Mercedes Benz C Estate 230 vs Audi A4 S4 Avant 3.0 TFSI - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Mercedes Benz C Estate 230 vs Audi A4 S4 Avant 3.0 TFSI\nMercedes Benz C Estate 180 KompressorMercedes Benz C Estate 180 CGI BlueEFFICIENCYMercedes Benz C Estate 200 KompressorMercedes Benz C Estate 250 CGI BlueEFFICIENCYMercedes Benz C Estate 230Mercedes Benz C Estate 300Mercedes Benz C Estate 280Mercedes Benz C Estate 350Mercedes Benz C Estate 63 AMGMercedes Benz C Estate 180 CDI BlueEFFICIENCYMercedes Benz C Estate 220 CDI BlueEFFICIENCYMercedes Benz C Estate 250 CDIMercedes Benz C Estate 250 CDI 4MATICMercedes Benz C Estate 200 CDIMercedes Benz C Estate 220 CDIMercedes Benz C Estate 320 CDI 4MATICMercedes Benz C Estate 320 CDIMercedes Benz C Estate 350 CDI 4MATICMercedes Benz C Estate 350 CDI\t Motor\nAudi A4 S4 Avant 3.0 TFSI\nC Estate 230\nA4 S4 Avant 3.0 TFSI\nSnaga 310 ks\nTežina vozila 1780 kg\nDva poprilično slična automobila, u to nema sumnje. Ipak, svaki od njih ima nešto drugačije da ponudi. S obzirom da oba vozila koriste benzin kao izvor snage, kao i karavan sa 5 vrata oblik karoserije u okviru istog 'Veliki porodični automobil' segmenta, glavnu razliku predstavlja drugačije rešen pogon (zadnji koji implementira Mercedes Benz, odnosno 4 x 4 kada je u pitanju Audi). Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Mercedes Benz, 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 204ks , dok je drugi 6-cilindrični agregat sa 24 ventila i 310ks koji potpisuje Volkswagen.\nPočetna tačka bi ovde mogli biti rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja kome su, srećom, bili podvrgnuti i jedan i drugi automobil, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju veliki porodični automobil, što u principu znači dobru poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Nasuprot tome, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, Audi A4 nudi popriličnu razliku od 20% više metala.\nAudi je daleko agilniji automobil i dostiže 100km/h za 3.4 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 250 kilometara na čas, 18km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 9.4 litara goriva na 100 kilometara (30 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, Audi A4 pruža značajno viši nivo bezbednosti, preuzevši na taj način ulogu favorita. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Audi ostavlja konkurenta u oblaku prašine, nametnuvši se na taj način svakom entuzijasti. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je Audi. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


Građani koji su protiv aktuelnog režima i ovog petka, 29. marta, izaći će na ulice u društvu inicijative "1 od 5 miliona" u Novom Sadu. Prisutnima će se ispred Srpskog narodnog pozorišta, pre protestne šetnje, obratiti balerina Bojana Leko, prof. dr Janko Veselinović i student i muzičar Nikola Sibinčić. Učesnici protesta će posle skupa na Pozorišnom trgu po jedanaesti put krenuti u protestnu šetnju gradskim ulicama, prenosi novosadski portal 021.rs.\nUklanjanje centralnih delova montažno-demontažnog mosta MD-88, odnosno mosta "Boško Perošević" počelo je danas, šest meseci nakon što je ovaj prelaz preko reke prestao da služi za drumski saobraćaj i otkako je zvanično krenulo njegovo rasklapanje. Kako su se uverili reporteri 021.rs, prvo se uklanjaju delovi čelične konstrukcije mosta sa petrovaradinske strane, i oni će biti privremeno smešteni na keju.\nUloga građanskih inicijativa je da osveste potrebu za stručnjacima od integriteta, koji bi se bavili planovima u pogledu rekonstrukcije grada, jer trenutno stanje pokazuje da jedino investitori imaju uticaja u pravljenju i realizaciji istih urbanističkih planova, zaključak je Istinomer foruma pod nazivom “Novosađani, čije su vaše javne površine?“ prenosi Danas.\nStrana 7 od 16 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13


Globalizacija i okoliš: teorija i perspektive razvoja cirkularne ekonomije | EFOS REPOSITORY\nFauković, M. (2018). 'Globalizacija i okoliš: teorija i perspektive razvoja cirkularne ekonomije', Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek, accessed 15 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:277891\nFauković M. Globalizacija i okoliš: teorija i perspektive razvoja cirkularne ekonomije [Master's thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Economics in Osijek; 2018 [cited 2022 May 15] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:145:277891


M. D. 31. januara 2017. 00:00\nKada bismo anketirali vozače u Srbiji, šta bi želeli da voze, verovatno bi malo ko rekao da mu je želja kineski auto. Bez obzira na ranija, solidna iskustva i niske cene sa brendom „Čeri” (komunalna policija još uvek vozi ove automobile).\nMnogi sugrađani i danas žale što ne mogu da kupe gradski auto „čeri ego” za nešto više od 6.000 evra, koliko je koštao. „Grejt vol” je daleko veća i značajnija fabrika od „Čerija” u Kini, a kako im je želja da se probiju u Evropi, kvalitet ovih automobila je na zavidnom nivou, što su dokazali i na jednom od najtežih relija, čuvenom „Pariz–Dakar”.\n„Ha-6” je najpopularniji model „Grejt vola” tri godine zaredom u Kini i prodat je već u milion primeraka u svetu. To je SUV (gradsko-terenski automobil) koji pre može da se nazove globalni, nego samo kineski.\nPočev od dizajnera: Andreasa Dojfela iz „Mercedesa”, Ramona Gina, nekada šefa dizajn tima „Alfa Romea” i Pjera Leklerka odgovornog za uspeh „be-em-ve iks 6”. Partneri u nastajanju ovog kineskog SUV vozila su auto-velikani: „Boš”, „Džonson kontrols”, „Delfi”, „Hanivel” i drugi svetski proizvođači komponenata.\nPosle testa rezultat je, možemo slobodno reći, iznenađujuće dobar. „Ha-6” je prostran, snažan i kvalitetno izrađen automobil, koji se proizvodi u Bugarskoj, sa sjajnim odnosom cene i kvaliteta.\nNema loših završnih radova, velikih zazora ili škriputave plastike, u pomičnim delovima. Pomislili biste da ste ušli u daleko skuplje konkurente: „folksvagen tiguan”, „hondu ce-er-ve”, „subaru forester”, „kiu sportidž”…\nProstrana kabina, dobro odmerene dimenzije, znatno veći prtljažnik od pojedinih modela iz klase, govore da je ovo ozbiljan automobil, za snažnu eksploataciju.\nU ponudi su dva motora, benzinac, zapremine 1,5 litara i dvolitarski dizelaš. Vožnja u dizelašu je veoma prijatna, snažan agregat kao da nema prepreka na lošim terenima.\nProbali smo ga po blatu planinskih puteva Radan planine, kroz rečice i potoke, uz velike uspone, „ha-6” je pokazao sjajne odlike. Masivni obrtni momenat, uz koji je motor radio mirno i „vukao” sjajno na nižim obrtajima, omogućio je prijatnu vožnju.\nViaja para recordar, viaja para vivir. En esta época, la mejor compañera de travesías, la Great Wall H6. Caben todos. pic.twitter.com/Uh3lCUE5sN\n— DercoCenter Colombia (@dercocenter_col) December 16, 2016\nOsim one klasične „turbo praznine” – trenutno gubljenje uzlazne kadence obrtaja motora (oko 1.500 obrtaja u minuti), kao kod turbo-dizela ranijih generacija.\nAutomatski pogon na sva četiri točka se uključivao pouzdano i izvlačio nas pri klizanju, što nije čudo, jer je nastao u saradnji sa čuvenom američkom kompanijom „Borg Varner”.\nSa dovoljno snage u svim stepenima prenosa, dobro odmeren šestostepeni, precizni menjač dodavao je pluseve na pouzdanost i bezbrižnu vožnju ovim vrlo dobrim SUV-om.\nUpravljiv, uz dobre kočnice, veoma siguran. Robustno, odlično podešeno ogibljenje, nudi zavidnu stabilnost u krivinama. Dobar stop/start sistem radi brzo, jednako je efikasan kao kod japanskih modela.\nZbog automatskog uključivanja pogona na sva četiri točka i planinske vožnje koju smo imali, potrošnja je bila veća od osam litara.\nAli po drumu i auto-putu, na dužim relacijama, može da bude i niža, litar-dva. Inače, ima dobru klimu, pregledne instrumente i precizne komande.\nOno, na šta bismo imali zamerke kod „ha-6” je kočnica koja zahteva uvek jači pritisak na pedalu, buka na krajnjim brzinama i relativno mala nosivost od 440 kilograma.\nI svakako, kvalitet radio-prijemnika, koji je stalno „tražio” frekvenciju i stanice.\nDakle, potreban je kvalitetniji, jer sa cenom od oko 20.000 evra, koliko košta ovaj automobil (benzinska verzija oko 16.000 evra) kupci to svakako zaslužuju. Garancija je tri godine, a servisna mreža solidna (Beograd, Novi Sad, Niš, Jagodina, Kraljevo…).\nMotor: 4 cilindra komon reil turbo-dizel\nSnaga: 105 kw / 140 ks; 4.000 obrt/min.\nMomenta: 310 nm pri 1.800 do 2.800 obrtaja/min.\nMaksimalna brzina: 175 km/čas\nUbrzanje (od 0 do 100): 12,8 sekundi – fabrika, merenje na testu 13,5 sekundi\nPotrošnja: grad 9,1 l / 6,2 l otvoreno fabrika, test oko 8 litara\nMasa automobila / naj. tež. : 1.800/2.240 kg\nTočkovi: 17 inča\nRezervoar (maks): 58 litara\nZapremina prtljažnika: 808/2.010 litara\nEmisija ugljen-dioksida: 175 gr/km


10 najgorih internet trolova | Android Market\n10 najgorih internet trolova\nPopularni YouTube kanal AllTime10s sastavio je listu najgorih internet trolova širom sveta, koji su svojim aktivnostima na internetu zagorčali život drugima, ali i sebi. Kao što ćete imati priliku da vidite neki od njih su “trolovali” zbog sasvim uobičajenih stvari, što samo pokazuje koliko je internet nebezbedno mesto i navodi na zaključak da bismo svi, ipak trebali da budemo obazriviji dok smo na mreži.\nAko vam nije jasno ko su internet “trolovi” – to su oni ljudi koji sva moguća internet sredstva koriste kako bi omalovažili, osporili ili jednostavno “ocrnili” nešto ili nekoga s kime se ne slažu. Kao što ćete videti u prilogu koji sledi, internet trolovanje može biti s “višim ciljem”, kad se trolovi bore za “opšte dobro” ili iz sasvim ličnih razloga, zbog neslaganja sa stavovima osobe, kompanije ili situacije.\n10. Brenda Lejland\nNakon nestanka trogodišnje Medlin, koja nikada nije pronađena, Brenda je tokom nekoliko meseci na društvenim mrežama optuživala roditelje devojčice da su umešani u njen nestanak i razne druge laži. Nakon što je Skotland jard istragom obuhvatio i nju samu, Brenda je izvršila samoubistvo vešanjem.\n9. Denis Markuz\nSmatra se prvim internet trolom. Slao je preteće mejlove još od devedesetih godina prošlog veka naučnicima i ateistima koji nisu verovali u postojanje boga. Denis je s pojavom Twitter mreže vodio “obračun” sa mnogim korisnicima koji su se na neki način suprotstavili onome u šta on veruje. Nakon što je otkriven njegov identitet saznalo se i to da je patio od mentalnih poremećaja.\n8. Čarls Fič\nVodio je YouTube kanal na kojem se bavio isključivo omalovažavanjem eBay kompanije i njenih servisa. Opstruirao je rad kompanije, lažno kupovao na aukcijama i nazivao eBay “internet đubretom”. Vodio je “kampanju” da ljudi ne kupuju preko eBay sajta.\n7. Endru Ovenhajmer\nBavio se internet trolovanjem o seksu i hakovanjem. Poznat je po tome što je optužio poznatu programerku igara Keti Sijeru da je bivša seks igračica, otkrio njenu adresu i broj socijalno osiguranja, što je dovelo do otkaza na trenutnim projektima i puno problema za Keti da nađe nove poslove. Zbog pritiska medija i internet korisnika, a zbog lažnih optužbi, morala je da isključi društvene mreže na čak šest godina i povuče se iz “internet” života.\n6. Bendžanun Šredženku\nSpisateljica, rasista, pokretač internet kampanje protiv crne koleginice, u kojoj je navodno rekla “da bi psi trebalo da je siluju”. Nakon što je i sama 2015. postala žrtva sajber progona Bendžanun se izvinila svima koje je vređala i progonila i sama.\n5. Džošua Goldberg\nNa internet forumima i blogovima predstavljao se kao više ličnosti pokrećući rasprave na temu vere, rasizma i terorizma. Uhapšen je 2015. kad se, kao jedan od svoji likova, zalagao za jačanje terorizma protiv zapadnih zemalja i “saveta” da bi trebalo bombardovati Memorijalni centar koji čuva sećanje na žrtve rušenja dve kule u SAD.\n4. Li Rimel\nVrlo zamršena priča u kojoj su upleteni različiti internet trolovi koji su se lažno predstavljali i uzimali identitete Facebook korisnica kako bi zagovarali dečiju pornografiju. Jedan od internet trolova je bio policajac, a ovo je vrlo redak slučaj da je Facebook na sudu otkrio identitet nekih osoba koje su se krile pod pseudonimima na Facebook mreži.\n3. Robert Ambridž\nTwitter korisnik trolovao je ubistva dece, prirodne katastrofe i masovna usmrćenja izazvana nesrećnim slučajem, kakve su pogibije više desetina ljudi na stadionima. Vodio je “debate” o mnogim osetljivim temama, gde je uglavnom bio na “tamnoj” strani. Njegov identitet je otkriven nakon policijske istrage, kad je rekao da on nije kriv za ono što drugi ljudi smatraju uznemirujućim…\n2. Šon Dafi\nPreko Facebook i drugih društvenih mreža Šon je nalazio “memorijalne stranice” preminulih ili korisnica koje su se ubile i na njih kačio nedolične, uvredljive komentare, slike, čak i video montaže. Jednoj devojci je precrtao oči na slikama, a drugoj, koja se ubila skokom pod voz, napravio je video u kojem je na prednji deo lokomotive iz dečijeg crtanog filma stavio njene slike uz uvredljive poruke. Osuđen je na 18 meseci i zabranjeno mu je korišćenje društvenih mreža na pet godina. Zabrana je i dalje aktivna.\n1. Rajan Dženings\nMaliciozni komentari ovog tinejdžera naveli su vršnjaka da počini samoubistvo. Rajan je preko društvenih mreža drugom vršnjaku, na nagovor svoje devojke, pretio da će ga ubosti nožem u lice i da će mu spaliti porodičnu kuću. Sumnja se da ovo nije njegova jedina žrtva, a otkriveno je da se vršnjak ubio zbog konstantnog sajber maltretiranja. Rajanu je zabranjena upotreba društvenih mreža, a poslat je na osmomesečnu psihičku rehabilitaciju.\nBy android • Android vesti • 0 • Tags: internet, najgori, trolovi, YouTube\nZabavne činjenice o internetu koje niste znali\tSTRAVIČNA PRIČA: Pazite GDE I KADA se TAGUJETE, jer možete ZAVRŠITI U ZATVORU kao ovaj mladić


Svjedok četničkog genocida u Limskoj dolini (1943) – Halil Rizvanović (1928) iz Novog Pazara | SANA\nHome Vijesti Svjedok četničkog genocida u Limskoj dolini (1943) – Halil Rizvanović (1928) iz...\nSvjedok četničkog genocida u Limskoj dolini (1943) – Halil Rizvanović (1928) iz Novog Pazara\n22. 06. 2022. 15:43\nPrevious articleLjetnji kursevi na Internacionalnom univerzitetu u Novom Pazaru\nNext articleIzmjene u kombinovanom testu za male maturante od iduće školske godine?


SOLIS-NEKRETNINE 21-Oct-17 4983 0\nPrve kuće od slame, izgrađene su još za vreme paleolitskog doba u ravnicama Afrike. Bale od slame korišćene su u građevinarstvu još pre 400 godina u regiji Nemačke, a krovovi od slame se postavljaju na kuće već dugi niz godina u Aziji i severnoj Evropi.\nZa razliku od drugih građevinskih materijala, slama nudi izgradnju organskih i nepravilnih oblika. Upravo zbog ovako neobičnih i kreativnih mogućnosti, izgradnja od slame najčešće ne završava kao običan građevinski objekat, već kao pravo umetničko remek delo.\nPrva zvanično dokumentovana upotreba bale sena u građevinarstvu, datira između 1896. i 1897. godine, kada je u Nebraski od balirane slame bila izgrađena školska zgrada. Da bi dodatno zaštitili zidove izgrađene od balirane slame, građevinci su počeli malterisati svoje strukture od bala slame. Kako nije uvek na raspolaganju bio kreč ili cement, majstori su za malterisanje često koristili lokalno dobijeno „gumbo blato“.\nZanimljivo je da je u Americi u periodu od 1896. godine do 1945. godine, izgrađeno čak 70-tak zgrada od slame. Izgrađene su škole, crkve, stambene kuće, kancelarije, zgrade na farmama pa čak i prodavnice prehrambenih proizvoda.\nSlama je u suštini višak koji se dobije u poljoprivredi, a može se kupiti po izuzetno niskoj ceni. Zvuči zaista neverovatno, ali slama ili bolje rečeno balirana slama tokom korišćenja u izgradnji objekata različitih namena, pruža izuzetno kvalitetnu izolaciju i statiku.\nU zidove objekata izgrađenih od bala slame, prodor štakora i svih vrsta buba je praktično nemoguć. Ovaj tip građevinskog materijala nema štetnih zračenja, apsolutno je prirodnih karakteristika i izuzetno zdrav za svakodnevni boravak ukućana u ovakvom tipu objekta.\nPoseduje odlične izolacione mogućnosti, a to znači da unutrašnjost prostora tokom letnjih dana odiše svežinom, a tokom zimskih dana kuća od slame maksimalno zadržava toplotu koja se dobija zagrevanjem prostorija. Laboratorijska i emperijska istraživanja, dokazala su da su bale od slame pogodne za izgradnju objekata visine od najmanje dva sprata. Međutim ako se bale slame koriste kao ispuna, mogućnosti izgradnje od ovog materijala su neograničene. To teoretski znači, da bi se od bala slame mogli graditi i neboderi.\nU našim krajevima kuća od slame ili kuća sa krovovima od slame, bilo je u Vojvodini pa čak i u samom Novom Sadu, ali na žalost te kuće velike istorijske i kulturne vrednosti nisu sačuvane. Ovaj tip kuća se i danas može pronaći u Mađarskoj, ali i mnogim drugim zemljama Evrope.\nkuće od slame kuće kuća\nplacevi za gradnju kućatramvaji novi sadgarsonjere poljoprivredno zemljište vojvodina vojvodinaprodaja kuža nekretnine novi sad srbijahotel vojvodina prodaja dvoiposobnih stanova u no novi sad petrovaradinska tvrđavaistorijat veternika prodaja garsonjera novi sad garsonjere novi sad


Odžaci: obaveštenje o imunizaciji - www.025.rs\nwww.025.rs / ODŽACI / Odžaci: obaveštenje o imunizaciji\nOdžaci: obaveštenje o imunizaciji\nObaveštavaju se građani opštine Odžaci da od ponedeljka, 05. 04. 2021. mogu da se prijave za vakcinaciju u svojim ambulantama, bez potrebe da se prijavljuju na sajtu E – uprave.\nTrenutno su na raspolaganju vakcine kineskog proizvođača Sinofarm, kao i proizvođača AstraZeneka, za koje se građani opredeljuju prilikom prijavljivanja za vakcinaciju, a o datumu i vremenu vakcinacije će biti blagovremeno obavešteni od strane osoblja Doma zdravlja.\nTags: obeveštenje o imunizaciji, odžaci\nNa današnji dan 1915. godine – U Valjevu je umrla srpska slikarka Nadežda Petrović koja se smatra začetnikom modernog srpskog slikarstva


Bratić: Nakon genocida, masovnih ubistava i etničkog čišćenja, Dodikova vlast bi spriječila Bošnjake i da glasaju\n21.11.2021 12:04 Autor: Fena\nReakcije predstavnika vlasti entiteta RS na poziv predsjednika Bakira Izetbegovića upućen bh. dijaspori da iskoriste svoje pravo, te da se registruju i glasaju na narednim Općim izborima, sigurno će biti dodatni motiv našim građanima u iseljeništvu da to pravo i iskoriste – istakao je poslanik u Narodnoj skupštini RS (NSRS) i član Predsjedništva SDA Senad Bratić.\nSmatra da optužbe iz SNSD-a da je predsjednik SDA Bakir Izetbegović tim pozivom „potvrdio uzurpatorske težnje Bošnjaka“, potvrđuje da vlast entiteta RS vrši aparthejd i da Bošnjake i sve ostale nesrbe tretiraju kao građane koji nemaju i ne trebaju uživati bilo kakva prava.\n“Nakon genocida, masovnih ubistava i zlostavljanja, te sistematskog etničkog čišćenja sa prostora entiteta RS, vlast predvođena Miloradom Dodikom bi Bošnjake spriječila i da glasaju.\nUpravo takav odnos će sigurno biti najveći poticaj našoj dijaspori da se u narednom periodu pravovremeno registruju i da iskoriste svoje biračko pravo, te da na taj način ne dozvole realizaciju ratnih ciljeva političkim sredstvima i da svojim glasovima u jednom danu u potpunosti promijene stanje u BiH”, istakao je Bratić.\nTakođer je istakao da “bošnjačka dijaspora u svojoj domovini nije i ne može biti ‘uzurpator’, ali će sasvim sigurno biti presudna politička snaga koja će zaustaviti diskriminaciju prema Bošnjacima i uskraćivanje osnovnih ljudskih prava od aktuelne političke pozicije u entitetu RS-a”.\nTagovi: izbori Milorad Dodik Senad Bratić\nLjudima nudili pare da dođu slušati Vučića i Dodika? Penzioneri tvrde da su prevareni: Obećali su nam izlet, odveli nas na skup\nBorenović ošamario Dodika: Vozika se avionom, pokrali su pare od respiratora, a zadužuju građane\n'Čović se pridružio Dodiku. Zajedno su dio širih koordiniranih aktivnosti velikodržavnih politika'\nČovićev telefonski raport Dodiku otkriva mnogo toga. Ako prvi kreće u bojkot, drugi sprema puno opasniju operaciju\nKomšić potvrdio četvrtu kandidaturu: Moram, ne mogu sad stati. Idem do kraja\nTotalna cikotina: Dodik pozvao novinare u Predsjedništvo da zapjevaju "nema te više Alija"\nŠef NATO-a upozorio Dodika: On podriva jedno od naših većih dostignuća\nDodik nema namjeru da se odazove na poziv Tužilaštva BiH. "Neka izvole i krenu odmah, drugog načina nema"\nŠarović: Nadam se da nećebiti sankcija. Postat ćemo "tamni vilajet"


Francuska Ligue 1 - Page 11\nby Guest Tue 30 Nov - 13:51\nby End Tue 30 Nov - 21:21\nda, sve bi bilo pravedno i posteno da su messiju svake godine dali zlatnu loptu..\nnaravno da je zbog toga zlatna lopta lakrdija\nali svejedno je lijepo kad messi osvoji jer je zasluzeno\nby bafalo Fri 3 Dec - 17:57\ngdjesi bitan za psg kao instagram kurvica po kojoj se šeikov tigar popiša preko vikenda\nby End Sat 12 Feb - 10:15\nGOAT i trenutačno najbolji HR igrač\nby Andreas Goldberger Sat 12 Feb - 10:31\nKakav barsunasti zagrljaj...\nby Princ od Čaira Mon 14 Mar - 13:49\nSvojim očima, a i ušima, uverio sam se u omraženost prema jednom od najboljih fudbalera u istoriji fudbala. Prepešačio je utakmicu sa Bordoom Mesi, izgledao je upadljivo nezainteresovano, ali je svaki njegov dodir sa loptom bio događaj za oko 40.000 gledalaca na Parku prinčeva. Putem televizije i snimaka se ne može dočarati kakve stvari može da uradi jedan čovek sa dve noge i jednom loptom.\nSvaki, doslovno svaki kontakt sa loptom Lionela Mesija na "Parku prinčeva" u nedelju propraćen je zvižducima. Ne sporadičnim, već su hiljade ljudi slali direktnu poruku Argentincu kakvu dosad nije dobijao, naročito dok je bio večno voljen u Barseloni. Pariz nije Barselona, PSŽ je Argentinca doveo za velika dela, ne da ga izloži u trofejnoj sali u koja se slabo "apgrejduje" poslednjih godina.\nA nakon meča, Lionel Mesi, pre svega, uradio je nešto zbog čega će zvižduci biti sve glasniji. Odmah po poslednjem sudijskom zvižduku je Argentinac otišao sa terena, bez tradicionalnog pozdravljanja skoro punog "Parka prinčeva".\nkakav nebitan lik i mali igrač...\nby fridrih_niche Mon 14 Mar - 13:58\nUopće mu se ne igra za PSG, al za to je sam kriv...\nČitan da bi isa nazad u Barcu, al to bi bija promašaj za Barcu...\nOstaje mu ic u Newell’se ili Hajduk...\nObe odlične opcije...\nby End Mon 14 Mar - 14:41\ni opet uzima naslov to je najbitnije.\npa nije mu sila da se pod stare baca na glavu kad je već od 2011. GOAT.\nby Princ od Čaira Tue 15 Mar - 9:14\nfridrih_niche wrote: Uopće mu se ne igra za PSG, al za to je sam kriv...\nmožda se kao kurava proda u newcastle ili chelsea kada ga drugi saudijci prezmu...


Alergija na Polen kod Dece | Simptomi i Lečenje Alergije | Prirodno Lečenje\nYou are here: Home / NOVOSTI / Astma / Alergija na polen kod dece\nAlergija na polen kod dece: Simptomi i lečenje alergije\nSezonske alergije, kao i druge alergije, nastaju kada imunološki sistem tela postane senzibilan i reaguje na nešto u okruženju što većini ljudi obično ne uzrokuje nikakav problem.\nVažno je obratiti pažnju i prepoznati šta aktivira vaše simptome alergije.\nNeko ko pati od sezonskih alergija suočava se s istim izazovima, iz sezone u sezonu.\nKada je alergen polen, plesan (buđ) ili druga supstanca u vazduhu, simptomi se obično pojavljuju u plućima, nosu i očima. Alergije na hranu, s druge strane, najčešće utiču na usta, želudac i mogu izazvati osip kože.\nSimptomi alergije nastaju kada naše telo otpušta histamin kao odgovor na alergen.\nVažnost snažnog imuniteta u borbi protiv alergija\nSnažan imunološki sistem je ključan za borbu protiv sezonskih alergija. Posebno ste osetljivi, oslabljen vam je imunološki sistem nakon fizičke traume ili operacije, usled bolesti ili u vreme emocionalnog i fizičkog stresa.\nNedostatak sna može vas učiniti sklonijem alergijama; nedovoljno sna slabi vaš imunološki sistem.\nStres igra veliku ulogu u imunološkom sistemu, a ne upravljanje stresom može dovesti do simptoma alergije.\nSezonske alergije, koje se ponekad nazivaju polenska kijavica ili sezonski alergijski rinitis, alergije su koje se događaju tokom određenog doba godine. Obično se to dešava kada napolju plesni oslobode svoje spore, a drveće, trave i korov otpušta sitne čestice polena u vazduh da oplodi druge biljke.\nAlergija na plesan ili buđ\nPlesan ili buđ dolazi u hiljadama vrsta, a raste napolju i unutra. Kako bi napredovala, plesnima su potrebne dve stvari: voda i toplota. Spore plesni su svuda, samo čekaju da se zalivaju kako bi počele rasti.\nPLESAN ILI BUĐ\nPlesan može biti prisutan u zatvorenom prostoru tokom cele godine. Cveta u vlažnim, senovitim mestima kao što su hrpe lišća, sena, trave i tla, a traje do kasne jeseni. U toplijim klimatskim uslovima mogu biti problem tokom cele godine.\nUdisanje spora – nevidljivih semenki plesni u vazduhu može uzrokovati kijanje, curenje nosa, svrab očiju, piskanje i kašljanje.\nAko jedan roditelj ima alergiju na plesan, dete ima 30 do 40 odsto šansi da nasledi tendenciju da je razvije; ako su oba roditelja alergična, izgledi su viši od 50 odsto.\nKada vaše dete ima blagu alergiju, izbegavanje izloženosti može biti jedino lečenje koje mu je potrebno, ali ako je alergija vašeg deteta teška, kombinacija antihistaminika i nazalni steroidi trebali bi pomoći.\nVažno je ukoliko već ne možete da sprečite plesan, da je se rešite što pre je to moguće, naročito kad je reč o zaštiti vašeg doma.\nDo jedne trećine dece alergično je na plesan, samo je alergija na polen češća.\nImuni sistem kod osoba koje su alergične na spore plesni ili polen, tretiraju ove čestice, zvane alergeni, kao osvajače, oslobađajući hemikalije, uključujući histamin, u krvotok za odbranu od njih, uzrokujući alergijske simptome.\nAlergeni su supstance koje mogu da izazovu alergiju, ali inače nisu štetni za čoveka.\nneke životinje, na primer mačke, psi, konji, zečevi i svinje\nhrana, kao što su, jaja, soja, kravlje mleko, kikiriki i plodovi mora\nKad je reč o alerijama na hranu, grupa od osam glavnih alergenskih namirnica obuhvata mleko, jaja, ribu, školjke, orašaste plodove, kikiriki, pšenicu i soju.\nAlergijski potrošači mogu slučajno naići na problematičnu hranu, jer su npr. jaja, mleko, pšenica i soja često korišćeni u prerađenim proizvodima i mogu biti “skriveni”.\nAlergije na hranu su vrlo česte. U stvari, one utiču na oko 5% odraslih i 8% dece – a taj procenat je u porastu.\nAlergijska reakcija može nastati odmah, ali i nakon nekoliko sati posle kontaktna sa alergenom.\nVreme sezonskih alergija\nU velikom broju zemalja, pa i kod nas, kad se govori o sezonskim alergijama, sezona cvetanja počinje u februaru, a završava se krajem septembra.\nAlergija na polen korova – ambroziju\nDrveće cveta u aprilu i maju, trave od maja do jula, uključujući jul, i na kraju cvetaju korovi. Veliki broj ljudi kod nas ima upravo alergijsku reakciju na polen korova – na ambroziju, koja cveta od kraja jula do rane jeseni.\nLjudi mogu biti alergični na jednu ili više vrsta polena ili plesni.\nČak i deca koja ranije nisu imala sezonske alergije mogu ih razviti. Sezonske alergije mogu započeti u bilo kom uzrastu, dosegnu svoj vrhunac u ranim dvadesetim, a simptomi često nestaju kasnije tokom života.\n>>> “Kako sam rešila problem sa polenskom alergijom…” – ISKUSTVO KORISNIKA\nZnaci i simptomi alergije na polen kod dece\nSimptomi alergije, koji obično dolaze iznenada i traju sve dok je osoba izložena alergenu, mogu uključivati:\nsvrab nosa ili grla\nOvi simptomi često dolaze sa svrabom, vodenim ili crvenim očima, što se naziva alergijski konjuktivitis. Postoji nekoliko tipova alergijskog konjuktivitisa, a to su sezonski, nesezonski, atopijski, vernalni i gigantopapilarni. Alergijski konjuktivitis zahvata oba oka i uglavnom je praćen natečenim kapcima.\nDeca koja imaju piskanje i otežano disanje uz ove simptome mogu imati alergije koje aktiviraju astmu.\nKako se radi dijagnoza alergije na polen\nSezonske alergije prilično je lako identifikovati, jer se simptomi vraćaju iz godine u godinu nakon izlaganja alergenu.\nSvakako je bitno da posetite lekara ako sumnjate da bi vaše dete moglo imati alergije.\nLekar će vam postavljati pitanja o simptomima i kada se javljaju, a na osnovu odgovora i fizičkog pregleda trebalo bi da dobijete dijagnozu. Ako to nije moguće, lekar će vas uputiti na alergologa za krvne analize ili testove alergije na koži.\nDa bi pronašli uzrok alergije, alergičari obično izvode testove na koži.\nJedan od načina je da se kap prečišćenog tečnog oblika alergena stavi na kožu, pa lancetom bocne da bi alergen dospeo u kožu. Ako dete reaguje na alergen, koža će malo nabubriti u tom području.\nMala količina alergena ubrizgava se samo ispod kože i ovaj test nije izrazito bolan. Nakon otprilike 15 minuta, ako se na mestu ubrizgavanja pojavi kvržica okružena crvenkastim područjem, kao kod uboda komarca, test je pozitivan.\nČak i ako test kože ili test krvi pokazuju alergiju, dete takođe mora imati simptome za konačnu dijagnozu alergije.\nLečenje sezonskih alergija kod dece\nPostoji mnogo načina lečenja sezonskih alergija, zavisno o težini simptoma. Najvažniji deo lečenja je poznavanje onoga što alergeni rade. Neka deca mogu dobiti olakšanje smanjivanjem ili uklanjanjem izloženosti alergenima koji im smetaju.\nAko određena godišnja doba uzrokuju simptome, zatvorite prozore, koristite klimatizaciju, ako je moguće, ostanite u zatvorenom prostoru kada su količine polena, plesni ili korova visoke. Takođe je dobra ideja za decu sa sezonskim alergijama da peru ruke, tuširaju se i menjaju odeću nakon što se igraju napolju.\nIako ograničavanje vremena povedenog na otvorenom može pomoći u ublažavanju simptoma polenske kijavice, to ne izgleda kao najbolje rešenje, jer ko želi provoditi vreme u zatvorenom prostoru, kad je napolju lepo vreme.\nAlergije se uopšteno ne mogu sprečiti, ali mogu alergijske reakcije.\nCilj lečenja je izbegavanje kontakta sa alergenom, ali ovo je vrlo teško za pojedince sa sezonskim alergijama.\nIspiranje vaših nosnih prolaza sa slanom vodom je brz, jeftin i efikasan način za ublažavanje nazalnih zagušenja. Ispiranje direktno ispire sluznicu i alergene iz nosa.\nAko smanjenje izloženosti nije moguće ili je neefikasno, lekovi mogu olakšati simptome alergijske reakcije.\nAntihistaminici za lečenje alergije\nGrupa lekova koja može pomoći u lečenju alergijskog rinitisa su antihistaminici, a osim antihistaminika najčešće se koriste topički kortikosteroidi, kojima se smanjuje alergijska upala u sluznici nosa, smanjuje začepljenost nosa i svi drugi simptomi alergijskog rinitisa.\nAko se simptomi ne mogu lečiti lekovima, lekar može preporučiti da dete odvedete kod alergologa ili imunologa zbog imunoterapije, što može pomoći deci da se desenzibilizuju na određene alergene.\nKao dugogodisnji planinar i zaljubljenik u prirodu uvek sam imao strasne probleme u prirodi kada su u pitanju polenske alergije. Svasta sam koristio, od hemije do nekih prirodnih stvari ali je sve bilo kratkog veka. Okrenuo sam se potpuno alternativnim opcijama i uz savet lekara koristim agaricus suplement za alergije i mislim da je taj tip pecurke nesto sto covek yaista treba da koristi ako ima ovaj problem. U svakom slucaju od prosle godine, setam po planinama i problema vise nema.\nZA EFIKASAN TRETMAN PROBLEMA DISAJNIH PUTEVA PREPORUČUJEMO PRIRODNI PROIZVOD\nSlađana M. iz Niša 91. godište od detinjstva ima problema sa alergijama i to sa polenskom alergijom u proleće i u jesen od Ambrozije.\nSimptomatologija bolesti najpre kreće sa polenskom kijavicom ali ukoliko ne reaguje antihistaminicima to se produbljuje gušenjem, sve do atopijskog astmatičnog napada.\nNavodi da je vrlo često i pored upotrebe lekova i pumpica imala problema sa gušenjem i nedostatkom vazduha.\nOd početka 2011.god je saznala od apotekara za Primed 2 diši lako i sobzirom da je potpuno prirodni preparat rešila je da ga koristi, jer kako joj je rekao i sam apotekar ukoliko ne pomogne sa alergijom, dobar je za opšte bolje psiho- fizičko funkcionisanje organizma.\nKoristila je po jednu kafenu kašičicu dnevno po uputstvu, pola sata pre doručka ili dva sata nakon i već u proleće kada je krenulo cvetanje bilja i drveća Slađana navodi da je pored osnovne terapije koristila i Primed 2 diši lako i da je već tada imala manji broj komplikacija u odnosu na prethodne godine.\nU jesen kada je stigla Ambrozija nije imala ni jedno klasično gušenje ili napad, već ponekad blago curenje nosa i to samo par dana.\nU zimskim mesecima je malo napravila pauzu u korišćenju oko praznika ali je početkom 2012. god. odmah nastavila kako bi u zimskim mesecima ojačala organizam, ali i pripremila se za proleće i polen.\nI ovog proleća su izostale komplikacije i problemi koje sam imala ranije navodi Slađana, a nadam se da će me i ove godine Ambrozija uz pomoć Primed 2 diši lako preparata zaobići.\nNastavljam da ga koristim, savetujem svima koji imaju ovakve probleme da probaju jer ne može sigurno da im šteti i zahvaljujem se Primed timu koji me uvek posavetuje kada da napravim pauzu, a kada da intenziviram korišćenje preparata.\nSlađana M. iz Niša\nPročitajte više o preparatu...


Dobra knjiga - Horarna numerologija - Astrologija -\nPred nama je njena nova knjiga Honorarna numerologija. Budući da se godinama bavim naučnim radom, pokušaću da iz tog ugla posvatranja opišem svoje viđenje tog dela.\nAutor: Anđela Slobodina


Izjava za medije generalnog direktora JP EPS Dragomira Markovića | Energija\nIzjava za medije generalnog direktora JP EPS Dragomira Markovića\nObjavljeno 30. decembra 2010. energija\n„Elektroprivredа Srbije je u revitаlizаciju blokа 6 u Termoelektrаni “Nikolа Teslа” u Obrenovcu, uložilа 107 milionа evrа. Posle mesec dаnа od sinhronizаcije blokа nа mrežu, potvrđeno je dа je snаgа povećаnа zа 40 megаvаtа, sа 308 nа 348 megаvаtа, što je jedаn od pokаzаteljа oprаvdаnosti revitаlizаcije. Dnevnа proizvodnjа ovog blokа je zа oko 13 odsto većа nego pre modernizаcije. To znаči dа će godišnje iz „šestice“, umesto dosаdаšnje dve milijаrde kilovаt-sаti, elektroenergetskom sistemu Srbije biti isporučivаno 300 milionа kilovаt-sаti više. Po minimаlnoj ceni od pet evro centi zа kilovаt-sаt, povećаnje proizvodnje blokа nа godišnjem nivou vredi nаjmаnje oko 15 milionа evrа.\nPremа obimu uloženih sredstаvа, obnovа blokа A6 je nаjznаčаjniji investicioni poduhvаt JP EPS, ne sаmo u protekloj godini. Nаjvаžniji izvor finаnsirаnjа ovаkvih projekаtа su, pre svegа, sopstveni prihodi, odnosno nаplаtа isporučene električne energije. U poslednjih pet godinа, kompаnijа je u čiste investicije i u održаvаnje postrojenjа uložilа više od 2,8 milijаrdi evrа, što je oko 570 milionа evrа godišnje. To je količinа novcа potrebnа zа zаvršetаk dvа Koridorа 10 ili zа izgrаdnju devet mostovа preko Ade Cigаnlije. Domаćа privredа je učestvovаlа u 85 odsto tih poslovа.\nSа ulаgаnjimа će se nаstаviti i u 2011. godini, jer su, zа rаzvoj kompаnije, potrebnа novа energetskа postrojenjа. Kаko nije izgrаđen ni jedаn kаpitаlni objekаt zа proizvodnju struje, u tаkve projekte trebаlo bi uložiti od 700 do 800 milionа evrа godišnje. Istovremeno, to je i šаnsа zа rаzvoj cele privrede Srbije“ , istаkаo je Drаgomir Mаrković, generаlni direktor JP EPS.


Štemberger, Marshall, Sesar i Komazec: Sjećate li se najvećih tučnjava na hrvatskim parketima?\nThomas Heurtel:"Nikad ovoliko nisam želio igrati košarku"\nTony Parker postaje predsjednik Lyona?!\nTri kluba potvrdila kako neće dirati plaće svojih košarkaša\nMihovil Nakić: "Sabonis se zaletio i odnio me u reklame"\nAco Petrović:"Napravio sam sve što sam mogao da se Cibona ne nađe u ovakvoj situaciji"


Zvezdin "skalp" nije kao svaki drugi: Uprava Vojvodine nagradiće igrače ekstra premijama za pobedu u Beogradu - Telegraf.rs\n23/09/16 | 11:37\n"Lale" u sjajnoj formi stižu na megdan šampionu u okviru 10. kola\nUpravni odbor i Sponzorski pul FK Vojvodina odlučili su da igračima i članovima stručnog štaba dodele posebne premije u slučaju pobede nad Crvenom zvezdom u Beogradu.\nEkipa Nenada Lalatovića je posle devet kola, u kojima je zabeležila sedam pobeda i dva remija, lider prvenstva. Sa bodom više od beogradskih crveno-belih stiže u prestonicu gde želi da potvrdi epitet najprijatnijeg izennađenja sezone i eventualnom pobedom defintivno istakne kandidaturu za titulu.\nU tom smislu i uprava "lala" je čvrsto stala iza igrača za koje je pripremila specijalne premije ukoliko sa "Marakane" donesu tri boda.\n- Zbog važnosti utakmice koja se u nedelju igra na stadionu “Rajko Mitić” u Beogradu i velike želje da se Vojvodina učvrsti na liderskoj poziciji na tabeli Super lige, Upravni odbor i Sponzorski pul kluba odlučili su da igračima i članovima stručnog štaba isplate ekstra premije ukoliko se ekipa sa gostovanja vrati sa osvojena tri boda - navodi se u saopštenju novosadskog kluba.\n"Istovremeno, izražavamo veliku želju da na gostujućem terenu pokažemo jedinstvo navijača, igrača, stručnog štaba, sponzora i uprave kluba, te da na sportski i viteški način dođemo do pobede", poručili su Novosađani uz slogan: MI SMO JEDNO – TO JE NAŠA SNAGA!\nKosovsko zlato stiglo u Zagreb: Hrvati raširenih ruku dočekali Mejlindu Keljmendi (VIDEO)\n23. septembar 2016 | 13:26\nMa kakve bre premije, kakva Vojvodina...? Samo cemo da vidimo jos jednu sklanjalicu i to je sve. Ko i svake godine.\n23. septembar 2016 | 12:12\nDa pobedi Vojvodina pa da Bozovic podnese ostavku.Jer sa njim Evropu necemo videti,izgledali smo u ovim evropskim utakmicama kao poluamaterska ekipa...pa nas je VAleta nadigrala,pogotovoo na Malti gde im je ponisten cist 2 gol.I u Beogradu su imali 3 stopostotne sanse..O mecevima protiv Ludogoreca i Bugara nema sta da se kaze,ljudi su se spradali sa nama.Nase linije tima ne postoje,mi nemamo formaciju,na sredini rupa,dolaze nam na 20 m do gola bez ijednog remplovanja,itd itd ...\n23. septembar 2016 | 11:40\ndace Bog da Vosa ove godine slavi titulu.


Podaci RATEL o Kopernikusu | N1 Srbija\n08.11.2018. |19.43 |\nPre nekoliko dana Telekom Srbija se pohvalio da je kupovinom drugog po veličini kablovskog operatera Kopernikus Technology dobio oko 200.000 novih korisnika. Međutim, taj podatak se kosi sa onim što se može videti u zvaničnom izveštaju RATEL-a za, 2018. godinu - kablovski operater Kopernikus ima tek tri odsto od ukupnog broja korisnika.\nU isto vreme, u političkoj areni, još uvek jedna od glavnih tema oko koje vlast i opozicija oštro polemišu je Telekom Srbija i njihov poslovni potez - kupovina kablovskog operatera "Kopernikus Techology". Komentar predsednika Srbije na tu temu stiže iz Helsinkija - Aleksandar Vučić poručuje da ta kompanija izlazi na tržište, a jedini cilj kritika opozicionara je, tvrdi Vučić, da se Telekom uništi.\n"Ovde je reč o kablovskom operateru, dakle Telekom je na tržištu i on nije javno preduzeće, on je akcionarsko društvo i on mora da se ponaša odgovorno na tržištu. Podsetiću vas, ja sam se zalagao za to da mi privatizujemo Telekom, je l se sećate? I bio sam jedini u Srbiji, usamljen u Srbiji, a onda su nam ti stručnjaci iz Saveza za Srbiju govorili - 'ne', pobeđujte na tržištu uz pomoć sindikata i svih drugih", izjavio je Vučić.\nOdgovor stiže od bivšeg predsednika, a sadašnjeg lidera SDS-a. Boris Tadić tvrdi da je na delu jedna od tri najveće finansijske mahinacije u Srbiji, ali ide i korak dalje. Tadić uverava da je namera naprednjaka da kroz kablovsko-distributive sisteme uspostave kontrolu nad medijima.\n"Država, parama svih građana umesto da kroz Telekom Srbija investira u širokopojasni internet koji bi bio na korist svih građana, Telekom investira u jedan marginalni biznis tj. kablovsko distributivni sistemi sa namerom da kroz kontrolu države, partije na vlasti, Telekom vrši i pritisak kroz distribuciju medijskog sadržaja kroz kablovsko distribucione sisteme", smatra Tadić.\nInače, prema zvaničnom izveštaju RATEL-a za drugi kvartal 2018, broj pretplatnika distribucije medijskih sadržaja u Srbiji se nije značajnije menjao. Njihova statistika kaže: u Srbiji ima 1,7 miliona pretplatnika. Ovako, prema RATEL-u, izgleda srpsko tržište, na kom Kopernikus Technology, koji je kupio Telekom Srbija, ima ukupno tri odsto, što je 51.000 korisnika.\nTelekom Srbija je, podsetimo, kupio "Kopernikus Technology" za oko 200 miliona evra, uz podatak da je time u Telekom došlo 200.000 novih korisnika.\nOsim SDS-a, reakcija stiže od Građanskog bloka 381. Kažu da je na delu "gaženje institucija i ukidanje vladavine prava", dok se - tvrde - imovina građana preliva u stranačke džepove. Na urušavanje demokratije, evropskim je od srpskih političara stiglo upozorenje.\n"Ja upozoravam evropske političare da zbog toga što daju Vučiću podršku, pokazuju najveću neodgovornost. Nije namera Vučića da spreči takozvani monopol SBB-a, namera Vučića je da upravo uspostavi monopol, jer Telekom za razliku od SBB-a kontroliše infrastrukturu i on je obavezan po Zakonima o telekomunikacijama, koje sam kao ministar telekomunikacija započeo u Srbiji nakon 5. oktobra, da tu infrastrukturu daje i svim ostalim operaterima", rekao je Tadić.\nTelekom Srbija odbacila je optužbe da krši zakon, navodeći da nisu kupili televiziju Kopernikus i da nemaju nameru da kupuju televizije ni u budućnosti.\nKopernikus Telekom Srbija ratel\nBrnabić htela da kaže da je N1 na Telekomovoj Supernovi, ali i tu ima problema 26.07.2019.\nOštre kritike i pitanje procene vrednosti Kopernikusa 07.11.2018.\nOvo je šou..\nPojavio se RATEL. Treba ukinuti potragu.


Egipatski naučnici otkrili fosil praistorijskog kita\nTanjug 15. septembra 2021. 11:23\nKAIRO – Egipatski naučnici saopštili su da je fosil četvoronožnog praistorijskog kita koji je iskopan pre više od jedne decenije u zapadnoj pustinji zemlje, fosil ranije nepoznate vrste.\nVeruje se da je stvorenje predak savremenog kita i da je živelo pre 43 miliona godina.\n„Ovo je prvi put u istoriji egipatske paleontologije kičmenjaka da je egipatski tim vodio dokumentaciju o novom rodu i vrsti četvoronožnih kitova“, kazao je Salam.\n„Ovo je još jedna nova vrsta ranih kitova iz vremena kada su zadržali četiri funkcionalna uda“, rekao je stručnjak za evolucionu istoriju sisara DŽonatan Gejsler sa Njujorškog tehnološkog instituta.\nFosilni kit dobio je ime po bogu smrti u starom Egiptu „Phiomicetus Anubis“.\nPrema navodima istraživača, nova vrsta ističe se izduženom lobanjom koja sugeriše da je ta vrsta bila mesožderka koja je bila sposobna da uhvati i žvaće svoj plen.\nBio je oko tri metra dugačak i težak oko 600 kilograma.


Pročitajte još: Hiljade devojaka ljubi njegov grob, a neke su otišle toliko daleko da glume seksualne odnose sa statuom! (FOTO/VIDEO)\n„Globalna kriza plastičnog otpada sada je prepoznata kao jedno od najhitnijih ekoloških pitanja s kojima se suočava naša planeta“, napisali su autori u studiji. Oko 1 milion plastičnih boca se proda svakog minuta širom sveta, a samo 14% se reciklira".\n„Naš rad osporava percepciju plastike kao problematičnog otpada i umesto toga pokazuje njenu upotrebu kao novog resursa ugljenika od kojeg se mogu proizvoditi proizvodi visoke vrednosti“, izjavio je koautor Stefan Volas, viši predavač biotehnologije na Univerzitetu u Edinburgu.\nSada se autori studije nadaju da će dalje poboljšati bakterije kako bi mogle da pretvore još više tereftalinske kiseline u vanilin.\nvanila sladoled od plastičnog otpada\nsladoled od plastike


Najpovoljnija ženska i muška konfekcija i svečane halji\nMY FASHION PRVI MAJ DOO\nNajpovoljnija ženska i muška konfekcija i svečane haljine Beograd\nVojni Put 1 34, 11000 Beograd, Vračar\n...... myfash... Prikaži\nNajpovoljnija ženska i muška konfekcija i svečane haljine Beograd Vračar |\nPrivredno društvo "My fashion" je osnovano 2015. godine. u Beogradu. Ističemo se dobrom radnom etikom, korektni smo i uvek poštuemo sve dogovore i vremenske rokove.\nO kvalitetu rada našeg privrednog društva najbolje govori uspešna saradnja koju smo ostvarili sa mnogim zadovoljnim klijentima.Nalazimo se na adresi Vojni Put 1 34.\nNajpovoljnija ženska i muška konfekcija i svečane haljine Beograd Vračar\nBavimo se prodajom muške i žensk konfekcije domaćih proizvođača, prodajom svečanih haljina za:\nPoslujemo na tri lokacije, jedna je u Beogradu a druge dve maloprodaje se nalaze u Lazarevcu.\nPratimo svetske standarde poslovanja i među prvima ih plasiramo na srpskom tržištu. Ističemo se kvalitetnim i postojanim radom.\nNaša firma se bavi muškom, ženskom konfenkcijom i prodajom svečanih haljina isključivo od domaćih proizvođača.\nUkoliko imate bilo kakvih dodatnih pitanja obavezno nas kontaktirajte na neki od navedenih brojeva telefona, a možete nam i pisati.


31. jula 2014. 6. oktobra 2018. / REŠENJA, Vlada\nNa osnovu člana 79. st. 1. i 2. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09), a u vezi sa članom 25. stav 3. Zakona o državnoj upravi („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 101/07 i 95/10),\nO PRESTANKU RADA NA POLOŽAJU POMOĆNIKA MINISTRA SAOBRAĆAJA\nDr Demiru Hadžiću prestaje rad na položaju pomoćnika ministra saobraćaja – Sektor za puteve i bezbednost saobraćaja, zbog ukidanja položaja – od 17. jula 2014. godine.\n24 Broj: 119-8061/2014\nU Beogradu, 31. jula 2014. godine\nNa osnovu člana 25. stav 3. Zakona o državnoj upravi („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 101/07 i 95/10), člana 179. stav 2. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO POSTAVLJENJU POMOĆNIKA MINISTRA GRAĐEVINARSTVA, SAOBRAĆAJA I INFRASTRUKTURE\nPostavlja se Slobodan Pajić za pomoćnika ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture – Sektor za inspekcijski nadzor.\n24 Broj: 119-8062/2014\nNa osnovu člana 25. stav 3. Zakona o državnoj upravi („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 101/07 i 95/10), člana 179. stav 1. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU POMOĆNIKA MINISTRA GRAĐEVINARSTVA,\nRazrešava se Saša Stojanović dužnosti pomoćnika ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture – Sektor za drumski transport.\n24 Broj: 119-8065/2014\nO POSTAVLJENJU POMOĆNIKA MINISTRA GRAĐEVINARSTVA,\nPostavlja se Saša Stojanović za pomoćnika ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture – Sektor za drumski transport, puteve i bezbednost saobraćaja.\n24 Broj: 119-8066/2014\nNa osnovu člana 12. stav 3. Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti („Službeni glasnik RS”, br. 36/09, 30/10 – dr. zakon i 88/10) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU ČLANA UPRAVNOG ODBORA NACIONALNE SLUŽBE\nRazrešava se Siniša Nadbantić dužnosti člana Upravnog odbora Nacionalne službe za zapošljavanje.\n24 Broj: 119-7986/2014\nNa osnovu člana 16. stav 2. Zakona o javnim agencijama („Službeni glasnik RS”, br. 18/05 i 81/05 – ispravka), a u vezi sa članom 56. stav 2. Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju („Službeni glasnik RS”, br. 72/11 i 108/13) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU I IMENOVANJU PREDSEDNIKA I ČLANA\nUPRAVNOG ODBORA AGENCIJE ZA RESTITUCIJU\nRazrešavaju se dužnosti u Upravnom odboru Agencije za restituciju:\n1. Vojislav Nedić, predsednik, na lični zahtev,\n2. dr Tijana Šurlan, član.\nU Upravni odbor Agencije za restituciju imenuju se:\n1) za predsednika:\n– dr Tijana Šurlan, dipl. pravnik iz Beograda;\n2) za člana:\n– Zoran Živanović, dipl. pravnik, advokat iz Beograda.\n24 Broj: 119-8150/2014\nNa osnovu člana 48. stav 2. Zakona o učeničkom i studentskom standardu („Službeni glasnik RS”, br. 18/10 i 55/13) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU PREDSEDNIKA I ČLANOVA UPRAVNOG ODBORA DOMA UČENIKA SREDNJIH ŠKOLA U NIŠU\nRazrešavaju se dužnosti u Upravnom odboru Doma učenika srednjih škola u Nišu:\n1. Radmila Ivković, predsednik,\n2. Igor Jovanić, član,\n3. Milka Krnjajić, član,\n4. Srđan Jovanović, član,\n5. Slađana Petrović, član,\n6. Goran Perić, član,\n7. Dragana Golubović, član.\n24 Broj: 119-7944/2014\nO IMENOVANJU PREDSEDNIKA I ČLANOVA UPRAVNOG ODBORA DOMA UČENIKA SREDNJIH ŠKOLA U NIŠU\nU Upravni odbor Doma učenika srednjih škola u Nišu imenuju se:\n– Miloš Sekulić, pravnik;\n2) za članove:\n– predstavnici osnivača:\n(1) Milan Jovanović, dipl. politikolog,\n(2) Tijana Agović, inženjer menadžmenta,\n– predstavnici roditelja učenika:\n(1) Jasmina Dinić, domaćica, Prokuplje,\n(2) Milena Čikić, knjigovođa, Vlasotince,\n– predstavnici zaposlenih u ustanovi:\n(1) Radmila Kovandžić, tehnolog,\n(2) Marija Kocić, stručni saradnik-pedagog.\n24 Broj: 119-7945/2014\nNa osnovu člana 130. stav 4. Zakona o zdravstvenoj zaštiti („Službeni glasnik RS”, br. 107/05, 72/09 – dr. zakon, 88/10, 99/10, 57/11, 119/12 i 45/13 – dr. zakon) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU I IMENOVANJU PREDSEDNIKA I ČLANOVA\nNADZORNOG ODBORA KLINIČKOG CENTRA KRAGUJEVAC\nRazrešavaju se dužnosti u Nadzornom odboru Kliničkog centra Kragujevac:\n1) Slavica Božović, predsednik,\n2) Branko Mirković, član,\n3) dr Marijana Jevđić, član.\nU Nadzorni odbor Kliničkog centra Kragujevac imenuju se:\n– Vukoje Radovanović iz Kragujevca;\n(1) prof. dr Anđelka Stojković, profesor Fakulteta medicinskih nauka u Kragujevcu,\n(2) Ivica Momčilović, strukovni menadžer iz Kragujevca.\nOvim rešenjem zamenjuje se Rešenje o razrešenju i imenovanju predsednika i članova Nadzornog odbora Kliničkog centra Kragujevac („Službeni glasnik RS”, broj 10/14).\n24 Broj: 119-7657/2014\nNa osnovu člana 46. stav 6. Zakona o kulturi („Službeni glasnik RS”, broj 72/09) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU ČLANA NADZORNOG ODBORA\nISTORIJSKOG MUZEJA SRBIJE\nRazrešava se dr Dušica Bojić dužnosti člana Nadzornog odbora Istorijskog muzeja Srbije, na lični zahtev.\n24 Broj: 119-8155/2014\nO IMENOVANJU ČLANA NADZORNOG ODBORA ISTORIJSKOG MUZEJA SRBIJE – USTANOVE KULTURE OD NACIONALNOG ZNAČAJA\nImenuje se Marko Vuksan, dipl. arheolog, viši kustos u Istorijskom muzeju Srbije – Ustanovi kulture od nacionalnog značaja, za člana Nadzornog odbora Istorijskog muzeja Srbije – Ustanove kulture od nacionalnog značaja.\n24 Broj: 119-8157/2014\nNa osnovu člana 400a stav 1. Zakona o preduzećima („Službeni glasnik SRJ”, br. 29/96, 33/96-ispravka, 29/97, 59/98, 74/99, 9/01 – SUS, 36/02 i „Službeni glasnik RS”, br. 125/04 – dr. zakon, 36/11 – dr. zakon i 99/11 – dr. zakon) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU PREDSTAVNIKA DRUŠTVENOG KAPITALA\nU SKUPŠTINI DRUŠTVENOG PREDUZEĆA „BEOGRADSKI SAJAM”\nSA POTPUNOM ODGOVORNOŠĆU, BEOGRAD\nRazrešava se Jugoslav Stajkovac dužnosti predstavnika društvenog kapitala izvan preduzeća u Skupštini Društvenog preduzeća „Beogradski sajam” sa potpunom odgovornošću, Beograd, na lični zahtev.\n24 Broj: 119-8147/2014\nNa osnovu člana 9. Sporazuma o trgovini i ekonomskoj saradnji između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Indije („Službeni glasnik RS – Međunarodni ugovori”, broj 102/07) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO PRESTANKU DUŽNOSTI PREDSEDNIKA SRPSKOG DELA\nMEŠOVITOG EKONOMSKOG KOMITETA SA REPUBLIKOM INDIJOM\nKonstatuje se da je Nemanji Stevanoviću prestala dužnost predsednika srpskog dela Mešovitog ekonomskog komiteta sa Republikom Indijom 27. aprila 2014. godine.\n24 Broj: 119-8199/2014\nO IMENOVANJU PREDSEDNIKA SRPSKOG DELA MEŠOVITOG EKONOMSKOG KOMITETA SA REPUBLIKOM INDIJOM\nImenuje se Nemanja Stevanović, diplomirani pravnik, za predsednika srpskog dela Mešovitog ekonomskog komiteta sa Republikom Indijom.\n24 Broj: 119-8204/2014\nNa osnovu člana 16. stav 2. Zakona o javnim agencijama („Službeni glasnik RS”, br. 18/05 i 81/05 – ispravka), tačke 8. stav 1. Odluke o osnivanju Agencije za upravljanje lukama („Službeni glasnik RS”, broj 70/11) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU PREDSEDNIKA I ČLANOVA UPRAVNOG ODBORA\nAGENCIJE ZA UPRAVLJANJE LUKAMA\nRazrešavaju se dužnosti u Upravnom odboru Agencije za upravljanje lukama:\n1. Zoran Grujičić, predsednik,\n2. Stefan Tomašević, član,\n3. Branislav Baćović, član,\n4. Borivoje Perović, član,\n5. Dragan Vladisavljević, član,\n6. Aleksandar Farkaš, član,\n7. Branko Paravinja, član.\n24 Broj: 119-8271/2014\nO IMENOVANJU PREDSEDNIKA I ČLANOVA UPRAVNOG ODBORA\nU Upravni odbor Agencije za upravljanje lukama imenuju se:\n– mr Borko Milosavljević, dipl. ekonomista iz Beograda;\n(1) Ognjen Pantelić, dipl. pravnik iz Beograda,\n(2) dr Mihailo Jokić, dipl. matematičar iz Valjeva,\n(3) Gordana Petrović, dipl. ekonomista iz Beograda,\n(4) Goran Bojović, dipl. ekonomista iz Beograda,\n(5) mr Slobodan Cvetković, dipl. menadžer iz Novog Sada,\n(6) Aleksandar Stojanović, dipl. fotograf iz Beograda.\n24 Broj: 119-8272/2014\nNa osnovu člana 16. stav 2. Zakona o javnim agencijama („Službeni glasnik RS”, br. 18/05 i 81/05 – ispravka), tačke 8. stav 1. Odluke o osnivanju Nacionalne agencije za regionalni razvoj („Službeni glasnik RS”, br. 75/09, 109/09 i 44/10) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO IMENOVANJU PREDSEDNIKA UPRAVNOG ODBORA NACIONALNE AGENCIJE ZA REGIONALNI RAZVOJ\nImenuje se dr Ivan Rakonjac za predsednika Upravnog odbora Nacionalne agencije za regionalni razvoj.\n24 Broj: 119-8298/2014\nNa osnovu člana 15. stav 3. Odluke o izmenama i dopunama osnivačkog akta Akreditacionog tela Srbije („Službeni glasnik RS”, broj 14/11) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU ČLANOVA UPRAVNOG ODBORA\nAKREDITACIONOG TELA SRBIJE\nRazrešavaju se dužnosti člana Upravnog odbora Akreditacionog tela Srbije:\n1. Zlatibor Slavić,\n2. Nenad Spasović.\n24 Broj: 119-8295/2014\nO RAZREŠENJU PREDSEDNIKA I IMENOVANJU PREDSEDNIKA I ČLANA UPRAVNOG ODBORA AKREDITACIONOG TELA SRBIJE\nRazrešava se mr Snježana Pupavac dužnosti predsednika Upravnog odbora Akreditacionog tela Srbije.\nU Upravni odbor Akreditacionog tela Srbije imenuju se:\n– Nedeljko Pantić, dipl. pravnik iz Beograda;\n– mr Vladimir Milenković, magistar ekonomije iz Beograda.\n24 Broj: 119-8297/2014\nNa osnovu člana 33. i člana 34. stav 1. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 –ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 25. stav 3. Zakona o državnoj upravi („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 101/07 i 95/10),\nO NASTAVLJANJU RADA NA POLOŽAJU POMOĆNIKA\nČedomir Backović, pomoćnik ministra pravde i državne uprave – Sektor za evropske integracije i međunarodne projekte, nastavlja rad na položaju pomoćnika ministra pravde – Sektor za evropske integracije i međunarodne projekte, do isteka mandata na koji je postavljen na položaj 27. juna 2013. godine.\n24 Broj: 119-8403/2014\nSlavica Jelača, pomoćnik ministra pravde i državne uprave – Sektor za materijalno-finansijske poslove, nastavlja rad na položaju pomoćnika ministra pravde – Sektor za materijalno- finansijske poslove, do isteka mandata na koji je postavljena na položaj 27. juna 2013. godine.\n24 Broj: 119-8393/2014\nVladimir Davidović, pomoćnik ministra pravde i državne uprave – Sektor za normativne poslove, nastavlja rad na položaju pomoćnika ministra pravde – Sektor za normativne poslove i međunarodnu pravnu pomoć, do isteka mandata na koji je postavljen na položaj 30. decembra 2013. godine.\n24 Broj: 119-8396/2014\nIgor Todoroski, pomoćnik ministra pravde i državne uprave – Sektor za elektronsku upravu, nastavlja rad na položaju pomoćnika ministra pravde – Sektor za informaciono-komunikacione tehnologije, do isteka mandata na koji je postavljen na položaj 30. decembra 2013. godine.\n24 Broj: 119-8395/2014\nNa osnovu člana 33. i člana 34. stav 1. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 –ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 26. stav 3. Zakona o državnoj upravi („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 101/07 i 95/10),\nO NASTAVLJANJU RADA NA POLOŽAJU SEKRETARA\nĐorđe Cvetinčanin, sekretar Ministarstva pravde i državne uprave, nastavlja rad na položaju sekretara Ministarstva pravde, do isteka mandata na koji je postavljen na položaj 29. decembra 2011. godine.\n24 Broj: 119-8398/2014\nNa osnovu člana 33. i člana 34. stav 1. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 –ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 30. stav 3. Zakona o državnoj upravi („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 101/07 i 95/10),\nO NASTAVLJANJU RADA NA POLOŽAJU DIREKTORA UPRAVE ZA IZVRŠENJE KRIVIČNIH SANKCIJA U MINISTARSTVU PRAVDE\nDr Milan Stevović, direktor Uprave za izvršenje krivičnih sankcija u Ministarstvu pravde i državne uprave, nastavlja rad na položaju direktora Uprave za izvršenje krivičnih sankcija u Ministarstvu pravde, do isteka mandata na koji je postavljen na položaj 24. januara 2013. godine.\n24 Broj: 119-8406/2014\nNa osnovu člana 33. i člana 34. stav 1. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 –ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 31. stav 3. Zakona o državnoj upravi („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 101/07 i 95/10),\nO NASTAVLJANJU RADA NA POLOŽAJU POMOĆNIKA DIREKTORA DIREKCIJE ZA UPRAVLJANJE ODUZETOM IMOVINOM\nU MINISTARSTVU PRAVDE\nVladimir Ćeklić, pomoćnik direktora Direkcije za upravljanje oduzetom imovinom – Sektor za preuzimanje i upravljanje oduzetom imovinom u Ministarstvu pravde i državne uprave, nastavlja rad na položaju pomoćnika direktora Direkcije za upravljanje oduzetom imovinom – Sektor za preuzimanje i upravljanje oduzetom imovinom u Ministarstvu pravde, do isteka mandata na koji je postavljen na položaj 30. decembra 2013. godine.\n24 Broj: 119-8404/2014\nO RAZREŠENJU POMOĆNIKA MINISTRA PRAVDE\nRazrešava se Nela Kuburović dužnosti pomoćnika ministra pravde – Sektor za pravosuđe i međunarodnu pravnu pomoć, sa 31. julom 2014. godine.\n24 Broj: 119-8409/2014\nO POSTAVLJENJU POMOĆNIKA MINISTRA PRAVDE\nPostavlja se Nela Kuburović za pomoćnika ministra pravde – Sektor za pravosuđe, od 1. avgusta 2014. godine.\n24 Broj: 119-8400/2014\nO RAZREŠENJU POMOĆNIKA MINISTRA\nPRAVDE I DRŽAVNE UPRAVE\nRazrešava se Vanja Rodić dužnosti pomoćnika ministra pravde i državne uprave – Sektor za zastupanje Republike Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava, sa 31. julom 2014. godine.\n24 Broj: 119-8405/2014\n– ZASTUPNIKA REPUBLIKE SRBIJE PRED EVROPSKIM SUDOM\nPostavlja se Vanja Rodić za pomoćnika ministra pravde – zastupnika Republike Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava – Sektor za zastupanje Republike Srbije pred Evropskim sudom za ljudska prava, od 1. avgusta 2014. godine.\n24 Broj: 119-8408/2014\nNa osnovu člana 5. stav 1. Uredbe o službama Vlade („Službeni glasnik RS”, br. 75/05 i 48/10), člana 179. stav 1. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU DIREKTORA KANCELARIJE NACIONALNOG SAVETA ZA SARADNJU SA MEĐUNARODNIM TRIBUNALOM ZA KRIVIČNO GONJENJE LICA ODGOVORNIH ZA TEŠKA KRŠENJA MEĐUNARODNOG HUMANITARNOG PRAVA POČINJENA NA TERITORIJI BIVŠE JUGOSLAVIJE OD 1991. GODINE\nRazrešava se Milan Marković dužnosti direktora Kancelarije Nacionalnog saveta za saradnju sa Međunarodnim tribunalom za krivično gonjenje lica odgovornih za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjena na teritoriji bivše Jugoslavije od 1991. godine, sa 31. julom 2014. godine.\n24 Broj: 119-8399/2014\nNa osnovu člana 7. stav 2. Uredbe o službama Vlade („Službeni glasnik RS”, br. 75/05 i 48/10), člana 179. stav 1. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO RAZREŠENJU ZAMENIKA DIREKTORA KANCELARIJE NACIONALNOG SAVETA ZA SARADNJU SA MEĐUNARODNIM TRIBUNALOM ZA KRIVIČNO GONJENJE LICA ODGOVORNIH ZA TEŠKA KRŠENJA MEĐUNARODNOG HUMANITARNOG PRAVA POČINJENA NA TERITORIJI BIVŠE JUGOSLAVIJE OD 1991. GODINE\nRazrešava se Zdravko Grujić dužnosti zamenika direktora Kancelarije Nacionalnog saveta za saradnju sa Međunarodnim tribunalom za krivično gonjenje lica odgovornih za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjena na teritoriji bivše Jugoslavije od 1991. godine, sa 31. julom 2014. godine.\n24 Broj: 119-8397/2014\nO RAZREŠENJU ZAMENIKA DIREKTORA KANCELARIJE ZA SARADNJU S CRKVAMA I VERSKIM ZAJEDNICAMA\nRazrešava se Bratislav Petković dužnosti zamenika direktora Kancelarije za saradnju s crkvama i verskim zajednicama sa 31. julom 2014. godine.\n24 Broj: 119-8402/2014\nNa osnovu člana 31. stav 3. Zakona o državnoj upravi („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 101/07 i 95/10), člana 179. stav 2. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO POSTAVLJENJU POMOĆNIKA DIREKTORA UPRAVE ZA SARADNJU\nS CRKVAMA I VERSKIM ZAJEDNICAMA U MINISTARSTVU PRAVDE\nPostavlja se Bratislav Petković za pomoćnika direktora Uprave za saradnju s crkvama i verskim zajednicama – Sektor za unapređenje položaja crkava i verskih zajednica i međunarodnu saradnju u Ministarstvu pravde, od 1. avgusta 2014. godine.\n24 Broj: 119-8407/2014\nO PRESTANKU RADA NA POLOŽAJU POMOĆNIKA MINISTRA\nVERA I DIJASPORE\nDr Draganu Novakoviću prestaje rad na položaju pomoćnika ministra vera i dijaspore – Sektor za unapređenje položaja crkava i verskih zajednica, versko školstvo i versku nastavu, zbog ukidanja položaja – 31. jula 2014. godine.\n24 Broj: 119-8394/2014\nO POSTAVLJENJU POMOĆNIKA MINISTRA ZDRAVLJA\nPostavlja se dr Tatjana Rajović za pomoćnika ministra zdravlja – Sektor za organizaciju zdravstvene službe.\n24 Broj: 119-8369/2014\nPostavlja se dr Dragan Vukanić za pomoćnika ministra zdravlja – Sektor za javno zdravlje i programsku zdravstvenu zaštitu.\n24 Broj: 119-8371/2014\nPostavlja se dr Predrag Sazdanović za pomoćnika ministra zdravlja – Sektor za evropske integracije i međunarodnu saradnju.\n24 Broj: 119-8373/2014\nPostavlja se prim. dr Zoran Panajotović za pomoćnika ministra zdravlja – Sektor za inspekcijske poslove.\n24 Broj: 119-8370/2014\nNa osnovu člana 25. stav 3. Zakona o državnoj upravi („Službeni glasnik RSˮ, br. 79/05, 101/07 i 95/10), člana 179. stav 2. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nPostavlja se Tatjana Jovanović za pomoćnika ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture – Sektor za međunarodnu saradnju i evropske integracije.\n24 Broj: 119-8450/2014\nO POSTAVLJENJU POMOĆNIKA DIREKTORA UPRAVE ZA TREZOR\nU MINISTARSTVU FINANSIJA\nPostavlja se Svetlana Adamović za pomoćnika direktora Uprave za trezor – Sektor za finansiranje, računovodstvo i kontrolu u Ministarstvu finansija.\n24 Broj: 119-7147/2014-1\nNa osnovu člana 4. stav 1. Uredbe o Kancelariji za Kosovo i Metohiju („Službeni glasnik RS”, br. 75/12, 123/12 i 100/13), člana 179. stav 2. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO POSTAVLJENJU ZAMENIKA DIREKTORA KANCELARIJE ZA\nKOSOVO I METOHIJU\nPostavlja se dr Željko Jović za zamenika direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\n24 Broj: 119-8357/2014\nPostavlja se Dušan Kozarev za zamenika direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\n24 Broj: 119-8356/2014\nNa osnovu člana 5. stav 1. Uredbe o Kancelariji za Kosovo i Metohiju („Službeni glasnik RS”, br. 75/12, 123/12 i 100/13), člana 179. stav 2. Zakona o državnim službenicima („Službeni glasnik RS”, br. 79/05, 81/05 – ispravka, 83/05 – ispravka, 64/07, 67/07 – ispravka, 116/08 i 104/09) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO POSTAVLJENJU POMOĆNIKA DIREKTORA KANCELARIJE ZA KOSOVO I METOHIJU\nPostavlja se dr Dušan Jovović za pomoćnika direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju – Sektor za brigu o kulturnom nasleđu i saradnju sa Srpskom pravoslavnom crkvom.\n24 Broj: 119-8358/2014\nNa osnovu člana 5. stav 1. Sporazuma između Saveta ministara Srbije i Crne Gore i Vlade Slovačke Republike o ekonomskoj saradnji („Službeni list SCG – Međunarodni ugovori”, broj 14/05) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nMEŠOVITE KOMISIJE SA SLOVAČKOM REPUBLIKOM\nKonstatuje se da je prof. dr Zorani Mihajlović prestala dužnost predsednika srpskog dela Mešovite komisije sa Slovačkom Republikom 27. aprila 2014. godine.\n24 Broj: 119-8451/2014\nO IMENOVANJU PREDSEDNIKA SRPSKOG DELA MEŠOVITE KOMISIJE SA SLOVAČKOM REPUBLIKOM\nImenuje se prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, za predsednika srpskog dela Mešovite komisije sa Slovačkom Republikom.\n24 Broj: 119-8452/2014\nNa osnovu člana 15. stav 2. Odluke o izmenama osnivačkog akta „Jat-Tehnika” društva s ograničenom odgovornošću za održavanje i opravku vazduhoplova, Beograd („Službeni glasnik RS”, broj 79/08) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO DAVANJU SAGLASNOSTI NA ODLUKU O RAZREŠENJU VRŠIOCA\nDUŽNOSTI DIREKTORA „JAT-TEHNIKA” DRUŠTVO S OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZA ODRŽAVANJE I OPRAVKU VAZDUHOPLOVA, BEOGRAD\nDaje se saglasnost na Odluku o razrešenju Srđana Miškovića dužnosti vršioca dužnosti direktora „Jat-Tehnika” društvo s ograničenom odgovornošću za održavanje i opravku vazduhoplova, Beograd, koju je donela Skupština „Jat-Tehnika” društvo s ograničenom odgovornošću za održavanje i opravku vazduhoplova, Beograd na sednici od 30. jula 2014. godine.\n24 Broj: 119-8479/2014\nO DAVANJU SAGLASNOSTI NA ODLUKU O IZBORU VRŠIOCA\nDaje se saglasnost na Odluku o izboru Miroslava Musulina za vršioca dužnosti direktora „Jat-Tehnika” društvo s ograničenom odgovornošću za održavanje i opravku vazduhoplova, Beograd, koju je donela Skupština „Jat-Tehnika” društvo s ograničenom odgovornošću za održavanje i opravku vazduhoplova, Beograd na sednici od 30. jula 2014. godine.\n24 Broj: 119-8482/2014


157. sjednica Vlade FBiH održana 21.9.2010. u Mostaru.\n1. Verifikacija Zapisnika 156. sjednice i Zapisnika 22. vanredne (telefonske) sjednice Vlade Federacije Bosne i Hercegovine;\n2. Prednacrt zakona o korištenju obnovljivih izvora energije i kogeneracije;\n3. Prednacrt zakona o električnoj energiji;\n4. Prednacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prikupljanju, proizvodnji i prometu sekundarnih sirovina i otpadnih materijala;\n5. Prednacrt zakona o evidencijama u oblasti zdravstva;\n6. Prijedlog uredbe o izmjenama i dopunama Uredbe o kriterijima i načinu vođenja nadzora nad poslovanjem Razvojne banke Federacije Bosne i Hercegovine;\n7. Prijedlog uredbe o izmjenama Uredbe o vezanim i posebnim obrtima;\n8. Prijedlog odluke o sufinansiranju najnižih penzija u Federaciji Bosne i Hercegovine za IV kvartal 2010. godine;\n9. Pravilnik o izmjenama Pravilnika o formiranju i radu Revizorskih timova za kontrolu i Revizorskog tima za koordinaciju - davanje saglasnosti;\n10. Informacija o postupku privatizacije „Bosnalijek“ d.d. Sarajevo sa Prijedlogom odluke o izmjenama i dopunama Odluke o načinu, odnosno metodu privatizacije državnog kapitala u poduzeću „Bosnalijek“ d.d. Sarajevo;\n11. Strategija razvoja BiH i Strategija socijalnog uključivanja BiH, sa Prijedlogom zaključka;\n12. Strategija razvoja Federacije BiH za period 2010-2020. sa Prijedlogom zaključaka;\n13. Prijedlog mišljenja na Nacrt osnova za vođenje pregovora radi zaključivanja Ugovora između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o plovidbi plovnim putovima na unutarnjim vodama i njihovom tehničkom održavanju;\n14. Zahtjev za stavljanje van snage Odluka u vezi raspodjele sredstava „Transfer nižim nivoima vlasti“ utvrđenih Budžetom Federacije Bosne i Hercegovine za 2010. godinu Federalnom ministarstvu finansija-Federalnom ministarstvu financija;\n15. Prijedlozi odluka o rasporedu dijela sredstava „Transfer nižim nivoima vlasti“ utvrđenih Budžetom Federacije Bosne i Hercegovine za 2010. godinu Federalnom ministarstvu finansija-Federalnom ministarstvu financija:\n16. Prijedlog odluke o izmjeni Poslovnika o radu Vlade Federacije Bosne i Hercegovine;\n17. Prijedlog zaključaka o akontativnoj isplati plaća za septembar 2010. godine;\n18.1. Prijedlog odluke o davanju saglasnosti nadzornom odboru privrednog društva „Binas“ d.d. Bugojno za imenovanje vršioca dužnosti izvršnog direktora za proizvodnju;\n18.2. Prijedlog odluke o davanju saglasnosti Nadzornom odboru privrednog društva „Binas“ d.d. Bugojno za imenovanje vršioca dužnosti izvršnog direktora za ekonomiku, marketing i komercijalne poslove;\n19. Prijedlog odluke o davanju suglasnosti na Odluku o usvajanju Odluke o izmjenama i dopunama Statuta JP Direkcija cesta Federacije BiH d.o.o. Sarajevo;\n20. Prijedlog odluke o odobravanju izdvajanja sredstava iz Budžeta Federacije BiH za 2010. godinu Federalnom ministarstvu prostornog uređenja;\n21. Prijedlog odluke o odobravanju utroška sredstava sa podračuna evidentiranog na Jedinstvenom računu Trezora-Riznice Federalnog ministarstva finansija/financija Zavodu za javno zdravstvo Federacije Bosne i Hercegovine;\n22. Prijedlog odluke o izmjeni i dopuni Odluke o davanju na privremeno korištenje nekretnina na kojima je nosilac prava upravljanja i korištenja prijašnje Federalno ministarstvo odbrane;\n23. Prijedlog odluke o davanju na korištenje zemljišta u kasarni „Stanislav Baja Kraljević“ u svrhu izgradnje objekata za trajni smještaj Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova;\n24. Prijedlog odluke o davanju na privremeno korištenje objekta 18, u kasarni „Stanislav Baja Kraljević“ Agenciji za školovanje i stručno usavršavanje kadrova;\n25. Prijedlog za pokretanje inicijative za primopredaju institucijama Bosne i Hercegovine zgrade Predsjedništva Bosne i Hercegovine sa Prijedlogom zaključka;\n26. Dokument „Strategija za unapređenje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u Federaciji Bosne i Hercegovine sa Prijedlogom odluke o davanju saglasnosti na Dokument;\n27. Izvještaj o implementaciji Programa utroška sredstava „Grant Federalnoj direkciji cesta za kapitalne investicije“ utvrđenih Budžetom Federacije BiH za 2007. godinu sa stanjem 30.06.2010. godine, sa Prijedlogom zaključaka;\n28. Izvještaj o implementaciji Programa utroška investicionih sredstava razvoja utvrđenih Budžetom Federacije BiH za 2005, 2006, 2007. i 2009. godinu (stanje na dan 30.06.2010. godine), sa Prijedlogom zaključaka:\n29. Informacija o cijenama pšenice, brašna i kruha u Federaciji BiH sa Prijedlogom zaključaka;\n30. Prijedlog rješenja o davanju preporuke za prijem u državljanstvo Bosne i Hercegovine;\n31. Nacrt zakona o matičnim knjigama u Federaciji Bosne i Hercegovine;\n32. Nacrt zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u organima vlasti Federacije Bosne i Hercegovine;\n33. Prijedlog odluke o usvajanju Liste projekata magistralnih, regionalnih i lokalnih cesta finansirana iz preostalih sredstava naplaćenih izdavanjem GSM licence za 2009. godinu i dijela sredstava za 2010. godinu za Federaciju Bosne i Hercegovine;\n34. Prijedlog Aneksa ugovora o zajedničkom ulaganju zaključenog između ulagača IP „Krivaja“ d.o.o. Zavidovići i Ferimpex“ d.o.o. Zavidovići dana 24.09.2008. godine u Sarajevu i Prijedlog odluke o davanju saglasnosti Federalnom zavodu za penzijsko i invalidsko osiguranje za prihvatanje naknadne prijave i zaključivanje sporazuma o izmirenju duga dužniku IP „Krivaja“ d.o.o. Zavidovići;\n35. Memorandum o razumijevanju između Republike Slovenije - Internacionalni Fond povjerenja za deminiranje i pomoć žrtvama mina i Vlade Federacije BiH kako donator i Prijedlog odluke o davanju ovlaštenja premijeru Federacije BiH za potpisivanje Memoranduma o razumijevanju između Internacionalnog Fonda povjerenja za deminiranje i pomoć žrtvama mina Republike Slovenije i Vlade Federacije BiH;\n36. Prijedlog zaključka o prihvatanju Odgovora na upit Federalnog ministarstva za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata od 24.08.2010. godine.


Znamenite ličnosti – Page 4 – Ravnoplov\nSOMBORSKI SVEŠTENIK KOJI JE UGOSTIO CARA\nAtanasije, sin Kirila Zarića, sveštenika somborske crkve Svetog Jovana Preteče, i unuk sveštenika iste crkve Zaharija Bungurovića (o kome je sačuvano predanje da je još u tursko vreme, pre 1687. godine, preko Slavonije u Sombor doselio stanovnike iz Srbije), rođen je u Somboru 1756. godine. U rodnom gradu je završio osnovnu i Gramatikalnu školu, a kao vršnjak i blizak prijatelj Avrama Mrazovića (očevi su im, istovremeno, bili sveštenici u istoj crkvi), odmah po osnivanju Norme završio je i tromesečni učiteljski tečaj, pa ga je Mrazović postavio za pomoćnog učitelja, a kasnije, nakon rukopoloženja, i za katihetu (veroučitelja) u svojoj školi. Na tom mestu Atanasije Zarić ostaće duže od tri decenije,…\nPRVI SOMBORSKI AVIJATIČAR\nDimitrije Mita Konjović, potomak stare i poznate somborske porodice, rodio se 1888. g. u obližnjem selu Stanišiću, gde je njegov otac Pavle službovao kao učitelj tamošnje srpske osnovne škole. Njegov stariji brat bio je znameniti srpski kompozitor Petar Konjović, a brat od strica u drugom kolenu bio mu je i poznati somborski, vojvođanski i srpski slikar Milan Konjović. Gimnaziju je pohađao u Somboru, a zatim se, kao stipendista somborske Pravoslavne crkvene opštine, školovao u Pomorskoj akademiji na Rijeci, nakon koje je, kao oficir navigacije, plovio na ratnim brodovima po Sredozemlju i okeanima. Kurs za pilote završio je 1914. godine, a do kraja 1915. god. pilotirao je austrougarskim hidroavionima na severnom…\nSAMUILO SAVA MAŠIREVIĆ – PATRIJARH IZ SOMBORA\nU istorijskoj senci patrijarha Georgija Brankovića, pa i vladike Platona Atanackovića, ostao je još jedan srpski crkveni velikodostojnik poreklom iz Sombora – Samuilo Sava Maširević, koji se nalazio na najvišem tronu pravoslavne crkve, kao patrijarh karlovački, od 1864. do 1870. godine. Sava Maširević, u monaštvu prozvan Samuilom, profesor vršačke Bogoslovije, arhimandrit bezdinski, vladika temišvarski, mitropolit karlovački i patrijarh srpski, rođen je oko Savindana 1803. g. u Somboru, kao potomak stare somborske srpske graničarske i svešteničke porodice, koja je doseljena u Sombor u Velikoj seobi 1690. g. sa Kosova i Metohije, iz okoline Peći. Bio je sin imućnog zemljoposednika Avrama Maširevića i unuk Jovana Maširevića, sveštenika somborske Svetođurđevske crkve (neki izvori…\nSomborac Jovan Savić, poznatiji u srpskoj istoriji pod pseudonimom Ivan Jugović, među najznamenitijim je, najumnijim i najobrazovanijim Srbima s početka XIX veka. Ostavio je vidljiv trag u istoriji srpske politike i prosvete svog doba. Rođen je 1772. godine u Somboru, gde je njegov otac, somborski pravoslavni sveštenik Gavrilo Savić, službovao u Svetopretečevoj ili Maloj pravoslavnoj crkvi. Staro nasledno prezime očeve porodice bilo je Jugović, a Jovanov otac prezime Savić nosio je kao patronim po svom ocu Savi (u Somboru je 1695. g. zapisan jedan pop Sava, ali je neizvesno da li je reč o rodonačelniku ovdašnjih Savića). Osnovnu školu i Gramatikalnu školu Jovan Savić je završio u Somboru. Gimnaziju je…\nEDE MARGALIĆ – SOMBORAC I NAUČNIK SVETSKOG GLASA\nVišegodišnji direktor Somborske gimnazije, profesor Peštanskog univerziteta i ugledni mađarski naučnik i slavista, Ede Margalić, rođen je u Zagrebu 1849. godine. Po ocu Hrvat, po majci i osećanjima Mađar, Margalić je bio osvedočeni prijatelј Srba i odani i znameniti Somborac. Posle završenih studija u Pešti i na Sorboni, neko vreme radio je kao profesor u Baji, a 1879. godine došao je u Sombor za profesora gimnazije, da bi 1885. godine postao direktor ove škole, sve do 1891. godine. Pošto je premešten u Peštu za profesora gimnazije, potom je postavlјen za profesora hrvatskog jezika na Peštanskom univerzitetu. Od 1896. g. postavlјen je i za nadzornika svih srpskih škola na jugu Ugarske.…\nSOMBORAC – MAĐARSKI NACIONALNI HEROJ\nJedan od najistaknutijih vojnih komandanata u vreme Mađarske građanske revolucije 1848/49. g. bio je rođeni Somborac Jožef Švajdl. Rođen je u nemačkoj porodici, koja je u somborskim matičnim knjigama najranije zapisana 1792. godine, kao sin Jozefa Švajdla, blagajnika Komorske administracije u Somboru, i Terezije rođ. Hiltl, iz somborske nemačke porodice. Imenom Jozef Anton Švajdl krstio ga je 18. maja 1796. g. u somborskoj crkvi Sv. Trojstva ovdašnji župnik Matija Slatković, a na krštenju mu je kumovao plemić i inženjer Jožef Kiš, direktor Kanalskog društva i glavni projektant Francovog (Velikog bačkog) kanala, čije je prokopavanje bilo u toku. Rodna kuća Jožefa Švajdla nalazila se na mestu kasnije Škole za zabavilje, zabavišta…\nSOMBORKA – PRVA SRPSKA UČITELJICA I NASTAVNICA\nPrva žena koja je radila kao učiteljica, a zatim i nastavnica u srpskim srednjim školama, bila je Sofija Jorgović rođ. Rajković. Rođena je u Somboru 1839. godine (po majci je bila unuka znamenitog somborskog pravoslavnog sveštenika Avrama Maksimovića, pisca prvog srpskog pčelarskog priručnika objavljenog 1810. godine, najzaslužnijeg za preseljenje Srpske preparandije iz Sentandreje u Sombor 1816. g. i prvog predsednika somborske Srpske čitaonice 1845. godine). Nakon završene osnovne škole bavila se ručnim radom, za koji je imala izuzetnog smisla, kao pitomica pl. Anke Nikolić, supruge Isidora Nikolića Srbogradskog, velikog župana bačkog u vreme Vojvodstva srpskog. Kada je 1863. godine, nakon šest godina braka, ostala udovica posle smrti svog supruga, somborskog…\nNIKOLA VUKIĆEVIĆ – UTEMELJITELJ SAVREMENE SRPSKE PEDAGOGIJE\nNikola Vukićević je rođen u Somboru, na Aranđelovdan, 8/20. novembra 1830. godine. Poticao je iz dve stare i ugledne somborske porodice (deda po majci, sveštenik Atanasije Zarić, bio je najbliži saradnik Avrama Mrazovića, dugogodišnji katiheta i nastavnik somborske „Norme“). Osnovnu školu završio je u rodnom gradu, prva dva razreda gimnazije u Segedinu, treći i četvrti razred polagao je u Baji, a peti i šesti razred gimnazije pohađao je u Sremskim Karlovcima, gde je bio najbolјi đak u svojoj generaciji. Još kao 15-togodišnji mladić nalazio se u martu 1845. g. među 72 osnivača Srpske čitaonice u Somboru. Prve literarne radove Vukićević je objavio 1846. g. u „Srpskom narodnom listu“ i almanahu…\nSANJAR ZELENOG SOMBORA – Dr BENE ČIHAŠ\nVekovima je Sombor bio prašnjava ili blatnjava varoš, sa ili previše prašine, ili previše vlage. Tek krajem 19. veka, intenzivnim ozelenjavanjem svih delova grada, Sombor je promenio ove svoje klimatske osobine i postao panonska zelena oaza. Najzaslužniji za poduhvat ozelenjavanja Sombora svakako je dr Benjamin Bene Čihaš, koji spada u red najistaknutijih gradonačelnika Sombora tokom protekla dva i po stoleća. Preci dr Čihaša poreklom su bili iz Češke, a njegov predak Rupert Čiharnjak (kasnije Čihar i Čihaš), inače drvorezbar školovan u Beču, doselio se šezdesetih godina 18. veka u obližnje selo Prigrevicu Sentivan, s namerom da na području Bačke pravi skulpture svetaca za crkve koje su se masovno gradile po…\nSomborski graničarski oficiri skoro su šest decenija predstavljali elitni stalež varoši somborske i graničarskog šanca Sombor. Njima, i samo njima, možemo da zahvalimo za uspešan rezultat poduhvata elibertacije grada (1745-1749), nakon koga je Sombor dobio status slobodnog i kraljevskog grada i stupio na prag građanskog društva. Od kraja 17. do polovine 18. veka somborske srpske i bunjevačke oficirske porodice bile su: Asimarković, Bašić, Bogišić, Bokerović, Bošnjaković, Branković (grof Jovan Janko Branković bio je somborski kapetan od 1717. do 1734. god.), Damjanović, Goretić, Karalić, Lalošević, Lukić, Marković (ova porodica dala je tri somborska kapetana: Dominka-Duju od 1687 do 1691, Đuru od 1691 do 1717. i Marka od 1734 do 1745. god.),…


kuća Archives - LookerWeekly.com magazin\nPosao iz kreveta\nZamislite da radite, a da ne morate da ustajete iz kreveta. Zvuči kao posao iz snova, zar ne? Ima onih kojima se posrećilo, pa im je posao iz kreveta bila stvarnost...\nUkleta kuća pozvala policiju\nU američkoj državi Masačusets, jedna trošna kuća, mesecima izložena poplavama iz popucalih cevi, alarmirala je policiju telefonom...\nKuća leptira u Beču\nKada se zateknete u predivnoj austriskoj prestonici, uhvatićete sebe kako ne znate na koju stranu da okrenete glavu kako biste što više upili lepotu koja vas okružuje. Mi smo se okrenili prema simpatičnoj staklenoj građevini koja se nalazi odmah pored Hofburga, 200 metara od Opere i uputili ka njoj, Kući leptira.\nKada dođe hladno vreme, jedva čekamo da se ugrejemo u našem stanu. Za to nam uglavnom posluže razne grejalice, kaloriferi, a ponekad i klima. Sve navedeno se ne može porediti sa poslednjim proizvodom koji nam predstavlja britanska kompanija Dyson Ltd...\nProvidna kuća u Tokiju\nDa li biste bili spremni da živite pod konstantnim pogledima koji vas prate sa ulice dok, recimo, prelazite iz svoje dnevne sobe u kuhinju ili se spremate za počinak? Kako to, pitate se? Jednostavno, u Tokiju je napravljena totalno prozirna kuća...\nKo će kupiti stan u kući Oskara Vajlda\nKuća u kojoj je Oskar Vajld napisao čuveno delo "Slika Dorijana Greja" privukla je veliku pažnju, jer se pojavlia na tržištu nekretina...\nNokia i dalje posrće\nNokia, jedan od najvećih giganata u svetu mobilnih uređaja, već dugo vremena muči muku kako da održi svoju poziciju u veoma brzoj industriji kakva je industrija mobilnih uređaja. Njihova finansijska situacija je mnogo gora, nego što se poslednjih meseci mislilo. Čak su i kuću morali da prodaju...\nDezodorans u kućnoj radinosti\nOno bez čega se nikako ne može u svakodnevnoj negi tela jeste dezodorans. Bilo da koristite onaj u stiku, rolon, ili u spreju oni sadrže dosta nepovoljnih hemijskih supstanci koje loše utiču na naše zdravlje.\nModa za kuću\nOtvaranje izložbe Moda za kuću zakazano je za ponedeljak, 18. mart u 20h u Velikoj galeriji KC Grad. Moda za kuću biće otvorena do 30. marta, i to od 14-20h. Više od pedeset umetnika izabrano je da svoje nove radove, kolekcije i projekte predstavi beogradskoj publici.\nModerna kućica i krevet za kuce\nOd kreatora čuvene sofe za pse stiže nam još jedno moderno rešenje za kućne pse – kućica sa krevetom.


Deca robovi | Evropa | DW | 14.11.2008\nPrema podacima UNICEF-a, svake godine, širom sveta milion i dvesta hiljada dece budu žrtve trgovine ljudima. Taj broj iz godine u godinu je sve veći. Mračna statistika uoči 20. novembra - Svetskog dana dece.\nNezbrinuta deca u Rumuniji\nTrgovina decom jedan je od najvećih zločina. Rumunija je zemlja iz koje najviše dece odlazi u "roblje“. Posle njenog ulaska u Evropsku uniju 2007, i otvaranja granica, mogućnosti za to čak su se povećale.\nElena Timofticius iz humanitarne organizacije "AIDRom“ u Bukureštu vrlo dobro zna u kakvom su očajnom položaju. "Statistika pokazuje da je u 2007. godini više od 100.000 dece, sa rođacima ili ponekad sa komšijama, napustilo svoje domove. Oni odlaze u inostranstvo u potrazi za poslom.“\nSva ta deca potencijalne su žrtve beskrupuloznih trgovaca ljudima, koji im obećavaju "kule i gradove“. " Prema našim podacima, ta deca najčešće se primoravaju da prose. Ponekad ih prevare, kažu im, na primer, da će ići u nekakav letnji kamp, a onda počinje eksploatacija. Ne koriste se samo da prose već i da rade različite poslove. Zaključana su i primorana da rade. Bilo je kidnapovanja, a ponekad i mnogo gorih slučajeva…“\nI sami roditelji ponekad prodaju sopstvenu decu\nNadležne institucije u Rumuniji i crkva pokušavaju nešto da učine u cilju prevencije. U februaru je počela velika kampanja pod sloganom: "Omogućimo deci detinjstvo“. Veliki broj rumunskih nevladinih organizacija bavi se upravo tim problemom. Na primer, kroz pozorišne komade u kojima se govori stvarnim slučajevima trgovine decom, a naročito na kursevima jezika koji, kaže Elena Timofticius, pomažu deci da se osećaju sigurnije zbog toga što mogu da zatraže pomoć ukoliko im je neophodna.\nInicijative kao što su te u Rumuniji postoje u svim evropskim zemljama. Ali, potreba Evropske unije za jeftinom radnom snagom i omogućavanje legalnog prelaska preko granice, dodatno podstiče trgovinu i eksploataciju dece, upozorava poslanica u evropskom parlamentu Edit Bauer.\nTrgovina dece na trećem mestu\n"Eksperti procenjuju da je, posle trgovine drogom i oružjem, trgovina ljudima treća kriminalna aktivnost po profitu. Ali, to je čini mi se bilo ranije. Verovatno da je situacija danas takva da je trgovina ljudima ta koja donosi najveći profit uz najmanji rizik. Verovatno je sada na drugom, ako ne i na prvom mestu, jer je u trgovini drogom i oružjem rizik daleko veći.“\nZato je inicijativa na nivou cele Evrope neophodna, kako bi se i političari i civilno društvo pokrenuli na akciju, kaže Elena Timofticijus. " Sva ta deca pripadaju Evropi, bez obzira da li mi to želimo ili ne. I ona su njena budućnost.“\nAutor Suzane Kraus\nTrajni link http://p.dw.com/p/Fun3


Društvo i ekonomija: NIS-ove benzinske stanice potrošači nagradili za najbolji odnos cene i kvaliteta - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nNIS-ove benzinske stanice potrošači nagradili za najbolji odnos cene i kvaliteta\nLanac benzinskih stanica NIS-a je osvojio prvo mesto po glasovima srpskih potrošača u istraživanju za Best Buy Award, koje je sprovela švajcarska organizacija ICERTIAS (International Certification Association).\nPotrošači su prepoznali benzinske stanice NIS-a kao simbol najboljeg odnosa cene i kvaliteta na domaćem tržištu u istraživanju za Best Buy Award (nagradu za najbolju kupovnu) koje je sprovedeno u poslednjem kvartalu prošle godine na reprezentativnom uzorku građana Srbije starijih od 15 godina.\nIsključivo se uvažavalo mišljenje, nivo zadovoljstva i percepcija potrošača zasnovana na njihovom ličnom iskustvu tokom sprovođenja ovog istraživanja.\nNIS ima najveću i najrasprostranjeniju maloprodajnu mrežu u Srbiji od oko 350 benzinskih stanica, koje posluju pod dva brenda: premijum GAZPROM i potrošački NIS Petrol.\nIstraživanje za Best Buy Award je u Srbiji obuhvatalo 57 različitih ekonomskih kategorija u sektorima kao što su lanci benzinskih stanica, maloprodaja, hrana, voćni sokovi, mineralna voda, kućni aparati, telekomonikacije, finansije i mnogi drugi.\nBest Buy Award priznanje su dobile brojne regionalne kompanije poput slovenačkog Telekoma, Podravke, Dukata, Leda, Lidla, kao i međunarodne kompanije poput Koka Kole, Danonea, Bajersdorfa, Dr. Etkera, Unikredit banke.


Bivši Pjanićev trener mogao bi spasiti Napoli\nITALIJA Krizi poznatog kluba ne nazire se kraj\nAlegri je Pjanića vodio u Juventusu\nBivši trener Milana i Juventusa Masimilijano Alegri (Massimiliano Allegri) ozbiljan je kandidat za mjesto šefa stručnog štaba Napolija. Viceprvak italijanske Serije A je u ozbiljnoj krizi rezultata. Pojedini igrači, kao i trener Karlo Ančeloti (Carlo Ancelotti), pod velikim su pritiskom najvatrenijih pristalica, ali i rukovodstva kluba, prenosi B92.\nPredsjednik Aurelio de Laurentis svima je odbio po 25 odsto od oktobarske plaće, a remi sa Milanom (1:1) u subotu nije doprinio da se tenzije smanje. Nakon 13 kola Napoli je tek sedmi sa 20 bodova, čak 15 manje od vodećeg Juventusa.\nAlegri nema klub od juna kada je napustio Juventus, a za njegove usluge najviše su se raspitivali engleski timovi Totenhem, Arsenal i Mančester junajted, kao i njemački Bajern iz Minhena. Ukoliko 52-godišnji stručnjak odluči da ostane u Italiji, njegov izbor će skoro sigurno biti Napoli.\nZanimljivo je da je aktuelni trener Napolija Ančeloti (60) u karijeri također vodio i Milan i Juventus.\nAlegri je Milanu donio posljednju titulu prvaka Serije A (2011), dok je sa Juventusom osvojio četiri uzastopne duple krune u Italiji (2015-2018), kao jedini trener kojem je to uspjelo u pet najjačih evropskih liga. Alegri je i trener sa najvišim procentom pobjeda u historiji Juventusa (70,4).\nMassimiliano Allegri Napoli Carlo Ancelotti\nAlegri preuzima engleskog velikana: Italijan u novi klub dovodi još jednu legendu\nAlegri sasvim iskren: Bio sam kao u mikseru, potreban mi je odmor\nAlegri otkrio planove za budućnost nakon odlaska s klupe Juventusa\nMiralem Halilović iz Francuske za "Avaz": Čim su uveli kazne, kretanje je smanjeno


Popis najtraženijih poslova u Evropi – STUDOMAT.ba\n"Balkanski univerziteti su tvornice novca"\nMatematika: Zadatak za prvačiće iz Hong Konga\nI dok je odlazak u inostranstvo nekima dio profesionalnog i ličnog razvoja, veliki dio emigranata vodi se ekonomskim razlozima.\nZagrebački “Večernji list“ objavio je spisak najtraženijih poslova u zemljama Evropske unije, ali i Norveškoj i Švicarskoj.\n– Za 40 kvadrata u kreditu sam 10 godina, rekao im je tada nezadovoljni hirurg.\n– Traže se hirurzi, anesteziolozi, specijalisti kliničke gerijatrije s iskustvom, a dosta rjeđe oni bez specijalizacije, kaže on.\nNije tajna da će što veći stručnjak lakše naći posao, pa i preskočiti barijere koje još postoje na tržištima rada nekih država. Njemačka je tako pojednostavila dobijanje radnih dozvola za visokokvalifikovane stručnjake, bez obzira na restrikcije prema državljanima Hrvatske. Dok je dosad uslov za useljenje bio godišnja bruto zarada radnika od 66.000 evra, ona je snižena na 44.000, a za posebno deficitarne kadrove, kao što su mašinski inženjeri i tehničari, prag godišnje zarade i na 35.000 evra.\nI dok je odlazak u inostranstvo nekima dio profesionalnog i ličnog razvoja, veliki dio emigranata vodi se ekonomskim razlozima. U Njemačkoj je na primjer prosjek plate kod ljekara oko 60.0000 evra godišnje. Slično je i u Irskoj i Velikoj Britaniji, ali tamo treba uračunati i visoke troškove života.\nKoja se zanimanja traže u evropskim državama?


Ko kaže da životinje ne mogu da odlepe od ljubavi | CityMagazine\nKo kaže da životinje ne mogu da odlepe od ljubavi\nPravljenje fotografija sa životinjama posebna je vrsta umetnosti i umeća, koja zahteva strpljenje i znanje. Kada fotograf zna šta radi, rezultati mogu da budu sjajni pokazatelji zašto obožavamo životinje i kako i one same pokazuju ljubav.\nU narednoj galeriji nalaze se radovi umetnice koja pravi magične fotografije životinja u parovima ili grupama. Na njima ima raznih životinja, a svi kadrovi su uhvaćeni tako dobro da će vam se činiti kao da su životinje prosto razumele da treba da poziraju. Ljubav ne može da se sakrije, ona je univerzalna potreba svakog živog bića, a ovo su sigurno dokazi takve tvrdnje!\nIako ih ne razumemo, znamo da i one osećaju ljubavOtvori galeriju\nFotografije koje dokazuju da je žurka potpuno uspela fotografije · ljubav · životinje\nFotografije koje dokazuju da je žurka potpuno uspela\nHongkong: Šta se sve dešava na krovovima\nŠta rade igrališta dok anđeli spavaju?


Film inspirisan novinskim naslovima Prolog\nPobednik 31. Filmskog festivala Herceg Novi od 10. avgusta u bioskopima\nFilm „Slava“ je bugarska drama, u režiji Kristine Groževe i Petra Valčanova, koji su, takođe, napisali scenario za film. Ovo je drugo ostvarenje u njihovoj „trilogiji filmova inspirisanim novinskim naslovima“, koja istražuje teme kao što su korupcija, klasne razlike, i ruralno-urbana podela u savremenom društvu.\nSlavljen kao heroj od strane vlasti gladne propagande, glavni lik ove drame postaje piun birokratskog sistema.\nCanko Petrov, radnik na železnici, pronalazi milion leva na železničkoj pruzi. On odlučuje da čitavu sumu novca vrati u policiju, a država ga nagrađuje s novim ručnim satom, koji ubrzo nakon toga prestaje da radi. U međuvremenu, Julija Staikova, direktor PR sektora u Ministarstvu saobraćaja, gubi Petrov stari „Slava“ sat, koji je nasledio od oca. Tu počinje njegova očajnička borba da povrati svoj stari sat, kao i svoje dostojanstvo.\nNa 31. Filmskom festivalu Herceg Novi filmu „Slava” pripale su čak četiri nagrade: Gran pri za najbolji film, „Zlatne mimoze“ za scenario, i žensku ulogu (Margita Goševa), kao i nagrada filmskih kritičara FEDORA.\nFilm je ukupno osvojio preko 30 nagrada od čega izdvajamo one za najbolji film na filmskim festivalima u Lokarnu i Sofiji.\nDomaća publika će imati priliku da pogleda ovo filmsko ostvarenje od četvrtka, 10. avgusta, u bioskopima Tuckwood i Fontana u Beogradu, Eurocinema u Subotici, i Vilin grad u Nišu.\nAlicia Silverstone upotrebljava eko-vibrator\nHolivudske zvezde koje verovatno niste primetili u filmu 'Deadpool 2'


Sandra Afrika pesme za svadbu | Sandra Afrika hitovi\nPozovite već danas i angažujte Sandru Afriku\nSandra Afrika pesme za svadbu\nPočetak njene muzičke karijere se desio 2007. godine kada je izdala svoju prvu pesmu pod nazivom “Afrika”, po kojoj je dobila današnji pseudonim. Ono što je zanimljivo u muzičkoj karijeri Sandre Afrike je to što je snimila i objavila svega dva muzička albuma, dok joj broj snimljenih i objavljenih singlova prelazi 27.\nDrugi po redu singl je objavljen 2008. godine pod nazivom “Kad me vidiš”. Te iste godine je objavila i treći singl “Kad zaplačem”. Samo godinu dana kasnije, Sandra Afrika je 2009. godine objavila čak tri nova singla: “E, pa neću”, “Pogledaj me” i “Baš mi je žao”. Singl “Pogledaj me”, Sandra je realizovala kao duet u saradnji sa svojim kolegom Denijem Boneštajem.\n2010. godine je izašao singl pod nazivom “Vrela noć”, dok je već sledeće godine objavila tri nova singla: “Molićeš me”, “Samo poželi” i “Crni Mile”. Singl “Samo poželi” je realizovan u formi dueta sa kolegom Srećkom Savovićem. Iste godine, 2011., Sandra Afrika je u saradnji sa izdavačkom produkcijskom kućom “DM Sat” izdala svoj prvi muzički album pod nazivom “Sandra Afrika 2011”. Na albumu su se našle sve do tada snimljene Sandrine pesme.\n2012. godine, Sandra je snimila i objavila još tri nova singla: “Divlja jagoda”, “Abrakadabra” i “Noćas će mi neko napraviti sina”. Singl “Noćas će mi neko napraviti sina” je postao veoma popularan kod publike.\n2013. godine, u saradnji sa svojim rumunskim kolegom Costi-jem, Sandra Afrika je snimila singl “Devojka tvog druga”.\n2014. godina je bila veoma uspešna u Sandrinoj muzičkoj karijeri. Snimila je čak pet novih singlova: “Oči plave”, “300 čuda”, “Bye, bye”, “Haljina bez leđa” i “Devojački san”. 2014. godine izašao je singl “Oči plave” u formi duetske pesme u saradnji sa svojim kolegom Sašom Kaporom. Singl “300 čuda” je realizovala u saradnji sa kolegom Markom Vanilom, “Haljina bez leđa” u saradnji sa MC Stojanom, dok je dva singla: “Bye, bye” i “Devojački san” realizovala u saradnji sa Costi-jem.\n2015. godine je, u formi dueta sa svojom koleginicom Gocom Tržan, snimila singl pod nazivom “Pozovi ga ti”. Pomenuti singl je za veoma kratko vreme postao veoma popularan i slušan, dok je posebnu pažnju publike izazvao spot u kojem su glavne akterke bile Sandra Afrika i Goca Tržan. Iste godine, 2015., Sandra je snimila još dva nova singla: “Usne bez karmina” i “Ljubav stara”.\n2016. godine je objavila još pet novih singlova pod nazivom: “Šarala, varala”, “Loša u krevetu”, “Mojito”, “Adio” i “Nevaljala”. Singl “Šarala, varala” je predstavljen u formi dueta sa kolegom Ognjenom Amidžićem., tačnije sa Oskarom Savićem, koji je njegov alter ego. Singl “Adio” je realizovan u formi dueta u saradnji sa svojim kolegom Dj Danial X, dok je singl “Nevaljala” snimila sa kolegom Vukom Mobom.\nSandra Afrika je svoj drugi album po redu, pod nazivom “Pijana”, oblavila 2017. godine. Na albumu se nalazi ukupno šest novih pesama: “Pijana”, “Kopija”, “R.I.P.”, “Šta mi je”, “Iza tebe” i “Robinja”. Pesmu “Iza tebe” Sandra je snimila u saradnji sa kolegom Vukom Mobom.\nU toku svoje karijere, Sandra Afrika je imala nastupe u brojnim svetskim gradovima i gostovala je u brojnim popularnim televizijskim emisijama.\nTop hitovi Sandre Afrike:\n1. Devojka tvog druga\n2. Usne bez karmina\n4. 300 čuda\n5. Bye, bye\n7. Baš mi je žao\n8. Oči plave\nAlbumi Sandre Afrike:\n2011 – Sandra Afrika 2011\n2017 – Pijana\nPreviousPrevious post:Uroš ŽivkovićNextNext post:Slađa Allegro


njukasl zeli fudbalere iz barse psz-a | Sport | Fudbal\n17. October, 09:03\nBUM! NJUKASL SPREMIO 250 MILIONA EURA ZA POJAČANJA: Saudijci odriješili kesu - hoće igrače Barse, PSŽ-a, Junajteda... 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nNjukasl junajted kreće po pojačanja čim je promijenio vlasnika.\nIzvor: Profimedia, Profimedia/John SPENCER/SIPA, Youtube/Printscreeen/CBS Evening News\nNjukasl je već krenuo na Filipea Kutinja iz Barselone, koga na "Nou Kampu" prodaju i za sitniš kako bi se riješili njegove astronomske plate i bonusa koji idu uz to, a ukoliko bi uspio da povrati formu koju je imao dok je igrao za Liverpul - bogati Saudijci bi sigurno "trljali ruke".\nSpominje se i Mauro Ikardi iz Pari Sen Žermena, mada se Argentincu i njegovoj supruzi/menadžerki Vandi Nari ne ide iz prijestonice Francuske, ali vidjećemo da li će moći da odoli kada mu na salveti napišu veliku platu.\nSavjetovao je da dovedu i engleske fudbalere, pa su njegov izbor: Diklan Rajs iz Vest Hema, Konor Galager iz Čelsija i daleko najkvalitetniji Rahim Sterling iz Mančester sitija.