira", kaže predsednik Strateškog odbora Koalicije "Pod lupom" Vehid Šehić koji je pozvao građane da budu posmatrači ovogodišnjeg izbornog procesa, bez obzira što nisu angažovani na tim poslovima.\nKljučne reči BiH, komunalni izbori, Centralna izborna komisija BiH, CIK BiH, odaziv, pandemija, Srbija i region\nTrajni link https://p.dw.com/p/3lK8W


Cene zdravstvene nege u zemljama u razvoju premašuju ekonomski rast\nProdužetak jedne od najuspešnijih priča našeg vremena ipak ima svoju cenu. Cene zdravstvene nege u zemljama u razvoju sada premašuju ekonomski rast, a eksperti poručuju da je obezbeđenje kvalitetne zdravstvene nege jedan od najvećih izazova današnjeg sveta.\nAmerički Biro za popis stanovništva navodi da je broj stanovnika starijih od 65 godina najveći u istoriji popisa. Ali, dok medicinski i tehnološki napredak produžuje prosečan ljudski vek, porast pacijentskih zahteva sve više opterećuje sisteme zdravstvene nege u celom svetu, kaže pomoćnik američkog sekretara za zdravlje, Džoksel Garsija.\n«U svetu ima šest i po milijardi ljudi i očekujemo da taj broj nastavi da se povećava. Veliki segment stanovništva je ostarela populacija, ljudi preko 65 godina starosti», kaže Garsija.\nU Almanahu podataka o svetu Centralne obaveštajne agencije, navodi se da je maja 2008, 22 odsto od 127 miliona stanovnika Japana bilo starije od 65 godina. Zapadna Evropa nije daleko, sa 20 odsto italijanskih i nemačkih stanovnika iznad 65. Bugarska i Hrvatska sa 18 odsto predvode istočnu Evropu po procentu starijeg stanovništva. Sjedinjene Države, sa 12,5 odsto, imaju najmanji procenat stanovnika preko 65 godina u razvijenom svetu.\nStarija populacija je sama po sebi veliki uspeh – znači da ljudi žive duže. Ali cene zdravstvene nege spiralno raste. Troškovi za zdravstvenu negu su najveća pojedinačna stavka u troškovima potrošača u Sjedinjenim Državama – veća od troškova stanovanja ili hrane. Garsija kaže da povećanje cene zdravstvene nege predstavlja izazov za zdravstvo u celom svetu.\n«To je postalo glavno pitanje u svim zemljama u pogledu politike, programa i sprovođenja tih promena u praksi», kaže on.\nGodišnji zdravstveni troškovi u zoni Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj, premašuju ekonomski rast za 2 odsto, ostavljajući sve manje i manje novca za druge sektore.\nU izveštaju američke Centralne banke se ukazuje da četvrtina ukupnih troškova američke Federalne vlade sada odlazi na zdravstvene programe. Oni će do 2050. dostići gotovo polovinu federalnih troškova.\nLondonska konsultantska zdravstvena firma «Mekinsi» predviđa da će do 2100. godine Britanija trošiti 66 odsto ukupnog nacionalnog dohotka na zdravstvene programe, ako ne obuzda zdravstvene troškove.\nPomoćnik sekretara za zdravlje Džoksel Garsija ističe da skupe, usavršene medicinske procedure nisu jedini razlog za poskupljenje zdravstvene nege. On ističe da je vođenje računa o sopstvenom zdravlju ključ za smanjenje zdravstvenih troškova.\n«Mnogo ljudi u svetu misli da će se uvek naći lek, ili postupak, hirurški zahvat ili terapija, koji će pomoći kad se čovek razboli. Mi sami moramo da budemo najuračunljiviji, da se bolje hranimo, više vežbamo, da smanjimo pušenje...», kaže Garsija.\nZdravstveno obrazovanje, zdravstveni programi poslodavaca i prevencija, igraju veliku ulogu u smanjivanju zdravstvenih troškova, zaključuje Džoksel Garsija.


Evo kako izgleda glasački listić u SAD - Ozonpress :: internet portal\nTag: glasački, izgleda, listić\nIzborna mesta su slična kao i u Srbiji. Svako izborno mesto ima oko 2.000 glasača, a prilikom uzimanja glasačkog listića građani su dužni da pokažu lični dokument. Ukoliko ih nema u biračkom spisku, upis se vrši na licu mesta.


Аrhiva sajtova za: 2006 | 2007 | 2008 godinu\n9. februar 2010. godine\nSelektori 57. Beogradskog festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma uvrstli su film „Grupni portret s leđa“ u takmičarski program ovogodišnjeg festivala.\nFilm „Grupni portret s leđa“, snimljen u Čačku tokom poslednje „Interakcije“, biće prikazan u kategoriji ekspermentalnog filma. Festival će biti održan, u Beogradu, od 30. marta do 3. aprila 2010. godine.\n5. februar 2010. godine\nFilm „Grupni portret s leđa“ snimljen tokom 4. Međunarodnog studentskog filmsko kampa „Interakcija 2009“ biće prikazan u takmičarskom programu 6. Međunarodnog festivala dokumentarnog filma „Zagreb Dox“, koji će biti održan od 28. februara do 7. marta 2010. godine u Zagrebu.\n5. decembar 2009. godine\nU cilju promocije aktivnosti i rezultata 4. Međunarodnog studentskog filmskog kampa „Interakcija 2009“, u Požegi je održana projekcija filmova snimljenih tokom kampa. Nakon projekcije filmova uručene su zahvalnice pojedincima i institucijama iz Požege koje su doprinele realizaciji projekta.\n27. novembar 2009. godine\nU prostorijama Crvenog krsta Užice uručene su zahvalnice pojedincima i institucijama iz Užica koji su doprineli realizaciji ovogodišnjeg kampa. Nakon dodele zahvalnica prikazani su filmovi snimljeni tokom 4. „Interakcije“.\n25. oktobar 2009. godine\nU okviru trećeg po redu KRAF-a (Kragujevačka revija antiratnog i angažovanog filma), 25.oktobra 2009.godine, prikazan je film "Grupni portret s leđa" nastao u produkciji Filmart-a iz Požege, u okviru 4.Međunarodnog studentskog filmskog kampa „Interakcija 2009“. Ovaj revijalni festival ima praksu da festival otvara kragujevački autor. Budući da je reditelj Vojin Vasović, poreklom iz Kragujevca, film je ujedno bio i povod debate nakon projekcije na temu "Rađa li se kragujevački film?". Pre projekcije filma održana je kratka prezentacija kampa "Interakcija" kao uvod u festivalsku premijeru "Grupnog portreta s leđa“.\n7. oktobar 2009. godine\nU organizaciji Nezavisnog filmskog centra „Filmart“ i Doma kulture Čačak, u sredu, 7. oktobra u 20 časova u Velikoj sali Doma kulture u Čačku, održana je projekcija filmova snimljenih na 4. Interakciji.\nNa, do sada, najposećenijoj projekciji „Interakcije“ uvodnu reč održao je Milen Alempijević, urednik filmskog programa i pr Doma kulture i istakao značaj Interakcije u kulturnoj ponudi grada i regiona, kao i odličnu saradnju sa čačanskim gradskim institucijama, ustanovama kulture i Domom kulture Čačak.\nGostima se zatim obratio Predrag Živkovic, izvršni producent kampa. Izražavajući zahvalnost pokroviteljima i partnerima sa čačanskog područja, posebno je istakao saradnju i predusretljivost čačana koji su se pokazali kao izuzetni domaćini vec četvrtu godinu zaredom i kao izuzetno tolerantni, izašli u potpunosti u susret zahtevnoj filmskoj ekipi koja je ove godine radila u Čačku. Zatim su Jelena Cuslović, član najužeg organizacionog tima Interakcije i Predrag Živković uručili zahvalnice donatorima, partnerima i učesnicima u filmu sa teritorije Čačka. Više od 500 prisutnih posetilaca sa oduševljenjem i velikim aplauzom pozdravilo je, zatim projekciju filmova "Polifonija", "Bojenje magle", "Grupni portret s leđa" i "Mile i Nale".\nU subotu, 26. septembra 2009. godine, na maloj sceni Doma Omladine u Kragujevcu, odražana je prezentacija i projekcija filmova nastalih u okviru ovogodišnjeg Međunarodnog studentskog filmskog kampa „INTERAKCIJA 2009“. Zbog velikog interesovanja publike, održane su dve projekcije sa početkom u 18h i 19h. Publika je pogledala sva četiri ovogodišnja filmska ostvarenja, kao i propratni film o kampu koji govori o samoj manifestaciji gledanoj iz ugla 20 učesnika iz 14 zemalja.\n21. avgust 2009. godine\nU četvrtak, 20. avgusta, u Dvorani kulturnog centra Beograda, sa početkom u 21 h, održano je Svečano zatvaranje kampa. Tokom zatvaranja, u ime domaćina, prisutne je pozdravio Nebojša Popović, urednik filmskog programa Kulturnog centra Beograda.\nDejan Petrović, direktor Nezavisnog filmskog centra „Filmart“ predstavio je učesnike 4. „Interakcije“, kojima su dodeljene diplome za učešće na ovogodišnjem kampu. Tokom večeri prikazana su četiri dokumentarna filma snimljena tokom 4. Međunarodnog studentskog filmskog kampa „Interakcija 2009“.\nProjekciji filmova u Beogradu, između ostalih, prisustvovali su i pimarijus dr Predrag Tojić, državni sekretar Ministarstva za dijasporu, prof mr Milica J. Kuzmanović, načelnica odeljenja za savremeno stvaalaštvo i kulturnu industriju u Ministarstvu kulture RS, gospodin Dante Coelho De Lima, ambasador Brazila u Beogradu, gospođa Ruizа Marа Andreyevich, savetnica ambasadora Brazila, gospodin Amir Ali Džavadijan,zamenk direktora Kulturnog centra Irana, gospodi Dušan Đoković, direktor Akademije umetnosti u Beogradu, prof dr Milena Dragićević Šešić, profesor na Fakultetu dramskih umetnosti i gospodin Mirko Štark, profesor na Akademiji umetnosti u Novom Sadu.\n20. avgust 2009. godine\nU sredu, 19. avgusta, premijernom projekcijom filmova snimljenih na ovogodišnjoj „Interakciji“, obeležen je završetak druge faze 4. Međunarodnog studentskog filmskog kampa „Interakcija 2009“. U prepunoj Sali Kulturnog centra Požega, premijerno su prikazani filmovi: Polifonija, Bojenje magle, Grupni portret s leđa, Mile i Nale, snimljeni na ovogodišnjem kampu.\nPo završetku druge faze kampa, 20. avgusta, na putu za Beograd, učesnici četvrte „Interakcije“ su posetili Ovčarsko-kablarsku klisuru. Turistička organizacija Čačak, u svojstvu domaćina, učesnike je upoznala sa manastirima na ovom području, ali i organizovala splavarenje Moravom.\n18. avgust 2009.godine\nU bioskopu Kulturnog centra Požega od 19.30 časova, u okviru programa „Interscreen“, prikazani su Kitakinan – Zemlja za sve (Kanada), Nema više Ive (Srbija), Informativni razgovor (Srbija), Putnik (Srbija), Filmski kritičar (Srbija), Paralele (SAD), Ogledala (Italija).\nU okviru programa „Interšator“ na Trgu Slobode u Požegi, od 21 čas predstavljena je kultura Kanade i Srbije.\n17. avgust 2009. godine\nU bioskopu Kulturnog centra Požega od 19.30 časova, u okviru programa „Interscreen“, prikazani su filmovi Pripremi se, pozor, sad! (Estonija), Romansa (Brazil) i Peta lična (BIH).\nU okviru programa „Interšator“ na Trgu Slobode u Požegi, od 21 čas predstavljena je kultura Estonije, Brazila i Bosne i Hercegovine.\n16. avgust 2009. godine\nU bioskopu Kulturnog centra Požega od 19.30 časova, u okviru programa „Interscreen“, prikazani su filmovi Kerskij (Rusija), Prazne strane (Indija), 100 dana do Olimpijade (Litvanija), kao i filmovi studenata Akademije umetnosti iz Beograda.\nU okviru programa „Interšator“ na Trgu Slobode u Požegi, od 21 čas predstavljena je kultura Rusije, Indije i Litvanije.\n15. avgust 2009. godine\nUčesnici su posetili Drvengrad na Mokroj Gori, a zatim i Muzej na otvorenom „Staro selo Sirogojno“.\nU bioskopu Kulturnog centra Požega od 19.30 časova, u okviru programa „Interscreen“, prikazani su filmovi studenata Akademije umetnosti iz Novog Sada, kao i filmovi sa festivala CILECT Prize 2008.\nNa Trgu Slobode u Požegi, 15,avgusta od 21 čas održan je koncert benda “DIRTY DOROTHY”, kao i nastup hip hopera grupe “WEST SIDE CONNECTION”.\n14. avgust 2009. godine\nU bioskopu Kulturnog centra Požega od 19.30 časova, u okviru programa „Interscreen“, prikazani su filmovi: Jonin rođendan (Nemačka), Trka (Rumunija), Gubitak pamćenja (Fancuska), kao i filmovi sa festivala CILECT Prize 2008.\nU okviru programa „Interšator“ na Trgu Slobode u Požegi, od 21 čas predstavljena je kultura Nemačke, Rumunije i Francuske.\n13. avgust 2009. godine\nU saradnji sa Iranskim kulturnim centrom i Kulturnim centrom Požega u Gradskoj galeriji u Požegi, 13.avgusta u 19 časova, otvorena je izložba iranskog fotografa Amira Ali Đžavadijana.\nU bioskopu Kulturnog centra Požega od 19.30 časova, u okviru programa „Interscreen“, prikazani su filmovi: Slušati tišinu (Velika Britanija), Mali fotograf (Švedska), Prolaz (Iran), Dašak (Srbija), kao i filmovi studenata Fakulteta dramskih umetnosti.\nU okviru programa „Interšator“ na Trgu Slobode u Požegi, od 21 čas predstavljena je kultura Velike Britanije, Švedske i Irana.\n12. avgust 2009. godine\nNa Međunarodni dan mladih, 12.avgusta 2009.godine sa početkom u 21 čas, u bioskopu Kulturnog centra Požega, održano je Svečano otvaranje kampa. Učesnicima i gostima, tokom otvaranja, obratio se gospodin Nebojša Bradić, ministar kulture RS, primarijus dr Predrag Tojić, državni sekretar Ministarstva za dijasporu RS, gospodin Emir Kusturica, eminentni reditelj, gospodin Milovan Mićović, predsednik Opštine Požega i Dejan Petrović, direktor NFC „Filmart“.\nOtvaranju su, između ostalih, prisustvovali i gospođa Amira Arifović Harms, otpravnica poslova Аmbasade Bosne i Hercegovine, gospodin Saikat Sen Sharma, šef kancelarije Аmbasade Indije, gospođa Ruiza Mara Andreyevich, savetnica ambasadora Brazila, gospodin Amir Ali Džavadijan, zamenik direktora Kulturnog centra Irana, Njihova visočanstva Princ Vladimir Karađorđević i Princeza Brigit Miler, kao i predstavnici susednih gradova i opština (Užice, Čačak i Аrilje). Nakon ceremonije Svečanog otvaranja prikazan je film „Helijum“, snimljen tokom 4. MSFK „Interakcija '08“ (dobitnik nagrade za najbolji eksperimentalni film na 56. Beogradskom festivalu dokumentarnog i kratkometražnog filma). Po završetku otvaranja priređen je koktel.\nU okviru programa „Interšator“ na trgu Slobode u Požegi, od 18 časova održana je prezentacija programa „Međunarodni dan mladih“ i „Interakcija 2008“.\nPo završetku snimanja materijala za filmove u Užicu, Čačku, Požegi i Guči učesnici su doputovali u Požegu gde će od 11. do 19. avgusta 2009.godine montirati filmove. Istovremeno sa produkcijom filmova biće realizovani: programi „Interšator“ i „Interscreen“, kao i izložba fotografija, koncert i slobdne aktivnosti (izleti itd.).\nINFORMATOR za medije "Interakcija 2009"\n"Interakcija 2009" (Download-jpeg.)\nPROGRAM "Interakcija 2009"\nPo dolasku učesnika ovogodišnje 4. Međunarodnog studentskog filmskog kampa “Interakcija 2009“ u Beograd, 4.avgusta 2009.godine u Kulturnom centru Beograda, održana je Uvodna radionica.\nDvadeset studenata produkcije, režije, kamere, zvuka i montaže iz 14 zemalja (Rusija, Kanada, Rumunija, Nemačka, Francuska, Velika Britanija, Brazil, Švedska, Estonija, Indija, Litvanija, Bosna i Hercegovina, Iran i Srbija), tokom radionice, upoznati su sa ciljevima, aktivnostima i dinamikom realizacije projekta.\nO projektu su govorili Slađana Varagić, koordinator programa, Predrag Živković, izvršni producent, Dejan Petrović, direktor Nezavisnog filmskog centra „Filmart“ i moderator Jelena Ćuslović.\nPo završetku Uvodne radionice, profesor mr Dragan Elčić, održao je predavanje na temu „Autorski dokumentarni film“, a zatim i prve konsultacije sa studentima-učesnicima kampa. Profesor mr Elčić , kao supervizor režije, kroz konsultacije sa studentima učestvovaće u produkciji filmova, kroz sve faze, od istraživanja terena, pronalaženja teme do montaže i postprodukcije. Na temu „Zvuk u dokumentarnom filmu“ predavanje je održao profesor Nikola Cvijanović.\nNakon radionica, učesnici su krenuli put Čačka, Požege, Guče i Užica, gde će od 5. do 10. avgusta, podeljeni u 4 ekipe snimiti materijal za dokumentarne filmove na temu „Tolerancija različitosti“. Tokom današnjeg dana, 5. avgusta, učesnici su imali prve kontakte sa lokalnim vodičima i sredinama u potrazi za temom i idejom.\n3. avgust 2009.godine\nU svečanoj salu Skupštine Opštine Požega, 3. avgusta 2009. godine u 12h časova, održana je konferencija za medije povodom početka 4. Međunarodnog studentskog filmskog kampa „Interakcija 2009“.\nNa konferenciji su se brojnim novinarima iz Požege, Užica i Čačka, obratili Dejan Petrović - direktor NFC „Filmart“, Milovan Mićović - predsednik Opštine Požega, Goran Simović – zamenik predsednika Opštine Požega i Predrag Živković – izvršni producent filmskog kampa „Interakcija“. Konferenciju je vodila Slađana Vasiljević.\nMedijima je predstavljen ovogodišnji projekat i njegove faze realizacije: produkcija, prateći programi „Interscreen“, „Interšator“, izložbe i koncerti. Najavljen je dolazak 20 učesnika kampa – studenata filmskih škola iz 14 zemalja, kao i njihovo učešće u produkciji četiri dokumentarna filma na temu „Tolerancija različitosti“. Filmovi će biti snimani na teritoriji partnerskih gradova i opština: Čačak, Užice, Guča i Požega.\nKao i prethodnih godina, pokrovitelji kampa „Interakcija 2009“ su Ministarstvo kulture RS, Ministarstvo za dijasporu RS, no ove godine među generalnim pokroviteljima po prvi put se našla i Opština Požega. Predstavnici Opštine Požega su istakli značaj realizacije ovog projekta u Požegi, kao i sve potencijale koje projekat ima u smislu afirmacije Požege na kulturnom, privrednom i turističkom planu. Ciljevi kampa „Interakcija“, kao što su multikulturalnost, decentralizacija kulture i afilmacija kulturno-istorijskih zanamenitosti Srbije, bili su presudni da Opština Požega prepozna značaj podrške ovom projektu.\n21.jul 2009. godine\n„Interakcija“ predstavljena na Konferenciji za medije u Ministarstvu kulture u Beogradu\nU utorak, 21.jula 2009.godine u Press sali Ministarstva kulture Republike Srbije odrzana je Konferencija za medije na kojoj su predstavljene manifestacije koje ce biti odrzane tokom leta u Srbiji, a u cijem sufinansiranju ucestvuje Ministarstvo kulture. Najpre je Minstar, Nebojsa Bradic, upoznao novinare o znacaju manifestacija koje je podrzalo Ministarstvo, a zatim su predstavljene najznacajnije kulturne manifestacije koje ce biti realizovane tokom jula i avgusta u nasoj zemlji - Festival glumackih ostvarenja „Filmski susreti“ (Nis, 22-31.avgust), Festival filmskog scenarija (Vrnjacka Banja, 8-12.avgust), BELEF (Beograd, 2-31.jul), Nisvil festival (Nis, 13-16.jul), ali i Medjunarodni studentski flmski kamp „Interakcija“ (Pozega 4-21.avgust). O realizaciji ovogodisnje „Interakcije“ govorio je, Dejan Petrovic, direktor NFC „Filmart“, koji je istakao da kroz projekat „Interakcija“ „Filmart“ doprinosi decentralizaciji kulture u Srbiji. Takodje, Petrovic je izrazio zahvalnost Ministarstvu kulture na znacaju koje Ministrstvo daje „Interakciji“ od samog osnivanja.\nna vrh stran\n19. jul 2009. godine\n4. MEĐUNARODNI STUDENSKI FILMSKI KAMP „INTERAKCIJA 2009“\nOd 4. do 21. avgusta 2009.godine, u organizaciji Nezavisnog filmskog centra „Filmart“ , a pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture Republike Srbije, Ministarstva za dijasporu Republike Srbije i Opštine Požega biće održan 4. Međunarodni studenski filmski kamp „Interakcija 2009“.\nNakon trogdišnje realizacije projekta na Zlatiboru, po prvi put, ovogodišnja „Interakcija“ biće održana u Požegi.\nTokom boravka na kampu, dvadeset studenata produkcije, režije, kamere, dizajna zvuka i montaže iz 14 zemalja (Indija, Estonija, Kanada, Nemačka, Francuska, Rumunija, Litvanija, Brazil, Rusija, Velika Britanija, Švedska, Iran, Bosna i Hercegovina i Srbija), podeljeni u četiri ekipe, snimiće četiri dokumentarna filma, inspirisani ambijentom i ljudima Požege, Užica, Čačka i Guče.\nTema ovogodišnje „Interakcije“ je „Tolerancija različitosti“.\nIstovremeno sa produkcijom filmova, biće realizovani i prateći programi – „Interšator“ i „Interscreen“. Svakodnevno, na Trgu slobode u Požegi, u okviru programa „Interšator“ učesnici će, kroz muziku, ples, poeziju, kuhinju itd. predstaviti kulturu zemlje iz koje dolaze. Program se realizuje u saradnji sa ambasadama i kulturnim centrima zemalja učesnica.\nU bioskopu Kulturnog centra Požega, u okviru programa „Interscreen“ biće prikazani studentski filmovi učesnika kampa, studenata domaćih filmskih akademija, kao i izbor najboljih studentskih filmova u selekciji CILECT-a - Međunarodne asocijacije filmskih i televizijskih škola.\nTokom boravka u Srbiji, kroz izlete na Mokru Goru, u Sirogojno i Ovčarsko-kablarsku klisuru, učesnici će se upoznati sa prirodnim u kulturnim potencijalima zapadne Srbije.\nFilmovi snimljeni tokom kampa, premijerno će biti prikazani u Požegi, 19. avgusta, a dan kasnije i u Dvorani Kulturnog centra Beograda u Beogradu. Do kraja godine, projekcija filmova biće održana na domaćim i filmkim akademijama u inostranstvu, u gradovima partnerima, u kulturnim centrima u dijaspori. Najbolji filmovi snimljeni tokom kampa učestvovaće na filmskom festivalima širom sveta, poput filma „Helijum“ (snimljen tokom 3.“Interakcije“), koji je na ovogodišnjem 56. Beogradskom festivalu dokumentarnog i kratkometražnog filma osvojio nagradu za najbolji eksperimentalni film.\n13. jun 2009. godine\nFilm „Helijum“ na Festivalu Cinema city\nNa Filmskom festivalu „Cinema City“, koji će biti održan od 7. do 13. juna u Novom Sadu, biće prikazan film „Helijum“. Dejan Zečević, selektor festivala uvrstio je film „Helijum“ u takmičarsku selekciju "UP TO 10.000 BUCKS", u okviru koje će biti prikazano 34 filma iz zemlje i inostranstva. Film „Helijum“ biće prikazan u Maloj sali Pozorišta mladih u subotu 13.juna 2009.godine sa početkom u 22:30.\n3. jun 2009. godine\nFilm „Helijum“ u Vašingtonu\nU sali bioskopa Тhe Avalon Theater u Vašingtonu, u sredu 3.juna u 20.00 časova biće prikazan film „Helijum“ u okviru festivala posvećenog srpskom kratkom i dokumentarnom filmu. Promocija srpskog filma u SAD održava se u organizaciji "Kruga Orfelin" iz Vašingtona.\n31. maj 2009. godine\nDruga nagrada za film „Helijum“ na „AsterFestu”\nFilm „Helijum“ je osvojio Specijalnu nagradu na 5. Međunarodnom filmskom festivalu „Asterfest” koji je održan u Strumici (Makedonija FYROM) od 27. do 31. maja 2009.godine.\n„Helijum“ na festivalu „Zlatni vitez“ u Rusiji\nU takmičarskom programu 18. Međunarodnog filmskog festivala „Zlatni vitez“ prikazan je film „Helijum“. Ovogodišnji festival održan je od 22. do 31. maja u ruskom gradu Lipecku.\n3.april 2009. godine\n„-HE- Хелијум“ - najbolji eksperimentalni film 56. Beogradskog festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma\nFilm „-HE- Хелијум“ (snimljen tokom 3. Međunarodnog studentskog filmskog kampa "Interakcija-Zlatibor 2008") proglašen je za najbolji eksperimentalni film 56. Beogradskog festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma.\nTokom trajanja festivala, u takmičarskom programu prikazan je 71 dokumentarni, kratki igrani, animirani i eksperimentalni film iz zemlje i inostranstva.\nU petak 3. aprila 2009.godine, u Pozorištu na Terazijama završen je festival i dodeljene su nagrade o kojima je odlučio međunarodni žiri u sastavu: Nenad Puhovski (Hrvatska), Jean Pierre Rehm (Francuska), Ari Gold (SAD), Marko Glušac (Srbija) and Marko Jeftić (Srbija).\nFilm „-HE- Хелијум“ osvojio je Zlatnu medalju Beograd za najbolji eksperimentalni film 56. Beogradskog festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma.\n23. mart 2009. godine\nFilm „-HE- Хелијум“ na festivalima u zemlji i svetu\nFilm „-HE- Хелијум“, snimljen tokom Trećeg međunarodnog studentskog filmskog kampa „Interakcija-Zlatibor ’08“, biće prikazan u okviru zvaničnog takmičarskog programa 56. Beogradskog festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma. Film „-HE- Хелијум“, uvršten je u kategoriju eksperimentalnog filma i po programu festivala biće prikazan u četvrtak 2. aprila 2009. godine sa početkom u 17 časova u Dvorani kulturnog centra Beograda.\nFilm „-HE- Хелијум“ će takođe biti prikazan 29. marta 2009. godine, u okviru zvaničnog programa Londonskog međunarodnog festivala dokumentarnog filma (The London International Documentary Festival). Ovogodišnji festival biće održan od 27. marta do 4. aprila u Londonu.\nI još jedan značajan filmski festival “Documenta Madrid” u svom takmičarskim programu će prikazati „-HE- Хелијум“, najzapaženiji film sa treće „Interakcije“. Od 1. do 10. maja 2009. godine, u Madridu, biće održan VI Međunardodni festival dokumentarnog filma (6th International Madrid Documentary Festival “Documenta Madrid) tokom koga će, u takmičarskom programu, biti prikazan film „-HE- Хелијум“.\n17. februar 2009. godine\nFilm “Helijum”, snimljen tokom 3. Međunarodnog studentskog filmskog kampa “Interakcija-Zlatibor 08” biće prikazan u takmičarskom programu filmskog festivala Independent days 9, koji će biti održan od 22. do 26.aprila 2009.godine u Karlsruhe (Nemačka).\n„Helijum” na Martovskom festivalu\nFilm „Helijum“, snimljen tokom 3. Međunarodnog studentskog filmskog kampa „Interakcija-Zlatibor 2008“, uvršćen je u takmičarski program 56. Beogradskog festivala dokumentarnog i kratkometražnog filma. Ovogodišnji festival biće održan od 30. marta do 3. aprila pod sloganom “Kratak spoj”. Kroz takmičarske i specijalne programe, festival će predstaviti najbolje igrane, dokumentarne, eksperimentalne i animirane filmove najnovije domaće i inostrane produkcije.\n„Interakcija“ u Berlinu\nNa ovogodišnjem, 59. međunarodnom filmskom festivalu u Berlinu, koji je održan od 5. do 15. februara, Filmski centar Srbije predstavio je filmove, projekte i talente iz Srbije. Posetiocima, jednog od najprestižnijih filmskih festivala u svetu, predstavljen je i projekat Medjunarodni studentski filmski kamp “Interakcija-Zlatibor”. Promocija “Interakcije” u okviru Berlinskog festivala, početak je promotivnih aktivnosti Nezavisnog filmskog centra “Filmart”, a uoči raspisivanja konkursa za učešće na 4. Međunarodnom studentskom filmskom kampu “Interakcija – Zlatibor 09”. Konkurs za učešće na ovogodišnjoj “Interakciji” biće raspisan od 1.marta do 15. aprila 2009. godine, a pravo prijavljivanja imaju studenti produkcije, režije, kamere, snimanja i dizajna zvuka i montaže domaćih i inostranih filmskih akademija.


Zalivske zemlje povlače posmatrače\nDemonstrant protiv sirijske vlade uzvikuje parole pred stranim novinarima juče u Homsu, u Siriji\nZemlje članice Saveta za saradnju u oblasti Persijskog zaliva kažu da povlače svoje posmatrače iz Sirije, posle odluke Saudijske Arabije da se povuče iz posmatračke misije Arapske lige u Siriji.\nPomenuta šestočlana organizacija iznela je tu odluku u danas objavljenom saopštenju. Saudijska Arabija je ranije saopštila da se povlači iz misije Arapske lige jer Sirija nije sprovela u delo arapski plan za okončanje desetomesečnog krvavog ugušivanja ustanka protiv predsednika Bašara al-Asada.\nPored Saudijske Arabije, članice Saveta za saradnju u oblasti Persijskog zaliva su Ujedinjeni arapski emirati, Bahrein, Oman, Katar i Kuvajt.\nŠef posmatračke misije Arapske lige, sudanski general Mohamed Ahmed Mustafa al-Dabi, rekao je da se nasilje u Siriji smanjilo od dolaska posmatrača, 26. decembra.\nSirija je juče odbacila novu inicijativu Arapske lige da predsednik Asad preda vlast i povuče se – slično promopredaji vlasti kakva se trenutno odvija u Jemenu. Sirijski državni mediji kritikovali su taj plan kao „flagrantno“ kršenje sirijskog suvereniteta.\nKatar je saopštio da će Arapska liga tražiti od Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija da podrži tu inicijativu. Nemački ambasador u Ujedinjenim nacijama pozdravio je taj plan kao potencijalnu prekretnicu.\nTakođe juče, ministri inostranih poslova Evropske unije odobrili su nove sankcije Siriji u vidu zabrana putovanja i zamrzavanja imovine 22 osobe i 8 kompanija povezanih sa Asadovom vladom.\nSirijski aktivisti kažu da su tokom jučerašnjeg dana vojni dezerteri u centralnoj pokrajini Homs ubili pet vojnika regularne armije. Aktivisti takođe kažu da su vladine snage bezbednosti ubile najmanje 10 civila tokom operacija u žarištima protesta širom zemlje. Isti izvori navode da se najmanje 60 hiljada ljudi okupilo u Dumi, nedaleko od Damaska, na sahranama 11 ljudi koje su proteklih dana ubile Asadove snage.


Beogradski Maraton | Vest | Drugi Beogradski polumaraton u nedelj\nDrugi Beogradski polumaraton u nedelju 30. septembra pod sloganom „ Trka dobrote“\nDrugi po redu Beogradski polumaraton, koji će biti održan u nedelju, 30. septembra, od 10 sati, najavljen je na konferenciji za novinare u Starom dvoru, gde su o organiziciji manifestacije, očekivanjima i određenim pojedinostima govorili pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović, v.d. sekretara za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima Darko Glavaš, direktor „Beogradskog maratona” Dejan Nikolić, Uroš Delić član Izvršnog odbora Srpskog filantropskog foruma, Sveta Simić ispred pokreta Distinguished gentlemen`s ride (Uvažena džentlmenska vožnja), Irena Pavlović osnivač Run Art zajednice i Marko Marjanović učesnik nedeljnog događaja u trci na 21km.\nAndreja Mladenović se prisetio prošlogodišnjeg učešća i iskustva na prvom Beogradskom polumaratonu za šta je rekao da je jedinstveno i neponovljivo, pogotovu s obzirom na vremenske uslove i sneg koji je neprekidno padao, ali i naglasio važnost trkačkih manifestacija u Beogradu Beogradskog maratona i Beogradskog polumaratona.\n– Nastavljamo sa trkama koje su veoma važne za svetski pokret maratonaca, što Beograd stavlja u krug gradova i sredina, koje su veoma poznate po ovim trkama. Svi ti veliki gradovi koji imaju maraton imaju i polumaraton, zato mi je veoma drago da im se Beograd priključio i da je prihvatio tu dobru praksu – rekao je Mladenović.\nMladenović je naglasio da Turistička organizacija Beograda i Beogradski maraton učestvuju na velikim maratonima u svetu i prisutni su na njihovim sajmovima. On je naglasio da je to dobar projekat od koga se već vide rezultati, tako da će Beograd na proleće kad bude održan sledeći Beogradski maraton imati velik broj trkača, što je u stvari veliki turistički potencijal.\nDarko Glavaš je rekao da su brojni uslovi i organizacione stavke usklađeni i privedeni samom kraju.\n– Izmene saobraćaja će početi u subotu na nedelju u ponoć u zonama starta i cilja trke, to jest na ulazu u Bulevar kralja Aleksandra do 12 sati i u zoni cilja kod hotela „Moskva” na Terazijama do 17 sati. Trasa trka na 10 i 21 kilometar biće zatvorena u nedelju od 9 sati, a postepeno će biti otvarana za saobraćaj u zavisnosti kako se trasa bude oslobađala od trkača. Trasa polumaratona biće zatvorena nešto duže – do 13 sati, kada je predviđena vremenska rampa, a zatim će i ona biti otvarana postepeno kako se bude oslobađala, osim na potezu od Slavije do Terazija, gde će saobraćaj biti uspostavljen posle 17 sati – rekao je Glavaš.\nOn je dodao da su komunalna preduzeća „Beogradski vodovod i kanalizacija”, „Zelenilo” i „Gradska čistoća” uradili niz priprema za ovu manifestaciju, kao i „Beograd-put”, koji će postaviti saobraćajnu signalizaciju i bezbednosne prepreke.\nOvogodišnji polumaraton pod sloganom „Trka dobrote” imaće humanitarni karakter, a prikljupljeni novac biće doniran za razvoj istraživačkog centra „Petnica” i o tome je posebno govorio Uroš Delić, kao i o tome da će ova saradnja biti nastavljena i na 32. Beogradskom maratonu u aprilu mesecu sledeće godine kada se očekuju još bolji rezultati.\nDelić je pozvao sve učesnike Drugog Beogradskog polumaratona kao i sve građane da pošalju poruku na broj 4540 na svim mrežama i da na takav način mogu da doniraju svoju finansijku podršku ovom projektu.\nIrena Pavlović je prenela sopstveno iskustvo kada je trčanje u pitanju. Kao majka troje dece počela je da trči u 37. godini. Shvatila je, zahvaljujući svojoj aktivnosti, da mnoge žene od 40 godina, kao i one starije žele da trče, ali ne znaju kako da to realizuju. Osnovala je „Run art”, - Umetnost trčanja (studirala je glumu kojom se nikada nije bavila, pa odatle ime) i već na 31. Beogradskom maratonu 15 pripadnica lepšeg pola iz Sigurnih kuća zajedno sa decom učestvovalo je u Trci zadovoljstva.\n– Srela sam tako i Marka Marjanovića, koji ne vidi, a želi da vežba. Kada sam mu ponudila pomoć, nije mi verovao da ću ga ponovo pozvati. Bilo je to 2. juna, ove godine,a sada je već spreman za polumaraton – najavila je Irena.\nNjene reči Marko je potvrdio:\n– Zahvaljujem se Ireni što je donirala svoje slobodno vreme da mi omogući da treniram. Fizički napor nije ni približan tom psihičkom, kada moraš nekoga da obavezuješ da ti se posveti, a on možda baš tada kada ti možeš, nije u prilici da trči s tobom. Upornost je najvažnija.\nJoš jedna dobročiniteljska akcija na Drugom Beogradskom polumaratonu je na programu – borba protiv raka prostate, od koje godišnje u svetu umre veliki broj ljudi. Sveta Simić je najavio učešće motorista pod nazivom Uvažena džentlmenska vožnja koja će biti uvertira u događaj.\nU isto vreme u svetu će ovu aktivnost sprovesti još 650 gradova.\nDejan Nikolić, direktor Beogradskog maratona, naglasio je da i Beogradski polumaraton, kao i Beogardski maraton neguje koncept maksimalne otvorenosti i pristupačnosti što većem broju učesnika i što širim slojevima stanovništva, uključujući i osobe sa invaliditetom.\nNikolić se takođe zahvalio gradu Beogradu na podršci ovom događaju, ali i na kontinuiranoj kvalitetnoj saradnji i na drugim događajima koje preduzeće Beogradski maraton u toku godine organizuje.\nPrijavljivanje za Drugi Beogradski polumaraton i podizanje učesničkih paketa obavljaće se 28.i 29. septembra u Domu omladine Beograda u vremenu od 9-19h.\nGenerated: 03:50:35TRU CHACHE


Grčke tragedije : Sofokle, Euripid, Eshil\nSofokle, Euripid, Eshil(autor)\nZadivljenost grčkim tragedijama već dvadeset šest vekova ne jenjava, kako među autorima, koji su kasnije nastavili tradiciju ove književne forme (Šekspir, Gete, Šiler, Igo…) utkavši njene suštinske postulate, estetske i etičke, u svoju poetiku, tako i kod gledalačke i čitalačke publike. Kao najuzvišeniji dramski obl\nik i naročito važan deo antičke književnosti u celini, tragedije danas predstavljaju veličanstveni književni spomenik slavne, minule helenske kulture, na čijim je temeljima izrasla zapadna civilizacija kakvu danas znamo. Ovo je jedinstvena prilika da se čitalac savremenog doba upozna sa antičkim čovekom, saživi s njegovim patnjama i u njima prepozna deo sebe i svojih nevolja. Tragične sudbine Antigone, Medeje, Agamemnona, Prometeja, Edipa, Ifigenije i drugih junaka, njihove borbe sa samima sobom, društvom, državom, ljudskim i božanskim zakonitostima – do danas su se utvrdile kao besmrtan izvor univerzalnih moralnih vrednosti, ideal kome i danas težimo.\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Klasična književnost , Tragedija\n3. izdanje, 2019; Tvrd povez; latinica; 24 cm; 732 str.; 978-86-6457-170-8;\nIzdavač: Dereta; 3. izdanje, 2019; Tvrd povez; latinica; 24 cm; 732 str.; 978-86-6457-170-8;\nESHIL, EURIPID, SOFOKLE, GRČKE TRAGEDIJE\nTragedije su bile nerazdvojni deo religioznog, političkog i društvenog života drevne Grčke. U Heladi se politički, umetnički i moralni život nije ni mogao zamisliti van države kao ustanove u kojoj se zajedno i u međusobnoj povezanosti ostvaruju politički interesi, umetničko stvaralaštvo i pravičnost kao vrhunsko dobro zajednice. Za stare Grke čovek, kao pojedinac, iznad svega teži najvišem dobru, koje može da ostvari jedino kroz zajednicu sa drugim ljudima, pa je tako ideal države dostizanje najvišeg dobra ili pravičnosti. Grci su u tragedijama, podseća nas Šeling, tražili i nalazili takvu ravnotežu pravde i čovečnosti bez koje se njihov smisao za moral nije mogao zadovoljiti, jer se u samoj toj ravnoteži najviši moral i ostvarivao.\nNovo i redigovano izdanje Grčkih tragedija, u izdanju Derete, koje sadrži dvanaest najznačajnijih sačuvanih drama trojice velikih grčkih tragičara, Eshila, Sofokla i Euripida, izraz je sizifovske težnje da se razlika između dva sveta i vremena umanji. U tome su, kao i u prethodnim izdanjima, od pomoći objašnjenja i napomene prevodioca dr Miloša Đurića. Tragedije Eshila, Sofokla i Euripida nudile su antičkoj publici poznate mitološke i fabularne obrasce, društvene i estetičke modele koji su preispitivali svaki oblik stvarnosti, ne dovodeći u pitanje zasnovanost grčkog društva u polisu. Preispitivanje mitoloških i religioznih obrazaca na nov i umetnički pouzdan način dovodilo je publiku do katarze: oslobađanje emocija, pročišćavanje osećanja, saznavanje sveta ne samo kakav je bio ili kakav jeste, već kakav bi mogao da bude. Gledalac starogrčke tragedije živeo je u svetu u kome su mitološka bića deo svakodnevnice, a Homerove i Hesiodove priče, ma koliko to Platonu smetalo, podjednako istinite kao dela filozofa. Čitav svet tragedije bio je jedno ogromno, neprekinuto sada, ispunjavajući smislom svaki trenutak proveden u Dionisovom pozorištu. Pesnici su koristili verovanja publike, poigravali se njenim očekivanjima i osećanjima, ne da bi ih izigrali i ostavili bez vere, već da bi u otkrivanju smisla, kroz oblikotvorno jedinstvo lepog, istinitog i dobrog – nagovestili i skriveno, podsvesno, nagonsko i smrtonosno – dionisku suštinu apolonske forme.\nDanašnji gledalac kontekst savremene drame nikada ne poznaje u potpunosti. Kada je u njega dobro upućen, posmatra ga odvojeno od drame koju gleda ili čita. Još je veća razdvojenost savremene publike od konteksta antičke drame: koliko god obrazovanjem bio pripremljen za njeno čitanje i gledanje, svet (post)informatičkog i potrošačkog društva neumitno ga udaljava od izvornog doživljaja antičke drame, kao jedinstva pesničkog, političkog i etičkog. Mit se prihvata kao izmišljena priča, pesničko kao jedna od formi potrebnih za uspešnu komunikaciju i razmenu dobara, političko kao način postizanja moći i ostvarivanja interesa. Tragedije o Prometeju, Orestu, Edipu, Antigoni, Hipolitu, Ifigeniji ili Medeji danas se čitaju ili gledaju u pozorištu kao nizovi dobro povezanih priča koje osvetljavaju neke aspekte čovekovog života. Mitološko više nije pesničko, niti su mit i pesma kao traženje herojskog u kriznim vremenima suština političkog.\nAntičke tragedije riznica su znalački napisanih zapleta, preokreta, prepoznavanja i načina izazivanja strašnih i bolnih osećanja. Događaji predstavljeni u tragediji su univerzalni, opšti, uči nas Aristotel, samo onda kada se odvijaju u skladu sa prethodnim zbivanjima i ljudskim odlukama koje su se nametnule logici dešavanja u svetu. Kad se univerzalne pravilnosti otkriju – postupci postaju razumljiviji – a to je moguće kada se događaji odvijaju po zakonima verovatnosti ili nužnosti. Tragička nesreća mora biti velikim delom nezaslužena, ali ne sme biti posledica slučaja ili loše sreće, jer bi tako lanac uzročno-posledičnih događaja bio oslabljen ili prekinut. Nesreća mora nastupiti kao posledica pogreške. Sa osećanjima junaka možemo se poistovetiti samo ako su ona slična našima i tek tada možemo pretpostaviti da bi u istoj situaciji osećali i delovali slično junaku tragedije. Zato se i danas divimo postupcima likova koji moraju biti dobri, primereni, slični nama, običnim ljudima, ali i dosledni u svojim postupcima, mada ih doslednost dobru neumitno vodi ka katastrofi i njihovoj tragičkoj sudbini. Divimo se i igri bogova i sudbine sa izuzetnim, plemenitim junakom, koji strada jer želi da zna, ali ne zna sve ili ne stiže da na vreme sazna, zaslepljen svojom besomučnom potragom za otkrivanjem svih tajni, svih znanja, kako ništa ne bi bilo sakriveno i nepoznato.\nVerovatno je to i najveći dar koje nam starogrčki tragičari mogu darivati: savremeni čovek, zaslepljen svetlošću ekrana, ne čuje svoje misli i osećanja, ne vidi i ne prepoznaje bližnje. Žureći da otkrije sve tajne i zagonetke sveta, da prikupi sva dobra i sve utiske, on nema vremena da spozna samog sebe. Umetničko delo prošlosti svoj smisao u sadašnjosti ostvaruje samo ako budi pitanja u nama: zapitanost je signal obnove duhovne egzistencije, a mogućnost da nam umetničko delo prošlosti pokrene biće u potrazi za smislom, više je nego dovoljno opravdanje postojanja umetnosti i poezije. Ukoliko nas poezija pokrene da postanemo bića koja sopstvenu egzistenciju ne doživljavaju kao iluziju ili senku, a društvo kao simulaciju, nada da se na nov i samim tim nepoznat način ostvari prekinuto jedinstvo pesničkog, političkog i etičkog bila bi makar sačuvana, ako ne sasvim obnovljena.\nKuća "Dereta" pokrenula novu ediciju "Prevodi Miloša M. Đurića"\nSedam Eshilovih, dve Sofoklove i tri Euripidove drame\n"Grčke tragedije" koje sadrže 12 drama Eshila, Sofokla i Euripida u prevodu Miloša N. Đurića, izašle su u izdanju Grafičkog ateljea "Dereta". Kao pisani izvor za ovu knjigu korišćeno je izdanje Srpske književne zadruge objavljeno 1994. godine, koje je odavno rasprodato i do kojeg, poklonici grčke književnosti teško dolaze.\nNepotrebno je govoriti o značaju ovog izdanja, ne samo što se danas retki prevodioci bave prevođenjem antičke književnosti, već i zbog toga što je značaj koju ova književnost ima za razvoj čitave evropske civilizacije, a napose, umetnosti, krucijalan.\nU "Deretinom" izdanju "Grčkih tragedija" zastupljeno je sedam Eshilovih ( "Pribeglice", "Persijanci", "Sedmorica protiv Tebe", "Okovani Prometej" i trilogija "Orestija", koja je zapravo bila tetralogija, ali četvrti deo, koji je, po ondašnjim pravilima takmičenja na kojima su drame izvođene predstavljala komedija, nije sačuvan), dve Sofoklove ("Car Edip" i "Antigona") i tri Euripidove drame ("Medeja", "Hipolit" i "Ifigenija na Tauridi").\nČitajući ih hronološki, može se uočiti i način na koji se grčka drama razvijala, od eshilovskog "idealizma" u prikazivanju uzvišenih osećanja i postupaka ljudskih, preko Sofoklovog prikazivanja ljudi, kako je sam govorio, "onakvih kakvi bi trebalo da budu", do Euripidovog "realizma" ili prikazivanja ljudi "onakvih kakvi jesu" kroz fokusiranje na borbu između strasti i uzvišenih osećanja.\n"Grčkim tragedijama", "Dereta" je pokrenula novu ediciju "Prevodi Miloša M. Đurića".\nGrčke tragedije u Dereti\nGrafički atelje "Dereta" nedavno je objavio luksuzno izdanje 12 tragedija grčkih klasika, Eshila, Sofokla i Euripida, a u prevodu Milosa M. Đurića. Za ovo izdanje korišćeno je ono koje je objavila Srpska književna zadruga 1994. a koje je rasprodato. Ovom knjigom, izdavačka kuća "Dereta" pokrenula je novu ediciju "Prevodi Milosa M. Đurića", koji je bio izuzetan poznavalac antičke književnosti i njen sjajan prevodilac.\nO značaju ponovnog izdavanja grčkih tragedija, Dragan Lakićević, urednik edicije, napomenuo je da na ovom korpusu tragedija počiva evropska književnost i da one nikada ne prestaju da budu u žiži čitalačkog interesovanja. "Tragedije se, za razliku od antičke epske poezije koja u centar zbivanja stavlja bogove i mitove, bave ljudima i ljudskim sudbinama, a sam Aristotel najviše je cenio ovu vrstu književnosti", ističe Lakićević i dodaje da su tragedije grčkih klasika temelj svetske kulture, bitan deo kulturne baštine i temelj svetske teorije književnosti. Knjiga sadrži Eshilove "Pribeglice", "Persijance", "Sedmoricu protiv Tebe", "Okovanog Prometeja" i tri dela "Orestije". Od Sofoklovih drama u knjizi se nalaze "Car Edip" i "Antigona", a od Euripidovih "Medeja", "Hipolit" i "Ifigenija na Tauridi".\nIzdanje ovog dela hvale je vredan potez kuće "Dereta", koja ovom svojom edicijom ima za cilj da prave kulturne vrednosti vrati sredini u kojoj su zaboravljene.


MPP2 na Cloud-u – Mali Poslovni Programi\nMPP2 na Cloud-u\nMPP2 na Cloud-uadmin2022-03-08T15:20:07+01:00\nCloud computing ili računarstvo u oblacima je platforma koja je našla svrhu i primenu u različitim oblastima poslovanja, pogotovo poslednjih godina, kada je rad na daljinu uslov za uspešno poslovanje.\nU saradnji sa svojim partnerima, PS.IT je omogućio korišćenje poslovno-računovodstvenog programa edicije MPP2 u Cloud-u.\nCloud opcija korišćenja programa MPP2 predstavlja odgovor na zahteve korisnika koji imaju potrebu da evidenciju u programu MPP2 vrše sa udaljenih lokacija, da se svi podaci slivaju na jedno mesto i budu na bezbednoj lokaciji, a da to ne zahteva investiciju u smislu nabavke novih servera i postavljanja mrežne infrastrukture.\nPS.IT je u saradnji sa partnerima omogućio korišćenje svih funkcionalnosti programa MPP2 i na Cloud platformi. Na ovaj način korisnicima programa MPP2 pružena je mogućnost da:\nrade sa udaljenih lokacija u programu MPP2;\nkoriste bazu podataka koja se nalazi na Cloud serveru;\nSistem rada MPP2 u Cloud-u je isti kao i kad se baza programa MPP2 nalazi na lokalnim serverima korisnika programa. Na klijentskim računarima se instalira klijentska verzija programa i preko VPN-a povezuje se sa serverskom instalacijom MPP2 i bazom podataka koja se nalazi na Cloud serveru.\nOvakav način povezivanja klijenata sa Cloud serverom ima svojih prednosti koja se ogleda u tome što je korisnicima programa ostavljena mogućnost da se opredele da li žele da izvrše instalaciju izmena programa i zato što je moguće lakše izvršiti i upravljati doradama programa koje su namenski razvijane za korisnika.\nKompanije sa kojim PS.IT sarađuje u pogledu postavljanja MPP2 na njihovim Cloud platformama su:


U Orašcu održana centralna ceremonija obilježavanja Sretenja\nFoto: Tanjug | U Orašcu održana centralna ceremonija obilježavanja Sretenja\nTanjug 15.02.2020 13:01\nORAŠAC - Centralna državna ceremonija obilježavanja Sretenja Dana državnosti Srbije održana je danas u Orašcu, a predvodili su je predsjednica Skupštine Srbije Maja Gojković i predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović.\nGojković i Čubrilović su položili vijence na spomenik voždu Karađorđu, a prije polaganja pomen je služio episkop šumadijski Jovan.\nČestitajući građanima Srbije Dan državnosti, predsjednica parlamenta Maja Gojković je istakla da je u Orašcu započet put ka slobodi i obnavljanju srpske države i da se danas obilježava jedan od najvažnijih datuma u srpskoj istoriji.\n"I danas su pred nama izazovi, sa kojima moramo mudro da se nosimo, kao i pre 216 godina. Da bismo sačuvali slobodu i nezavisnost, utemeljenu na principijalnoj politici i vojnoj neutralnosti, moramo da nastavimo da razvijamo našu državu", rekla je Gojković.\nOna je istakla da je Srbija danas, zahvaljujući predsjedniku Aleksandru Vučiću, politički i ekonomski stabilna država, poštovana u svijetu, koja, kako je rekla, strpljivo obnavlja stara i gradi nova prijateljstva i na Istoku i na Zapadu.\n"Ugledajući se upravo na tu politiku, kojom je nakon ustanaka omogućio opstanak Kneževine Srbije, mi danas nastojimo da ojačamo Srbiju, da sačuvamo njen teritorijalni integritet i suverenitet, da brinemo o našem narodu svugde, i u Republici Srpskoj i u Crnoj Gori, u čitavom regionu. To pokazuje i današnji susret predsednika Vučića sa Srbima iz regiona", rekla je Gojković.\nPredsjednica skupštine je primjetila da se Srbija, kako je rekla, razvija snažnije nego ikada u savremenoj istoriji, navodeći da raste zaposlenost, privredni rast, strane investicije.\n"Zato sada imamo sigurniju i izvesniju budućnost", rekla je Gojković.\nSimbol Srbije koja se gradi i razvija je autoput "Miloš Veliki", rekla je Gojković i podsjetila da je donijeta odluka da se krene u pripremnu izradu projektne dokumentacije za izgradnju auto-puta koji će poneti ime po Voždu Karađorđu.\n"Znamo da nas istorija obavezuje, a isto tako znamo da mi i danas istoriju stvaramo. Učinićemo sve da naše buduće pobede budu u miru i nećemo dozvoliti da nas od puta razvoja i napretka odvoje oni koji na žele dobro ni našem ni sopstvenom narodu", poručila je Gojković na ceremoniji u Orašcu.\nPrema njenim riječima, najvažniji zadatak mora biti modernija i bogatija Srbija koja će se uspješno nositi sa svim izazovima sutrašnjice.\n"Tako i one Velike narodne skupštine u Kragujevcu, na kojoj je 30 godina kasnije, u borbi protiv Turaka sa mukom stvorena Kneževina Srbija, upravo na Sretenje 1835. godine, dobila i svoj prvi ustav - Sretenjski ustav", podsjetila je Gojković.\n"Kao što se ponosimo Karađorđem i Milošem, možemo da se ponosimo prosvećenim ljudima, kao što je Dimitrije Davidović, tvorac Sretenjskog Ustava. Taj ustav, jedan od najdemokratskijih i najliberalnijih tog vremena, Srbiju je stavio u red sa onim ne tako velikim brojem država koje su u to vreme imale ustave", podvukla je Gojković.\nČubrilović je čestitajući Dan državnosti poručio da nema časti bez odgovornosti, navodeći da u Orašcu, na svetom mjestu za sve Srbe, ma gdje živjeli, osjeća čast i odgovornost prema precima i svima koji su otpočeli borbu za nacionalno oslobođenje.\n"Zbog toga mi, njihovi potomci, odajemo im dužan pomen i njegujemo kulturu sjećanja na njihovo herojstvo. Dok je Srba slaviće se današnji dan, jer to je dan početka Prvog srpskog ustanka, dan koji simbolizuje nastanak modrne srpske države i dan donošenja Sretenjskog Ustava", podjsetio je Čubrilović.\nSrbija danas i sutra obilježava Sretenje - Dan državnosti, u znak sjećanja na 15. februar 1804. kada je počeo Prvi srpski ustanak i kada je 1835. proglašen prvi srpski Ustav.\nMinistar za inovacije Nenad Popovic, prije početke zvanične ceremonije obilježavanja Dana državnosti, prisustvovao je liturgiji koju je u Crkvi Vaznesenja gospodnjeg u Orašcu sluzio Episkop Sumadijski vladika Jovan.\nDan državnosti Srbije Maja Gojković Nedeljko Čubrilović


Nusra front: Amerikanci rade za nas - 27.09.2016, Sputnik Srbija\nIslamska grupa Nusra front se u SAD, makar zvanično, smatra terorističkom organizacijom. Jedan od oficira na visokoj funkciji ove terorističke organizacije je... 27.09.2016, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, sirija, nusra front\nIslamska grupa Nusra front se u SAD, makar zvanično, smatra terorističkom organizacijom. Jedan od oficira na visokoj funkciji ove terorističke organizacije je izjavio: „Amerikanci su na našoj strani“ — on pod ovim podrazumeva isporuke oružja.\nNusra front, prema rečima komandanta militanata ove grupacije, dobija oružje iz SAD. Amerikanci su militantima dopremili protivtenkovske rakete, rekao je komandant terorista u intervjuu nemačkom mediju „Kelner štad ancajge“.\nNusra je najmoćnija grupa radikalnih pobunjenika u okolini grada Alepa. Nusra front je donedavno bila jedan od najbližih saveznika Al Kaide. Na pitanje da li su oružje dobili preko Slobodne sirijske armije — takozvanih umerenih militanata, ovaj terorista je odgovorio:\n„Rakete su nam dopremili direktno. Amerikanci su na našoj strani“. Doduše, ovaj terorista navodi da Nusra nije baš sasvim zadovoljna nivoom saradnje.\nKomandant Nusra fronta o bombardovanju humanitarnog konvoja\nInterju sa komandantom Nusra fronta je obavljen pre deset dana i on je tada tvrdio da konvoj UN, koji je potom bio napadnut iz vazduha, neće biti pušten u grad Alep ako sirijska vladina vojska na čijem čelu stoji Bašar el Asad ne otpusti kako oni očekuju: „Režimske snage moraju da napuste svu tu teritoriju da bismo mi propustili kamione koji prevoze pomoć. Ako ipak neki šleper prođe, mi ćemo uhapsiti vozača“, izjavio je komandant terorista.\nNema spremnosti za kompromis, nastavio je sagovornik nemačkog novinara: „Mi ćemo se boriti do pada režima“, izjavio je. Krajnji cilj je stvaranje „islamske države na osnovama šerijata. Sekularna država za nas je neprihvatljiva“, zaključio je komandant terorističke organizacije Nusra front.


Potpisani Ugovori o zimskom održavanju lokalnih i nekategorisanih puteva\nU skladu sa usvojenim Planom zimske službe na teritoriji grada Zenice za održavanje lokalnih puteva i gradskih ulica za 2017/2018.-tu godinu danas je u Gradskoj upravi upriličeno potpisivanje Ugovora sa izvođačem radova.\nUgovor su potpisali u ime Grada Zenica gradonačelnik Fuad Kasumović a za izvođača radova direktor PD "Komgrad-Ze" d.o.o. Zenica Muhamed Šibonjić. Izvođač se Ugovorom obavezao da u periodu od 15.11.2017. do 15.03.2018. godine izvrši usluge na održavanju prohodnosti puteva u cjelosti prema Programu zimske službe na lokalnim i nekategorisanim putevima grada Zenica.\nPrema riječima Sabire Helvide, pomoćnice Gradonačelnika u Službi za ekologiju, komunalne i inspekcijske poslove ova Služba je u saradnji sa Javnim preduzećem za prostorno planiranje i uređenje grada "Zenica" d.o.o. Zenica izradila Program zimske službe koji definiše uslove zimskog održavanja.\nGrad Zenica je za ove poslove za period 15.11.2017. - 31.12.2017. godine u Budžetu osigurao 333.000,00 KM. Za sezonu 2017/2018-ta godina predviđeno je održavanje 288 km lokalnih i nekategorisanih puteva a kada su u pitanju gradske ulice 122 km kolovoza i 52 km trotoara.\nProgram rada zimske službe je definisao nadležnosti Službe, izvođača radova i nadzornog tijela u dijelu koji se tiče zakonskih procedura o ovoj oblasti.\nVažno je napomenuti da u slučaju visine snježnog pokrivača preko 50 cm ingerencije Službe i Gradske uprave se prenose na Štab civilne zaštite Grada Zenica što se smatra elementarnom nepogodom.\n"Kao što vidite odgovaramo svim izazovima i zadacima koji su stavljeni pred Grad Zenica. Tražim od izvođača radova da održavanje bude za 10% bolje i kvalitetnije nego prethodnih godina kako bi građani bili sigurni i zadovoljni", kazao je gradonačelnik Kasumović.\nPredstavnici izvođača radova Muhamed Šibonjić i Almas Porča, član Uprave Alba Zenica preduzeća koje održava gradske ulice su ovom prilikom napomenuli da su na vrijeme osigurali potreban materijal za održavanje i da sezonu dočekuju spremno. Dodali su da će učiniti sve da ispune zahtjeve kako Gradonačelnika tako i građana o poboljšanju usluga koje pružaju.


Извештај са округлог стола: „Квалитет софтвера“ | Društvo za informatiku Srbije\nIzveštaj sa okruglog stola: „Kvalitet softvera“\nBeograd, 17 oktobar 2014.\nDruštvo za informatiku Srbije i Udruženje informatičke delatnosti Privredne komore Beograda organizovali su 17 oktobra okrugli sto na temu „Kvalitet softvera“.\nUvodne napomene izneli su:\nHans Hartman, Objentis\nprof. dr Dragana Bečejski Vujaklija, Društvo za informatiku Srbije\ndr Snežana Pantelić, Institut Mihajlo Pupin\ndr Ljubomir Lazić, Metropolitan univerzitet\nMile Čanković, Omnis\nNakon vrlo sadržajnih uvodnih izlaganja i diskusija učesnika konstatovano je:\nkvalitet softvera je vrlo složen problem i veoma je važno što su prisutni imali prilike da se upoznaju sa tekućim aktivnostima i iskustvima,\nu toku su aktivnosti na razvoju standarda ISO-IEC 25001 i zainteresovani na sajtu www.iss.gov.rs (Institut za standardizaciju Srbije) mogu da se informišu o napretku na razvoju ovog standarda koji je ključan za kvalitet softvera,\noblast standardizacije kvaliteta softvera je izuzetno važna komponenta obrazovanja softver specijalista. Predlaže se razmena znanja, iskustava i nastavnih sadržaja među nastavnicima ali i sa privredom, kako bi se u nastavi o kvalitetu softvera postigli bolji rezultati,\nnadležne državne organe treba informisati o održanom sastanku i predložiti osnivanje Centra izvrsnosti softvera ili ovlastiti neku instituciju da obavlja te poslove. Centar bi trebalo da ispituje softver proizvođača i dodeljuje mu neku vrstu licence,\nzainteresovani informacije o kvalitetu softvera mogu dobiti i na seminarima koje organizuje Udruženje eRazvoj\nKonstatovano je da je dalji rad na proučavanju i primeni znanja o kvalitetu softvera izuzetno značajan, ako se želi unapređivanje sopstvenih informacionih sistema i razvoj domaće produkcije softvera.\nOdziv na inicijativu „Međunarodna nedelja kodiranja“\nStandardi informatičkog obrazovanja u osnovnim i srednjim školama


GLOBALNI HLADNI RAT - Od Arne Vestad | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nOpsežna istoriografska studija Globalni hladni rat prepoznata je u stručnoj kritici kao knjiga koja u mnogo čemu menja razumevanje Hladnog rata. Preduzimajući obimna istraživanja istorijske građe i istorijskih arhiva, pa i nekih koji su vrlo teško dostupni, Vestad je pišući knjigu Globalni hladni rat uspostavio izbalansiran odnos i prema Zapadu i prema Istoku, i prema SAD i prema SSSR, i prema supersilama Hladnog rata i prema njihovim voljnim ili nevoljnim saputnicima, i prema evropskim događajima i prema zbivanjima na afričkom ili azijskom kontinentu, i prema čuvenim epizodama Hladnog rata i prema na prvi pogled manje važnim događajima u tom vođenju rata političkim sredstvima ili preko odabranih zastupnika. Vestad pomno prati uzroke koji su doveli do procesa koji je obeležio drugu polovinu XX veka. Potom se u središnjim poglavljima knjige usredsređuje na glavne protagoniste i na glavna i sporedna poprišta njihove borbe, pri čemu pleni sposobnost plastičnog pripovedanja istorijskih događaja, kao i umeće lucidne analize predočenih zbivanja. U završnim poglavljima Vestad ispituje kakve je posledice doneo Hladni rat glavnim akterima i onima koji su bili saputnici ovog velikog procesa. Posebno je značajno autorovo skrupulozno praćenje posledica Hladnog rata sve do naših dana, u čemu se može videti i naročit značaj ove knjige upravo za našu sredinu. Posvećena čitavom periodu od Drugog svetskog rata do naših dana, Vestadova knjiga predstavlja vrhunsku istoriju druge polovine XX veka. Knjiga Globalni Hladni rat doživela je dva izdanja za godinu dana na engleskom jeziku i prevedena je na vodeće svetske jezike. Autor je za ovu knjigu dobio Bankroftovu nagradu, jedno od najvažnijih svetskih priznanja za istoriografiju.\nKomentari čitalaca - GLOBALNI HLADNI RAT\nTekst komentara - GLOBALNI HLADNI RAT:\nCena: 1731.00 din\nCena u knjižarama: 1782.00 din\nUšteda od 15.00%: 267.30 din


Ђерона: Остаје жал за другом фазом ЕП, поносан сам на тим - СПОРТСКИ ЖУРНАЛ\n20 јануар, 2022 11\nРукометаши Србије завршили су учешће на ЕП након прелиминарне фазе такмичења у Сегедину\nРукометаши Србије завршили су учешће на ЕП након прелиминарне фазе такмичења у Сегедину, након победе против Украјине и два пораза од Хрватске и Француске.\n"Остаје жал за за неоствареним пласманом у другу рунду такмичења, пре свега због прилике да играмо још утакмица јер то је оно што нам недостаје - већи број званичних утакмица, више међународних утакмица како би се стекло неопходно искуство. Са једне стране за искуство екипе, а са друге стране и за поједне играче", рекао је Ђерона за сајт Рукометног савеза.\nСрбија је са скором од 1-2 завршила као трећа у групи А и у генералном пласману нашла се на 14. месту.\n"Имамо неколико играча који у својим клубовима играју европска такмичења, али велики број играча нема такво искуство или има врло мало искуства тог типа. Оно што је добро јесте да смо у свим утакмицама играли као тим. Неки играчи су отпадали због короне, други су се враћали у екипу и на утакмице са само два или три тренинга и било је тешко одржати тим. Али сви играчи и цео стручни штаб је урадио изузетан посао и мислим да иако смо изгубили од Хрватске и Француске, сви могу бити поносни на екипу".\nСелектор је говорио и о томе шта је било добро, а шта мање добро на такмичењу.\n"Оно што је било негативно је свакако корона и проблеми везани за њу, а позитивно - карактер који је показао тим у важним тренуцима. Било је проблема, али екипа је одржала заједништво, идентитет. То није било изненађење, али сам поносан на момке и то ми даје наду за будућност да када будемо комплетни можемо направити добре ствари", каже Ђерона, који је објаснио и шта је највећа снага ове екипе.\n"То би сигурно била одбрана. Имамо снажну одбрану, иако је у појединим тренуцима било грешака, али смо показали да смо екипа којој је тешко дати гол, а то се углавном дешавало у тренуцима када изгубимо лопту и када противници створе контранапад. Мада и у таквим ситуацијама, наши голмани су обављали добар посао и у сваком случају морамо да очувамо добру одбрану којом сам веома задовољан. Оно на чему треба више да се ради је напад и да побољшамо транзицију", закључио је Ђерона.\nMićko · 20 јануар, 2022 16:45\nSelektor pre tebe je isto reko kad su ispali samo mu je plata bila manja.\nAjmo polako · 20 јануар, 2022 17:09\nCg-Hrvatska 32:26 pametnom dosta. Selektore dragi, Hrvatska je bila jaca za Mandica i Alilovica u ovom susretu. Cg nije blizu nivoa Srbije,vi ste iskljucivi krivac i onaj koji vas podrzava. Zato ostavka, hocemo naseg strucnjaka.\nTatamata · 20 јануар, 2022 20:20\nTi posao hoces? Domaceg strucnjaka kazes....hoces deo kolaca to nam je jasno. Videli smo kako je to bilo pre ovog stranog...nepotizam, i prodaja dvometrasa koji nisu ni za nasu ligu, Zato pustite coveka da radi,niste mu dorasli.\nMataTata · 21 јануар, 2022 13:20\nKo tacno kome nije dorastao. Djeroma je strucnjak koga je izmislio isto dokazani strucnjak Skrbic. Moze i Zvezdu tamo je sada trust mozgova koji na Zvezdi pokazuje domete svoje …\npa sad · 20 јануар, 2022 17:15\nPa slabiji smo i sa najjacim sastavom i od Hrvatske i pogotovo od Francuske, nema tu sta da se pametuje, mozda bismo se sa Hrvatskom mogli nositi nekako da smo bili u punom sastavu, ali sta je tu je. Mogao bi i zreb da nam bude naklonjeniji, da smo dobili grupu kao na proslom evropskom sigurno bismo je prosli, jer dani kad se gubilo od Belorusije i Crne Gore su cini mi se prosli, pravi korak napred bi bio da redovno idemo na svetska i da budemo bolji iz takmicenja u takmicenje, ali ocigledan problem je manjak talentovanih igraca i sto klubovi rade jako lose sa mladjim kategorijama. O medaljama ne mozemo da razmisljamo jer nemamo ni blizu kapacitet za tako nesto i to je, na zalost, realnost. Danski, svedski ili norveski model bi bilo dobro kopirati, lige im nisu jake, ali reprezentacije jesu jer im je poenta klubova stvaranje igraca, doduse Alborg jeste postao sila od pretprosle sezone, ali do tada im lige nisu bile nista specijalno.\nVox · 20 јануар, 2022 20:13\nUz tebe su samo ovi što su te nažalost doveli,i oni koji se baš ništa ne razumeju u rukomet.Ako ne podneseš ostavku pod hitno te treba najuriti.Još imaš obraza da nešto tupiš...\nOSTAVKA !!! · 20 јануар, 2022 21:45\nSpanac AJDE IDI SAM rezultat nikakav plata velika pa sta ces nam\nJORDAN · 21 јануар, 2022 08:57\nSamo jedno pitanje za ove strucnjake koji teraju svakog trenera posle svakog prvenstva. Koga postaviti za selektora??? Nama ni jedan selektor ne valja, gospodo draga na prste jedne ruke se mogu izbrojati nasi igraci koji igraju u vrhunskim klubovima, gde su nam mladje selekcije u rukometu, kakve su nam lige u rukometu, sta ocekivati kada nam "super i super b " ligu igraju ljudi koji imaju i po 40god.? Svaka cast njima, ali gde su nam mladi igraci, da li znate da nam deca nisu zainteresovana za rukomet? Na RTS-u smo gledali samo 3 utakmice od ovog prvenstva i eventualno ako se sete da prenose finale. Nemaju svi Arenu, koja prenosi utakmice. Nekog drugog rukometa (liga sampiona, le, bundes liga, ili nesto drugo ) verovatno nikada necemo ni gledati na tv-u. Nasih klubova u evropi nema nigde, prepucavamo se ko je bolji i ko koga namesta i krade u nasoj ligi,a kada izadjemo u evropu tuga. I onda nam je kriv selektor.\n!!! · 21 јануар, 2022 13:17\nJeste kriv je , pogubljem uplasen. U Srbiji ima deset boljih. I nas je!\nFidel Kastro · 21 јануар, 2022 14:19\nDa se Milan Jovanovic nije tesko povredio danas bi imali -najboljeg beka sutera na svetu\nCarnex · 21 јануар, 2022 16:22\nSam je kriv … slusao je ljude van FRA kluba, unistio karijeru Steta


MISLITE MOJOM GLAVOM: BRUNA SURFISTINHA (BRUNA DEVOJKA SA INTERNETA)\nBRUNA SURFISTINHA (BRUNA DEVOJKA SA INTERNETA)\nKada nemanje izbora postane tvoj izbor\nDebitantsko ostvarenje brazilskog reditelja Marcusa Baldinija bavi se sudbinom sedamanestogodišnje devojke Raquel koju je bavljenje prostitucijom, a potom i otvaranje "kontakt-bloga" učinilo tamošnjom Ćićolinom, po popularnosti i kontroverznosti matične profesije. Raquel je nakon blog karijere objavila i knjigu koja je postala bestseler. Baldini je svojim filmom, rekao bih, želeo da Raquelin "izbor" prikaže kao primerno feministički, iako on po mnogim kriterijumima jeste sve suprotno.\nNa put prostitucije Raquel izvodi tvrda i konzervativna sredina. Nešto što je ovih dana "uobičajeni" seksualni nestašluk tinejdžera (Raquel je "popušila" drugu) postaje predmet okrutnih prozivki u školi, ali i distanciranja i prezira u rođenom domu. Nemoćna da se nosi sa tako tvrdim stavom, Raquel napušta kuću i odlazi u "lokalni" bordel gde postaje jedna od uslužnih devojaka. I menja ime u Bruna. Zahvaljujući svom naivnom izgledu i voljnosti da ispuni svaku mušterijinu želju ubrzo postaje najtraženiji artikal. Očekivano za proizvode iz Latinske Amerike kroz likove radnica i njihovih klijenata upoznajemo život brazilskog mulja, ali tu Baldini ne daje previše autentičnih momenata na koje već nismo naišli u sličnim, zlim sudbinama. Isto važi i za sitne Brunine ljubavi koje će se razviti paralelno sa gostoprimstvom.\nVremenom Bruna postaje sve popularnija i susret sa "VIP" prostitutkom odvodi je na sledeći nivo- na kome će biti sama sebi gazdarica. Tu počinje da radi blog, nove mušterije, stimulansi kokainom, let u vis, osećaj da je sve moguće, da se ima potpuna kontrola, a onda i neminovni pad. Prvo na ulicu, a potom u samo-prezir i redaljke "za par groša". Flešbek se završava Bruninom odlukom da još samo 6 meseci ostane u biznisu, za koje vreme će ostvariti 800 "kontakata" i time završiti svoju finansijsku konstrukciju za budućnost. Odjavna špica nas izveštava da je Bruna uspela u svojoj nameri, da se manula kurata posla, kao i da je zasnovala porodicu "sa jednom od mušterija". To jest da je uspela da povrati kontrolu.\nPitanje kontrole nad svojim životom tj opiranjem svim drugim kontrolama centralno je koje prožima i ovaj film i Bruninu živopisnu ličnost. Ispričana priča pokazuje potragu za tim šta je stvarno kontrola nad svojim životom i koji su limiti sreće kada se ona ostvari. Bruna, nošena samo-prezirom iz porodičnog doma i očiglednom namerom da svojim telom tj seksualnim čarima kontroliše druge neprekidno je na ivici nesigurnosti i u potrazi da za svoj život pronađe odgovarajuće svetlo.\nNažalost, Baldinijevu priču ozbiljno ruži to što mu glumica (brazilska "džulija roberts" Deborah Secco) ima 32 godine dok igra sedamnaestogodišnju srednjoškolku, a izgleda kao da ima 38. Uživljavanju u nijanse Bruninih muka ne pomaže mnogo ni što Deborah u nastavku filma izgleda sve mlađe, umesto sve starije. Ovaj "miskasting" mi je toliko smetao da sam povremeno morao da se podsećam da ovo nije film o domaćici "gone wild", već o nepunoletnoj devojci.\nRutinska i televizična režija Baldinija ne daje puno niti u atmosferi, niti emociji priče, dok "krupnoplanska" insistiranja na ružnoći seksa kome je Bruna bila izložena nepotrebno stvaraju sliku da je Bruna bila žrtva svog posla, a ne njegov loš gazda. U isto vreme, a naročito u drugom, čini mi se, najbitnijem delu filma, Baldini ozbiljno zanemaruje da internacionalnog gledaoca podrobnije informiše o tome kako je Bruna postala "Bruna Mala Surferka" tj najčitanija blogerka, jer ono što vidimo i čitamo kao ilustraciju pre deluje kao "mala škola blogovanja i veb dizajna". A i jedan insert iz njenog "selebriti" života (intervju na televiziji) nikako ne može da posluži kao referentan za razmere njene popularnosti.\nPretpostavljam da bi brazilska ispostava Hallmarka mogla da ovim filmom bude zadovoljna, ako bi se iz njega izbacilo nekoliko spornih scena golotinje i seksa.


Heroina Tijana Bošković: Ne brojim pojedinačna priznanja - SPORTSKI ŽURNAL\nBez ovih devojaka ne bih mogla da dobijem ovu nagradu – kaže Tijana. Znale smo šta nas čeka u finalu\nSrpkinje melju i ne staju. Terzićeva mašinerija je u velikom stilu stigla do novog evropskog zlata. Tron je odbranjen, a igre iz Ankere su smernica za dalje.\nZa neka nova evropska i svetska prvenstva, pa i za Olimpijske igre u Tokiju sledeće godine na kojima svi potajno priželjkuju taj komad metala koji nedostaje u prebogatoj riznici.\nSrbiji je pripao pehar, ček na 400 hiljada evra, komplet zlatnih medalja i na kraju, priznanje Tijani Bošković za najkorisnijeg igrača turnira.\nPo ko zna koji put je 22-ogodišnji korektor ličnim učinkom iskočila u prvi plan. Zasluženo.\nNezaustavljiva u napadu, nepredvidiva sa servis linije, čvrsta u bloku. Sa 142 poena zauzela je prvo mesto u našem timu, na ukupnoj listi bile je treća.\n– Dobila sam još jedno priznanje koje mi puno znači. Nije fraza, bez ovih devojaka mislim da ne bih mogla da dobijem ovu nagradu – rekla je Tijana Bošković, MVP Evropskog prvenstva 2019.\nKoje vam je ovo po redu pojedinačno priznanje?\n– Zaista ne znam, ne brojim ih – iskrena je šampionka.\nBoškovićeva je sve podredila uspehu ekipe. Videlo se to i u grupnoj fazi kada ni jedna od devojaka učinkom nije odskakala od ostatka tima.\n– Nismo bile zadovoljne tokom grupne faze jer smo znale da to može puno bolje. Iz utakmice u utakmicu smo dizale igru. U polufinalu smo imali jako teškog protivnika, reprezentaciju Italije s kojom smo prošle godine igrale finale Svetskog prvenstva. To je bilo finale pre finala. Finale sa Turskom i njihovim navijačima je bilo izuzetno teško.\nI dalje se priča o petom setu u meču za zlato. Tijana naglašava da nije bilo straha ni kada su protivnice povele.\n– Bile smo mirne, staložene. Nije bilo pritiska i tenzije. Zaista, verovale smo da možemo da preokrenemo rezultat i to smo i uradile. Presudilo je to što nismo pale pod pritiskom, zatim i Bianka Buša koja je otišla na servis i napravila odličnu seriju.\nUspeh je još veći kada se zna da je evropski tron odbranjen pred 14.000 frenetičnih domaćih navijača.\n– Očekivala sam takav ambijent jer znam koliko turski navijači vole svoju zemlju i svoje reprezentativce. Znali smo šta nas očekuje, ali prvi put sam imala priliku da igram u takvoj atmosferi. I nije bilo ni malo lako – zaključila je Tijana Bošković, svetska, evropska i srpska zvezda.\nOKS: Najbolji Đoković, Boškovićeva, odbojkašice i odbojkaši