Oživljavanje zidina - Sudbina beogradske tvrđave - Nedeljnik Vreme\nLjudi iz vlasti koji se bave problemima ovog "istočnika" modernog Beograda imaju realno ostvarive zamisli, samo još da se pronađe balans između težnje da se staro sačuva, a da se novo donese u vidu investicija ljudi koji možda i ne znaju kolika je vrednost ovog kompleksa\nVekovno vojno uporište raznoraznih imperija, beogradska tvrđava, dugo godina pokušava da izgradi novi identitet. Od kad su sa njenih bedema nestali topovi i uniforme, ovaj najveći beogradski spomenik stoji na raspolaganju građanima koji iz generacije u generaciju traže način da ga postave na neko mesto u svojim životima. Ove godine je tvrđava delimično oživela, a gradski oci imaju plan da je u potpunosti revitalizuju.\nJedan od stanovnika tvrđave, koji živi ispod mosta koji povezuje unutrašnju Stambol kapiju sa Sahat kapijom, iskoristio je prepodnevno sunce da provetri ono malo stvari što ima. Razvukao je po topovima eksponatima u podnožju Vojnog muzeja majice, čarape, košulje, stavio je cipele da mu se osuše. Okolo su šetali turisti, deca su se pela na topove, majke su ih opominjale da ne padnu. Preko mosta su majstori terali materijal, a sa Stambol kapije čuli su se udarci čekića. Prostor oko kapije je ograđen jer su u toku radovi na sanaciji ovog ulaza u beogradsku tvrđavu.\nGradska uprava je ove godine izdvojila oko deset miliona dinara za obavljanje konzervatorskih radova na četiri kapije: Zindan, Sahat, Stambol i kapiji despota Stefana Lazarevića. Takođe, saniraju se kazamati u bedemima oko Stambol kapije, najavljena je izgradnja muzičkog paviljona na tvrđavi. Projekte obnove uradili su stručnjaci iz Zavoda za zaštitu spomenika kulture što im i stoji u opisu posla. Treba reći da stručnjaci ove institucije svake godine izrade više projekata koji se tiču saniranja delova beogradske tvrđave, ali da nema sredstava za njihovu realizaciju. Beli kamen peščar sa Tašmajdana, od kog je sazidano pročelje Stambol, kapije počeo je da se raspada i ovo je bio poslednji trenutak da se nešto učini. Marina Nešković iz Zavoda kaže da je teško naći kamen koji je potreban i da stručnjaci obilaze kamenolome po Srbiji u potrazi za kvalitetnim materijalom.\nSTRATEGIJA VLASTI: Da se nešto dešava pokazuje i inicijativa potekla iz gradske uprave da se osnuje Javno preduzeće Beogradska tvrđava, koje bi trebalo da postane "domaćin" ovog spomeničkog kompleksa. U toku je registracija i formiranje same firme koja bi od jeseni imala da se stara i odgovara o svemu što se tiče parka Kalemegdan i beogradske tvrđave. "Moramo sačuvati ovaj dragulj Beograda", kaže tokom razgovora za "Vreme" Gorica Mojović, osoba zadužene za kulturu u Izvršnom odboru Skupštine grada. Po njenim rečima, tokom devedesetih nije se znalo ko upravlja prostorom na tvrđavi tako da su neki objekti napravljeni, neki su prošireni, neki su revitalizovani (sofisticiran izraz za komercijalizovani), ali se ne zna ko je izdao dozvole i ko je s kim sklapao ugovore. U beogradskoj upravi su rešeni da osnivanjem posebnog preduzeća prekinu tradiciju aljkavosti i da se konačno vidi šta je moguće popraviti na tvrđavi. Planirana je izgradnja većeg broja parking mesta oko tvrđave da bi se sprečio ulazak vozila unutar zidina, više će se poraditi na postavljanju turističkih info-punktova i na sređivanju infrastrukture. U poslednjih trinaest godina gotovo ništa nije urađeno na tvrđavi jer nikada nije bilo dovoljno novca. Prethodna gradska vlast je investirala u projekat dekorativnog osvetljenja dela bedema tvrđave, što je, prema rečima Marka Popovića, iz Arheološkog instituta SANU i saradnika Zavoda, nešto što se radi na kraju: "Bolje bi bilo da se uradilo ono što se naziva funkcionalnim osvetljenjem da bi šetnja tvrđavom bila bezbednija", kaže za "Vreme" Marko Popović. Radi povećanja bezbednosti predviđeno je da spomenički kompleks dobije posebne čuvare, možda nalik na "bifitere" sa londonskog Tauera, koji bi bili i vodiči kroz tvrđavu. Ovog proleća čišćeni su brojni lagumi u Donjem gradu koje su naselili beskućnici, ali njih još ima i to je problem s kojim će morati da se suoči upravitelj novog preduzeća. Kada bude počelo da radi, novo preduzeće trebalo bi da revidira ugovore sa svim zakupcima na tvrđavi da bi se stvorio početni kapital za dalje radove i da bi se tačno videlo ko je vlasnik čega i koliko za to plaća. U ovoj ideji se vidi strategija nove vlasti u Srbiji da se od postojećeg nešto napravi, da se uvede red kroz postavljanje preciznih pravila poslovanja na tvrđavi. Stav Gorice Mojović je da se pored pomenutih konzervatorskih radova mora i može još puno uraditi na revitalizaciji tvrđave.\nPOSELO NA TVRĐAVI: Udahnuti novi život starini i dovesti ljude na tvrđavu ideja je koja je postojala još od kraja Drugog svetskog rata. Površine između brojnih bedema na tvrđavi upotrebljene su za izgradnju sportskih terena, pa se tu skućila prva i najslavnija generacija košarkaša Crvene zvezde koja je u jednom mahu "uzela" deset titula prvaka države, a utakmice na Malom Kalemegdanu pratilo je više hiljada ljudi. Kada su se košarkaši povukli u dvorane, tereni su ostali mlađim kategorijama i rekreativcima, a čuvene igranke s kraja pedesetih i početkom šezdesetih donosile su urbani vetar u Beograd baš sa tvrđave. Krajem osamdesetih istorija se počela pretvarati u farsu sa organizovanjem Posela nedelje, pa se seme kiča i malograđanštine rasejalo sa Kalemegdana po čitavoj zemlji jer su se ovi "događaji" prenosili preko radija i televizije. Sa osnivanjem Zavoda za zaštitu spomenika kulture početkom šezdesetih napravljeni su planovi po kojima je sa Kalemegdana i tvrđave trebalo ukloniti sve "komercijalne" sadržaje. Stručnjaci su se vodili idejom da ovaj kompleks treba da bude neka vrsta muzeja pod vedrim nebom, ali to nikad nije realizovano jer nikada nije bilo dovoljno novca da se ostvare ideje o kompletnoj rekonstrukciji nekih spomeničkih celina. Na primer, postojala je ideja obnavljanja Despotove srednjovekovne palate, ali je od svega obnovljena i revitalizovana tek kula na Gornjem gradu koja je ustupljena Astronomskom društvu "Ruđer Bošković". Slično je bilo sa amamom u Donjem gradu koji je danas opservatorija. Tokom devedesetih uređena je barutana u Donjem gradu i data na korišćenje Domu omladine, pa je tvrđava opet postala stecište urbanih mladih ljudi jer su se u ovom prostoru organizovali koncerti i tehno žurke. Slično je bilo sa lagumom na južnom bedemu tvrđave koji je pretvoren u klub Andergraund. U ovom turnusu je obnovljen prostor kalemegdanske terase gde je otvoren ekskluzivni restoran za novu srpsku elitu koja je navikla da parkira svoje automobile pored stola za kojim obeduje. Tako su se na tvrđavi izmešali urbani i ruralni elementi, čudno objedinjeni čarolijom koju ovo mesto pruža stolećima, rasporedivši se onako kako je vreme nalagalo. Nova elita zauzela je najviše kote, iznad crkve svete Petke. Spojili su se brojanica i kajla, dok su se oni nezadovoljni uvukli u pore same tvrđave.\nI buvljak i šetalište\nMEĐUDRŽAVNI INCIDENT: U cilju revitalizacije najveće fortifikacije u ovom delu Evrope, gradska uprava je nedavno raspisala javni konkurs na kome je ponudila kulu Nebojšu zainteresovanom investitoru. Uslove i rokove je propisao Zavod za zaštitu spomenika kulture i bilo je planirano da budući zakupac sanira međuspratnu konstrukciju, prilazne stepenice, komunalu infrastrukturu sa sanitarnim čvorom i električne instalacije. Sve propisane uslove i rokove budući zakupac je trebalo da ispoštuje da bi dobio na petogodišnje korišćenje prostor veličine 271 kvadratni metar. Bilo je predviđeno da u prizemlju bude smešten manji kafe-bar, na prvom spratu izložbeno-galerijski prostor, na drugom spratu knjižara, a vrh je ostavljen za teatar poezije, monodrame i slične sadržaje. Čim je javni konkurs objavljen u medijima, pojavile su se reakcije, pretežno negativne, i upućivale su na navodnu želju gradskih otaca da rasprodaju i pokafanče prostor od velikog kulturno-istorijskog značaja. U tom smislu oglasilo se i Udruženje književnika Srbije iz Francuske 7 koje je tvrdilo da će, ako se projekat ostvari, to bitno poremetiti odnose između Srbije i Grčke, jer je kula Nebojša mesto stradanja velikana grčke i balkanske istorije i poezije Rige od Fere koji je u XVIII veku bio zatočenik u ovom objektu. Ubrzo je stigao i prigovor sa grčke strane, sa visokog mesta, sa zahtevom da se čitava stvar zaustavi i da se spreči narušavanje mesta stradanja grčkog pesnika i nacionalnog heroja. Na taj način je jedna inicijativa oživljavanja dela beogradske tvrđave postala internacionalno pitanje i potencijalna tačka spora između dveju država, pa je sve obustavljeno. Gorica Mojović kaže da nije srećna zbog nastale situacije, naprotiv: "Ne vidim ništa sporno u našoj ideji. Naravno da znamo značaj Rige od Fere, na kuli postoji i spomen-obeležje, u blizini parka su ulica i spomenik podignuti njemu u čast. Neki misle da ono što je pod zaštitom treba ostaviti da tako stoji, a ne vidimo način da tamo dovedemo ljude ako im nešto ne ponudimo." Ideja ljudi iz Uprave grada je da će se tvrđava najbolje čuvati ako postane deo svakodnevice Beograđana, ako tamo postoji nešto što će ih "mamiti" da dolaze.\nS ovim se slaže i dr Marko Popović iz Arheološkog instituta SANU koji kaže da je ovom spomeničkom prostoru neophodno pronaći novo mestu u svakodnevnom životu grada. On tvrdi da ovako osiromašena zemlja nema načina da obezbedi sredstva za pravo održavanje ovako velikog spomeničkog kompleksa i da u zamišljenom programu oživljavanja tvrđave nema ništa loše ukoliko se potencijalni investitori budu striktno držali postavljenih uslova. Kada je u pitanju kula Nebojša, trenutno se čeka dolazak grčke delegacije da se vidi da li oni imaju ideju šta bi se moglo uraditi s ovim prostorom u cilju njegove revitalizacije, a Marko Popović naglašava da je taj fortifikacijski deo simbolički jednako važan i za Srbe i za Grke: "Sem Rige od Fere, tu su bili utamničeni brojni srpski velikaši i ustanici počev od mitropolita Milentija pa do Jevrema Obrenovića, prvog beogradskog upravitelja." Vekovima je ova kula bila simbol otpora najezdi Osmanlija i islama u Evropu i čuvar beogradskog pristaništa još od XV veka kada je podignuta, pa naš sagovornik smatra da bi ona mogla da bude zajednički memorijalni centar posvećen težnji balkanskih naroda da se oslobode od turske vlasti. Ona je trenutno, po rečima Marine Nešković, arhitekte konzervatora iz Zavoda za zaštitu spomenika kulture, statički sanirana i urađeni su svi potrebni konzervatorsko restauratorski radovi. To bukvalno znači da se kula neće urušiti, ali ako joj se "ne udahne neki novi sadržaj", ostaće verovatno i dalje bez posetilaca.\nDelikatan posao uključivanja beogradske tvrđave u život prestonice, koja je odatle i počela da se razvija, nešto je sa čime se suočavaju svaka gradska uprava i institucije koje su zadužene za njeno održavanje. Sad postoji najava da će neke stvari biti pokrenute, ali je pravo osveženje ne slušati gromoglasne i grandiozne ideje o vraćanju starog sjaja tvrđavi u trenutku kada živimo u državi s najmanjim bruto nacionalnim dohotkom u Evropi. Ljudi koji se bave problemima ovog "istočnika" modernog Beograda imaju realno ostvarive zamisli, samo još da se pronađe balans između težnje da se staro sačuva, a da se novo donese u vidu investicija ljudi koji možda ne znaju vrednost ovog kompleksa. Tvrđava i tako ima svoje stalne stanovnike koji su u njenim zidinama pronašli smeštaj i prostor za život. Ne treba se bojati toga da ljudi počnu da dolaze na tvrđavu da bi popili šoljicu kafe i pročitali novine kupivši pri tom neki suvenir ili posetivši izložbu. "Svuda u svetu na takvim mestima postoje kafei, pa čak i u Versaju i Luvru", kaže Gorica Mojović.\nSudeći po posećenosti, građanima Niša i posetiocima niške tvrđave ne smeta što je ovaj nekadašnji bastion pretvoren u mesto za izlazak.\nGradski oci su izdali postojeće prostorije unutar zidina preduzetnicima koji su tu otvorili klubove, galerije, picerije i prodavnice suvenira, pa je trvđava nanovo oživela. Kada se ima u vidu da je veliki amfiteatar iskorišćen za otvorenu pozornicu na kojoj se tradicionalno održava Niški filmski festival, a priređuju se i koncerti, jasno je da velik broj ljudi svakodnevno "troši resurse" starih zidina a da se one zbog toga ne urušavaju. Preimenovana namena starine je verovatno jedini način da se ona sačuva od propadanja, što se događa s drugim brojnim ostacima srednjovekovnih utvrđenja u Srbiji. Kako kaže doktor Marko Popović, "pretvaranje stare tvrđave u muzej nije dovoljno atraktivno za modernog čoveka".\nBeogradska tvrđava u XVI veku\nAnton Vrančić, kardinal i primas Mađarske, dao je sledeći opis tvrđave: "Gde Beograd stoji, brdo je uzvišeno i ravno. Varoš je četvorougla i stoji ka istoku, a tvrđava leži na zapadu u vidu trougla. Sumnje nema nikakve da je Beograd sazidan na mestu gde su nekada Rimljani a potom Vizantinci tvrđavu imali. No opet tvrđava niti je vrlo velika niti je osobito zidana…"\nIz pera turskog putopisca Evlije Čelebije ostao je sledeći izveštaj: "Što na Dunavu što na suvu ima 600 mlinova. Na suvu su ih pokretali konji. Samo u jednoj čaršiji ima 3700 dućana, a ima sedam čaršija. Beograd ima 217 džamija, 27 tekija i 9 hrišćanskih i jevrejskih crkava, ima 270 osnovnih, 7 srednjih i 9 bogoslovskih škola. Varoš je izgubljena u voćnjacima i kitnjastim vrtovima koji su njegovo glavno obeležje… Predgrađe je otpočinjalo na Dunavu, pelo se uz bok Kalemegdanskog grebena i izlazilo pred At-pazar koji se prostirao ispred gornjeg grada, prolazeći zatim u savske mahale, koje su se pele uz drugi bok grebena. Deo varoši koji izlazi na Dunav, predstavljao je centar trgovine i zanatstva. To je bila nerazmrsiva mreža uskih, kaldrmisanih ulica, sa velikim bezarima i karavanserajima od kamena izgrađenih…"\nMuzej na reci


Evropski olimpijski komitet uručio priznanja Simonoviću i Vušuroviću\nDušan Simonović, predsjednik Crnogorskog olimpijskog komiteta, i Igor Vušurović, direktor Igara malih zemalja Evrope – Crna Gora 2019, dobili su sinoć posebna priznanja Evropskog olimpijskog komiteta.\nPriznanje za uspješnu organizaciju Igara malih zemalja Evrope, Simonoviću i Vušuroviću uručio je predsjednik Evropskog olimpijskog komiteta Janez Kocijančić.\n1. dan IMZE „Crna Gora 2019”: Luksemburg poveo trku\nSportisti Luksemburga osvojili su najviše medalja prvog dana Igara malih zemalja Europe u Crnoj Gori – ukupno 16, od čega pet zlatnih, šest srebrnih i pet bronzanih. Na drugom mijestu je Monako sa 15 odličija (pet zlatnih, četiri srebrna i šest bronzanih), slijede Lihtenštajn sa pet zlatnih i po jednom srebrnom i bronzanom, te Crna Gora sa tri zlatne i dvije bronzane medalje.\nPredsjednik EOK-a Janez Kocijančič stigao u Crnu Goru\nPredsjednik Evropskog olimpijskog komiteta Janez Kocijančič stigao je danas u Crnu Goru, gdje su ga dočekali predsjednik COK-a Dušan Simonović, potpredsjednik Vlade Crne Gore Zoran Pažin i ministar mladih i sporta Nikola Janović.Kocijančič je gost Crnogorskog olimpijskog komiteta tokom Igara malih zemalja Evrope.


HRT: Predsjednik Vučić na sastanku sa Žigmanovom pozvao građane Srbije da poštuju hrvatsku zajednicu\n12:29 / 20.06.2018.\nPredsjednik Vučić na sastanku sa Žigmanovom pozvao građane Srbije da poštuju hrvatsku zajednicu\nPredsjednik Aleksandar Vučić primio je predsjednika DSHV-a Tomislava Žigmanova. Razmotrili su realizaciju ključnih inicijativa i konkretnih projekata u području infrastrukture, kulture i obrazovanja.\nPredsjednik Republike Srbije Aleksandar Vučić u povodu druge obljetnice potpisivanja Subotičke deklaracije o unaprjeđenju odnosa i rješavanju otvorenih pitanja između Srbije i Hrvatske, primio je predsjednika Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini Tomislava Žigmanova.\nRazmotrili su realizaciju ključnih inicijativa i konkretnih projekata u području infrastrukture, kulture i obrazovanja, koji će pridonijeti unaprjeđenju položaja hrvatske zajednice u Srbiji, priopćio je Demokratski savez Hrvata u Vojvodini.\nŽigmanov je rekao da su dvije trećine dogovorenih projekata realizirane, dok je realizacija ostalih u tijeku. Na sastanku je pozdravljeno i potpisivanje Memoranduma o osnivanju lektorata hrvatskog jezika i književnosti na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Novom Sadu.\nPredsjednik Vučić rekao je da je ponosan što Srbija ispunjava obećano. Pozvao je građane Srbije da poštuju hrvatsku zajednicu, jer su oni ravnopravni građani naše zemlje s kojima smo živjeli i živjet ćemo u miru i slozi, stoji u priopćenju.


krvni pritisak | Herbanic Tinkture\nAko ga volite, odlično, zato što je veoma zdrav. A ako ga ne volite, evo 12 dobrih razloga da ga zavolite… i redovno koristite. Read the rest of this entry →\nOznake: celer, detoks, krvni pritisak, nervi, sirova ishrana, vegan, zdrava ishrana, zdravlje\nUkratko, mak je osušeno seme jednogodišnje biljke maka koja dolazi iz Azije. Ova biljka naraste do metar i po u visinu, ima velike, duguljaste nazubljene listove. Cvetovi maka su većinom beli, s ljubičastom mrljom pri dnu, ili purpurno ljubičasti, s tamnoljubičastom ili gotovo crnom mrljom. Read the rest of this entry →\nOznake: bolovi, krvni pritisak, mak, multipla skleroza, opustanje, zdrava ishrana\nBubrezi igraju veoma značajnu ulogu u odžavanju našeg zdravlja i same vitalnosti.Oni filtriraju neželjene toksine i otrove u krvi.Bez zdravih bubrega ovi otrovi će ostati da kruže u našem krvotoku oštećujući organe i negativno uticati na njihovo funkcionisanje,stanje koje je poznato kao azotemija. Osim jetre i bubrega,nema drugih organa koji doprinose ovom procesu otklanjanja toksina u telu,i ovo može izazvati dodatno opterećenje za njih same.Naučna istraživanja su pokazala da određeni sokovi mogu imati posebno pozitivne učinke na pravilan rad bubrega. Predstavljamo vam naš izbor za četiri najbolja soka za detoksikaciju vaših bubrega. Read the rest of this entry →\nOznake: brusnica, bubrezi, cvekla, detoks, krvni pritisak, limun, natrijum, persun, proteini, so\nJednostavno testiranje iz udobnosti sopstvenog doma može vam pomoći da procenite rizik od srčanih bolesti. Evo kako da na vrlo lak način testirate zdravlje svog srca. Read the rest of this entry →\nOznake: BOLESTI SRCA, krvni pritisak, puls, srce\nZašto treba da jedete lubenicu svaki dan\nMnoge studije su pokazale da povećano konzumiranje lubenice dovodi do smanjenja rizika od pojave gojaznosti i same ukupne smrtnosti ,dijabetesa i bolesti srca.\nLubenica takođe doprinosi zdravijem tenu i kosi, kao i povećanju nivoa energije. Jedna solja kockica lubenice (152 grama) sadrži 43 kalorije, 0 grama masti, 2 grama natrijuma, 11 grama ugljenih hidrata (uključujući 9 grama šećera i 1 gram vlakana) i 1 gram vlakana. Jedna šolja od lubenice će obezbediti 17% vitamina A, 21% vitamina C, 2% od gvožđa i 1% potreba kalcijuma za taj dan. Read the rest of this entry →\nOznake: astma, holin, krvni pritisak, L-citrulin, likopen, lubenica, upala misica, vezbanje, vitamin c


Ovaj jednodijelni kupaći kostim namijenjen je ženama koje nose D, E, F košaricu grudnjaka. Košarice su radi bolje potpore pojačane žicom.\nreciklirani poliamid 85%, elastan 15%;


Mračna live elektronika na debitanskom EP-u producenta delapse | sound-report.com\nIza imena delapse stoji Leonard Klaić, multiinstrumentalist i producent koji je na sceni aktivan više od 10 godina. Na ovom izdanju, osim što je autor glazbe, zaslužan je za live instrumente (bubnjeve, udaraljke, gitare), syntheve i sound design, a samostalno potpisuje i snimanje, mix i mastering. U ulogama gostujućih vokala pojavljuju se Chris Ian i Domagoj Šimek, frontmeni njegovih bivših bendova Killed A Fox i She Loves Pablo, dok je za artwork zaslužan Bruno Polović. EP se može kupiti na službenoj delapse bandcamp stranici po name-your-price modelu te se na taj način može i besplatno preuzeti.\nBRICKED by delapse\nIntimni nastup Sofie Jane na Akustici\n26.04.2020. prije 2 godine


Aktuelnosti | Željko Joksimović – zvanična web prezentacija, official website | Page 7\nJoksimović uređivao list „Blic“\nPovodom 18. rođendana “Blica” u prostorijama izdavačke kuće “Ringier Axel Springer” održan je svečani i tradicionalni kolegijum integrisane redakcije. Na poziv redakcije “Blica” Željko Joksimović juče je prisustvovao kolegijumu n Detaljnije...\nŽeljko Joksimović u Jagodini!\nPosle veoma uspešne turneje po Makedoniji i u regionu, domaća publika imaće priliku da uživa u koncertu Željka Joksimovića u četvrtak 18. septembra. Prvi put u u svojoj dugogodišnjoj karijeri Joksimović će održati koncert u Jagodini! Povodom ot Detaljnije...\nŽeljkove note od Slavonije do Makedonije\nProteklog vikenda uz pesme Željka Joksimovića uživala je publika u Slavonskom Brodu, a 24 sata kasnije i u makedonskim Kavadarcima. Serija letnjih koncerata najboljeg pop pevača na ovim prostorima, nastavlja se širom regiona i prvih dana septembra. Detaljnije...\nJoksimović u Makedonskoj Kamenici\nFantastičan koncert Željka Joksimoviča u Makedonskoj Kamenici obeležio je kulturno leto u ovoj velikoj opštini u Makedoniji. Maestralni nastup najboljeg pevača u regionu okupio je na jednom mestu oko 15.000 gledalaca pristiglih iz svih krajeva Maked Detaljnije...\nNezaboravna noć u Zadru\nNeposredno posle jake letnje oluje, na bini prepunog kluba Hič (Hitch) u Zadru usledio je pravi muzički uragan Željka Joksimovića i njegovog benda. Za ekskluzivni nastup Joksimovića u prestižnom primorskom klubu tražila se ulaznica više. Željkove Detaljnije...


Udruženje američkih borbenih pilota otkriva „zapanjujuću“ stopu dijagnoza raka - Najnovije Vijesti\nNakon identifikacije stotina članova s različitim dijagnozama raka, Udruženje borbenih pilota Red River Valley planira prenijeti podatke u Washington i zagovarati mandatno istraživanje koje će ispitati vezu između vazduhoplovne službe i raka.\nObrazac sa sedam pitanja podijeljen je prošle jeseni 3.400 članova udruženja borbenih pilota Red River Valley-a, ili „River Rats-a“, postavljajući pitanje: „Da li vam je ikad dijagnosticiran rak?“ U istraživanju, koje je ekskluzivno objavljeno 12. maja, 500 članova udruženja – ili 56% od 894 ispitanika – odgovara: „Da, otkriven mi je karcinom.“ „To je bilo zapanjujuće. Nisam bio spreman za to”, otkrio je penzionisani pilot ratnog vazduhoplovstva F-15E, pukovnik Vince “Aztec” Alcazar. Nastavio je da ističe da je „13% njih otkrilo više vrsta raka“.\nAlcazar, član odbora za medicinska pitanja River Rats-a, identifikovao je melanom, vrstu kožnog raka, kao najčešći karcinom među članovima koji su odgovorili na istraživanje; rak prostate na drugom je mjestu. Nažalost, anketa nije uspjela da ispita koliko je bivših članova umrlo od raka.\nOd dobijanja ovih podataka, udruženje nastoji da informacije dostavi Kongresu i zahtjeva od Pentagona i Odjeljenja za boračka pitanja (VA) sveobuhvatniju studiju kako bi ispitali moguću vezu između vazduhoplovstva i raka i bolje savjetovali potencijalne vojne pilote o povezanim rizicima.\n“Sada moram da napišem narative zakonodavcima na Kapitol Hillu”, objasnio je Alcazar, napominjući da će, umjesto uobičajenih “četiri ili pet ili 10 ili 20 ili 100 mejlova” o ovoj temi, zahtjev podnijeti “velika organizacija kojoj je trebalo vremena da uradi dobro promišljeno istraživanje. A rezultati kažu, “Vrijedi to pogledati, ljudi.”\nSrodnu studiju predložila je Predstavničkom domu SAD predstavnica Elaine Luria (D-VA), veteranka mornarice SAD, čija oblast sadrži nekoliko mornaričkih baza, kada je12. februara predstavila Zakon o ispitivanju incidencije raka kod vojnih pilota, zajedno sa predstavnikom Adamom Kinzingerom (R-IL)\nDvostranački nacrt zakona nastoji da se izgradi na anegdotskim dokazima o povećanom riziku od raka među vojnim pilotima i saopšti nalaze, kako bi Pentagon i VA „razumjeli obim problema, identifikovali bolesti vezane za službu i na odgovarajući način ih riješili“, kaže Luria.\nPiloti su bili redovito cijepljeni.\npa ko se to nama nalalao,pa probudio i usrao?gospodo kada ste bacali bombe sa uranijumom svida po svetu i na nima pisali svakake bljuvotine i smejali se bilo vam je lepo.e sad mecka dosla i na vasa vrata i vi odmah poceli sa kukanjem.gospodo kako sejete tako cete i znjeti!!\nUbijaju narode po planeti, i ne očekuju da im se to vrati. E neće da može.\nIma gore vrhovni sudija.\nA tek tenkisti. Od municije sa osiromasnim uranom. Upisaju se, ukake, raspadaju se. 70 000 su poginuli u ratovima od 90-tih. Prema Udruzenju Veterana su 100 000 izvrsili samoubistva. Korona, koja zapravo ne postoji (;)), je pokosila 80 000 do sada. Fauci kaze da ih je zapravo vise. A tek… Pročitaj više »\nKoliko je tek umrlo od raka onih koje su oni bombardovali od Vijetnama do danas(Irak, Libija, Vijetnam , Ex YU itd)


Veza vaspitanja, kulture i obrazovnog sistema (školstva)\nSocijalizacija, vaspitanje i obrazovanje su jedinstveni i međusobno uslovljeni procesi koji se u realnosti prožimaju. Njihovo razdvajanje i razlikovanje moguće je uglavnom iz teorijskih i didaktičkih razloga. Kao što su prisutna različita tumačenja značenja i obuhvatnosti pojmova vaspitanje i obrazovanje, na sličan način se može govoriti o nesaglasnosti u sagledavanju odnosa socijalizacije, vaspitanja i obrazovanja. Sa sociološkog aspekta socijalizacija ličnosti je, po obimu, najširi pojam, dok je vaspitanje uži pojam od socijalizacije, a širi od obrazovanja. Sa pedagoškog stanovišta, vaspitanje je najširi pedagoški proces i pojam koji u sebi sadrži uže procese i pojmove (obrazovanje i sl.) Sa sociološkog aspekta, socijalizacija obuhvata transformaciju biološkog čoveka u društveno biće, uvođenje pojedinca u društvo. Vaspitanje obuhvata svesne, intencionalne i organizovane aktivnosti društva na pripremi pojedinaca za preuzimanje društvenih uloga, kao i podsticanje ukupnog razvoja same ličnosti.\nObrazovanje kao najuži pojam, u ovom kontekstu, pretpostavlja proces usvajanja znanja i vještina koje će pojedinci koristiti pri rješavanju svojih praktičnih problema. U tom smislu vaspitanje i obrazovanje predstavljaju dve strane jedinstvenog nastavnog procesa koji doprinosi razvoju ličnosti u celini. Dok je vaspitno-obrazovni proces sistematski organizovan i institucionalizovan, proces socijalizacije obuhvata celinu (intencionalnih i neintencionalnih) uticaja na razvoj ličnosti i traje tokom celog života. Pod socijalizacijom (i kultivacijom u okviru nje) se podrazumijevaju svi uticaji društva i njegovih jedinica (skupina, institucija) na pojedinca kojima se on priprema za preuzimanje svih društvenih uloga koje mu pripadaju i kojima on stvara svoju ličnost, razvija svoj individualitet. Pojedinac u tome ne reaguje samo biološki i mehanički, već i aktivno i kreativno.\nPrilikom razmatranja procesa socijalizacije, potrebno je ukazati na značaj procesa kultivacije, koji se od socijalizacije razlikuje samo teorijski, iako su u stvarnosti ti procesi jedinstveni. Kultivacija obuhvata proces usvajanja duhovnih i materijalnih tvorevina društva. To usvajanje se vrši da bi se pojedinac pripremio za preuzimanje društvenih uloga, da bi se izgradila njegova ličnost - pošto ni socijalizacija nije moguća drugim metodom nego kultivacijom. Smatra se da je da bi čovek adekvatno primio kulturu i preneo je dalje, on mora da doživi odgovarajuću pripremu i uticaj društvene zajednice. U tom smislu pod socijalizacijom ličnosti odnosno grupe podrazumeva se proces pomoću koga se neki pojedinac ili društvena grupa integiraju u svoje društvo i primaju kulturu, a osim toga se osposobljavaju da je dalje razvijaju i prenose“\nU tom smislu se vaspitanje određuje kao individualni i kao društveni čin, tj. kao proces izgradnje same ličnosti i kao društveno-istorijski proces. Institucionalno organizovano vaspitanje (školovanje) ima, dakle, uže značenje i čini sastavni deo ukupnog procesa vaspitanja. U pedagogiji izraz «funkcionalno vaspitanje» odnosi se na uticaje koji nisu intencionalni (namerni), koji utiču na razvoj ličnosti, a izviru iz svakodnevnog života i ponašanja ljudi. Proširivanjem vaspitne delatnosti sve više se menja odnos u korist namernih intencionalnih uticaja, što zahteva pojačan razvoj pedagoške nauke.\nKroz istoriju, različiti autori, u različitim vremenima, su u okviru bavljenja vaspitanjem stavljali akcenat na dve etape:\na) vaspitanje kao uvođenje mladih u život i svet odraslih i\nb) vaspitanje kao pedagoški oblikovana komunikacija ljudi, sa naglašenom aktivnošću onih koji se vaspitavaju\nZnačaj organizovanog (institucionalnog) vaspitanja (koja mnogi autori poistovećuju sa obrazovanjem) velik je naročito danas tj. u doba intenzivne naučno-tehnološke revolucije praćene informatizacijom i kibernetizacijom na svetskim prostorima.\nAnalize pokazuju da je vaspitanje uslovljeno socijalnom, staleškom, klasnom i političkom strukturom društva. Osnovno pitanje koje se postavlja, kroz sve epohe, je koje društvene snage koriste vaspitanje i koja je to politika kojoj ono služi. Vaspitanje usmereno samorealizaciji i razotuđenju ličnosti je oslobađajući ali redak proces. Tendencija da se vaspitanje pretvori u sredstvo manipulacije i «pranja mozgova» u skladu sa ideološkim, političkim ili ekonomskim interesima vladajućih struktura, vaspitanje se pretvara u proces alinacije (otuđenja) ličnosti. U prosvetnoj politici jednog društva nije lako odrediti pravu meru društvene uslovljenosti vaspitanja, a da ono sačuva progresivni karakter. Vaspitanje je istorično u smislu stalne promenljivosti u skladu sa društveno istorijskim promenama. Kada se bitnije promeni društveno uređenje, menja se i vaspitanje.\nKad god je čovek napravio pomak u oblasti kulture, uvek je dolazilo do prave revolucije u vaspitanju i do ekspanzije u školskom sistemu (npr. prelazak sa govora na pismo, sa pisma na štampu, sa štampe na elektroniku). Činom vaspitanja stvaraju se novi ljudski potencijali za svet kulture, te stoga vaspitanje nema samo transferni i reproduktivni karakter već i produktivni karakter. Kulturološki aspekt vaspitanja ogleda se konkretnom uslovljenošću određenim tipom kulture.\nKultura jednog društva (za koju smo u prethodnom zadatku naveli da je najčešće usmerena konzervaciji postojećih vrednosti) kroz proces vaspitanja individue postaje deo svakog člana tog društva. Najsistematskiji proces kojim se individua vaspitava u skladu sa zahtevima određenog društva je obrazovni proces (institucionalno vaspitanje) – bez obzira da li je reč o formalnom ili neformalnom obrazovanju. Kako je Džerom Bruner (1991, valjda) rezimirao svoje naučno gledište rečenicom da „svako dete na bilo kom razvojnom nivou može biti efektivno naučeno o bilo kojoj stvari u nekom intelektualno prihvatljivom obliku“ – počelo je intenzivno osmišljavanje merila šta bi i u kojoj meri moralo da se nauči. Krajnji rezultat te postavke (budući da je direktno vezana sa psihometrijom u psihologiji) je (izgleda) obrazovati decu koja na društveno prihvaćenim testovima postižu visok uspeh.\nBruner naglašava značaj jezika u vaspitanju te samim tim i za usvajanje kulturnih paterna datog društva. On smatra da je jezik instrument mišljenja. Međutim, razvoj jezika ne omogućuje samo reprezentovanje iskustva već i njegovo transformisanje. Jezik je medijum za oslobađanje od neposrednog. Kako jezik biva interiorizovan odnosno kako neke reči postaju predstavnici svojih značenja – to je po Bruneru ključno pitanje? Proces interiorizacije zavisi od drugih, od potreba da se razviju odgovarajuće interakcije i transformacije za zajedničku akciju. To je potreba za kognitivnom razmenom sa onima od kojih zavisimo.\nBruner nalazi da jezik kao oblik simboličke reperezentacije ima tri funkcije:\na. ostenzivnu (ukazivanje, pokazivanje na objekt),\nb. označavanja (verbalna etiketa),\nv. rečeničku (oznaka je uključena u rečenicu).\nNeškolovani po njemu koriste (a) a sa uzrastom je u porastu (b); dok školovani koriste (b) a sa uzrastom raste (v). Ovo je jedan od prvih kulturoloških podela na kojima (kao sklon konzervativizmu kulture) insistira. U školi se jezik usavršava i postaje snažan faktor u kognitivnom razvoju pojedinca ali je za Brunera važnije šta taj razvoj doprinosi društvu i kako ono od toga može imati koristi.\nObrazovanje za njega nije samo tehničko upravljanje procesiranjem informacija.To je složen proces: usklađivanje kulture potrebama članova, ali i usklađivanje članova sa potrebama koje nameće kultura. On takođe smatra da se ljudske mentalne aktivnosti razvijaju uz pomoć kulturnih alatki. Kultura društva je ta koja oblikuje um pojedinca.\n-Šta su kulturni alati? Kodovi, tradicija, i simbolički sistemi. Kultura dodeljuje značenja stvarima. Interpretacija značenja odražava idiosinkratičku istoriju individue, ali i kulturni\nkanonski način konstrukcije realnosti. Značenja stvaraju osnov za kulturnu razmenu.\nDrugi pravac usmeravanja obrazovne politike je onaj koji podstiče razvoj individue. Cilj takvog obrazovanja je negovanje učenikovog razvoja kreiranjem povoljne okoline za učenje. Na žalost, istraživanje dečjeg razvoja i činjenica koje se odnose na spremnost za polazak u školu, kao i štetan efekat ranog formalnog školovanja, bili su i jesu ignorisani od strane stručnjaka i onih koji se zalažu za tradicionalne, političke i socijalne uticaje. Kao posledica toga je da psihometričkim (prvonavedenim) pristupom dominira mišljenje edukatora, dok se razvojnom (drugom) pristupu daje samo marginalni značaj. Šta istraživanja govore o psihometriji koja stoji nasuprot razvojnom pristupu u obrazovanju? Dejvid Elkind (David Elkind), profesor i stručnjak za pedagoške nauke, kaže (na svom blogu):\nLoše obrazovanje male dece, koje preovlađuje danas u Sjedinjenim Državama (kao i u tradicionalnoj Evropi u tripartitnim obrazovnim sistemima u Engleskoj, Francuskoj, Nemačkoj, itd.), zanemaruje osnovne i nesporne razlike između obrazovanja u ranom detinjstvu i formalnog školovanja.\nElkind (Elkind) je čak dijagnostikovao poreklo poremećaja pažnje u sistemskim postavkama (pritiscima) formalnog obrazovanja:\n1) da dete uči određene kategorije mentalnih informacija,\n2) da bude odvojeno od roditelja,\n3) da se adaptira u nepoznatoj sredini – u prisustvu nastavnika i druge dece, i\n4) da uči školska pravila i odredbe.\nNa kraju, dete biva dodatno zatrpano mnogim drugim zahtevima. Istraživanje dečjeg razvoja ukazuje da je prisiljavanje deteta na savladavanje nekog znanja ili usavršavanje nekog predmeta, pre nego što je ono zrelo za to, neefikasno i bezuspešno – ali svejedno prisutno u obrazovanju. Učenje pod prisilom može da uzrokuje frustracije, nervozu, otuđenost i gubitak interesovanja za obrazovanje.Takvo učenje ne samo da je bezuspešno i stresno, već nagoveštava smanjenje sposobnosti za obrazovanje. Ipak, društvo (i nauka) često zaobilaze bavljenje ovim nusproduktima formalnog obrazovanja naglašavajući njegovu neizmernu važnost ya adekvatno uključivanje pojedinca u kulturu društva.\nInteresovanje za detinjstvo i sam pojam detinjstva, kako se on shvata danas, plod su modernih vremena - pre toga se ta tema izbegavala. Ruski psiholog Kon (1991) ukazuje da ako se "otkriće detinjstva" vezuje za porast interesovanja za dete, za razlikovanje sveta dece od sveta odraslih i, konačno, za priznavanje detinjstva kao autonomne i samostalne socijalne i psihološke vrednosti – onda se prekretnica može vezivati za XVII i XVIII vek. Među prvima se prosvetitelji interesuju za dete, ali prvenstveno kao objekt vaspitanja. Ali detinjstvo, preadolescencija i adolescencija za njih nisu periodi života koji imaju svoju vrednost, već su samo priprema za period zrelosti. Tek kod romantičara taj odnos se menja. Oni više ne gledaju dete "kao čoveka u malom", kao kandidata za odraslog, već su za njih deca vredna sama za sebe. Međutim, Kon kritički ukazuje da romantičarski "kult idealizovanog deteta nije sadržao ni trunku interesovanja za psihologiju stvarnog deteta". Tek sa realizmom se ruši mit o detetu i pojam detinjstva počinje da odražava određenu društvenu i psihičku realnost.\nKon je predstavnik etnopsihološkog proučavanja detinjstva. Osobenosti njegovog pristupa su sveobuhvatno proučavanje životnog puta pojedinca, što podrazumeva praćenje brojnih i raznovrsnih problema vezanih za odrastanje, interdisciplinaran pristup\ntim problemima (psihološki, etnološki, antropološki, filozofski, istorijski, lingvistički ...), istovremeno koristeći uporedno-kulturnu metodu (dete i kultura različitih naroda danas) i uporedno-istorijsku metodu (dete i stilovi vaspitanja u različitim istorijskim epohama). Ovakvim pristupom problemima detinjstva i razvoja ličnosti deteta kod različitih vremenski i prostorno udaljenih kultura - Kon uspeva da izdvoji i sintetički prikaže najznačajnije probleme razvojne psihologije. Uz prikaz narodne, tradicionalne periodizacije životnog puta pojedinca, normativne slike deteta, etnopsihologije roditeljstva, socijalizacije polnih uloga - Kon uspeva da ostvari i preciziranje istraživačkih problema koji "već stoje ili bi trebalo da stoje u središtu interesovanja naučnika".\nKon upozorava na činjenicu, da nalazi pokazuju, da kad god su deci, u određenom društvu, počeli da posvećuju mnogo veću ljubav i pažnju - istovremeno su te sredine počele da im nameću nove, za decu veoma teške, socijalne i kulturne uloge. Savremene pristupe odlikuje uvažavanje deteta kao samosvesnog, aktivnog subjekta životne aktivnosti - ali to ne znači da su rešeni stari problemi. Kon postavlja pitanje da li oni vode prevazilaženju asimetričnog odnosa "odrasli-dete", gde se prvi shvata kao subjekt (učitelj, rukovodilac), a drugi kao objekt - produkt i rezultat te delatnosti. Da bi se proniknulo u stvarni proces socijalizacije treba otkriti kako izgleda svet odraslih kroz prizmu dečjih doživljavanja. Imajući sve ovo u vidu ovaj autor ukazuje: ako naučnici žele da dođu do novog kruga problema treba da priđu izučavanju detinjstva kao autonomne sociokulturne realnosti, subkulture koja ima svoj vlastiti jezik, strukturu, funkcije, pa i tradicije (Кон, 1991).\nTreći pristup je kulturalno psihološki koji predstavlja Cole (1996) – osnovna postavka je da ličnost nije odvojiva od kulture u kojoj se razvija i da (u uzajamnoj interakciji pojedinca i društva) pojedinac razvija kao poželjne one karakteristike ličnosti koje su dominantne u kulturi kojoj pripada. Deo tog kulturološkog uticaja na vaspitanje je neinstitucionalan ali je najveći deo protkan u zahtevima institucionalnog vaspitanja (obrazovanja). Kol (Cole) se osvrće na ruski kulturno-istorijski pristup (Vigotski i dr.) koji navodi kao jedini koji iole adekvatno uzima u obzir kulturu u razvoju ličnosti. Svoju teoriju naziva kulturno-istorijskom aktivacionom teorijom i pokušava da dodatno naglasi uticaj kulture (koja je najčešće istovremeno osmišljena društvenim ciljevima) na razvoj osobina pojedinca. Kultura, po njemu, najviše modifikuje vaspitanje kroz artefakte.\nArtefakti su (po Kolu) svi proizvodi jedne kulture, bilo da je reč o oruđima (pa naprednije kulture zahtevaju od svojih članova baratanje naprednijim oruđima) bilo da je reč o rečima i značenjima (usklađenih sa potrebama društva). Kultura je skup svih artefakata jednog društva koji su se nagomilali vremenom a osoba se prvo susreće sa njima kroz interpersonalne odnose a kasnije ih koristi i unapređuje sam. Razvoj pojedinca i društva uslovljen je kulturom, istorijom, praktičnom aktivnošću i socijalnom interakcijom – a svi pomenuti aspekti utiču i međusobno jedni na druge pa ih (po Kolu) treba uzeti u obzir. Treba naglasiti da su kritičari ovog pravca usmerili svoje strele baš u pravcu ove preterane kompleksnosti na koju (po njima) Kol i saradnici nisu osmislili adekvatnu metodologiju provere (i/ili merenja)…\nPojam "kulturnog transfera" (sve prisutniji zbog globalizacije i samim tim treba ga uzeti u obzir prilikom istraživanja pojma vaspitanja) odnosi se na procese prenošenja i posredovanja kulturnih artefakata (književnih i drugih tekstova, diskursa, medija itd.) između različitih kulturnih sredina, pri čemu naglasak stoji na tri komponente: (1) na procesima selekcije (tj. na logici izbora transferiranih tekstova, medijskih diskursa itd.), (2) na procesima posredovanja (tj. na prikazu različitih tipova interkulturalnih posrednika - pojedinaca, skupina, institucija) i (3) na procesima recepcije (tj. na oponašanju i akulturaciji, odnosno na kreativnom usvajanju i transformaciji kulturnih artefakata). Svako društvo bira (nekada ne baš dobrovoljno) da prihvata paterne iz drugih kultura – vršenje izbora u tome šta će se preuzeti a šta ne (koji, pretpostavlja se čini elita) kao i na koji način će biti predstavljeno značajno zavisi od ciljeva koje dato društvo i kultura pred sebe (i svoje članove) postavljaju.\nUticaj procesa socijalizacije, vaspitanja i obrazovanja na oblikovanje ličnosti i zajednice je nedeljiv i trajan, što upućuje na značaj sagledavanja ishoda tih uticaja na nivou individualne i društvene egzistencije. Procena efekata socijalizacije i vaspitno-obrazovnog procesa može se posmatrati sa aspekta pojedinca i sa aspekta društva. To u najkraćem zahteva brižljivu analizu procesa i odnosa unutar obrazovnog sistema i na nivou celine društva. Obrazovne ishode možemo pratiti samo ako se orijentišemo na to šta ćemo postići u formiranju ličnosti, s jedne strane, ali i kakvi su efekti tih promena u\ndruštvu. Sagledavanjem ukupnih efekata dolazi se do brojnih kvaliteta, sposobnosti, znanja, veština, stavova i vriednosti koje se određuju kao kompetencije. U tom kontekstu se razmatra i kognitivni stil individue (ali i dominantan kognitivni stil društva) kao ishod obrazovanja ili kao rezultat vaspitno-obrazovnog procesa.\nProtivrečnost između svestranosti i specijalnosti je društveno-istorijski uslovljena i prolaznog je karaktera. Postepeno se približavamo uslovima za razrešenje ove protivrečnosti, time što se visoka specijalnost može ostvariti jedino na temeljima svestranosti, tj. svestranost i specijalnost se međusobno ujedinjuju, prožimaju i dopunjuju. Ovim se prevazilazi dualizam u školskom sistemu i u procesu formiranja konkretne ličnosti, tako što se integriše opšte i stručno obrazovanje.\nIz svega navedenog jasno je da je za ostvarivanje prethodno iznesenih pretpostavki i donošenje ključnih odluka u cilju unapređivanja postojećeg vaspitno-obrazovnog sistema zahteva angažovanje društvene zajednice i aktivno uključivanje brojnih učesnika na svim nivoima obrazovanja. To, pre svega, podrazumeva poboljšanje uslova u kojima škole rade, obezbjeđivanje materijalnih, organizacionih i brojnih drugih pretpostavki bez kojih je nerealno očekivati pozitivne promene bilo da je riječ o promenama u obrazovanju ili o poboljšanju kvaliteta života na individualnom i društvenom planu.\nIma mišljenja da ideja svestranosti u vaspitanju guši individualnost ličnosti, što je izgleda samo privid zbog nesavršenosti društva ili neizgrađenosti pojedinca - upravo svestranost i individualnost se prožimaju, dopunjuju i međusobno uslovljavaju.


Dečaku u Kini ugradjen veštački 3D pršljen Dečaku u Kini ugradjen veštački 3D pršljen – Personal magazin\nDečaku u Kini ugradjen veštački 3D pršljen\nKineski dečak koji pati od teške bolesti kostiju postao je prvi pacijent kod kojeg je deo kičme napravljen pomoću trodimenzionalnog printera. Lekari kažu da će on uskoro povratiti normalnu pokretljivost.…\nKineski dečak koji pati od teške bolesti kostiju postao je prvi pacijent kod kojeg je deo kičme napravljen pomoću trodimenzionalnog printera. Lekari kažu da će on uskoro povratiti normalnu pokretljivost.\nJuingov sarkom je maligni tumor koštane srži koji obično napada decu i adolescente, uzrokujući ozbiljne bolove. On može da izazove deformisanost pa čak i smrt.\nDrugi kičmeni pršljen kod dvanaestogodišnjeg Ćina bio je toliko oštećen zbog raka da su lekari morali da ga uklone. Ali umesto da su ga zamenili običnom titanijumskom cevi, hirurzi su napravili kompjuterski snimak tog dela i upotrebili specijalni softver kako bi odštampali savršenu kopiju na 3 D štampaču.\nUmesto plastike, ovaj printer koristi biokompatibilni titanijumski puder koji ne izaziva odbacivanje. Direktor odeljenja ortopedije na Pekinškom univerzitetu, koji je predvodio hiruruški tim, doktor Liu Žongđun, kaže da 3 De štampanje ima ogromnu prednost u odnosu na veštačke implantate.\n“Možemo da koristimo ikonografske testove, kao što je ket sken, pretvarajući podatke sa ket skena u 3 de podatke u cilju da proizvedemo unutrašnje pričvršćenje sa potpuno identičnom strukturom kao što je struktura pacijentovih kostiju.”\nVeštački pršljen ima strukturu košnice što omogućava novom koštanom tkivu da uraste i nisu potrebni hirurški ekseri za spajanje. Ćinova majka, Šu Minglin kaže da je u početku bila zabrinuta zbog procedure.\n“U početku bila sam malo zabrinuta. Ali na kraju, uzela sam u obzir da je 3 De tehnologija već upotrebljena u svetu medicine i da oni znaju šta rade.”\nMesec dana posle operacije, Ćin je u stanju da hoda noseći protezu. Lekari kažu da je njegov progres dobar i da će se uskoro oporaviti, iako će biti podvrgnut dodatnoj hemoterapiji kako bi se uklonile sve zaostale ćelije raka.\nDečaku u Kini ugradjen veštački 3D pršljen was last modified: September 8th, 2014 by Redakcija\n3 D štampač3D\nPanasonic vraća brend Technics\nPrva univerzalna Bluetooth tastatura Logitech K480


Luka Garza dobio pravo nastupa za košarkašku reprezentaciju BiH! | Trend Radio Velika Kladuša\nPrivredna komora FBiH: Riješiti problema nedostatka obrazaca EUR 1\nLuka Garza dobio pravo nastupa za košarkašku reprezentaciju BiH!\nOdlične vijesti stižu iz Međunarodne košarkaške federacije (FIBA): Košarkaš Detroit Pistonsa Luka Garza dobio je pravo nastupa za reprezentaciju Bosne i Hercegovine!\nMeđunarodna košarkaška federacija je obavijestila Košarkaški savez Bosne i Hercegovine da Luka Garza od početka ovog mjeseca ima pravo nastupa za seniorsku reprezentaciju BiH.\nČlan NBA ekipe Detroit Pistonsa će u našem nacionalnom timu moći nastupati isključivo kao naturalizovani igrač, iako je KS BiH poduzeo sve kako bi imao mjesto u selekciji kao domaći košarkaš.\nTo znači da će selektor Vedran Bosnić morati birati između Garze i Johna Robersona kada je pozicija naturalizovanog košarkaša u pitanju.\n“Zaista smo pokušali brojnim argumentima dokazati kako Garza zaslužuje imati status domaćeg igrača u reprezentaciji, umjesto da igra kao naturalizovani, za šta je predviđeno samo jedno mjesto u rosteru. Međutim, FIBA je ocijenila da mu ne može skinuti takozvanu ‘zvjezdicu’ koja označava naturalizovanog košarkaša u timu, zbog toga što nije imao bh. pasoš prije 16. godine”, rekao je generalni sekretar KS BiH Amer Čolan i dodao:\n“Mi smo slali dokumentaciju koja potvrđuje da su Garzini roditelji još od 2008. godine slali zahtjeve i pokušavali za njega dobiti pasoš BiH, ali su nekoliko puta odbijeni. To očito nije bilo dovoljno. No, dobra je vijest svakako da od sada možemo računati u reprezentaciji na igrača NBA kalibra kakav je naš Luka Garza”, poručio je Čolan.


Sav taj Jet set - Strana 2\nPokazuje rezultate 21 do 40 od 172\n12-02-2012 19:51 #21\n12-02-2012 20:23 #22\n12-02-2012 20:28 #23\n15-02-2012 10:46 #24\ne pa kad nekog oće - onda oće....\n15-02-2012 10:48 #25\nKuva za sve pare\n15-02-2012 11:14 #26\nsjajan je, zaista....i mnogo je simpatičan.\n15-02-2012 11:22 #27\nOduševljava me načinom kretanja kroz kuhinju i sve kao usput radi,kao ne haje ni za šta\n15-02-2012 11:25 #28\n15-02-2012 11:28 #29\nnjegova fora sa svežim začinskim biljem je odlična a ne košta mnogo. polica u kuhinji gde stoje samo travice koje se ubacuju u jela treba da postoji u svakoj kuhinjici\n15-02-2012 11:38 #30\n15-02-2012 13:24 #31\nmeni je nezgodno kod prozora zbog mačaka koje se tu izležavaju...ali iznad šporeta, u ravni visećih elemanta.... pogotovo što mi je kuhinja sunčana, pa će i na tom mestu biljke imati dovoljno svetla.\n17-02-2012 12:55 #32\n17-02-2012 13:53 #33\nrano je otkrio zaista\n17-02-2012 14:02 #34\nsad je isplivao iz oblaka marijane\n18-02-2012 10:28 #35\n18-02-2012 10:34 #36\ncime se ljudi sve bave, da ne poverujes\n18-02-2012 10:36 #37\n18-02-2012 23:35 #38\n18-02-2012 23:47 #39\n18-02-2012 23:52 #40\nmislim ja da dženifer namerno trocira bred pitu aaahahahahahaaaa ))


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Podgorica :: Predstavljen plan za bolji prevoz u Podgorici\nU KOŠTAC S PROBLEMIMA 18. 09. 2019. 13:00 >> 13:04 1\nUsvajanjem Plana održive mobilnosti za Podgoricu stvaraju se neophodne pretpostavke da se Glavni grad na mnogo bolji način uhvati u koštac sa problemima u oblasti saobraćaja, saopštio je to gradonačelnik Podgorice Ivan Vuković.\nOn je, na pres konferenciji povodom predstavljanja dokumenta, saopštio da smo svi u Podgorici svjedoci da se grad naglo razvio u proteklih petnaestak godina, a da je broj ljudi koji tu žive gotovo udvostručen.\n"Sa jedne strane, to nas raduje, jer pokazuje da je Podgorica prepoznata kao lijepo mjesto za život, a sa druge strane to predstavlja veliki izazov za gradsku upravu, jer toliki broj ljudi svakako znači i veći pritisak na komunalnu infrastrukturu", rekao je Vuković.\nTa vrsta izazova, kako je rekao, nije ni u jednoj oblasti tako vidljiva, kao u oblasti saobraćaja.\nPodsjeća da gradska uprava nije zadovoljni stanjem u saobraćaju, zbog čega je odlučila da pristupi rješavanju tog problema na sistemski i sveobuhvatan način.\n"Osnov za to je usvajanje ovog dokumenta koji će ponuditi odgovore na brojna pitanja koja nas trenutno opterećuju, kako u dijelu koji se tiče organizacije javnog prevoza, čijim se kvalitetom takođe ne možemo pohvaliti, tako i na planu unapređenja biciklističke infrastrukture u dijelu koji se tiče motivisanja ljudi da se okrenu alternativnim vidovima prevoza", rekao je gradonačelnik.\nUkupna slika u saobraćaju nije dobra, kaže prvi čovjek grada, i navodi da se usvajanjem tog dokumenta do kraja godine stvaraju neophodne pretpostavke da se "na mnogo bolji način uhvatimo u koštac sa navedenim problemima".\n"U tom smislu dugujemo zahvalnost našim partnerima iz Njemačke razvojne agencije GIZ koji su ponudili ekspertizu u ovoj oblasti koja je nama nedostajala i jako nam je dragocjena, kao i našim saradnicima iz Slovenije i Velike Britanije, koji predano rade na tome da Podgorica dobije formalno pravni okvir za rješavanje problema saobraćaja, odnosno kreiranja pretpostavki za ono što znamo kao održiva urbana mobilnosti", kazao je Vuković.\nJasna Sekulović, GIZ ORF-EE regionalni projekt menadžer, kazala je da očekuje da će Radna grupa za izradu Plana održive urbane mobilnosti (SUMP) za Podgoricu vrlo brzo svoj posao privesti kraju, te da će plan do kraja godine biti usvojen.\n"Nastojaćemo da kroz participativan proces pripreme dođemo do dokumenta koji je privatljiv za sve kategorije stanovništva", istakla je Sekulović.\nProf. dr Radoje Vujadinović prezentovao je rezultate višemjesečnog rada Radne grupe.\n"Statusna analiza je drugi korak izrade SUMP-a, to je analiza stanja kroz praćenje niza parametara“, kako je objasnio dr Vujadinović.\nOn je, osvrćući se na rezultate istraživanja, istakao da je broj stanovnika u Crnoj Gori u posljednjih 18 godina porastao za 2,8% godina dok se glavnom gradu za ¼ uvećao. Gotovo je 39.000 stanovnika više po zvaničnim podacima Monstata.\nOn je dodao i da u posljednje dvije decenije Grad ulaže velika stredsatva u saobraćaj, samo u posljednih 5 godina oko 31 milion eura. Međutim, raste i nezadovoljstvo stanjem u saobraćaju. Između ostalog, to je uslovljeno i velikim porastom broja vozila – u posljedjih 5 godina za oko 25%. Tome treba dodati i veliki broj automobilskih nesreća, buku, emisiju ugljen dioksida.\nTom Raj, GIZ ekspert iz Velike Britanije govorio je o oblasti parkinga za Podgoricu, ističući da je analiza stanja u Podgorici dio evropskog programa PARKPAD.\n"Juče smo testirali PARKPAD da bismo došli do rezultata šta je to dobro, šta loše i šta treba poboljšati kada je parking u Podgorici u pitanju. Podgorica je četvrti grad u Evropi i prvi grad na Zapadnom Balkanu koji je testirao PARKPAD. Kao ekspert za parkiranje rekao bih da se parking zonama dobro upravlja, da su cijene dostupne, lako je platiti, sprovođenje parking propisa u zonama je dobro, dostupne su informacije i koristi se inovativna tehonologija. Šta bi moglo da se poboljša – sprovođenje propisa u ovoj oblasti van parking zona, smatram da to stvara veliike probleme ljudima koji pokušavaju da se kreću pješice, biciklistima i ljudima koji pokušavaju da nađu parking mjesto“, istakao je Raj.\nAljaž Plevnik, GIZ ekspert iz Slovenije objasnio je da se slična metodologija koristila i za analiziranje biciklizma i gradske politike u ovoj oblasti.\n"Organizovana su dva događaja – BYPAD radionica i zajedničko bicikliranje sa grupom eksperata i lokalnim NVO biciklo.me. Prvi dio je podrazumijevao upitnik koji su ispunjavali korisnici, političari i gradska administracija i na osovu njega procijenjeno je na kojem stepenu su elementi biciklističke politike u Podgorici. Planiranje je odlično, implementacija nešto lošija, a najviše treba raditi na praćenju stanja biciklizma u gradu. U posljednjim godinama se biciklizam dosta dobro ravija. Postoji dijalog između gradske uprave i korisnika i Podgorica je jedan od rijetkih gradova gdje je NVO za ovu oblast vrlo aktivna, a s druge strane učestvuje kao relevantan partner u donošenju odluka, što je vrlo rijetko u ovom dijelu Evrope. Strateški dokumenti su u razvoju, priprema se Strategija održivog razvoja, posle nje se radi substrategija za područje biciklizma. Velliki problem je nedostatak sredstava i kadra. Urađena je početna infrastruktura koju treba unapređivati, svakodnevno se postavljaju parkinzi za bicikle i odnos je generalno pozitivan i sa strane politike i sa strane građana“, zaključio je Plevnik.


Filozofski fakultet, 26.10.2020\n/ FILOZOFSKI FAKULTET /VIJESTI /ANTROPOLOGIJA NA PLATNU – TIJELO I KONTEKST “ALTERITÀ ARTE E ANTROPOLOGIA”\nProf. dr Lidija Vujačić je učestvovala na konferenciji “Alterità Arte e Antropologia” u Italiji koja je održana 22. oktobra 2020. godine gdje je predstavila svoje slike iz ciklusa “Antropologija na platnu – Tijelo i kontest” i izložila antropološko tumačenje odnosa ove naučne discipline i umjetnosti kao antropološkog “medija”.\nKroz interdisciplinarnu povezanost antropologije i umjenosti na konferenciji "Alterità Arte e Antropologia" koja je održana 22.oktobra 2020. godine on line, raspravljalo se o brojnim složenim pitanjima koliko se može saznati iz susreta umjetnosti, antropologije i prirode, koje su granice biocentrizama, koliko simboličko predstavljanje stvarnosti može biti istraživački utemeljeno i društveno angažovano, dokle sežu semantički prostori umjetničkog predstavljanja stvarnosti, komunikacija simbolima, mitovima, ritualima itd. Na konferenciji su učestvovale: Tiziana i Isabella Pers, vizualne umjetnice i osnivači RAVE East Village Residency predstavljajući svoj metaprojekat, a koji je postao važna platforma za raspravu o savremenoj umjetnosti i životinjskom pitanju, kombinujući istraživačko iskustvo u izražajnim oblicima i uključujući interdisciplinarne refleksije, od arhitekture do antropologije, Franca Tamisari, profesorica kulturne antropologije sa Odsjeka za humanističke nauke Univerzziteta Ca 'Foscari u Veneciji, s prilogom “Obred, umjetnost i antropologija: načini i kako ih učiniti vidljivim” i prof. dr Lidija Vujačić, profesorica antropologije popularne kulture sa Univerziteta Crne Gore i umjetnica koja se predstavila sa svojim radovima iz ciklusa Antropologija na platnu - Tijelo i kontekst i antropološkim tumačenjem odnosa između umjetnosti i nauke. Konferenciju je vodio Nicola Strizzolo, profesor sociologije kulturnih i komunikacijskih procesa sa Univerziteta u Udinama.\nKonferenciju/vebinar su organizovali APS East Village za projekt RAVE East Village Artist Residency, Odjeljenje za za humanističke nauke Univerziteta Ca 'Foscari u Veneciji i Odjeljenje za jezike i književnosti Univerziteta u Udinama, uz podršku autonomne regije Furlanija-Julijska krajina.\nBroj posjeta : 660


Slemgem666 profil | XbestX\nPoslednje prijavljivanje: 8.1.21. 16.22.07\nKlikom na dugme, podići ćeš Slemgem666 na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. Slemgem666 će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o Slemgem666\nModel fr Russia with my friends\nRadni sati Slemgem666\nAmaterski klipovi od Slemgem666\nSlemgem666 lista želja


Stranačka saopštenja, 30. jul – SCG\nAutor:\t- 30.07.2020, 13:57 Stranke\nSCG: Jonica: Markoviću, besplatni udžbenici za osnovce da budu dio Trećeg paketa mjera pomoći\nSocijalisti traže od Vlade Crne Gore da besplatni udžbenici za osnovce moraju biti sastavni dio Trećeg paketa mjera podrške za ublažavanje posledica krize izazvane korona virusom, jer ako nam premijer Duško Marković već zadužuju unučad red je da konačno obezbijedi i besplatne udžbenike za djecu.\n“Pozivam Markovića da ne zatvara oči pred činjenicom da, prema podacima Poreske uprave, čak 70.000 zaposlenih u Crnoj Gori prima neto platu u minimalnom iznosu od 222 eura, a da porodica sa dva učenika samo za knjige prosječno treba da izdvoji minimum 150 eura”, kazala je Jonica.\nOna je podsjetila Markovića da je Ustavom “garantovano obavezno i besplatno osnovno obrazovanje pod jednakim uslovima”, kao i da je Komitet UN za prava djeteta još prije deset godina, a Marković je i tad i sad na vlasti, preporučio Crnoj Gori da „osigura da obrazovanje i de facto bude besplatno“.\n“Napominjemo da je zaštitnik ljudskih prava i sloboda Siniša Bjeković prije dva dana potvrdio osnovanost naše inicijative o besplatnim udžbenicima za svu djecu i ukazao da „postoji neujednačena praksa dodjele besplatnih udžbenika učenicima osnovnih škola“ i da „ovakva neujednačena praksa dovodi djecu u neravnopravan položaj i stvara atmosferu nejednake dostupnosti obrazovanju, imajući u vidu pravo svakog djeteta u Crnoj Gori da stiče obrazovanje pod jednakim uslovima bez izuzetka“.\nZato, ako je ikad vakat da se to uradi onda je to ove godine, jer veliki broj roditelja neće biti u mogućnosti da obezbijedi novac za udžbenike svojoj djeci. S druge strane, opravdanje ne može biti nedostatak novca, jer su ove opštine već obezbijedile značajan dio iznosa, tako da Vlada u Trećem paketu mjera treba da obezbijedi samo nedostajuća sredstva.\nZato, premijeru, nema potreba da stavljate ruku na srce i kunete se u vječnu Crnu Goru, već neka nam svima bude vječna briga o našoj djeci.\nGrađanima je konkretna pomoć danas potrebnija nego ikad, jer je sve više onih koji zbog epidemije korona virusa ostaju bez posla, pa se suočavaju da dilemom da li djeci da kupe hleb i mlijeko ili udžbenik za školu”, navodi se u saopštenju predsjednice Socijalista Crne Gore, Snežane Jonice.


"GORNjI HORIZONTI" I DOLINA NERETVE: IMA LI CIJENU PRIRODNO BOGASTVO\n„Pojaviće se deficit vode kad dođe do preusmjeravanja vodotokova, znači kad voda koje je vijekovima tekla u sliv rijeke Neretve završi u Trebišnjici i u moru. Taj čitav hidrosustav biće poremećen. To će ostaviti nesagledive posljedice na prirodu i na čovjeka“, ističe Dalibor Balian, predsjednik Centra za prirodno naslijeđe.\nGornji horizonti su projekat, čija je realizacija započela u bivšoj Jugoslaviji 1956. godine kada su izgrađene tri HE na području Trebinja i Čapljine. Radi jačanja elektroenergetskog potencijala, službene vlasti u Banjoj Luci odlučile su ga nakon 40 godina po svaku cijenu realizirati. Završetkom projekta, vrijednog gotovo milijardu dolara, RS bi postala najveći izvoznik struje u ovom dijelu Evrope. Balian kaže:\n„Od toga je od pet dobara od međunarodnog značaja, kao što su Počitelj, Blagaj, Most i Stari grad Mostar koji su već upisani na Listu svjetske baštine, za koje je BiH preuzela odgovornost da osigura sve mjere da ih zašitit od bilo kakvog ugrožavanja. Republika Hrvatska ima obavezu, također, kao potpisnica Konvencije o svjetskoj baštini.“\nKako RH shvata svoje obaveze, najbolje svjedoči nedavno potpisani memorandum o razumijevanju za izgradnju HE Dubrovnik 2 između eleketroprivreda RS i Hrvatske. Time je, ocjenjuju stručnjaci, data prešutna saglasnost za nastavak projekta Gornji horizonti.\n„Mi smo osporili dosta navoda iz studije o procjeni uticaja na okoliš zato što studija nije cjelovita i još nemamo nikakav odgovor.“\nIako postupak prevođenja voda iz jednoga slivnog područja u drugi nije već dugo zabilježen u Europi, što je, između ostalog, i protivno odredbama okvirne evropske direktive o vodama, projekat Gornji horizonti čini se biće nastavljen. Činjenica da se pritom krše mnoge međunarodne konvencije, zvaničnike u RS mnogo ne zanima.


[PREMIUM] Domaćin teško gubi, a gost bez prvog golmana, 5 defanzivca i najboljeg asistenta - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Bet Info Fudbal Domaćin teško gubi, a gost bez prvog golmana, 5 defanzivca i...\nNajava meča: Danas će se u terminu od 14 časova po našem vremenu u okviru Tajlandske Premijer lige sastati ekipe Sukotaja i Čainata.\nSukhothai: je tim iz nekadašnje prestonice Tajlanda. Ove sezone ima čak 8 remija u 10 odigranih utakmica uz po jednu pobedu i poraz. Slavio je protiv lidera, a izgubio od drugoplasiranog tima golom u 92. minutu.\nChainat: se nalazi na 12. mestu na tabeli sa 10 osvojena boda od kojih je 5 osvojio kao gost uz gol razliku 8:8, što je preko 3 gola po meču. U današnji meč će ući bez 7 igrača, a posebno će biti oslabljen u odbrani. Van sastava će biti: prvi golman tima T. Nakchamnarn, odbrambeni igrači kapiten tima P. Uptapao (9/0/0), G. Unda (4/0/1), L. Camruen (4/0/1), C. Jairaangsee (4/0/0) i P. Chankai (3/0/0), kao i najbolji asistent tima L. Resida (8/1/3).\nTradicija: Na četiri međusobna meča koliko su odigrala dva tima (ne računajući prijateljske mečeve), uvek je slavio domaćin i uvek su oba rivala dala makar jedan gol:\n23.06.18 PL Chainat Sukhothai 4 : 2\n04.03.18 PL Sukhothai Chainat 4 : 2\n20.08.16 PL Chainat Sukhothai 3 : 2\n14.05.16 PL Sukhothai Chainat 2 : 1\nMišljenje urednika: Domaćin je favorit, a činjenica da će gost igrati bez 7 igrača među kojima su i prvi golman i pet defanzivaca. To ukazuje da će danas stići makar do remija, ali i da golovi ne bi trebali da izostanu. To kao dobar predlog nameće igru 1X i 2+ koja donosi kvotu od @1.55.\nPrethodni tekstTradicija najavljuje nov tvrd meč dva suseda\nSledeći tekst[PREMIUM] Oba tima u dobrim golgeterskim formama, a favorizovani gost večeras bitno oslabljen u odbrani


MULTIMEDIJALNA IZLOZBA: YUGO | O3ONE Art Space\nMULTIMEDIJALNA IZLOZBA: YUGO\n29. maj – 2. jun 2007.\nAutomobil Yugo kupljen je kao rešenje 1973.godine od italijanske fabrike automobila Fiat. Yugo je odbaceni Fiatov model iz iste godine. Prilagodavanjem uslovima i alatima fabrike automobila Zastava pocinje da se proizvodi u formi koju ima i danas. Proizvodnja Fiata pod nazivom Yugo jasno govori o odnosu proizvodaca prema tržištu, kao i zahtevima samog tržišta. Imajuci u vidu prostor i vreme nastajanja ovog automobila možemo reci da je njegov naziv, odnosno novo ime, pun pogodak.Ne samo da Yugo predstavlja simulaciju Fiata vec ga možemo posmatrati i kao simulaciju automobila u odnosu na savremene proizvodace. Zbog toga što je automobil danas sa svojim funkcijama, daleko od svog “praistoriskog“ rodaka Yuga. Možda je apsurd toliko veliki da je on ono izvorno što automobil jeste, a njegov savremeni rodak, sa gomilom bespotrebnih funkcija, ustvari simulacija.\nProjekat se zasniva na ideji suprotstavljanja društvenoj stvarnosti putem simulacije automobila.\nYugo od papira u prirodnoj velicini, napravljen po sistemu kartonske ambalaže, postavljen na ulicu (neplaceni parking; zona zabranjena za zaustavljanje i parkiranje) i snimljen video kamerom.\nDokumentovanjem procesa izrade papirnog Yuga, želim da proces realizacije cini deo rada. Proces stvaranja pre konkretnog predmeta, papirnog Yuga i proces, odnosno, akciju posle. Na ovaj nacin Yugo je mesto prelamanja, centralno mesto od koga se sa obe strane pružaju dve akcije.\nVladimir Bojic roden je 1979. god. u Beogradu. Završio je školu za dizajn (odsek graficki dizajn) u Beogradu, Umetnicku akademiju u Novom Sadu i Accademia di Belle Arti u Firenci. Trenutno radi kao saradnik na scenografiji u Pozorišzu na terazijama. Izlagao je više puta samostalno i na grupnim izložbama u zemlji i u Italiji.\n29. maj – 02. jun 2007.\nMULTIMEDIJALNA IZLOŽBA: YUGO\nAUTOR: VLADIMIR BOJIC\nOtvaranje: 29. maj / utorak / 19h


START MAGAZIN - Kako oporaviti oštećenu i suvu kosu? Pakovanja i saveti!\nKako oporaviti oštećenu i suvu kosu? Pakovanja i saveti!\nIako mnogi stilisti najpre preporučuju uklanjanje oštećenih krajeva kose, možete preduzeti neke korake da oporavite svoju oštećenu kosu zadržavajući njenu dužinu netaknutom.\nIzlaganje suncu, hlor, jake hemikalije u bojama za kosu, ispravljanje kose i toplotni stres od upotrebe figara za uvijanje kose i sušenje fenom – jesu faktori koji čine vašu kosu krtom, suvom i lako lomljivom. Žene sa tankom i osetljivom kosom imaju tendenciju da budu najviše izložene riziku. Iako mnogi stilisti najpre preporučuju uklanjanje oštećenih krajeva kose, možete preduzeti neke korake da oporavite svoju oštećenu kosu zadržavajući njenu dužinu netaknutom.\nKoristite blagi šampon i perite kosu ne više od dva puta nedeljno. Često šamponiranje čini kosu krtijom. Izaberite proizvod niske pH vrednosti. Savetuje se upotreba šampona za kosu koji ima pH od 4,5 do 5,5.\nZavršite pranje kose sa hladnom vodom. To može zatvoriti kutikulu kose, što dovodi do sjajnije i mekše kose.\nKoristite hidratantni regenerator koji se ne ispira nakon pranja kose. Ovo može da prodre u kutikulu kose i pruži neophodnu vlažnost kosi. Regenerator koji sadrži ovlaživač može držati vlagu u kosi duže vreme.\nPakovanje sa majonezom za oštećenu kosu:\nUmutite 2 žumanca i kombinujte ih sa 1/2 šolje majoneza i koristite ovo kao regenerator za kosu. Žumance sadrži L-cistein, aminokiselinu važnu za rast kose. Kozmetičari već dugo preporučuju majonez za negu kose jer ima sposobnost da je omekšava.\nKoristite pozadinu kašike ili prste da nanesite smesu na vlažnu kosu koja je sveže oprana šamponom, to radite od korena do vrhova, a posebno vodeći računa o tome da pokrijete oštećene, suve delove kose.\nPokrijte glavu sa plastičnom kapom, a neka mešavina ostane na kosi sat vremena.\nPratite tretman sa majonezom sa regeneratorom koji se ne ispira, formulisanim za suvu i oštećenu kosu. Neka se vaša kosa osuši na vazduhu – ovo je svakako zdravija opcija od korišćenja fena.\nPonovite ovaj hidratantni tretman za oporavak oštećene kose jednom nedeljno tokom nekoliko meseci. Ovo je najbolji način da vidite prave, trajne rezultate.\nViše pakovanja i maski pročitajte ovde.


RIO DE ŽANEIRO, 20. MAJA /SRNA/ - U Brazilu je u protekla 24 časa zabilježen rekordan broj umrlih i zaraženih virusom korona.... pogledajte\nPONOVO RAST BROJA ZARAŽENIH I PREMINULIH\nBERLIN, 20. MAJA /SRNA-Rojters/ - U Njemačkoj je broj zaraženih virusom korona povećan za 797 na 176.007, saopšteno je jutros iz Instituta za zarazne bolesti "Robert Koh".... pogledajte\nKUNIJAL: GEJTS I NjEGOVI PRIJATELJI ŽELE KONTROLU NAD SVIJETOM\nRIM, 19. MAJA /SRNA/ - Poslanik u Parlamentu Italije Sara Kunijal optužila je suosnivača "Majkrosofta" Bila Gejtsa da nastoji da ostvari monopol na izradi vakcine protiv virusa korona, te za izazivanje zdravstvenih problema u Africi i poručila da bi Gejtsom trebalo da se pozabavi Međunarodni sud za zločine protiv čovječnosti.... pogledajte\nPREMIJER MIŠUSTIN SE VRATIO NA POSAO\nMOSKVA, 19. MAJA /SRNA-Rojters/ - Ruski premijer Mihail Mišustin vratio se na posao nakon što mu je postavljena dijagnoza novog virusa korona, saopšteno je danas iz Kremlja.... pogledajte\nOD OBAVEZE DO PREPORUKE - CIJENE VELIKI PROBLEM\nPARIZ, 19. MAJA /SRNA/ - U pedesetak zemalja nošenje maski obavezno je svuda u javnosti, druge države zahtijevaju od stanovnika da ih nose samo u određenim zonama, a u nekim zemljama postoji tek preporuka za njihovo nošenje, ali ne i obaveza.... pogledajte\nMILIONI LJUDI SE SKLANjAJU PRED CIKLONOM\nDAKA, 19. MAJA /SRNA-Rojters/ - Milioni ljudi sklanjaju se danas na bezbjedna mjesta zbog kretanja veoma snažnog ciklona prema Indiji i Bangladešu, a planove o evakuaicji komplikuju mjere predostrožnosti u vezi sa virusom korona.... pogledajte\nTRENUTNO ZARAŽENO 2.664.856 OSOBA - 98 ODSTO NIJE UGROŽENO\nLONDON, 19. MAJA /SRNA/ - U svijetu je zabilježeno 4.894.278 slučajeva virusa korona, od kojih je ovom trenutku 2.664.856 aktivnih, podaci su statističkog portala "Vorldometar".... pogledajte\nLONDON OBJAVIO NOVI CARINSKI REŽIM\nLONDON, 19. MAJA /SRNA-Rojters/ - Velika Britanija objavila je danas novi carinski režim za period poslije Bregzita, koji će zamijeniti spoljne carine EU.... pogledajte\nDRASTIČAN PAD PRODAJE AUTOMOBILA U APRILU\nMILANO, 19. MAJA /SRNA/ - Prodaja automobila u Evropi doživjela je drastičan pad u aprilu, a automobilska industrija se suočava sa najvećom krizom u prethodnih nekoliko decenija.... pogledajte\nPATOLOZI OBORILI ZVANIČNU VERZIJU ATENTATA\nBIJELJINA, 19. MAJA /SRNA/ - Dvojica ljekara koji su svojevremeno obavili autopsiju Džona Kenedija potvrdila su na današnji dan 1992. godine da je predsjednik SAD pogođen sa dva metka ispaljena sprijeda i iz suprotnog pravca, što je oborilo zvaničnu verziju o jednom atentatoru.... pogledajte\nUkupno strana: 1308 Trenutna strana: 12


Radović: Dva reprezentativca Crne Gore imaju koronavirus, ostali igrači i stručni štab čekaju rezultate testiranja – Reprezentacija.me\nPripreme potencijalnih reprezentativaca Crne Gore, koje su se održavale od 22. junau Tivtu, prekinute su jer je utvrđeno da su dva igrača pozitivna na koronavirus.\nOni su prije nekoliko dana napustili Tivat, dok su ostali reprezentativci i stručni štab u samoizolaciji čekajući rezultate testova.\n“Tačno je da su dva reprezentativca pozitivna na koronavirus, dok su ostali igrači i stručni štab testirani. Radi se ukupno o 30-ak ljudi, koji čekaju rezultate testiranja. Do tada se pridržavamo svih predviđenih mjera samoizolacije”, rekao je selektor Crne Gore Boško Radović.\nKošarkaški savez Crne Gore je zbog nastale situacije ovog ljeta organizovao pripreme za sve reprezentativneuzraste. Međutim, kada su na red došli mladi i potencijalni A reprezentativci, korona je pokvarila planove.\nZbog opasnosti od zaraze koronavirusom prekinute su i pripreme ženske reprezentacije za nastavak kvalifikacija za Evrobasket, kojima je domaćin bilo Bijelo Polje. I crvene su se okupile 22. juna, ali zbog trenutne situacije nisu mogle da odrade sve što je planirano.\nKošarkaški savez Crne Gore najavio je da će se oglasiti saopštenjem pošt ostignu testovi svih igrača i stručnih štabova. Potsjetimo, KSCG je od 11.juna u Kolašinu organizovao pripreme juniora i pionira, a kadeta i kadetkinja u Tivtu, i ali je tada sve proteklo bez problema.\nTags: bosko radovickscg


Demo Beriša: Kosovska dijaspora za Kurtija, Albanci iz centralne Srbije za Tačijevu stranku - Kosovo Online\n14. Januar 2021. • 09:55\nKosovska dijaspora moći će da glasa putem elektronske pošte na predstojećem izborima u Prištini, ali njihov glas neće bitno uticati na sam ishod izbora, kaže Demo Beriša, predsednik Matice Albanaca u Srbiji, piše Sputnjik.\nPo njegovom mišljenju, oni koji budu glasali, glasaće za Aljbina Kurtija dok će Albanci iz Srbije glas dati Tačijevoj stranci.\nEdi Rama se neće javno izjašnjavati\nizbori Kosovo Aljbin Kurti Ramuš Haradinaj dijaspora\nko prica izdajnik sto zbog jedne shkinu izdao svoj narod ncnc srce ima serbina\nHodžaj pozvao Kurtija na TV debate uoči izbora


BiH bi mogla zarađivati milijune maraka više ulaganjem u proizvode - Akta.ba\n13.05.2021. 08:35 / Izvor: Večernji List\nSve to vodilo bi boljem plasmanu na tržišta te povećanju razine konkurentnosti domaćih proizvođača jer sada je stanje takvo da od primarne poljoprivredne proizvodnje ne može biti dovoljno profita. Sejad Herceg, predsjednik Saveza udruga organskih proizvođača FBiH "Organsko FBiH", u razgovoru za Večernji list ističe kako je činjenica da primarna poljoprivredna proizvodnja ostvaruje nizak profit te je mišljenja kako osnovnom proizvodu trebamo dodati novu vrijednost kako bismo ostvarili veći profit.\npoljoprivredni proizvodi iz BiH\nZa razvoj organske proizvodnje potrebno bolje zakonsko uređenje oblasti


Navike koje slabe kosti - Zdrava Hrana\nNaše kosti mogu da počnu da gube gustinu u ranom dobu. Srećom, organizam uvek stvara nove kosti. U tinejdžerskim i ranim dvadesetim godinama organizam formira novu kost brže nego što razgrađuje staru kost. Ali, nakon 30. godine, formiranje novih kostiju se usporava i već tada počinjemo polako da gubimo koštanu masu. Loše navike mogu kod nekih ljudi da izazovu brži gubitak koštane mase. Ove loše navike povećavaju rizik i od osteoporoze.\nPreviše proteina. Ljudi često brinu da ne unose dovoljno proteina, ali istina je da većina ljudi unosi više proteina nego što je potrebno. Čak i vegani imaju brojne biljne izvore proteina. Adekvatan unos proteina je važan, ali prekomeran unos može da stvori probleme, jer dovodi do većeg izbacivanja kalcijuma iz organizma, što slabi kosti.\nPreviše kofeina. Istraživanje Krejton univerziteta iz Nebraske, SAD, otkrilo je da visok unos kofeina povećava rizik od preloma i gubitka koštane mase kod nekih ljudi. Naime, izgleda da previše kofeina sprečava apsorpciju kalcijuma u crevima. Ali, većina ljudi unosi preporučenu dnevnu dozu od 1000-1200mg kalcijuma, pa kofein ne oštećuje kosti.\nNeaktivnost. Da li sedite na poslu ceo dan? Ako je odgovor potvrdan, verovatno da brže gubuite koštanu masu. Aktivnost je jedan od najboljih načina za održavanje jakih kostiju. Čak i jednostavne vežbe poput šetnje, poboljšavaju gustinu kostiju. A za najbolje rezultate preporučuju se vežbe snage i opterećenja, kao što su trčanje, preskakanje konopca.\nPrekomeran gubitak težine. U članku objavljenom u časopisu Harvard Health objašnjeno je da ljudi koji izgube previše težine imaju veći rizik od osteoporoze. BMI ispod 21 ukazuje na ovaj rizik.\nManjak vitamina D. Ljudi koji rade od kuće često ne izlaze mnogo napolje. To ne samo da ih čini neaktivnima, nego i smanjuje izlaganje suncu, odnosno može da dovede do manjka vitamina D u organizmu. Ovaj vitamin je od suštinske važnosti za apsorpciju kalcijuma, pa nemojte propustiti da se bar 20 minuta dnevno izlažete suncu.\nPušenje. Žene koje puše sklonije su manjoj proizvodnji estrogena i ranije ulaze u menopauzu, sudeći prema istraživanju velike ekipe naučnika, između ostalog i onih sa univerziteta Kolumbija i Berkli. Ovo, između ostalog, povećava rizik od osteoporoze.\nPreviše soli. Istraživanje naučnika sa Univerziteta Alberta ukazalo je na to da visok unos natrijuma može da smanji nivo kalcijuma u organizmu. Kada organizam izbacuje natrijum, on „pokupi“ i izbaci i kalcijum. Zbog toga su ljudi koji unose previše soli putem ishrane izloženi većem riziku od osteoporoze i formiranja kamena u bubregu.


Sadnice i seme za lavandu | Strana 2 | Poljoinfo\nDatum pokretanja 21 Sep 2008\nPrvo Prethodna 2 od 9\nU mom ataru pH 6,5 je max. Kakva je praksa sa inkorporacijom krečnjaka?\nph 6,5 nije problem a u materijalu koji se nadam da si dobio imas sve potanko opisano\nHvala ti Medane, dobio sam materijal ali ga nisam otvorio jer mi je virus skrcao nekoliko prog. i aplikacija. Bata će to da sredi za vikend pa ću se javiti ako bude potpitanja.\nMile ,posto moze jos nekome biti interesantno odgovaram ti u temi. Medjuredni razmak je dva metra a u redu pola metra sadjeno je ma malc foliju i razvuceno navodnjavanje kap po kap.Sadjeno je u aprilu 2009.\nZX ,evo sta smo nasli u knjizi Dip.Ing.Borivoja Stepanovica "Proizvodnja lekovitog i aromaticnog bilja"(Institut Josif Pancic),a vezano za uslove uspevanja lavande(prave lavande).\nPodneblje-Za kvalitet lavande i njenog ulja vazna je nadmorska visina,pa se preporucuje gajenje na visini izmedju 700 i 1200m(tada daje najveci prinos).Medjutim,ona se uspesno gaji i na nizim terenima od 150-300m gde pokazuje zadovoljavajuce rezultate.Zasade treba podizati na juznim i nezasenjenim i od vetra zasticenim ekspozicijama.Severne strane i i tereni izlozeni vetru nisu pogodni za kulturu lavande.\nZemljiste-Uspeva na svim zemljistima samo ako u njima ima dovoljno kalcijuma.Ne odgovaraju joj jedino zabarena i kisela zemljista.Najvise joj pogoduju laka,propustljiva,krecna i hranljivim materijama normalno obezbedjena zemljista.Tereni sa visokim podzemnim vodama nisu pogodni za lavandu,jer ona razvija koren koji duboko prodire u zemlju,pa u uslovima suvisne vlage brzo truli.Sva zemljista na kojima uspeva vinova loza odgovaraju i lavandi.Lavanda je veoma osetljiva na korove,narocito dok je mlada ,pa se mora voditi racuna da zemljiste bude sto cistije.\nObrada zemljista-Obrada zemljista za podizanje zasada zavisi od konfiguracije terena.Ukoliko se radi o ravnicarskim terenima i blagim padinama ,zemljiste se obradjuje kao i za druge kulture.Oranje treba zapoceti odmah po skidanju preduseva ,a ako je to bilo kakva strnina onda posle zetve treba obaviti plitko oranje na dubini od 10-15cm,a u septemb. i oktobru duboko oranje dubine preko 40cm.\nUkoliko je zemljiste strmo ,onda ne treba orati ,a za sadnju treba iskopati jame ,i to s jeseni ,bez obzira na vreme sadnje.Ovakvim nacinom pripreme izbegava se spiranje i odnosenje zemlje sa parcele.Ne oru se ni zemljista s plitkim humusnim slojem.Treba nastojati da se korovi sto potpunije uniste,anarocito oni visegodisnji(zubaca,pirevina,palamida..)\nDjubrenje- S obzirom na mocan korenov sistem lavande,bogata humusna zemljista nije nuzno djubriti.Kod siromasnih zemljista, djubrenje je obavezno,a koriste se sve vrste djubriva.Od djubriva upotrebljenih pojedinacno najbolje dejstvo je pokazao stajnjak koji se upotrebljava neposredno pred duboko oranje,a kolicina zavisi od plodnosti zemljista(30-50t/ha).Ukoliko se kopaju jame ,onda se djubrivo unosi u svaku jamu posebno.Stajnjak mora da bude u sto zrelijem stanju.Takodje se moze upotrebiti,osim stajnjaka i zelenisno djubrivo,kompost,kao i osocina od stajnjaka.Osoka se koristi tokom vegetacije kao prihrana.\nLavanda dobro reaguje i na mineralna djubriva,a dolaze u obzir sve vrste djubriva.Najvise se upotrebljavaju fosforna 300-500kg/ha,dok se azotna unose u manjoj meri 100-200 kg/ha.Pored osnovnog djubriva,prilikom obrade zemljista ,hranljive materije se unose i periodicnim prihranjivanjem.Za tu svrhu se mogu upotrebiti kako stajska tako i mineralna djubriva.Najveci efekat se postize pri kombinovanom djubrenju stajskim i mineralnim djubrivima.\nUkoliko vas jos nesto zanima,pitajte...\nMene interesuje da li je navodnjavanje sistemom kap po kap neophodno. Naime, ja imam jednu parcelu od 30-35 ari otprilike koja je strma, ocedna, suncana, bez zasena, ali je dosta udaljena od sela, nema vode u blizini i nemoguce je odraditi sistem navodnjavanja, cak je problem i zalivanje nekoliko puta u toku prve godine, sem zalivanja pri sadnji, koje bi odradili. Interesuje me pored pitanja o zalivanju koliko bi mi biljaka trebalo za zasad te parcele. Vec se bavim gajenjem lekovitog bilja (neven, bosiljak), na manjim povrsinama, tako da nismo bas novi u tom poslu.\nCao Lila sto se tice tvog pitanja pokusacu da ti odgovorim, lavanda ima veoma dobar korenov sistem tako da zile dospevaju i u dubinu od 4m. tako da dobro podnosi susu i hladnocu mocan korenov sistem omogucuju da se lavanda koristi za specavanje erozije .\nLavanda je tipicno kserofitna biljka.Za njeno gajenje mogu se iskoristiti suvi tereni nesto vise vlage joj je potrebno oko cvetanja dok kasnije dobro podnosi susu ,ne voli mnogo vode tako da ti navodnjavanje kap po kap nije potrebno. Vise ce joj prijati zemlja bogata krecnjakom dobro propusna i dobro osuncana.Sadi se u redove na rastojanju 70-100 cm sa razmakom izmedju biljaka 60-80cm.\nLila. kod mene se prosle godine pokazalo da je u prvoj godini stvarno neophodno zaliti nekoliko puta u julu i avgustu a za dalje mislim da ti nece trebati zalivni sistem. razmak za hibridnu lavandu je veci 1x1 m ili ako sadis u redove 2x0.5m\nHvala "nikolavera" na odgovoru. Vidim da vi jako dobro poznajete način uzgoja lavande i baš mi je drago da ste spremni da svoje znanje podelite sa ostalim. Ovaj forum je super. Ja sam pažljivo pročitala sve što ste napisali ovde o lavandi, malo sam guglovala i po internetu, ima puno tekstova o lavandi. Imam samo još jedno pitanje za Vas. Da li se i baveite proizvodnjom lavande, i ako se bavite, imate li sadnice za prodaju.\nPost je spojen: [time]1269716438[/time]\n"Medan" odgovorio si mi istovremeno dok sam ja pisala odgovor "nikolaveri". Hvala i tebi na savetu, samo meni je to jako koplikovano zalivanje, jednom bi i odradili, ali posle toga teško. Mislim da ćemo probati i bez toga, mislim samo sa jednim zalivanjem pri sadnji, samo ćemo do kraja ove godine da lepo razradimo plan, obezbedimo sadnice, pa bože zdravlje, u proleće 2011. A imam samo još jedno pitanje, da li mora da se reže ručno ili može kosačicom za seno, i da li je neophodno sušenje u sušari ili može prirodnim putem\nCao,ako je bas toliki problem zalivanje mislim da bi ti najbolja bila sadnja krajem septembra.mail-om sam ti poslao nekakav projekat plantaze pa ga prouci i odluci koju sortu ces da krenes. Mi imamo intermediu GROSSO i proizvodimo sadnice. susenje je najbolje prirodno promaja i hladovina ,abranje moze i masinski ali sa tu povrsinu mislim da ti nece trebati kosacica\nMoj deda je poceo da se bavi destilacijom lekovitog bilja,davne,1959 godine.Bio je dugogodisnji saradnik Instituta Josif Pancic.Ovo je slikano 1961 godine.Para se proizvodila u lokomotivi\nMoji roditelji su nastavili da se bave ovim poslom,tako da sada imaju dugogodisnje iskustvo u proizvodnji etarskog ulja.Ove slike su iz 1997.\nAko vas zanima ova oblast,slobodno pitajte.....\nPoštovani učesnici foruma!\n"Nikolavera" veoma sam radosna zbog fotografija koje je Vaš deda uradio davne 61 god,a Vi ih sačuvali! I raduje me činjenica da i kod nas postoje takvi zapisi. Zahvalna sam Vam zbog toga!\nŽelim da postanem član Vašeg foruma jer godinama moja porodica živi od novca zarađenog pakovanjem i prodajom cveta lavande.Sedište nam je u Čačku.Želim sve Vas koji počinjete i sve one koji nemaju dovoljno samopouzdanja da podržim i ohrabrim! Meni je ovaj posao doneo puno lepog u životu.\nBaviti se proizvodnjom, preradom i prodajom lavande je veoma profitabilno.Čak sam pre par godina pročitala "unosnije od gajenja vinograda i proizvodnje vina"\nVolela bih da se počnemo udruživati, međusobno pomagati zbog našeg zajedničkog dobra.Jer samo tako jaki možemo biti deo svetskog tržišta.\nMi se još uvek ne bavimo proizvodnjom a kamoli destilacijom.Moja želja jeste da u budućnosti se i tim bavim (a imam i pčele)pa bi bilo lepo to spojiti.\nPosebno sam zainteresovana da zajednički istražujemo koji sortiment bi bio najbolji za naše uslove.Na taj način bismo mogli da ostvarimo i najbolji kvalitet(čemu ja uvek težim).Veliki pozdrav! Vera.\nLegenda o lavandi\n" Bila jednom jedna devojka koja je bila toliko lepa da je svima zastajao dah kad bi je videli. Mnogi mladici uzdisali su za njom. Nazalost, medju njima bila su i dva razbojnika. Buduci da nije prihvatila njihovo udvaranje, oni su odlucili da je prisile na ljubav...Jednog dana posli su za njom. Nesrecnica je bezala sve trceci prema brdima. Medjutim, razbojnici su uspeli da je stignu i obore na zemlju. U trenutku kad su joj strgli odecu sa tela, devojka se od silnog stida okrenula prema zemlji i gorko zaplakala. Odjednom, tamo iz tla, gde su kapale njene suze, pocelo je da nice cvece plavicasto-ljubicastih cvetova. Stabljike biljke su gotovo prekrile i obavile devojcino telo skrivajuci sramotu. Videvsi sta se dogodilo, razbojnici su se uplasili i pobegli.\nOva mediteranska legenda koja pripoveda o tome kako je navodno prvi put nikla lavanda, nosi sa sobom jedno verovanje, zivo i danas: u polju lavande nijednoj devojci se nista neprijatno ne moze dogoditi. Odnosno, devojka koja uz sebe ima cvece ili osuseni buketic lavande, moze da bude spokojna.\nKada se govori o lavandi, cesto pomisljamo na plavicasta polja Provanse ili na mirisljave vrecice koje stavljamo u ormane. Od davnina poznata su i lekovita svojstva lavande: lavandom su se od davnina lecili ljudi koji pate od nesanice, od bolesti zivaca, koji su imali lose varenje, pa cak i srcani bolesnici. Neki su je stavljali u tople kupke, mirisali se etericnim uljima, pili cajeve od njenog cveta, stavljali u jela kao dodatak hrani...\nOd Avinjona do Nice, put lavande vodi kroz opojna polja na kojima vetar njise plavicaste stabljike na kojima zuje pcele. Provansa je oblast gde se vec vekovima lavanda najuspesnije gaji buduci da su klimatski uslovi tu najpovoljniji. Ali, lavanda nije samo poslastica Francuza. Jos su stari Egipcani cenili miris lavande. U Tutankamanovoj grobnici 1992. god. nadjen je mali cup u kome se nalazilo etericno ulje lavande. U zavojima platna kojima su obavijane mumije, nadjeni su ostaci istog ulja. Poznato je da su se egipcanke redovno mirisale: jedan od glavnih sastojaka njihovih parfema bila je i lavanda. Najpoznatiji parfem starog Egipta bio je "kyphi" koji su arheolozi kasnije prozvali "sanel 5 drevnih vremena". Taj parfem sadrzao je 17 razlicitih sastojaka, etericnih ulja mirisnih biljaka izmedju kojih i lavandu.\nUz miris lavande prolazila su stoleca. Grcki istoricar Plutarh pisao je upravo o slavnom egipatskom parfemu tvrdeci da "kyphi" opusta i doprinosi osecanju zadovoljstva i blagostanja. Sirijski kralj koji je vladao u drugom veku pre nase ere naredjivao je da ulicama redovno idu povorke devojaka koje su prskale sve oko sebe mirisima safrana, cimeta i lavande. U vreme Julija Cezara i Rimljani su u svojim kupatilima koristili cvet lavande kako bi se opustili i posle kupanja namirisali. Otuda i naziv biljke: od reci lavare, sto znaci -prati.\nZanimljivo je da su stari Jevreji prskali svoja jela lavandinom vodicom ili etericnim uljem, jer su im bila poznata blagotvorna dejstva lavande na oprgane za varenje. Travari su lavandu prepoznali kao jednu od izuzetno vaznih biljaka. Pedanios Diskurides, cuveni grcki lekar, u prvom veku u svom farmakoloskom delu potanko opisuje upotrbu cvetova i stabljike lavande u razlicite medicinske svrhe. Nazalost, mnogi recepti starih travara su izgubljeni, a lecenje biljem ustupilo je mesto industrijskim lekovima, "Paganski" nacin lecenja bio je zapostavljen, da bi ponovo, u savremeno doba bio otkriven.\nCuvari starih recepata bili su poglavito monasi, a cuveni kao izvanredni travari bili su benediktinci . Upravo su oni lavandu sa juga Evrope preneli u severnoevropske zemlje. Benediktinci su protiv opste slabosti propisivali rakiju u kojoj je stajalo cvece lavande. Tvrdili su da lavanda osvezava zivce i bistri um. Ljudima sa obolelom jetrom preporucivali su da u casicu crnog vina stave cvetove lavande.\nU Italiji i danas postoji verovanje da ukoliko neka osoba u noci svetog Jovana bere lavandu, to ce je tokom citave godine cuvati od svakog uroka. U srednjem veku travari su lavandu preporucivali zenama koje nisu prizeljkivale ljubav, ali i onima koje nisu mogle da imaju dece. "Cvetove lavande dobro prokuvaj u sircetu, pa tu tecnost kada se ohladi stavi na oboleli zub", glasi jedan srednjevekovni recept protiv zubobolje.\nU vreme velikih zaraza Evropom su kruzile legende o tome kako osoba koja namaze celo telo lavandinim uljem nikada nece moci da bude zarazena kugom...\nSarl VI, kralj Francuske, patio je od nesanice. Travari su mu pripremili jastuk od lavandinog cveca na kom je potom bezbrizno spavao. Kralj jednostavno nije ni pomisljao da krene negde na put ukoliko predhodno ne bi pripremio svoj jastuk od lavande. Inace, Francuzi su bili prvi koji su namenski sejali i gajili lavandu.\nVec u XIII veku u Engleskoj je lavanda bila poznata tamosnjim vidarima. I Paracelzus je takodje savetovao da ljudi skloni losem raspolozenju obavezno koriste lavandu. Medju pijanicama lavanda je bila nadaleko cuvena. Posle pijanstva, ujutru je mamurni covek trebalo da istrlja telo lavandinom vodicom i osecao bi se kao da nije pio.\nMladi kelnski trgovac Vilhelm Milens na dan svog vencanja, 8. oktobra 1792.godine, dobio je od monaha vidara na poklon bocicu mirisa, a uz nju i parce hartije sa potankim uputstvom kako se pravi lek protiv lupanja srca i glavobolje. Bio je to dan kad je zapravo rodjena kolonjska voda. Mladi trgovac je shvatio da je rec o bozanstvenom mirisu, i poceo je da ga proizvodi i prodaje.\nU Svedskoj su u XVIII veku lavandin secer koristili kao neku vrstu afrodizijaka, a u Rusiji protiv bolova u stomaku.\nU XVIII veku porodica Jardli u Londonu podigla je radionicu za izradu sapuna i mirisa. Njihov sapun i miris postigao je ubrzo veliki uspeh. Bio je to kasnije omiljeni parfem kraljice Viktorije. Cuvena kraljica uvek je mirisala na cvet lavande...Lavandu su u to vreme gajili na poljima, nedaleko od Londona, gde je danas predgradje, brali su je rucno, a potom je gurali na kolicima kroz centar grada, nudeci je kupcima. I danas mnoge ulice u Londonu podsecaju na zlatno doba lavande: Lavander Street, Lavander Hill, Lavander Avenue..\nU Becu je u XIX veku zabranjen uvoz lavande iz Engleske i Italije kako bi proslavili sopstvenu proizvodnju. Jer, becke dame, takodje su obozavale miris lavande. Smatralo se da je caj od lavande sa medom odlican lek protiv bronhitisa. Nedaleko od prestonice, prostirala su se citava polja zasejana lavandom. Mirisanje lavandom, osvezavanje kuca i odece, bilo je stvar prestiza. Sluzake su, pre nego sto pocnu da peglaju, prskale ves buketicima lavande, predhodno umocenim u vodu, a stabljike lavande stajale su u posudama na velikim kaljevim pecima. Kolacici posuti lavandinim secerom bili su posebna poslastica.\nSECER OD SVEZIH CVETOVA\nAli kako se pravi lavandin secer? Sasvim lako, pod uslovom da raspolazemo svezim cvetovima ove biljke. Cvetovi se izgnjece u avanu, a zatim se doda prah ili kristal secer. Sve se to pomesa i lavandin secer je gotov. Ako se stavlja u kolace, onda izgnjecene cvetice ne treba vaditi iz secera, a ukoliko se stavlja u caj ili se lavandinim secerom posipaju poslastice, onda se cvetovi predhodno izvade........."\nevo slika i ovogodisnjih sadnica\nKise ovih dana ne koriste lavandi, ako ostane ovako bice malo etericnog ulja.\nOvako danas izgleda prslogodisnji zasad\n@medan,ako nije tajna, jesi od kako si podigao zasad uspeo da prodas nesto "sirove" lavande i/ili destilata?\nda li imas neki materijal o uzgoju lavande i o destilaciji iste?\nProsle godine imao sam vrlo malo cveta (prva godina) i sve je prodato u pakovanju 15g, ove godine ocekujem mnogo vise. Materijal o uzgoju mogu ti poslati mail-om\njesi barem ove godine ugovorio nesto ili ides "na blef",okolo po apotekama ili kome vec?\nZa ovu godinu imam nekoliko nacelnih dogovora za nekoliko manjih kolicina suvog cveta i etericnog ulja uz ono sto planiram sam da popakjem u svoje proizvode mislim da sam resio prodaju za ovogodisnji rod.\nJos malo pa berba, ovako sada izgleda proslogodisnji zasad\nPcelama se dopada


LIDIJA VUKIĆEVIĆ SE OPRUŽILA NA SNEGU, PODIGLA NOGU, PA IZVIRIO DONJI DEO! Glumica u IZAZOVNOJ POZI nikada vrelija! (FOTO)


Dan demokratske kulture u OŠ “Mića Stanojlović” | Regionalne\nVest: Dan demokratske kulture u OŠ “Mića Stanojlović”\nVesti iz Koceljeve, Kultura\nU OŠ “Mića Stanojlović” u Koceljevi je, u okviru projekta “Kvalitetno obrazovanje za sve”, obeležen Dan demokratske kulture. U aktivnostima su učestvovali svi učenice matične škole a u orjentiringu su se nadmetale tri ekipe koje su morale da demonstriraju brzinu i znanje kako bi što pre, sakupljanjem slova na stanicama, došli do zadatog pojma.\nZvanični pobednik je bio tim koji je za najkraće vreme uspeo da sastavi reč “demos”. Ipak, organizatori kažu da su pobedili svi učesnici, jer je najvažnije bilo da kroz projekat usvoje određene vrednosti, te da je vaspitna uloga imala prioritet.\nProjekat je nastao u saradnji Ministarstva prosvete i Saveta Evrope, odnosno Kancelarije Saveta Evrope i Evropske Unije u Beogradu. Početci se beleže već od 2017.godine kada su rađene radionice na temu demokratije. Zvanično je počeo sa realizacijom 2019.a škola u Koceljevi je jedna od 29 u našoj zemlji koja je od tada uključena. “Kvalitetno obrazovanje za sve” ima za cilj širenje demokratije među decom.\n-Ono što je zamišljeno jeste širenje dobre energije među decom, poštovanje demokratije, ljudskih prava, osmišljavanje radionica na temu diskriminacije među vršnjacima, prema drugim nacionalnim manjinama. Apsolutno jedna usmerenost ka opštem poštovanju kako svojih drugara, tako i starijih i celokupne okoline, ka odnosu prema školi, prema društvu, prema životnoj sredini- rekao je koordinator projekta, profesor muzičke kulture u koceljevačkoj osnovnoj školi Ivan Marković.\nKoceljeva Obrazovanje Škola