Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru! | Forum Krstarice\nBudzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\n10.11.2014. u 09.15 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nDobijaju i 13. platu za spavanje na poslu\nTRI PUTA PRODUKTIVNIJI\nISTRAŽIVANjA pokazuju da je produktivnost na državnom poslu 45 odsto. U privatnom sektoru je više nego duplo veća. Radnici zaposleni kod privatnika koriste samo zakonsku pauzu i skoro ništa više, sve ostalo vreme se radi.\nSlužbenik i dalje jedno od najpopularnijih zanimanja. Dnevno efektivno rade tri sata i 45 minuta\nREDOVNA plata uz malo truda, slobodni dani, višesatna igranja pasijansa i druženja na društvenim mrežama, razlozi su zbog kojih je državni posao u Srbiji na vrlo dobrom glasu. Brojne su privilegije državnih službenika u odnosu na zaposlene u privatnim firmama i podrazumevaju između ostalog redovne doprinose, bonuse, jubilarne nagrade, a negde čak i 13. platu.\nIstraživanja pokazuju da u javnim preduzećima svaki efektivan sat rada košta 809 dinara, dok za isto vreme zaposleni u privatnoj firmi zaradi svega 226 dinara. I radni dan je u proseku kraći za čak četiri sata.\nRanka Savić, predsednica Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata Srbije, smatra da je srećnik svako u Srbiji ko ima državni posao.\n- To je u svakoj zemlji tako - kaže naša sagovornica. - Državna služba je svuda cenjena, ali trebalo bi da budemo svesni da u drugim zemljama službenici nisu postavljeni partijski. Oni su profesionalci, činovnici koji se ne menjaju u zavisnosti od promene vlasti. Kod nas imamo konglomerat starih i novih kadrova. Sada, međutim, ni njima nije dobro. Ogroman broj zaposlenih uticao je na smanjenje njihovih zarada, pa se više ne mogu pohvaliti rastom, već smanjenjem plata, ali i dalje imaju sigurnost posla. Državni činovnici su u Srbiji zaštićeni kao beli medvedi. Radili ne radili, oni posao imaju, a u tome ih štiti i Zakon o državnom službenicima.\naša sagovornica navodi da je u privatnom sektoru stres od gubitka posla gotovo svakodnevan, a zaposleni rade sve što im se kaže, ne traže isplatu prekovremenih sati i vode se devizom - dobro je samo da imaju bilo kakav posao.\n- Njihove zarade su i do 30 odsto manje, što je van pameti - kaže Savićeva. - Državni službenici imaju dnevnice za putovanja u zemlji i inostranstvu, prekovremene sate. Upravo sindikat teži da se sva ta prava izjednače.\nAnalize Centra za istraživanje u privredi pokazuju da se u Srbiji u državnim preduzećima u administraciji efektivno radi tri sata i 45 minuta dnevno, a na terenu 25 minuta duže. Istovremeno se kod privatnika radi efektivno sedam sati i 18 minuta, dakle skoro četiri sata duže.\nProstom računicom dolazi se do zaključka da je zaposleni na državnim jaslama po satu plaćen čak tri i po puta više nego njegove kolege zaposlene kod privatnika. Prosečna zarada u javnim preduzećima je viša od 67.000 dinara, dok je kod privatnika oko 39.000. U celom javnom sektoru prosek je prema nekim proračunima oko 50.000 dinara.\n- Uvećane dnevnice za rad na državni praznik su za nas misaona imenica - kaže Maja P. zaposlena u jednoj beogradskoj parfimeriji. - Popis robe radi se gotovo uvek upravo tada kada svi odmaraju, na državni praznik i to traje nekada i po 12 ili 14 sati. Nijedan naravno nije plaćen. Postoji zimski odmor u trajanju od pet radnih dana i letnji od 10. To je ukupno 15 radnih dana, što u državnoj službi nemaju ni početnici.\nNasuprot njoj, Mirjana O. zaposlena je u javnom preduzeću i ima godišnje 25 radnih dana odmora, a dnevnice za rad praznikom ili za noćni rad se podrazumevaju.\nKada dođe neki državni praznik nastanu svađe ko će da radi, jer se za par sati rada dobija dobra dnevnica - kaže naša sagovornica. - Topli obrok i markica se podrazumevaju, a na naknadu imamo pravo i u slučaju smrti najbližeg ili za rođenje deteta. U tim slučajevima na račun dobijemo prosečnu platu, što je oko 50.000 dinara.\nDarko Marinković, profesor sociologije rada, smatra da je zarada u državnoj službi sigurnija, plata je redovna, radnici uživaju viši stepen socijalne zaštite i prava i uspešnije funkcioniše sistem kolektivnog pregovaranja.\n- To je civilizacijski nivo, a ne privilegija ljudi koji tamo rade - kaže naš sagovornik. - To su tekovine savremenog doba, a sporno je što ta prava nemaju i oni u privatnom sektoru. Ne može se reći da su to velike plate i pogrešna je slika da tamo teče med i mleko. Ni njihov posao nije nimalo lak. I tamo ima radnika i neradnika, ali protivim se slici koja se stvara da je u državnoj službi sve potaman. Sve zavisi kako je sistem uspostavljen i tu ne možemo kriviti zaposlene. Treba se izboriti da sve plate budu pristojne i uspostaviti nivo solidarnosti sindikata, koji će se za to izboriti.\nSve dok se ne rasturi ova budzetska mafija u Srbiji nece niti moze biti srece.\nGlavni krivac za sve ovo je njihov poslodavac, a to je vlada Srbija koja pljacka nas zaposlene u privatnom sektoru da bi nahranila svoje parazite u drzavnom sektoru\nDjubrad je to pokvarena neradnicka i lopovska....\n10.11.2014. u 09.19 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nNit'je dobro ovima u privatnom sektoru, niti ovi paraziti iz drzavnog vise treba da rade i postoje u drz. sektoru. Sto jedan u privatnom uradi, to 10 u drzavnom rade, sto je pljacka.\nSredina za prava radnika je negde izmedju ta dva, placanje za drzavne praznike i povecanje plata u privatnom, a otpustanje i smanjenje plata u drzavnom sektoru.\nPa ne zivimo u vreme Nusica da bi "drzavni sluzbenici" bili posebna kasta, na osnovu cega su oni privilegovani, pitanje je?\n10.11.2014. u 09.20 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nRadnici u privatnom sektoru bi imali makar 50% vece plate da ih drzava ne pljacka da bi nahranila svoju armiju parazita u javnom sektoru.....\n10.11.2014. u 09.26 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nI plus bismo svi imali manji porez, sto znaci i povecanje privredne aktivnosti, otpustanjem drzavnih parazita.\n10.11.2014. u 09.29 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nTako i treba da bude, Mi smo narod navikao na nerad\nMislim da dugoročno nije dobro biti u državnom sektoru jer se oni previše naviknu na to, ulenje se a pitanje je do kad će moći tako.\n10.11.2014. u 09.30 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nNe treba tako da bude, to je pogresna politika vodjena preko 20 godina (preko 50 ustvari) da je "drzavna sluzba - sigurna sluzba". Po cemu??\nDosta je toga bilo.\n10.11.2014. u 09.31 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nPlašim se da privatni sektor neće proći neozleđen.\nSimpatizeri SNS će od tekućeg meseca zarađivati 0 eura.\n10.11.2014. u 09.33 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nNastavnici, recimo imaju plate 39000 dinara, - 10%.\nZnači, ako bi im smanjili plate na 30000 dinara, onda bi privatnici svojim radnicima podigli plate.\nNaprotiv, još bi smanjili, jer bi zbog smanjenje domaće tražnje pofit privatnika pao, a što bi oni nadomestili kroz smanjenje plata.\nPrimer su mogli biti i lekari, hirurzi, sudije tužioci, inspektori, radnici u vojnoj industriji, elektroprivredi...\n10.11.2014. u 09.36 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nUpravo tako. Svi porezi nam se dizu iz godine u godinu da bi se nahranila armija parazita na budzetskoj sisi\nJer ne mogu da nam otmu koliko im treba, da bi imali za sve svoje lopovluke, pljacke, svalerke, surnjaje, pasenoge i ostalu rodbinu na drzavnoj sisi, pa se zato konstantno pozajmljuju u inostranstvu, zatim nama privatnicima dizu poreze i druge harace da bi vratili te kredite.\n10.11.2014. u 09.39 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nDva moja druga su profesori u srednjim i osnovnim skolama i efektivno rade 3.5 sata dnevno 3 dana u nedelji sa punim fondom casova.\nZa 3.5 sata rada 3 dana u nedelji bi trebalo da dobiju 15-20.000 dinara platu a ne 39.000\nDa ne pricam da imaju godisnje preko 3 meseca godisnjeg odmora za koji su takodje placeni...\nSvuda se u svetu radnik placa po SATNICI tako bi trebalo da bude i kod nas.\nKada bi drzava smanjila poreze i doprinose na plate radnika u privatnom sektoru na sta ide 69% od NETO licnog dohodka, privatnici bi morali neminovno da daju radnicima vece plate za taj procenat jer svaki radnik svakog u mesecu dobija obracun svoje plate i tacno zna koliko mu od njegove bruto plate otme lopovska drzava da nahrani svoju armiju parazita.\nGlavni problem je ovde , sto je vas parazita na drzavnoj sisi 3 puta vise nego postenih radnika u privatnom sektoru, drzite sve kljucne poluge vlasti pa zato mozete da radite sta vam je volja da pljackate da otimate da globite i tako dalje.\nAli necete moci jos dugo, jer vam se propast priblizava, bankrot je neminovan i neizbezan sa ovako vodjenom drzavnom i politikom.\n10.11.2014. u 09.40 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nNe kapiras sta su drzavni sluzbenici:\n10.11.2014. u 09.43 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nDugorocno to citavu zemlju vodi u propast - jer se kod nas nagradjuje LENJOST I NERAD , sa vecim platama , a kaznjava vrednoca i rad!\nSamim tim svi gledaju da se uvale na drzavnu sisu, gde se skoro nista ne radi , a plate su duplo vece nego u privatnom sektoru, i tako od naroda stvaras narod neradnika, parazita, lenjivaca i beskicmenjaka....\nJer sto da neko bude budala, da radi na njivi od jutra do sutra, i da mu drzava na porezima posle uzme 90% od svega sto zaradi, kad moze da se uclani u DS SPS SNS, uvali na drzavnu sisu, i cita novine i ispija kafice na racun budala zaposlenih u privatnom sektoru...\n10.11.2014. u 09.45 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nТих службеника има само 30 000 а прича је о целом јавном сектору.\n10.11.2014. u 09.49 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nSvi kojima je drzava poslodavac su lenjivci neradnici i vataci krivina ....\nSem osim malog izuzetka nekih lekara ...\nU proseku u drzavnom sektoru na 1 radnika dodje 5-10 neradnika...\nZato je resenje da se sve privatizuje, i da se plate u drzavnom sektoru definisu da mogu biti maksimum 70% plate u privatnom i smanje porezi i doprinosi kod privatnika na 25-30% NETO licnog dohodka koliko su u vecini zemalja Evrope...\nU suprotnom citava drzava mora propasti\nJer kad se na telu nekog organizma namnozi suvise parazita, da organizam ne moze sve da ih ishrane - umire i domacin i paraziti....\n10.11.2014. u 09.50 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nPrivatnici mogu i sad da daju veće plate, ali neće.\nA oni koji ne mogu ne treba ni da postoje, je su konkuretni samo na osnovu neplaćanja radnika.\n39000 dinara je plata za pun fond časova.\nNe radi nastavnik samo na času.\n10.11.2014. u 09.55 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nОни послодавци који не могу да дају веће плате треба да буду затворени? Је л' то пишеш?\n10.11.2014. u 10.02 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nTakve gluposti moze da prica samo neko ko nema dana radnog staza u privredi i parazitira na drzavnoj sisi.\nEto ti budi privatnik pa daj te vece plate svojim radnicima\nOvako svi vi sa drzavne sise ste uvek pametni preko tudjih ledja...\n10.11.2014. u 10.05 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nne nego pise da privatnici daju najmanje sto mogu i kad bi mogli placli bi radnika 1 din za mesec dana\nsmanjenjem budzetskih plata privatnici bi imali veci prostor za ucene i recenice tipa * vidis da profesor zaradjuje 30 hilj a ti hoces 20 , dosta je tebi i 10*\ntreba napraviti mehanizam koji nece dozvoliti ucene.najmanja plata je 25 hilj pa napraviti kategorizaciju poslova pa se 25 mnozi sa koeficijentom posla i dodje se do plate.\nneko bi mozda i stradao ko prima vecu platu od tako izracunate ali bi vecina primala vise nego sada.\n10.11.2014. u 10.07 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nКењаш и ти и Ахил71. Такве небулозе пишете да ми је мука и да одговарам на такве огавне бесмислице.\nА да си ти приватник, колико би ти плаћао своје раднике и за који рад?\n10.11.2014. u 10.08 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\ntreba da se jasno odvoje sposobni od nesposobnih.\nnije krivica radnika ako privatnik ne moze da nadje posla da zaposli radnika ili zaradjuje manje nego sto bi zeleo , pa umesto da se trudi da prosiri posao i radi kvalitetnije smanjuje plate radnicima da bi odrzao svoj nivo prihoda.\nod privatnika ko ne zna da radi neka ne radi a ne da zaposli 10 radnika koje vrlo malo placa a on da bude gazda tako sto pilicari i ucenjuje radnike.\n10.11.2014. u 10.11 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\ncuo si mozda kako je na zapadu .mozda necu bas tacno citirati ali bicu blizu.\nnedelju dana firma radi za repromaterijal , nedelju dana za radnike , nedelju dana za drzavu i nedelju za gazdu u mesecu.\nnase gazde bi da ne plate repromaterijal , da ne plate radnike , da zeznu drzavu i da uzmu sve\n10.11.2014. u 10.16 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nOvo je klasicna prica parazita sa drzavne sise o zlim privatnicima koji imaju milione al svoje radnike placaju 100 evra\nEto ako je tako, sta tebe sprecava da das otkaz na drzavnoj sisi, i da postanes privatnik koji ce radnike placati 100 evra i praviti milione\nA da u privatnom sektoru TREBA DA SE RADI - A VI SA DRZAVNE SISE STE NAVIKLI NA LEZANJE PARAZITIRANJE I NERAD\nI spavanje na poslu - za 13 platu\nPa radnici ako im je los gazda uvek mogu da ga promene i nadju boljeg, ili sami otvore svoj privatan biznis pa budu svoje gazde...\nNiko nikoga ne drzi da mora negde da radi ako mu se ne svidja...\nI ovde nije prica o privatnicima vec O VAMA BUDZETLIJAMA - koji radite 3 puta manje za duplo vecu platu od radnika u privatnom sektoru\nNadji mi JEDNU drzavu na svetu, ako takva postoji, gde je plata u drzavnom sektoru veca nego u privatnom!\nDa ne pricam da ne postoji drzava u kojoj se na drzavnom sektoru radi 3 puta manje nego u privatnom...\nVi ste PARAZITI i RAK RANA ovog drustva!\nPantljicare i vaske u ljudskom obliku!\n10.11.2014. u 10.19 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nПази овако. Сад, хипотетишки причамо, да ти нешто знаш да радиш, и рецимо желиш да радиш. Одеш у АПР и региструјеш своју фирму која ће да се бави нечим што, хипотетички, знаш да радиш. И сад ти треба да осмислиш начин рада, да нађеш паре за почетна улагања, да нађеш клијентелу, да платиш порез држави...и ти запослиш 2-3 људи, да ти помажу, да не радиш све сам. Е замисли колико би морао да убијаш свој мозак, да ти тим радницима дао 50 000 нето плату + бруто, + да остане теби + порези + кирија + вода+ струја и сви остали трошкови, зависи чиме би ти се фирма бавила. Да ли би, рецимо, могао у првих пар месеци или година пословања те фирме да имаш оно што пишеш овде...тј. да будеш газда који ће да нађе посао за 10 раднка са великим платама? Наравно да не би могао. На тај начин би све фирме у Србији (и било где на свету) биле затворене и нико ништа не би радио и сви би били на социјали. Да ли можеш тако нешто да замислиш? Наравно да не можеш. Лакше ти је да оног ко је то урадио оптужиш да је задригла свиња која бичује јадне раднике који му раде 20 сати дневно за 10 000 динара. Лакше је да кажеш да су то необразоване свиње, неваспитане, и сл. него да поштујеш људе који су стисли петљу да уђу у неизвестност и захваљујући којима живи не само њихова породица, већ и породице незахвалних радника који мисле да вреде више а у ствари вреде управо онолико колико су плаћени.\n10.11.2014. u 10.25 - Budzetlije rade TRI PUTA MANJE za DUPLO vece plate od radnika u privatnom sektoru!\nima i takvih ali ima dosta i zadriglih svinja koji poseduju pola ulice a radnici im rade 25 dana mesecno za 18 hilj.i to neprijavljeni.a inspekcija se najavljuje danima unapred ili ne dolazi.\nili drugi slucaj gde gazda ne povecava platu radnicima iako posao odlicno ide ali je covek resio da kupi sebi novog bmw-a pa ne da radnicima vece plate niti zaposljava jos radnika.\nniste me najbolje razumeli , jesam za smanjivanje plata budzetlija posebno onih astronomskih ali sam i za zastitu onih koji rade kod privatnika.


Pusić: Nestabilnost iz CG može se preliti na susjedstvo\n11.09.2021 / 21:21 Regija - Crna Gora\nSa kolikom zabrinutošću su praćena događanja na Cetinju prošlog vikenda najbolje svjedoči “Apel za Crnu Goru” koji su čelnicima Evropske unije i NATO-a poslali nekadašnji ministri iz zemalja regiona, među kojima je i bivša ministarka vanjskih i evropskih poslova Hrvatske, Vesna Pusić.\nProvokacija zagovornika crnogorskog suvereniteta\nKomentarišući događaje iz prijestonice 4. i 5. septembra, Pusić za Portal Analitika podsjeća da Cetinje i njegov manastir imaju posebno simboličko značenje za crnogorsku nezavisnost. Iz tog razloga, kako napominje, nije trebalo biti posebno politički mudar i znati da će ustoličenje mitropolita Joanikija biti doživljeno kao provokacija upućena zagovornicima suverene Crne Gore.\nSmatra i da SPC u Crnoj Gori ima pravo na ustoličenje, ali ako se to u ovim okolnostima nije željelo pretvoriti u politički čin i poruku Crnogorcima, moglo se, kaže, bez ikakvih problema održati u hramu u Podgorici.\n“Ono što se desilo predstavlja kontinuitet u nizu događaja kojima svjedočimo već neko vrijeme, a koji su naročito intenzivirani od posljednjih parlamentarnih izbora u Crnoj Gori i dolaska nove Vlade”, kaže Pusić.\nVažno je, ističe ona, biti svjestan činjenice da se sukob u Crnoj Gori odvija između dvije grupacije koje nisu nimalo slične, niti su na različitim političkim pozicijama.\n“Jednu grupaciju čine ljudi različitih političkih uvjerenja, od konzervativnih do liberalnih i socijalističkih, ali im je zajedničko da se zalažu za nezavisnost i suverenitet. S druge strane, oni koji ih najžešće napadaju, negiraju samo postojanje Crne Gore kao samostalne države. Teško je unutar jedne države raspravljati sa stavom koji negira njeno postojanje. U sadašnjoj vladajućoj koaliciji ima i jednih i drugih. Politički gledano to je vrlo nestabilna vlada, temeljena na većini od jednog parlamentarnog zastupnika i izložena ogromnim pritiscima spolja. Bez obzira što ko mislio, bilo bi važno da joj se da prostora i šansa da se\nstabilizuje. Jer, bezvlašće je najgore”, navodi Pusić.\nEvropa ima preča posla\nReakcije na događaje sa Cetinja bile su brojne, kako iz Hrvatske, tako i iz ostatka regiona. Ipak, na širem planu, kada je riječ o Evropskoj uniji, bili su prilično suzdržani.\nPusić ističe da posrijedi nije uobičajeni diplomatski manir, te da Sonja Biserko ima pravo kada kaže da Zapad, zapravo, i ne razumije suštinu situacije.\n“Zapad ne samo da ne razumije ove zamršene odnose u regionu, nego momentalno ima i preča posla. Za one koji žele trajnu nestabilnost na Balkanu i odgađanje bilo kakvog EU projekta, ovo je savršeno izabran trenutak: Zapad se bavi traumom Avganistana, njemačkim izborima, odnosima SAD – Kina, odnosima EU – Rusija... Istini za volju, Balkan im je malo i dosadio“, ocjenjuje Pusić.\nAli, upravo zbog toga, kako kaže, zajedno se moramo baviti međusobnim odnosima u Jugoistočnoj Evropi.\n„Ako smo mi spremni i sposobni da preuzmemo odgovornost, onda možemo i tražiti partnere u EU i na širem međunarodnom nivou. Na tom tragu smo i napisali naš “Apel za Crnu Goru”, navodi Pusić.\nPrema njenim riječima, Crna Gora, njena sadašnja Vlada, predsjednik i crnogorsko društvo su pod pritiscima, a veliki dolaze iz Srbije. Nema sumnje, kaže ona, da to mrcvari Crnu Goru i ponovo tjera u ilegalu njen identitet i državnost. Ocjenjuje da je to, ipak, najdestruktivnije po Srbiju.\n“Čak i da se Crnogorci moraju povući u ovom času, njihov identitet je ojačan i konsoliduje se. A Srbiju ovi potezi oblikuju, nameću joj se kao njen identitet, način postojanja i funkcionisanja. Srbija, puna genijalnih ljudi, kreativnosti, životnog veselja, mora da prihvati ovakvu politiku kao svoju legitimaciju i identitet. To je strašno i još jedan razlog da se tome suprotstavimo. Tu funkciju samoodbrane jedino može na sebe preuzeti građansko društvo u Srbiji i Crnoj Gori, ali i u cijelom regionu. Važno je da Crna Gora bude stabilna, uspješna i u Evropskoj uniji. Jednako je tako važno da to bude i Srbija, a i sve ostale zemlje Jugoistočne Evrope”, pojašnjava Pusić.\nO prijestonici i “ustoličenju iz helikoptera” pisali su brojni mediji navodeći da odslikavaju duboke podjele u Crnoj Gori, a jedan hrvatski je ocijenio da – ako ‘padne’ Crna Gora, sljedeća je Bosna i Hercegovina. I Pusić smatra da se stanje iz naše zemlje može prenijeti na region.\n“Naravno da se nestabilnost iz Crne Gore može preliti na susjedstvo. Istorija Jugoistočne Europe je istorija tog prelivanja. Podsjećam na poznatu definiciju gluposti: Uvijek ponavljati jedan te isti postupak, očekujući da će on proizvesti drugačiji rezultat”, navodi Pusić.\nKomentarišući patrijarha Porfirija, Pusić ističe da jeste doprinio boljim odnosima Hrvatske i Srbije, ali da to ne smije biti nauštrb drugih nacija u regionu.\n“Mi smo svi brojčano mali narodi, ali postoji neka vrsta “Delusions of Grandeur”, pa oni koji imaju koji milion ili više stanovnika, odmah misle da mogu dominirati nad drugima. Dobri odnosi između Hrvata i Srba moraju biti prvi korak ili model za međusobno dobre odnose svih nacija u regionu, ali ne smiju biti pokriće i paravan za ekspanzionističke aspiracije prema drugim nacijama”, zaključuje Pusić.


Prekrasna Charlize Theron uveličala Dior Magazine | style.rs\ndana Dec4 2013\nBriljantna glumica i jedna od najlepših žena na svetu koja je već dve godine zaštitno lice Diorovog parfema J’adore, glavni je model u fashion editorijalu koji krasi četvrto izdanje lifestyle časopisa Dior Magazine.\nIspred objektiva slavnog fotografa Patrika Demarcheliera, oskarovka Charlize koja izgleda bolje nego ikada je pozirala u vrlo provokativnom izdanju okružena palmama, potom na betonskoj terasi i u elegantnom, ali dark enterijeru.\nSenzualna blonde lepotica je blistala u kreacijama iz Cruise kolekcije Christiana Diora, a posebno nam se svideo njen look u kratkom, belom, čipkanom topu uparenim s crnim, širim blejzerom.\nJednako zavodljiva je i u vunenom, teget bodiju s dugim rukavima, u kojem su do izražaja došle njene duge, izvajane, seksi noge i perfektna linija! Kompletan look, koji je uključivao i slip haljinu s tankim bretelama, glumica je nadogradila sa smokey eyes makeup-om i punđom, stilizovanom s gelom.\nDior Magazine koji polako gradi svoj put u fashion-lifestyle svetu je prvo startovao kao online časopis na proleće 2012. da bi potom usledilo i print izdanje. Skoro svaki broj uveliča neka poznata osoba iz sveta filma, mode, muzike…, pa je tako u prethodnom broju magazina, glavna zvezda editorijala bila sve popularnija glumica Jennifer Lawrence.\nAna Dodig je veliki hedonista.Zaljubljenik u film,muziku i ples. Voli proleće,jutarnju kafu a najviše od svega, more! Koliko god se trudila da racionalno ide kroz život, kreativna crta je stalno vuče ka snovima i u visine. Uverena je da uspeh leži u svima nama, samo ako verujemo u sebe! Zato,keep ur head up and heart strong! kafenisanje i ostalo | na twitter-u | facebook-u | tema: lifestyle, trendovi | tagovi: Charlize Theron, dior, Dior Magazine\nOdgovori na “Prekrasna Charlize Theron uveličala Dior Magazine”\n« Boško by Martini Vesto


Beogradski Ragebite studio razvija rešenja za globalnu esports industriju\nMarko Crnjanski 16. 3. 2022.\nEsports industrija doživela je ogromnu ekspanziju i vrednost na globalnom nivou. I dok profesionalni igrači zarađuju novac takmičenjem na turnirima, postoje i timovi koji pružaju softversku i tehničku podršku esports-u, a jedan od tih timova dolazi nam upravo iz Srbije - RAGEBITE.\nČesto smo imali priliku da u prethodnih nekoliko godina pišemo o raznim studijima i kompanijama za razvoj igara, zatim o esports timovima, organizaciji ovih takmičenja, pa čak i o sajmovima posvećenim gejmingu. Sada vam otkrivamo jednu priču koja ima zanimljivu tehničku pozadinu sa velikim potencijalom u esports industriji na globalnom nivou.\nReč je, kao što ste već i pročitali, o RAGEBITE studiju iz Beograda koji radi na razvoju softverskih rešenja za pomenuto esports tržište, a koji za krovnog klijenta već tri godine ima poznatu kompaniju iz sveta hardvera – Logitech. Kako i na koji način je tekao razvoj ovog studija i koju tačno oni ulogu imaju na globalnoj esports sceni, otkrio nam je Boris Batoćanin.\nU razgovoru sa njim smo između ostalog obradili teme potencijala razvoja esports-a u Srbiji, uz osvrt na naredne planove pomenutog studija u vreme turbulentnog perioda za svetsku i evropsku ekonomiju, ali i za različite industrijske sektore.\nVredan rad doneo dobre rezultate i rad na sopstvenom SaaS alatu\nPrisećajući se samih početaka osnivanja studija, Boris nam je na početku rekao da prvi koraci nečega što će se kasnije nazvati RAGEBITE, počinju još u 2016. godini kada su on i njegove kolege i drugari Aleksandar i Filip inicijalno pokrenuli prvi zajednički projekat. Boris dodaje da je ideja bila da se tadašnjim esports timovima ponudi mogućnost sopstvenog sajta gde bi mogli da prezentuju sebe, sponzore, mečeve koje igraju i tome slično:\nUspeli smo da za četiri meseca objavimo 5 WordPress tema u okviru Themeforest marketa te da ostvarimo preko 4.000 prodaja u narednom peirodu. S obzirom na to da smo dobili publicitet uspeli smo da privučemo i klijente koji su želeli nešto više, tada dobijamo potvrdu da tržište postoji pa odlučujemo da se brendiramo kao RAGEBITE, “Full service Esports studio”, koji je zvanično osnovan sredinom 2018. godine.\nVažno je napomenuti da smo do dana današnjeg ostali dosledni ideji, te da bez obzira na različite mogućnosti rasta kroz druge industrije nismo promenili pravac te smo bili i ostali studio koji se bavi isključivo razvojem rešenja u okviru esports industrije.\nZa sada RAGEBITE čini trinaestoro ljudi koji su uglavnom fokusirani na razvoj novog SaaS alata koji studio razvija.\nIzmeđu ostalog, Boris dodaje da on i njegov tim od samog početka na internet gledaju kao na priliku da njihovu uslugu i proizvode ponude globalno bez ograničenja na grad ili državu. Ovaj studio slično razmišljanje ima vezano za ljude sa kojima rade, pa su čak i pre globalnog trenda rada od kuće nudili remote posao kao opciju. Sve to im je donelo veću fleksibilnost i veću finansijsku isplativost. Danas, RAGEBITE studio pored osnivača čini još 12 kolega, uglavnom programera i product dizajnera.\nIako se rad pomenutog studija zasnivao na razvoju različitih softverskih rešenja u okviru esports industrije, nakon početnih iskustava, Boris i njegova ekipa su se usavršili za razvoj i održavanje tzv. competitive gaming platformi, zapravo online okruženja u okviru kojih se omogućava igračima i timovima takmičenje u različitim video igrama koje žanrovski podržavaju esports.\nPotencijal koji je RAGEBITE doneo ovom tržištu ali i kvalitet koji su u isto vreme nudili, doneo im je sada već dugogodišnjeg klijenta Logitech koji je na vreme prepoznao sve benefite esports industrije i okrenuo se promovisanju i organizovanju različitih događaja. Boris nam je tom prilikom otkrio više detalja:\nCelokupna platforma, alati kao i infrastruktura su razvijeni i održavaju se u RAGEBITE-u. Pored njih tu je i UGC events sa svojim brendom UGC esports, gde smo takođe razvijali slično rešenje koje je prisutno na tržištu.\nMožda čak i interesantnija dešavanja jesu saradnje sa partnerima iz Afrike i Južne Amerike, gde smo pokušali da ponudimo našu infrastrukturu i pomognemo razvoj esportsa u nerazvijenim zemljama. Nažalost, ta dva projekta nisu prošla onako kako smo očekivali, ali smo iz toga naučili dosta i okrenuli se razvoju sopstvenog proizvoda pod brendom Playbase.GG.\nGovoreći nam o tome na koji način je nastao SaaS alat Playbase.GG, Boris kaže da s obzirom na to da esports industrija beleži godišnji rast prihoda od blizu 15% dolazi do toga da mnogi prepoznaju potencijal, i da na različite načine pokušavaju da se priključe, kroz recimo organizaciju esports događaja. “Tu dolazi do problema jer razvoj sistema koji bi omogućio tako nešto košta puno, i traži dosta vremena za razvoj i održavanje, samim tim ulazak u esports iz ugla organizatora je do sada bio znatno otežan”, otkrio nam je naš sagovornik, uz dalje objašnjenje:\nPored toga, potencijalni organizatori se susreću sa mnoštvom drugih problema kao što su nedovoljno poznavanje industrije, loša strategija, nemogućnost monetizacije događaja itd. Uvidevši sve ovo odlučili smo da omogućimo servis koji ima za cilj da uz minimalne mesečne troškove omogući organizatorima okruženje, infrastrukturu i sve potrebne alate kako bi mogli da organizuju i monetizuju događaje i da grade sopstvenu zajednicu oko svog brenda.\nPrimena našeg rešenja je globalna, ali naš fokus u narednom periodu biće zemlje u kojima esports nije razvijen i gde mislimo da možemo da doprinesemo. MVP je lansiran krajem prošle godine, sam proizvod je u potpunosti bootstrap-ovan od strane našeg studija i za par meseci postojanja beležimo zadovoljavajuće rezultate.\nKroz saradnju sa partnerima do rasta i podrške za Playbase.GG\nKako smo već govorili o tome da esports industrija ima veliki potencijal, činjenica je i da mnogi drugi studiji i talentovani timovi vide šansu za svoj “deo kolača” na ovom tržištu, nudeći takođe inovativna rešenja. Osvrnuvši se upravo na konkurenciju, Batoćanin kaže da se iz studija trude da prate šta se dešava oko njih i da u odnosu na to donose odluke na najbolji mogući način:\nKoliko znam, u Srbiji ne postoji niti jedan studio koji se bavi isključivo razvojem esports projekata. Gledano globalno postoji još par njih za koje znamo da pružaju sličnu uslugu. Mi se trudimo da budemo konkurentni prvenstveno kroz bazičnu uključenost u ono što se dešava u industriji, zatim kroz tehnologije koje koristimo i na kraju kroz sam Playbase.GG kao proizvod koji nudimo.\nUpravo izradom sopstvenog SaaS proizvoda, RAGEBITE je omogućio da pored “tradicionalnog” nazovi agencijskog načina rada gde firma obezbedi klijenta za koga se radi i kalkuliše razliku u odnosu na naplaćenu uslugu i cenu troškova, uspostave i pretplatnički model kao još jedan kanal zarade.\nPotraga za partnerima, fokus na novom proizvodu i realizacija određenih poslovnih planova, samo su neki od narednih koraka pomenutog studija iz Beograda.\nPokrenuvši temu finansija, Boris još jednom napominje da je od samog početka celokupna ideja bootstrap-ovana, a kao što je na početku teksta pomenuo, početni kapital im je obezbedio Themeforest, nakon čega je studio zakupio kancelariju i zaposlio prvog kolegu, da bi se nakon toga širili kroz agencijski rad i na kraju lansirali sopstveni proizvod.\nMeđutim, kada je reč o investicijama, naš sagovornik kaže da postoji ideja da u nekom trenutku pronađu partnere koji će omogućiti dalji rast i obezbediti podršku za sam Playbase.GG kao proizvod. Iako će RAGEBITE imati fokus ka inostranom esports tržištu u narednom periodu, Borisa smo upitali da ipak prokomentariše stanje na domaćoj esports sceni, iznoseći tom prilikom svoje viđenje iste:\nS obzirom na to da u ovom trenutku sa naše strane ne postoji zainteresovanost za ono što se događa kod nas u zemlji, teško je komentarisati. Ono što mogu da kažem jeste da razvoj u velikoj meri zavisi od sponzora i brendova koji su spremni da ulože novac u timove i infrastrukturu. Onaj ko to prepozna, dugoročno će imati odlične benefite s obzirom da će u nekom trenutku esports premašiti doseg koji sada imaju tradicionalni sportovi poput fudbala ili košarke.\nOgroman udeo u svemu tome ima i publika koja preko različitih platformi prati svoje timove, praksa pokazuje da se fanovi esports timova mnogo bolje povezuju sa brendovima iza tih timova nego što je to slučaj u tradicionalnim sportovima. Pored toga potrebno je uložiti i u razvoj esports-a u školama i na fakultetima. Amaterska takmičenja su jako važna jer se kroz njih kristališu talenti i uviđa potencijal za eventualno profesionalno angažovanje.\nPred ovim beogradskim timom je puno posla za naredni period. Zapravo mimo saradnje sa postojećim klijentima, celokupan fokus za ovu godinu je pomenuti Playbase.GG. To konkretno znači stabilizacija i isporuka onoga što je studio inicijalno zacrtao u okviru product roadmap-a, kao i realizacija određenih poslovnih planova vezanih za sam proizvod.\nPrati vesti iz sveta startapa i gaming industrije, zainteresovan za wearable i mobilne uređaje, kao i razvoj tehnologije koja utiče na svakodnevan život. Diplomirani žurnalista i maratonac. Amaterski fotograf i zamenik urednika u srpskom izdanju Netokracije, čiji je član od njenog osnivanja.\nDomaći startap ekosistem možda ne obiluje sa previše uspešnih agrotech rešenja. Ipak, Generator Zero konkurs OTP banke predstavio nam je talentovane timove iz oblasti ekologije i poljoprivrede. Pobedu na ovom takmičenju odneo je tim B-Fresh sa proizvodom za produženje roka trajanja voća i povrća.\nMarko Crnjanski 20. 5. 2022.\nKompanija Playstudios kupila je krajem prošle godine prava za razvoj Tetris franšize na mobilnim platformama. Dalji razvoj ovog legendarnog naslova poveren je timu Playstudios Europe iz Beograda na kome će zajedno raditi sa kolegama iz Playstudios Israel u Tel Avivu.\nTwitter - hoće li ostati kakvog ga znamo ili sa akvizicijom Elona Muska dolazi neka nova era? O kupovini ove društvene mreže razgovaramo u 95. epizodi Office Talks podcasta.\nMarko Crnjanski 19. 5. 2022.\nQuestionardo, firma koja razvija platformu Qudo za agilno ispitivanje potrošača i preciznu digitalnu aktivaciju vođenu podacima, nedavno je dobila i investiciju od 3,5 miliona dolara. Jedan od osnivača ovog startapa dolazi iz Srbije i sa njim razgovaramo o daljem poslovanju i razvoju proizvoda.\nMarko Crnjanski 18. 5. 2022.\nRast iGaming industrije primetan je i na domaćem tržištu. Nakon četiri godine poslovanja u Srbiji, kompanija Relax Gaming otvorila je novi studio i najavila aktivno širenje tima.\nMarko Mudrinić 16. 5. 2022.\nDirektor razvojnog centra pri kompaniji MVP Workshop otkriva u razgovoru za Netokraciju kako je nastao 3327, kako se razvijaju inovativni web 3.0 projekti u Srbiji, ali i šta je potrebno kako bi se izgradila još jača web 3.0 zajednica na ovim prostorima.\nGradovi budućnosti grade se iz Srbije (Nortal)\nLansiran Founder Institute Serbia akcelerator program\nInstagram uvodi ‘Show NFT’ opciju kroz Polygon blockchain Mihaila Bjelića\nVrednost Bitcoina pala na 31.000 dolara – od novembra zabeležen pad od 50%\nNordeus fondacija organizuje M3 gejming vikend – podrška mladima za ulazak u game dev industriju\nAleksandar Filipov novi je šef dizajna video igara u Two Desperadosu


Aleksandar Mandić\t 29. marta 2004. 4. juna 2021.\nPortparol specijalnog suda izjavljuje nakon „majica u sudu” da je „suđenje javno i da svako ko ne ometa red na suđenju nema smetnji da prisustvuje. Ponašali su se mirno”. Očekivao sam da se javi neko…\nPročitaj više 29.03.2004. – Gde je granica ometanja suda?*Continue


Fiat 500 1957. - 1975. - Istorija modela, | MLFREE\n20/06/2018 Mladen 0 Fiat, Istorija,\nNije retkost da automobil bude zamišljen kao jeftino prevozno sredstvo, a pri tom stekne toliku popularnost da postane kultni status.Još od nastanka Ford Modela T, auto kompanije su shvatile da, iako su premijum proizvodi donosili najveći profit, snaga firme je ležala u malim, ekonomičnim i jeftinim automobilima urađenim za šire narodne mase. Oni bi često znali da mladim kupcima odrede budući rok kupovine automobila, pa nije retkost da najveću bazu “navijača” danas imaju upravo firme koje su u svojim državama bile prve u proizvodnji jeftinih automobila – Ford, Volkswagen, Citroen, Mini i Fiat. Kao što smo spomenuli, prvi automobil za šire narodne mase je bio Ford Model T. Kada je predstavljen 1908. po početnoj ceni od svega 250 dolara, Model T je u potpunosti popularizovao auto industriju u Sjedinjenim Američkim Državama i u narednih 20-ak godina predstavljao oko pola svih automobila na ulicama.\nFord je najavio klasu koju će kasnije modernizovati Volkswagen Beetle, Citroen 2CV i Austin Mini, ali nijedna kompanija nije počela da radi na konkurenta sve do ranih 1930tih godina. Naime, Italijanski proizvođač automobila Fiat je danas u svetu najpoznatiji upravo po malim automobilima, a prvi takav proizvod od čega je sve počelo je bio model Topolino. Kada je predstavljen 1937., “mali miš”, kako je njegovo ime bilo u prevodu, je bio dostupan kao kupe, kabrio i karavan i uparen sa jednako malim motorom od 569 cc i četiri cilindra (13 ks), mogao da dostigne maksimalnih 85 km/h.\nUpravo je Topolino postao prvi veoma uspešni mali automobil na svetu, zahvaljujući niskoj ceni od samo 8,900 lira i do 1955. prodat u preko 520,000 primeraka. Posle Drugog Svetskog Rata, dok se Evropa još oporavljala od ruševina, auto kompanije su razmatrale načine kako da opstanu u životu i privuku kupce. Prvi je reagovao novo-nastali Volkswagen, koji je nastavio da usavršava rani predratni projekat, kasnije poznat kao Beetle, a ovaj automobil će kasnije poznati najpoznatiji i najprodavaniji u istoriji. Usledio je Citroen, koji je 1948. predstavio 2CV, a nešto kasnije je stigao i Austin Mini.\nMeđutim, kao jedna od poraženih država u ratu, Italijani nisu imali veliku moć da predstave potpuno novi automobil, pa je posleratni Topolino u velikoj meri ličio na svog prethodnika. Do sredine 1950tih godina, Fiat nekako uspeva da se oporavi od rane krize i 1955. stiže model 600. Po početnoj ceni od 590,000 lira, ili oko 6,700 evra u današnjoj valuti, 600 je pružao motor pozadi, pogon na zadnjim točkovima i prostora unutra za četiri odrasle osobe. Ovaj automobil će se pokazati toliko popularnim da će se kasnije prodavati i pod Seat i Zastava oznakama širom sveta. U svakom slučaju, u roku od samo nekoliko godina Fiat uspeva da stekne dovoljno velike finansije da počne rad na potpuno novom automobilu.\nOvaj proizvod je trebao da bude duševni naslednik Topolina, ali sa modernijim dizajnom i mehanikom. Posao je ponuđen Fiatovom glavnom inženjeru Dante Giacosi, koji je od samog starta želeo manji 600 za šire narodne mase. Jednostavan, kvalitetan i pre svega jeftin, novi Fiat 500 je trebao da modernizuje Italiju i “pogura” je u budućnost u smislu auto industrije. Fiat je takođe znao da, iako će profit na malom automobilu biti jednako mal, 500 je trebao da igra ključnu ulogu u zadržavaju liderske pozicije u ovoj državi. Naime, kupac je trebao da startuje sa 500, ali onda tokom godina pređe na veće i skuplje automobile kompanije, čime bi ostao veran kupac Fiata kroz ceo svoj život.\nGiacosa, koji je takođe bio jedan od inženjera u razvoju Topolina, je imao težak zadatak pred sobom. Naime, njegov plan se zasnivao na maksimalnom prostoru za dvoje odraslih osoba, dvoje dece i putničkim torbama u automobilu dugačkim manje od tri metra. Da bi takav automobil bio uspeh, on je morao da se sa lakoćom probije kroz uske Italijanske ulice, a da pri tom bude toliko jednostavan da bi svaki vozač, sa minimalnim mehaničkim znanjem, mogao da ga popravi u svojoj garaži. Dok su 500 i 600 u velikoj meri bili dizajnerski identični, njihova velika razlika se odnosila na mehaniku. U oba slučaja motor je bio postavljen pozadi, za bolji raspored težine, a oba automobila su takođe prenosila snagu na zadnje točkove.\nMeđutim, dok je 600 imao motor od četiri cilindra, 500 je imao manji motor od samo dva cilindra, veličine 479 cc sa 13 ks, a snagu je prenosio na točkove preko četiri brzine manualnog menjača. Predstavljen u Junu 1957., rani 500 je bio dostupan samo kao kupe, ali za ekstra novac kupac je mogao da dobije i platneni krov sličan onom koji je publika već videla na popularnom Citroenu 2CV. 500 je takođe u tom momentu bio jedan od samo tri automobila u svetu sa takozvanim “samoubilačkim vratima”, a uskoro Fiat nije mogao da proizvede dovoljan broj primeraka, pa su otvorene dodatne dve fabrike u Italiji.\nSredinom godine, 500 dobiva i svoju Sport verziju sa nešto većim motorom od 499 cc i 21 ks. Godine 1960 debituje i prvi karavan, a uskoro i prve kopije – Autobianchi Bianchina, Puch 500 i Vignale Gamine. 500 će ostati u proizvodnji sve do 1975. bez većih promena. Da bi zadovoljio sigurnosne mere, tokom navedenog perioda su debitovali i novi branici, kao i nešto veći motor od 594 cc i 23 ks. Iako je tokom cele svoje karijere bio veoma uspešan automobil u svim verzijama i prodat u približno četiri miliona primeraka, najviše pažnje svakako privlači sportska Abarth opcija. Iako u poslednje vrema malo aktivna, ova automobilska kuća je pedesetih i šezdesetih godina prošloga veka, stvarala istoriju, sa mnogobrojnim modelima izrađenim na bazi automobila Fiata, koji su slavu stekli kako na pisti, tako i na ulici.\nOsnivač firme, Carlo Abarth, rođen je 1908. u Beču. Karijeru je započeo još dvadesetih i tridesetih godina vozeći moto trke i usavršavajući se kao mehaničar. Godine 1928 izrađuje svoj prvi auspuh i postaje specijalista za izduvne sisteme kod motocikala i automobila. Njegovoj afirmaciji pomažu i poznanstva sa velikanima svetske automobilske industrije kao što su Ferdinand Porsche i Rudolf Hruska, koji su smatrali Abartha za genijalnog inženjera. Životni put ga vodi preko Kraljevine Jugoslavije (gde je jedno vreme živeo), do Italije gde, a posle Drugog svetskog rata, osniva firmu Abarth, 1949., u Bolonji. Veoma brzo se osniva i trkačko odeljenje, a već 1951. kompanija se seli u Torino, gde počinje saradnja sa gigantom italijanske auto-industrije, grupacijom Fiat.\nAbarth je bio najpoznatiji po proizvodnji auspuha za trkačke automobile i drumska vozila, a među njegovim klijentima bili su Ferrari, Maserati i Alfa Romeo. Pored toga, fabrika je nudila i kitove za tjuning vozila Fiat, a na trkama je učestvovala sa svojim modifikacijama. Predstavljanje Fiata 600, kod nas poznatijeg kao Fića, 1955., bilo je prekretnica za Abarth. Veliki tjuning potencijal koji je ovaj automobil imao, inspirisao je Abartha da već sledeće godine na Salonu automobila u Briselu prikaže svoje viđenje. Novi model je nazvan Fiat Abarth 750 Berlina S. i. ”Elaborazione”. Iza ovog dugačkog imena stajao je, spolja, skoro nepromenjeni Fića, dok su sve modifikacije bile ispod lima.\nPosle uspeha sa 600, Abarth odlučuje da se oproba i sa popularnim Fiat 500, a serija prvih automobila stiže u Abarth garažu 1958. Slično kao i u slučaju 600, i Fiat 500 Abarth je izgledao kao svaki drugi 500 na putu dok se snaga automobila krila u mehanici. Naime, Abarth je povećao kompresiju motora sa 6.55:1 na 10.5:1, ubacio veći karburator i novi auspuh i povećao snagu motora sa 13 ks na 26 ks. Da bi pokazao kupcima kvalitet svojih proizvoda, jedan od ranih modela je stalno vožen sedam dana i noćiju ukupno 18,186 kilometara, pri prosečnoj brzini od 108 km/h, čime je oborio šest svetskih rekorda.\nUskoro su krenuli i veliki uspesi na stazama, čime su 500 i Abarth stekli veliko ime za sebe. Ubrzanje do 100 km/h je iznosilo oko minut, što je ujedno bila i maksimalna brzina, ali za automobil sa težinom od ispod 500 kg, veći brojevi i nisu bili potrebni. Abarth je nastavio da nudi svoju verziju 500 sve do kraja karijere ovog automobila. U svakom slučaju, definitivan kraj za 500 stiže posle 1975., kada je debitovala zamena u vidu modela 126 (kod nas poznatiji kao Peglica), koji je nastavio sa prodajnim uspesima, ali nikada nije imao onaj šarm kao 500. Danas je 500 sigurno jedan od ikona Italijanske auto industrije i jednako poznat kao i egzotični super-automobili.\nOvaj trend je znao i sam Fiat, koji je odlučio da vrati svoj najpoznatiji automobil u serijsku proizvodnju 2007 . sa retro dizajnom. Međutim, za razliku od prethodnika, moderni 500 pruža motor i pogon napred, modernije benzinske i dizel motore, pa i premijum cenu, ali i pored svih razlika nastavlja sa duhom koji je započet još 1957 godine …\nFiat 500 (od 2007. – ) – Polovnjak, iskustva, problemi\nFiat 500, 500L – propisana količina motornog ulja\nOznake: 500, Fiat, Fiat 500\nPrevious: Kia Rio – Najčešći problemi i kvarovi\nNext: Servis instrument table, koji su česti kvarovi instrument table?


Srbija potpisala Konvenciju Saveta Evrope o kinematografskoj koprodukciji - Ministarstvo kulture i informisanja\nSrbija potpisala Konvenciju Saveta Evrope o kinematografskoj koprodukciji\nNa svečanoj ceremoniji u Roterdamu ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević u ime Republike Srbije potpisao je revidiranu Konvenciju Saveta Evrope o kinematografskoj koprodukciji koja će omogućiti učešće u koprodukcijama i sa zemljama van Evrope. Srbija je tako zajedno sa Holandijom, Grčkom, Slovenijom, Češkom, Luksemburgom, Norveškom, Maltom i Italijom među prvim potpisnicima ove Konvencije iz Evrope, a očekuje se da ostale evropske države to učine u toku godine.\nKonvencija precizira i korekciju procenta minimalnog nacionalnog učešća da bi se audio-vizuelno delo nazvalo koprodukcionim. U bilateralnim koprodukcijama taj procenat je snižen sa 20 na 10 odsto, dok je u multilateralnim koprodukcijama spušten sa 10 na pet procenata, što će osloboditi deo budžeta za podršku audio-vizuelnoj industriji, s obzirom da će minimalno učešće od pet odsto usmeriti mnoge domaće producente da traže partnere među članicama Eurimaža.\nNa sastanku je bilo reči i o novoj Konvencije o prekršajima u vezi sa kulturnim dobrima koja je u fazi izrade i učešću Srbije u novom programu Saveta Evrope „Interkulturni gradovi". Vukosavljević i Bataini Dragoni dotakli su se i rekonstrukcije Narodnog muzeja i Muzeja savremene umetnosti, kao i Strategije razvoja kulture Republike Srbije od 2017. do 2027.


Nejski mirovni sporazum - Wikipedia\nNejski mirovni sporazum\nNejski mirovni ugovor je zaključem 27. novembra 1919. godine u pariskom predgrađu Neji sir Sen između zemalja Antante, kao pobedničkog saveza u Prvom svetskom ratu, sa jedne, i poražene Bugarske, sa druge strane. Ovo je jedan od mirovnih ugovora kojima je završen Prvi svetski rat a koji su na Pariskoj konferenciji mira (od 18. januara 1919. do 28. juna 1919. u Parizu) zaključeni su sa svakom pobeđenom državom posebno.\nBugarska prema odredbama ugovora.\nMeđu zemljama Antante nalazila se i Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, a u njeno ime ugovor su potpisali Nikola Pašić, bivši predsednik vlade, Ante Trumbić, ministar spoljnih poslova, i dr Ivan Zolger. Sa bugarske strane ugovor je potpisao Aleksandar Stambolijski, premijer i ministar rata.\nPo ugovoru je poražena Bugarska imala da preda znatne teritorije - najvećim delom u zapadnoj Trakiji, koju je prvo na upravu preuzela Antanta, a zatim je predala Grčkoj, kao i teritorije oko Caribroda i Bosilegrada u Srbiji i Strumice u Makedoniji, koje predaje Kraljevini SHS. Potvrđena je pripadnost južne Dobrudže Rumuniji, a Bugarska je ugovorom formalno priznala postojanje Kraljevine SHS.\nVojna sila Bugarske redukovana je na minimum: dozvoljeno je držanje najviše 20 hiljada vojnika, uz ukidanje opšte vojne obaveze. Propisana je i redukcija naoružanja, s tim da se znatan deo preda pobednicima.\nPropisano je i da Bugarska plati reparacije od 2,25 milijardi zlatnih franaka, odnosno 445 miliona dolara. Kasnije je oprošteno oko tri četvrtine ove obaveze. Susednim zemljama je Bugarska trebalo da preda i nešto stoke, a na ime otete stoke tokom rata. Bugarska je bila obavezana i da vrati arhive, umetničke i slične predmete koje je njena administracija otela u drugim zemljama.\nZapadne bugarske pokrajine\nNejski mirovni sporazum na Wikimedijinoj ostavi\nPotpuni tekst ugovora ((en))\nRazgraničenje Jugoslavije sa Bugarskom[mrtav link]\nPoslednja izmjena na dan 5 oktobar 2021, u 15:10 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 15:10, 5 oktobar 2021.


Hrvatska traži nadoknadu ulaganja u TE Gacko | Trebinje Danas\nBosna i Hercegovina bi se mogla suočiti s još jednim međunarodnim arbitražnim sporom, a ovaj put je riječ o zahtjevu Hrvatske za nadoknadu njihovih ulaganja devedesetih godina u Termoelektranu Gacko.\n"Ovo je za nas nova zabrinjavajuća situacija u kojoj 'Hrvatska elektroprivreda' traži dobrovoljno poravnanje, odnosno isplatu uloženih sredstava u BiH. Najavili su i međunarodnu arbitražu ukoliko ovom pitanju BiH ne pristupi na dobrovoljan način", rekao je Šarović, te je najavio da će o ovome obavijestiti Vijeće ministara BiH i resorno ministarstvo i Vladu Republike Srpske.\n"O ovom slučaju upoznao sam i Pravobranilaštvo BiH", rekao je Šarović. Tvrdi da se radi o odštetnom zahtjevu koji vrijedi desetine miliona eura.\n"Hrvatska elektroprivreda" godinama unazad tražila je da joj se na neki način isplate prijeratna ulaganja u Gacko, procijenjena na nekadašnjih 400 miliona njemačkih maraka. Pritom se pozivala na samoupravni sporazum o zajedničkoj izgradnji iz 1986. godine, prema kom je imala trećinu vlasništva u RiTE Gacko. Tokom godina, tim povodom održan je i niz sastanaka. Sa druge strane, HE Dubrovnik je napravljena kao dio sustava tri hidroelektrane, uz HE Trebinje 1 i HE Trebinje na rijeci Trebišnjici u BiH. HE Dubrovnik se danas nalazi na području Hrvatske, no akumulacijski potencijali u jezeru Bileća i dio infrastrukture nalaze se na teritoriju RS.


EQA: Mercedes-Benz Emil Frey Auto Centar Beograd\nEQA 250: potrošnja električne energije u kWh/100 km (kombinovano): 15,7; CO2 emisije u g/km (kombinovano): 0.\n• 402-540 kilometara domet na električni pogon (WLTP)1\n• 0 grama CO2 emisije\n• 30 minuta - vreme punjenja na stanici za brzo punjenje*\n* Vreme punjenja odnosi se na punjenje od 10-80% napunjenosti putem brze DC stanice za punjenje napona 400 V, minimum 300 A.\nVaš EQA. Individualan koliko i vi.\nOdaberite između tri različita paketa opreme kako bi EQA učinili svojim EQA.\nOd Advance do Premium: paketi opreme nadograđuju se jedan na drugi i vode EQA na potpuno novi nivo.\nČak i proširena serijska oprema Progressive nudi veću udobnost sa kožnim upravljačem i udobnim sedištima, kamerama za vožnju unazad i EASY PACK funkcijom.\nPaket Advanced unapređuje unutrašnjost vozila, između ostalog, sa dva izuzetna 10.25" ekrana u formi širokog kokpita.\nAdvanced Plus paket sa visokokvalitetnim audio sistemom i bežičnim punjačem mobilnog telefona obogaćuje svako putovanje.\nNajviši nivo opreme nudi Premium paket. Ovaj paket uključuje karakteristike poput Burmester® surround audio sistema ili panoramski krov.\nKarakteristike komfora u EQA omogućavaju vrhunsko iskustvo električne vožnje.\nMBUX predstavlja skraćenicu za Mercedes-Benz User Experience i predstavlja: Vašim EQA se može upravljati inteligentno i intuitivno uz pomoć ekrana visoke rezolucije čiji sadržaj možete sami odabrati. Upravljati možete gestikulacijom rukama, dodirom ili glasom. Ukoliko izgovorite "Hey Mercedes" pokrećete MBUX i možete izraziti Vaše želje. Interfejsi za pametne telefone i digitalne medije pružaju jedinstvene mogućnosti.\nInteligentni sistemi pomoći vozaču u EQA paze na situaciju u saobraćaju i mogu upozoriti vozača o potencijalnim opasnostima. Zaštićeni su i putnici, kao i ostali učesnici u saobraćaju - na primer, putem upozorenja prilikom izlaska iz vozila, čak i ako ste već stigli na odredište.\nFascinantna tehnologija za potpuno novo iskustvo vožnje.\nSvojim snažnim električnim motorom i visokonaponskom litijum-jonskom baterijom, EQA omogućava visoku efikasnost u vožnji.\n• 140 kW snaga sistema\n• 8.9 s od 0-100 km/h\n• 100 kW max. snaga punjenja (DC)\n Izražene vrednosti dobijene su u skladu sa poslednjim mernim protokolom. Potrošnja električne energije i domet baziraju se na smernicama 692/2008/EC. Potrošnja električne energije i domet zavise od konfiguracije vozila.


Poverenik za informacije od javnog značaja je 12. avgusta doneo tri rešenja kojim se nalaže Opštoj bolnici Novi Pazar da, bez odlaganja, a najkasnije u roku od osam dana po prijemu rešenja, odluči, odnosno postupi, po zahtevu Udruženja Inicijative slobodnih građana. Takođe, Opšta bolnica je u obavezi i da u roku od deset dana po prijemu rešenja obavesti Poverenika o postupanju u vezi sa zahtevom Udruženja. U skladu sa rešenjima Poverenika, Opšta bolnica je trebala da do kraja avgusta učiniti tražene informacije javnim, odnosno postupiti po zahtevima Inicijative slobodnih građana, a u suprotnom su moguće kaznene mere koje u nastavku postupka može izdati Poverenik. Uprkos svemu navedenom Opšta bolnica se nije oglasila i učinila tražene informacije dostupnim.\nInicijativa slobodnih građana poziva sve građane da im se obrate ukoliko imaju probleme prilikom dobijanja usluga od strane Opšte bolnice u Novom Pazaru kako bi pronašli način da se što pre isprave neregularnosti u radu ove zdravstvene ustanove. Rešenja kojim je Poverenik podržao legitimne zahteve građana možete preuzeti u nastavku:


1.200 zaposlenih najveće evropske banke radiće od kuće zauvijek – The PRESTIGE\nKineska kompanija Didi povlači se sa Njujorške berze prije 16 satiSerija “Game of Thrones” donijela Hrvatskoj 181 milion eura prije 15 satiOsnivač Bajnensa otkriva do kada će svi preći na kriptovalute prije 22 sati30 najtraženijih digitalnih vještina i znanja kroz idućih 5 godina prije 22 satiEU kaznila pet banaka zbog kartelskog udruživanja prije 22 satiMask prodao novi paket dionica Tesle vrijedan preko milijardu dolara prije 22 satiLista 100 najboljih vina na svijetu prije 22 satiUskoro stiže novi, jeftiniji iPhone SE jučeTel Aviv najskuplji grad na svijetu jučeOzvaničen Global Getaway: Zapadnom Balkanu 30 milijardi eura juče\nNajveća evropska banka HSBC odlučila je da više od 1.200 zaposlenih u Velikoj Britaniji prebaci na stalni rad od kuće. Kako piše Rojters, ovo je jedan od najsnažnijih pokazatelja kako se banke prilagođavaju promjenama u načinu rada zaposlenih tokom pandemije, kao i smanjenju troškova.\nOko 70 odsto od 1.800 zaposlenih u kol centrima banke sa sjedištima u Engleskoj, Velsu i Škotskoj prijavilo se da ne želi da se ikada više vrati u kancelarije, saopštio je Unite, jedan od najvećih britanskih sindikata.\nOvakve promjene mogle bi dugoročno da dovedu do zabrinutosti za dobrobit ako se njima ne upravlja pravilno, rečeno je iz ovog sindikata.\n“U razgovoru smo sa kolegama iz kontakt cenatra koji opslužuju klijente banke o načinima na koje možemo da ponudimo fleksibilnost na radnom mjestu, istovremeno osiguravajući da se ispune i potrebe naših klijenata. Ove diskusije se nastavljaju”, rekao je portparol HSBC-a.\nKako navode iz sindikata Unite, HSBC je ponudio zaposlenima 300 funti (414,75 dolara) godišnje kao doplatu za pokrivanje dodatnih troškova, poput računa za grijanje i struju.\nČetvrtina osoblja odbila je ponudu jer je željela da barem neko vrijeme radi u kancelariji, dok 5 odsto želi da se trajno vrati u kancelarije.\nHSBC i druge britanske banke počele su da smanjuju kancelarijski prostor, delom i zbog toga što osoblje radi od kuće, ističe Rojters.\nFed najavio kupovinu korporativnih obveznica\nSlovenija kreće u nove pregovore o privatizaciji NLB-a


Originalni bh. recept za kraljicu bajramske trpeze – baklavu – Haber.ba\nBaklava - Radiosarajevo.ba\nBajram je ovdje nezamisliv bez baklave, a kako je sutra Kurban-bajram, mi vam donosimo jedan od najboljih recepata koji postoje…\nU pleh prvo staviti tri kore koje premažete puterom i uljem (neka ova smjesa bude topla, to će dati hrskavost kori), pa na prve tri kore stavite sve narezane orahe. Pa onda stavljamo dvije jufke, pa smjesa puter i ulje (možete smjesu staviti na svaku koru), pa mljeveni orasi (koje smo prethodno pomiješali sa 150 grama šećera).\nTeme:baklava, Kurban Bajram, recept\nU poplavljenoj hemijskoj fabrici u Teksasu odjekuju eksplozije\nNećete vjerovati kako izgleda nova luksuzna vila Vladimira Putina\nJAPANCI PRAVE DRVENI NEBODER: Građevinski projekat kakav dosad NIJE VIĐEN!\nU centru Tokija uskoro će početi izgradnja solitera od 70 spratova napravljenog od drveta.\nUbio čovjeka, pa ga bacio u šumu: Tijelo raskomadali psi, krvnik iz Subotice uhapšen\nMuškarac čiji je identitet još uvijek nepoznat javnosti, mjesec i po dana ležao je...\n“ODBIJALO ME JE DA SPAVAM SA MUŽEM IAKO GA VOLIM: Onda sam otišla doktoru i saznala ISTINU!”\nSeka i Veljko imaju skladan brak, ali ovi njegovi postupci je uvijek izbace iz takta!\nSrbijanska folk zvijezda Seka Aleksić u emisiji "Magazin in" otkrila je nepoznate detalje iz...


Danas otvaranje “Kočićevog zbora” – Novosti Plus\nManifestacija će biti otvorena u 20.00 časova u Parku Petar Kočić izložbom “Kočić i njegova porodica u fotografijama“, autora Zorana Pejašinovića.\nSutra će u parku u 20.00 časova biti organizovano “Veče besjedništva“, na kojem će besjediti studenti iz Banjaluke, Bijeljine i Istočnog Sarajeva.\nU srijedu, 26. avgusta u Muzeju Republike Srpske u 19.30 časova planirano je otvaranje izložbe kolekcije nakita “Tragovi“, autora Sanje Bajić, dok će u Parku Petar Kočić u 20.00 časova biti održano “Veče satire“, u organizaciji Udruženja književnika Srpske.\nU Stričićima će 27. avgusta u 11.00 časova biti otvorena uređena kuća Petra Kočića, a istog dana u 20.00 časova u Parku Petar Kočić planirano je “Veče drame“.\nPrema utvrđenom programu, 27. avgusta biće položeni vijenci na spomenik poginulim borcima odbrambeno-otadžbinskog rata, dok će 28. avgusta u 20.00 časova u Parku Petar Kočić biti uručena nagrada “Zmijanjče“, koje je ove godine pripala učenici Osnovne škola “Georgi Stojkov Rakovski” Jani Brkić.\n← Završetak auto-puta od Vukosavlja do Rače do 2025. godine\nPovodom Međunarodnog dana pasa stručnjaci naglasili da je potrebno uvesti čipovanje →


Trento junački „poginuo“ u Parizu posle produžetka: Metropolitan suvereno vlada Partizanovom grupom - Telegraf.rs\nItalijani ispustili dvocifrenu prednost iz prvog kvartala, pa primili trojku u poslednjem napadu za produžetak\nSa Trentom nekako ove sezone ne može normalno u Evrokupu. Protiv Partizana su doživeli debakl izgubivši sa čak 28 razlike i postigavši svega 43 poena, potom su protiv Lokomotive imali „ludačkih“ +28, pa onda strepeli za pobedu i na kraju su večeras odveli lidera grupe Metropolitan u produžetak, ali su tamo ipak položili oružje. Može se reći da taj rezultat donekle ide na ruku crno-belima – 92:86.\nZa domaći tim iz Pariza danas je blistao David Mišino koji je postigao 23 poena uz četiri skoka i četiri asistencije, a pratio ga je Arči Gudvin sa svega dva poena manje, ali uz pet uhvaćenih lopti i jednu asistenciju. Dvocifren je jedino bio još Entoni Braun sa 19 poena, osam skokova i četiri asistencije. Kod Italijana su se istakli Džekori Vilijams sa 21 poenom i osam skokova, te Luk Mej koji je bio blizu dabl-dabla sa 20 poena, devet uhvaćenih lopti i četiri asistencije.\nNakon uvodnog vodstva Metropolitana od 7:2, sve je nekako pošlo nepredviđenim tokom. Francuzi su do kraja četvrtine postigli samo dva poena, naspravm 19 koliko je dao Trento i činilo se da nas ovde očekuje iznenađenje. Italijani su tu prednost održavali sve do pred kraj druge četvrtine, kada je tim iz Pariza uspeo da uhvati priključak i na pauzu ode sa samo jednim poenom zaostatka.\nNastavak je doneo novu seriju Trenta, koji je ponovo otišao na devet poena plusa, ali im ni to nije bilo dovoljno, jer smo tokom čitave poslednje četvrtine gledali pravu rezultatsku klackalicu. I opet je Trento bio bliži pobedi, imao je tri poena prednosti i napad. Onda je Martin Kelvin promašio za dva poena, Džekori Vilijams poklonio loptu protivniku nakon ofanzivnog skoka, a Metropolitan mu se „zahvalio“ trojkom Entonija Brauna za produžetak.\nSasvim logično, Trentu su u dodatnih pet minuta potonuli svi brodovi. Već na početku je domaćin napravio seriju od 10:2 i tako obezbedio treću pobedu u Top 16 fazi Evrokupa.\nParižani su sada prvi u grupi sa skorom 3-0, dok je Trento na 1-2. Partizan sutra igra u Rusiji protiv Lokomotive Kuban i pobedom bi mogao do 2-1, dok bi u slučaju poraza ova tri tima bila izjednačena na skoru 1-2.\nFilipovski posle pobede nad Trentom: Bio je hladan tuš u Čačku, ali treniramo kao konji\nAJVANI, dobijenu utakmicu izgubili.\n26. januar 2021 | 22:29\nNisam znao da je igokea u grupi sa stadionom Vanda Metropolitano?!\nМожете да замислите колика је то све боранија група, са најжешћом 32 загорском, кад им је Метрополитен тата мата...ово је вероватно најслабија група тог ципирипи купа...\nPremijera predstave “Baal” u BDP\nPočinje "Кonekt": Mladi će moći da se edukuju kako da pokrenu svoj biznis


ampara je novinarima kazao kako su operativci iz Krim-službe intenzivno angažirani u vezi s pristiglim informacijama, te da se vrše i određena dodatna vještačenja, a da je u potrazi na terenu u upotrebi i helikopter specijalne jedinice. Kada se radi o zahvatu/području na kojem su policijske snage angažirane, federalni ministar unutarnjih poslova ističe kako koncentracija snaga, uglavnom, zavisi od informacija koje policijske agencije dobivaju, ali i drugih operativnih saznanja. Na dodatni upit o tome raspolaže li policija relevantnim informacijama, ministar Čampara je odgovorio potvrdno, pojašnjavajući da predstoji pregled određenih prostorija, odnosno nečega što navodi na određeni trag.\nMinistar unutarnjih poslova Kantona Sarajevo Admir Katica izjavio je danas kako se opsežna potraga nastavlja nesmanjenim intenzitetom, te da su u sklopu te operacije angažirane sve policijske agencije uz učešće velikog broja policijskih službenika. Katica je novinarima kazao da se svaka informacija dobivena od građana ili iz drugih izvora provjerava na terenu, te da se sve čini kako bi vinovnik brutalnih ubistava bio priveden pravdi. ''Vlada KS i MUP KS poduzeli su određene aktivnosti kako bismo imali što veći broj policijskih službenika na terenu. Između ostalog, zadužili smo policijskog komesara da od drugih kantonalnih MUP-ova traži određeni broj policijskih službenika, te je njih oko 130 stiglo na područje KS, a više od 1.200 službenika je na terenu'', precizirao je.\nTagovi: potjera policijska potjera\nHTV otkrio kada će se emitirati prva epizoda Potjere s Joškom Lokasom u ulozi voditelja


Employer Branding u Srbiji? Kako korona doprinosi razvoju ove oblasti?\nDa li korona doprinosi razvoju Employer Brandinga u Srbiji? Sudeći po ovim primerima – da!\nJelena Vasilev Novčić 22. 4. 2020.\nKako kompanije treba da se postave u okolnostima kada vlada pandemija? Izabrala sam nekoliko primera sa domaćeg tržišta koji su mi u poslednje vreme privukli pažnju.\nNisam ovako zamišljala Treći svetski rat. Ali eto ga, ceo svet je u pandemiji i nove okolnosti polako postaju normalne.\nVeć ste sigurno čuli većinu fora vezanih za koronu. Kao da je otvoreno neko takmičenje na Viberu i Whatsappu – fora foru stiže. Što se mene tiče pobedile su ove dve koje su kreirali Njuzovci “Kako se zove čovek koji prenosi koronu? Koronarni saradnik” i “Koje sredstvo koristi čovek koji ne veruje u koronu? Askepsol”. Humor nam pomaže da sve ovo prebrodimo. A ko bi da se ozbiljno bavi temom, preporučujem da pogleda nekoliko scenarjia koje su razvili u konsultantskoj kući Roland Berger.\nAli, šta korona virus predstavlja ako posmatramo iz pozicije kompanije?\nPretnju, šansu, krizu, uzurpatora, faktor koji ubrzava digitalizaciju, nešto što menja sve… Kompanije koje su strateški orijentisane ovo nezgodno vreme koriste kao priliku da pokažu svoje lice u novom svetlu.\nEmployer Branding je sada ključan u marketinškim i komunikacionim aktivnostima kompanija, i to posebno interno brendiranje, odnosno aktivnosti okrenute ka internim stejkholderima. Fokus je na tome da timovi budu angažovani i motivisani u toku krize, iako rade bez offline susreta. Ovo je posebno važno za one kompanije koje su u oblasti tehnologije i čija je priroda posla takva da je remote mode nešto što je normalno. Ipak, okolnosti i trajanje svega ovoga nisu.\nKriza ne menja identitet kompanije, ali može da u fokus stavi izabrane vrednosti i da na neki način otkrije i pokaže kakva je kultura zaista.\nSigurnost, brižnost, odgovornost – to su vrednosti koje su u ovom trenutku najvažnije. People first kao da je prepisana iz govora lidera. A sada su ti lideri u prilici da se pokažu onako kako verovatno nismo ni maštali – iz svoje dnevne sobe, okruženi decom ili ljubimcima, kao obični ljudi.\nNajgore što kompanija može da uradi je da ćuti. Tišina je jeziva, svi koji za vreme policijskog časa promole nos osećaju kako je neobično kada u svetu buke preovlada tišina. Tišina govori mnogo, baš kao u kompoziciji 4’33 Džona Kejdža.\nNe postoji rešenje koje bi odgovaralo svima, ali neke od tema koje kompanije mogu da pokriju u toku pandemije su sledeće:\nKako kompanija podržava lokalnu zajednicu?\nDa li i kako kompanija učestvuje u borbi protiv COVID-a?\nNa koji način su zaposleni povezani?\nKako lideri podržavaju svoje zaposlene? Kako ih motivišu?\nNa koji način je pružena podrška roditeljima koji imaju decu?\nKako se zaposleni zabavljaju i druže sada kada nemamo prilike za offline susrete?\nDa li je ova kriza iskorišćena kao nametnuta pauza za upskilling?\nA kako to izgleda u Srbiji? Izabrala sam nekoliko primera koji su mi u poslednje vreme privukli pažnju.\nIkea podržava i zaposlene i zajednicu\nVeliki sam fan načina na koji Ikea komunicira i uvek se radujem da pročitam njihove postove na mrežama.\nOni se u doba korone snalaze sjajno – od toga na koji način su se poigrali sa saveto-naredom Ostani kod kuće ukazavši na značaj doma kao mesto koje treba da bude bezbedno i udobno, preko priče o njihovim proizvodima koji su sada deo dnevne sobe koja je ujedno i kancelarije i učionica. Konkretno bih istakla i post u kom su iskomunicirali smanjenje plata za one zaposlene na čiji je posao uticalo ovo vanredno stanje. U vreme kada je pitanje sigurnosti posla izuzetno važno, Ikea je odigrala transparentno.\nDanas, više nego ikad, znamo koliko nam znači dom, njegova sigurnost i udobnost. #OstajemoKodKuce\nA post shared by IKEA Srbija (@ikeasrbija) on Mar 23, 2020 at 9:51am PDT\nKoncerata nema, ali Filharmonija je tu!\nSvedoci smo toga da se svi oni koji sviraju neki instrument ili talenat da pevaju nisu libili kamere i dugmenceta upload. Tako su mreže u prethodnom periodu postale sigurno mesto za muzičke snimke i koncerte anonimnih i profesionalnih muzičara. Kulturne institucije su velikodušno ponudile snimke iz svojih arhiva, otvorile digitalne prostore i tako pružile mogućnost da kvalitetno i sa uživanjem provedemo vreme.\nBeogradska filharmonija je otišla i korak dalje, koristeći priliku da Filharmoničare stavi u prvi plan, i to kroz blogove iz izolacije, video snimke koji pokazuju kako provode vreme, vlogove stranih muzičara i saradnika, a otvaranje arhive nije izostalo. Imaju čak i nove stikere za Instagram! Uz pomoć njih tačno znam koji je dan u nedelji i to mi jako prija.\n"Muzika, čini mi se, ovih dana konstantno odzvanja u mojoj kući, od slušanja različitih sadržaja posejanih u svakom kutku interneta, do sviranja (solo, ili u duetu sa suprugom ili čak četvorogodišnjim sinom Mišom!), pa do onlajn muzičkih sastanaka, ‘proba’ kao i držanja časova harfe. Ne smem da zaboravim ni komšije koji vole da slušaju harfu sa svojih terasa, pa zbog njih onda uzmem da sviram sve što znam, i zaboravim da nešto treba i da provežbam 🙂" Novi blogpost Filharmoničarke u izolaciji donosi vam razmišljanje harfistkinje Milane Zarić @zaricustra. Link za tekst je u bio, a stiže i video ilustracija na #IGTV #bgfilharmonija #filharmonija #ostanikodkuće #ostajemkodkuće #srbija #izolacija #milanazaric #harfa ##musicianslife\nA post shared by Beogradska filharmonija (@bgfilharmonija) on Apr 20, 2020 at 1:11am PDT\nLevi9 pokazuje kako zaista izgleda rad od kuće\nNa njihovim mrežama možemo da vidimo puno toga: kako se u karantinu zabavljaju uz kvizove, kako sklekovi pomažu za održavanje forme, a Instagram prikazuje i predsednicu Izvršnog odbora kompanije u neformalnoj atmosferi, između ostalog i kako telefonira dok vrti hulahop. Svi su odlično povezani međusobno, ali i sa partnerima i saradnicima, uostalom zašto propustiti neki Happy Hour?\nOk, sve je to lepo, nego kako stvarno izgleda get it done od kuće? To je ono što posebno privlači pažnju – realna priča o WFH podvigu tima koji nije ni sanjao da će puštati portal u produkciju od kuće. I dok čitamo o tome možemo da vidimo ekipu koja se dobro preznojila u višesatnom radu. Na kraju posla, air-cheers!\nLevi9 IT Services je kompanija koja je odlučila da vanredno stanje iskoristi za pokretanje online Q&A vebinara, umesto da ranije planirane aktivnosti otkaže. Jer deljenje znanja ne zahteva savršene okolnosti, bravo!\n👇Crtica iz Levi9 “remote work” života! Naše kolege!👇 🔝“Ovih dana stalno kruže neke turobne vesti. Kada ih čovek…\nPosted by Levi9 IT Services on Tuesday, April 14, 2020\nČugura Print štampa vizire\nOva beogradska štamparija odlučila je da svoje kompletne kapacitete preusmeri na štampanje štitnika za lice. Svojim dobrim primerom pozvali su i inspirisali i druge kompanije da se uključe i daju svoj doprinos borbi protiv korona virusa i to tako što će obezbediti vizire za one koji su na prvoj liniji. Dizajnirali su vizir u saradnji sa medicinskim radnicima, da budu sigurni da će ponuđena podrška biti skroz po meri. I znate šta je najbolje? To su počeli da rade desetak dana nakon proglašenja vanrednog stanja.\nZajedničkim ulaganjem i korišćenjem resursa (donacije za kupovinu materijala, proizvodnih kapaciteta štamparije koja je preuzela i troškove dostave) do sada su uspeli da obezbede skoro 11.000 vizira.\nOd danas, celokupan kapacitet štamparije smo preusmerili na proizvodnju štitnika za lice u cilju povećanja zaštite medicinskog osoblja. Dnevno možemo proizvesti 350 štitnika za lice i dostaviti ih kliničkom centru u vaše ime u najkraćem mogućem roku. ⠀ ⠀ Pomozite zaštitu onih koji su od krucijalnog značaja za kolektivno zdravlje i podelite informaciju sa onima čija sredstva mogu napraviti osetnu razliku u borbi protiv Covid-19 virusa. ⠀ ⠀ Štitnik za lice možete donirati i vi i na taj način doprineti u zaštiti onih od kojih svi zavisimo.⠀ ⠀ Više o pomoći proizvodnje štitnika za lice za zdravstvene radnike pročitajte u link-u u opisu profila. ⠀ ⠀ #cuguraprint #stitnikzalice #faceshield #coronavirus #covid19 #koronasrbija #karantin #izolacija #ostanikodkuce\nA post shared by ČUGURA | Print (@cuguraprint) on Mar 25, 2020 at 9:50am PDT\nErste Banka, to su ljudi – čak i dok traje pandemija\nSkoro pa u prvim frontovima, iako nisu u zdravstvu. Bankari su se preselili u kućne uslove, osim koleginica i kolega čija je priroda posla drugačija. Dok jedni vode računa o edukaciji klijenata, pružaju savete za zaštitu od virusa i podižu svest o bankarskim online kanalima, postoje sektori koji rade po starom u novim okolnostima. Na njihovom Instagram nalogu možemo da vidimo još jednog predsednika Izvršnog odbora izvan redovnih okolnosti, kako od kuće pomaže kolegama.\nTi ljudi sa druge strane šaltera u filijali čekaju sve kojima su potrebne offline bankarske usluge. Vidimo njihova lica i možemo da kažemo hvala onima koji svakog dana izlaze iz svojih kuća i u izmenjenim režimima i lokacijama. Tu su za klijente.\nHvala za hrabrost, organizovanost, snagu! Hvala što ste u ovim teškim trenucima pribrani i što pre svega vodite računa o svojoj bezbednosti ali i bezbednosti naših klijenata! #ritejlrulz #bankatosuljudi #verujusebe #buditezdravi #briniteosebi\nA post shared by Erste Banka Srbija (@erste_banka_srbija) on Mar 27, 2020 at 8:21am PDT\nNordeus od kuće vraća zajednici\nOvoj kompaniji nije teško palo da se preseli u kućne uslove, a prava je šteta što su godišnjicu useljenja u novi prostor obeležili izvan njega. Oni su među prvima izašli sa utiscima iz WFH modusa, praktično i pre zvaničnog proglašenja vanredne situacije. Korak ispred, u skladu sa realnim potrebama, brinu o svojim zaposlenima.\nDonirali su 156.000 evra za kupovinu respiratora, testova zajedno sa Unicefom, Fondom b92 i Srpskim filantropskim forumom, a više o tome kako oni vraćaju zajednici možete pročitati na njihovom blogu.\nWe're proud of all our team who have come together to donate in supporting the amazing work UNICEF Srbija are doing to provide the country with more medical equipment. Through personal donations and the leadership team matching, the total amount raised was enough to fund the purchase of 15 respirators. We encourage others who can, to reach out to UNICEF to see if you can help them in any way. The work they do is far bigger than any of us 🙏❤ #giveback #lifeatnordeus #Repost @unicefsrbija • • • • • • #UNICEF nabavlja 50 respiratora, zaštitnu opremu i higijenske pakete u vrednosti preko $500,000 za borbu protiv korona virusa u Srbiji. 👉 Zahvaljujući ličnim donacijama zaposlenih u @lifeatnordeus nabavljamo 15 respiratora. 💙 👉 Uz finansijsku podršku @phiacademy , @vojvodjanska_banka , redovnih donatora UNICEF-a i UNICEF-ove ambasadorke @anaivanovic , nabavljamo dodatnih 35 respiratora. 💙 👉 U toku sledeće nedelje očekujemo prvi deo isporuke zaštitne opreme – maski, zaštitnih odela, vizir naočara i rukavica za zdravstvene radnike, a biće isporučen i prvi kontingent od 1,700 higijenskih paketa za najugroženije porodice sa decom. #COVID19 #koronavirus #korona\nA post shared by Nordeus (@lifeatnordeus) on Mar 23, 2020 at 6:00am PDT\nOvo su, naravno, samo neki primeri kompanija koje nisu ostale tihe za vreme koronize (prim. aut. fora za kraj).\nU ratu možeš da izgubiš život samo jednom, a ovaj naš moderni rat za top talente daje više mogućnosti. Ali pitanje koje je sada važno postaviti naglas – za koju će kompaniju top talenti želeti da rade kada sve ovo prođe?\nJelena Vasilev Novčić\nJelena Vasilev Novčić je Employer Branding menadžerka u kompaniji Levi9 Srbija. Od gomile šešira i uloga koje ima posebno je ponosna na titulu “Najbolji mladi komunikator u Evropi” (Brisel, 2016). Jelena – za prijatelje Vasi – svoje profesionalne napore usmerava da pruži podršku kompanijama i organizacijama u komunikacijama i brendiranju. Između knjige i filma uvek bira knjigu. Uz muziku, normalno.\n22. 4. 2020. u 11:20 Odgovori\nSuper, hvala Jelena/Vasi 😊odlican tekst.\nDrzim online predavanja studentima, bilo bi mi drago da se ukljucis I budes nas gost. Ako si za, javi se za dogovor. Veliki pozdrav I sve najbolje!\n22. 4. 2020. u 15:29 Odgovori\nHvala vam! Naravno, biće mi zadovoljstvo 🙂


„Novousvojeni zakon o radu restriktivniji prema pravima zaposlenih“ (VIDEO) | RTK\n„Novousvojeni zakon o radu restriktivniji prema pravima zaposlenih“ (VIDEO)\nNovousvojene izmene Zakono o radu, prema rečima rukovodioca stručne službe Veća Saveza samostalnih sindikata Srbije Zorice Savić Nikolić, restriktivniji su u odnosu na ranija rešenja kada su prava zaposlenih u pitanju. Inače, Savez samostalnih sindikata Srbije pokrenuo je inicijativu za ocenu ustavnosti Zakona o radu i penzijsko – invalidskom osiguranju zbog nepoštovanja postupka i načina donošenja.\nZakon o radu mora da se uskladi sa međunarodnim normama, konvencijama i preporukama ali nigde ne stoji da stečene prava radnika treba umanjivati, ističe rukovodilac stručne službe Veća samostalnih sindikata Srbije Zorica Savić Nikolić.\n„Novousvojeni zakon je restriktivniji u odnosu na ranija rešenja kada su prava zaposlenih u pitanju, to se pre svega odnosi na otpemnine pri odlasku u penziju i minuli rad, a najspecifičnije stavke su raspoređivanje na rad kod drugog poslodavca i uvođenje novčane kazne“ – kaže Zorica Savić Nikolić, dodajući da će, bez obzira na to što je Zakon o radu stupio na snagu, pojedinačni kolektivni ugovori važiti do 31. januara sledeće godine.\nSavez samostalnih sindikata Srbije, prema rečima Zorice Savić Nikolić, pokrenuo je inicijativu za ocenu ustavnosti Zakona o radu i penzijsko – invalidskom osiguranju zbog nepoštovanja postupka i načina donošenja. Njihova preporuka je i, da bi se izbegli problemi, treba voditi permanentno – argumentovani socijalni dijalog na svim nivoima.\nPrethodno : Jezik kao moćno sredstvo razgradnje starih i uspostavljanja novih identiteta (VIDEO)\nSledeće : Konkurs za subvencionisanje zasada voća, vinove loze i hmelja (VIDEO)


Gradsko vijeće Bihaća predložilo Lipu kao lokaciju za izmještanje migranata - Hrvatski Medijski Servis\nGradsko vijeće Bihaća predložilo Lipu kao lokaciju za izmještanje migranata\nGradsko vijeće Bihać na jučerašnjoj je izvanrednoj sjednici dalo suglasnost za predloženu lokaciju “Lipa”, kao lokaciju u gradskom vlasništvu za formiranje privremenog prihvatnog centra za migrante, odnosno njihovo izmještanje iz urbanog područja. Pojašnjeno je kako se radi o 50 dunuma zemljišta s mogućnošću priključka struje i vode, koje se nalazi između Bihaća i Bosanskog Petrovca.\n“Ovo je već davno predložena lokacija, koju međunarodne organizacije tada nisu prihvatile zbog udaljenosti od grada, odnosno kompleksnog osiguravanja potrebnih usluga. Možda ni sada neće u obzir uzeti ponuđeno, međutim mi, kao najopterećeniji grad, moramo tražiti i nuditi neka rješenja. Neka ovo bude još jedan primjer humanosti svih građana Bihaća, jer smo do sada na sve načine pomagali tim ljudima, a sada nudimo i lokaciju za njihov smještaj u vlasništvu grada. Mislim da je ovo korektna ponuda Grada Bihaća i da su sada na potezu nadležni i oni koji imaju novac”, rekao je gradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić.\nIstaknut je stav da lokacija na Vučjaku, za koju je data suglasnost ovog vijeća, ostaje privremeni smještaj migranata sve do formiranja novog prihvatnog centra izvan urbanog područja grada Bihaća ili Unsko-sanske županije.\nPonovljeno je da Gradsko vijeće Bihać ostaje i pri zahtjevu da se migranti i izbjeglice iz Privremenog prihvatnog centra “Bira” izmjeste izvan naseljenog područja, s obzirom da poslovna zgrada ove bivše tvornice ne posjeduje suglasnost Gradskog vijeća, niti gradonačelnika da služi kao prihvatni centar.\nVijećnici su inzistirali na još većem angažmanu i prisustvu policijskih službenika na ključnim lokacijama u gradu i oko prihvatnih centara, gdje je povećana koncentracija migranata. Zatražen je i nastavak pojačanog inspekcijskog nadzora i kontrole privatnih objekata, koji se iznajmljuju osobama u ilegalnom statusu.\nJoš jednom je upućen i apel Izaslanstvu Europske unije u BiH i Uredu specijalnog predstavnika EU da ozbiljno pristupe problemu, kako navode, ilegalnog vraćanja migranata i izbjeglica zatečenih na teritoriju Republike Hrvatske u Bihać, te kršenju konvencija o ljudskim pravima,/HMS/


Najveći svetski fond zaradio 400 mlrd dolara za tri meseca, a evo zbog kojih ključnih ulaganja - Biznis Telegraf.rs\n18/10/20 | 06:15 ≫ 17/10/20 | 13:04\nNajveći svetski fond zaradio 400 mlrd dolara za tri meseca, a evo zbog kojih ključnih ulaganja\nUtemeljen 1996. godine, Norveški fond upravlja imovinom ukupne vrednosti 1,1 milijardi dolara\nNorveški fond objavio je juče da je u trećem kvartalu 2020. zaradio 412 milijardi norveških kruna (44,31 milijardu dolara), pre svega zahvaljujući jačanju akcija tehnoloških kompanija iz SAD, usred korona krize.\nOvaj sektor je među retkim koji su profitirali tokom pandemije kovid-19, a kako kaže čelnik Fonda, Nikolaj Tangen, "na finansijska tržišta i dalje utiče neizvesnost zbog korone, mada je uprkos tome povraćaj od ulaganja na tržištu deonica bio dobar".\nNorveški fond ima vlasnički udeo u oko 9.200 kompanija u planeti, odnosno 1,5 posto svih izlistanih deonica, a ulaže i u obveznice i u nekretnine. Ipak, Fond se ne opušta, jer se svet i dalje intenzivno bori s ovom krizom. Kako se najavi novi talas virusa, tako globalna ekonomija biva slabija.\n- Pripremamo se za mogućnost da će pandemija potrajati, pa i sledeće godine - istakao je Tangen. Ali, uprkos previranjima, Fond je u periodu od jula do oktobra ostvario pozitivan prinos od 4,3 posto, ponajviše zbog 5,7-postotnog prinosa po deoničkom portfoliju, koji čini 70,7% ukupnog portfolija Fonda.\nUtemeljen 1996. godine, najveći svetski fond upravlja imovinom ukupne vrednosti 1,1 milijardi dolara. To znači da je svakom građaninu Norveške, uključujući decu, obezbedio više od 200.000 dolara.\nNorveška optužila Rusiju za sajber napad na parlament: Moskva kaže da dokaza nema\n18. oktobar 2020 | 08:36\n... i koliko su zaradili?\n"Gde su deca i ko pazi na njih?": Šarenac se javio iz Japana, uživo ćaskao sa suprugom\n(UŽIVO) Vučić: Penzioneri u februaru dobijaju po 20.000 dinara od države


Francuska: Opštinska policija u čuvenom letovalištu neće kontrolisati sanitarnu propusnicu\nDok se francuske vlasti i vlasti drugih država trude da kontrolišu epidemiološku situaciju i nateraju građane da koriste sanitarnu propusnicu, opštinski gradonačelnik RN-a u Frejusu neće kontrolisati svoje sugrađane.\n„Država je pozvala gradonačelnike da uključe svoju opštinsku policiju u nadgledanje ove [sanitarne] propusnice u ustanovama otvorenim za javnost. To neće biti slučaj u Frejusu“, najavio je David Rachline, gradonačelnik RN-a u Frejusu (Var), u kolumni objavljenoj na stranici Valeur Actuelle. On osuđuje, između ostalog, ,,obaveznu vakcinaciju koja ne nosi njeno ime” i uticaj na ,,lokalnu ekonomiju”.\nMeđutim, gradonačelnik RN-a nije jedini koji je odbio da sarađuje. Sredinom prošle nedelje, Robert Menard, gradonačelnik Beziers-a (Herault), takođe je najavio takvo protivljenje.\nIpak, on je za France Bleu rekao da se zalaže za obaveznu vakcinaciju i sanitarnu propusnicu, ali ne i za terase ugostiteljskih objekata, prenosi 20 minutes.\nTagovi: Beziers - Frejus - gradonačelnik - kontrola sanitarne propusnice - odbijanje - Policija


Na BLSE prodate hartije od vrijednosti Nove banke - Klix.ba\nNa BLSE prodate hartije od vrijednosti Nove banke\n22.6.2015. u 16:06\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 1.232.176,32 KM, kroz 63 transakcija.\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,15 posto i iznosi 715,71 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,17 posto i iznosi 1.762,79 poena.\nNa današnjem trgovanju prijavljena su dva blok posla s hartijama od vrijednosti emitenta Nove banka a.d. Banja Luka, u ukupnoj vrijednosti od 1.109.999,72 KM.\nNa službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 18.721,06 KM, po prosječnoj cijeni od 1,69 KM, čime je ostvaren pad u odnosu na prošlo trgovanje za -0,59 posto.\nUkupan promet obveznicama iznosio je 92.743,11 KM. Najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 5 u vrijednosti od 45.931,82 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je rast od 1,09 posto.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZIF Kristal invest fond a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 2.682,12 KM, po prosječnoj cijeni od 5,61 KM, što predstavlja pad cijene za -1,41 posto.\nAkcije jednog fonda su ostvarile rast prosječne cijene, ZIF VIB fond a.d. Banja Luka (7,37 posto), i trgovalo se po prosječnoj cijeni od 2,04 KM, u vrijednosti od 40,80 KM.\nGubitnik dana među fondovima su akcije ZIF BLB - profit a.d. Banja Luka (-1,92 posto), i trgovalo se po prosječnoj cijeni od 3,06 KM, u vrijednosti od 281,52 KM.\nOd hartija od vrijednosti na slobodnom tržištu najveći promet je ostvaren akcijama preduzeća Bosnamontaža a.d. Prijedor, a trgovalo se u iznosu od 2.000 KM, po prosječnoj cijeni od 0,40 KM.\nSmanjena prosječna plaća u RS-u, sada iznosi 823 KM\n22.06.2015. u 16:07\nSkupština akcionara bijeljinske Šećerane odlučila da revitalizuje fabriku\n22.06.2015. u 15:56


Grad koji opstaje: Na današnji dan prije 28 godina počela opsada Sarajeva | BNN\nHalilović (BPS): Elektronsko glasanje je nulti zahtjev demokratije\nU NOĆI SA 4. NA 5. APRIL 1992. SRPSKI AGRESOR OTPOČEO KRVAVI RAT NAD GLAVNIM GRADOM BiH\n05.04.2020 - 17:10\nNa današnji dan prije 26 godine počela je opsada Sarajeva koja je trajala 1.425 dana i bila jedna od najdužih u historiji modernog ratovanja.\nSrpski agresor je u noći sa 4. na 5. april 1992. godine zauzeo međunarodni sarajevski aerodrom te otpočeo krvavi rat koji je za grad na Miljacki završen tek 29. februara 1996. godine. Za to vrijeme ubijeno je više od 11 hiljada civila u gradu, od kojih oko 1.600 djece, dok je preko 50.000 građana Sarajeva lakše ili teže ranjeno.\nProcjenjuje se da je blizu 500.000 projektila ispaljeno na grad za vrijeme opsade, dok je zabilježeno da je 22. jula 1993. godine na grad "palo" rekordnih 3.777 projektila.\nOpsada Sarajeva od strane srpskog agresora počela je zauzimanjem međunarodnog aerodroma od strane JNA, u noći sa 4. na 5. april 1992. godine, a završila se 29. februara 1996. godine. Bila je to skoro četverogodišnja blokada glavnog grada, nazvana "Sarajevska opsada", sa 1425 dana, jedna od najdužih u historiji modernog ratovanja. Nakon "berlinskog zračnog mosta", ovo je bio "najduži" zračni most u historiji svjetskog zrakoplovstva. Za vrijeme njegovog "trajanja" na aerodrom je sletjelo i sa njega uzletjelo preko deset hiljada aviona, koji su dopremali humanitarnu pomoć, snage UN-a i odvozili ranjene civile na liječenje. Sam zračni most, prema podacima UNHCR-a, nije bio dovoljan za dopremu hrane stanovništvu BiH. Ali, ako se o sigurnosti bilo čega moglo uopće govoriti, pokazao se kao najsigurniji. Dok su konvoji stajali, zaustavljeni nesporazumima sa komandirima na terenu, sukobima, ili vremenskim uslovima, na sarajevski aerodrom dnevno je slijetalo u prosjeku 20-25 aviona, što znači deset tona hrane po svakom letu.\nDevedeset posto pomoći Sarajevu stizalo je upravo vazdušnim putem. Za vrijeme opsade prosječno je palo 329 granata dnevno na Sarajevo, a ovaj grad ima i specifičan rekord. Naime, radi se o rekordu od 3777 ispaljenih granata na Sarajevo, u jednom danu. Desilo se to 22. jula 1993. godine. Granate su napravile ogromnu štetu, a najveću štetu su pretrpjeli civilni, kulturni i vjerski objekti. Ubijani su ljudi, rušeni civilni, kulturni, vjerski objekti, pa čak i bolnice. U brdima oko Sarajeva bilo je stacionirano 120 minobacača i 250 tenkova JNA, koji su poslije dospjeli u ruke vojske Republike Srpske. Cilj im je bio mučenje glađu i demoralizacija stanovništva na najokrutnije načine.\nStrašan primjer je masakr na otvorenoj tržnici Markale kada su u februaru 1994. godine granate, ispaljene sa srpskih položaja na Špicastoj stijeni, pogodile masu ljudi i uzele živote 68 Sarajlija. Tokom opsade Sarajeva ubijeno je 12.000 ljudi, među njima 1.500 djece, a 50.000 ljudi je lakše i teže ranjeno.\nBNN.ba / historija.ba\nŠpirić, Bevanda, Čampara, Dodik, Ružnić, Imamović...žale zbog Radončićeve ostavke\n4 hours 21 min https://t.co/GIM5yuhdzN\n4 hours 50 min https://t.co/bLjNg7Ycl1


Sammy Skytte (Stabaek) - Profil igrača - Rezultati.com\nSammy Skytte - Danska / Stabaek\nPomoć: Nalazite se na profiu igrača Sammy Skytte, Stabaek. Pogledajte statistiku (nastupi, golovi, kartoni / liga, kupovi, reprezentacija) i povijest transfera. Pregledajte profile igrača (npr. Sammy Skytte profil), stranice momčadi (npr. Stabaek) i stranice natjecanja (Liga Prvaka, 1. HNL i više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova diljem svijeta) na Rezultati.com stranici!


Muzzik TV je lansirao svoju aplikaciju za Android TV na Google Play-u! | MUZZIK TV\nMuzzik TV je lansirao svoju aplikaciju za Android TV na Google Play-u!\nAplikaciju je moguće instalirati na smart televizorima sa Android TV sistemom, kao i na Android TV boxovima i EON box-u.\nMuzzik TV nudi autentične TV i radio stanice koje prate svetske i regionalne (Alpe-Dunav-Adria) muzičke scene.\nUkrštajući muzičke stilove, žanrove, legendarne i savremene umetnike, Muzzik TV pruža originalne televizijske formate na kanalima kao što su „Rock & Roll“, „Cafe & Club“, „World Wide“, „Jeka“ (Balkanski etno), „Hip-Hop“, „Mediteraneo”…\nLjubitelji muzike mogu da slušaju pažljivo odabrane plejliste na određenim radio stanicama kao što su „Lounge“,„ Metal“,„Yu Wave “, „Trending“, „Art “, „Neo Rock “, „Sačulatac”, „Pop Star “…\nŠta je Android TV Box, još ne znate?\nAndroid TV Box predstavlja mogućnost gledanja preko 1500 tv programa bez kablovskog operatera. Potrebna je samo internet konekcija, dok je sistem identičan android telefonu – Android 10. Televizijske stream kanale gledate besplatno. Takođe, nema instalacije i podešavanja. Povežete TV box sa televizorom uz pomoć HDMI kabla (stiže sa BOXom) ako je noviji TV, ili AV kablom ako je stariji TV. Internet možete povezati preko kabla ili WiFi konekcijom. Možete povezati tastaturu i miš preko USBa. Odlično rade i bežične varijante. Filmove možete puštati i sa USB memorije ili SD kartice, a neki modeli podržavaju i Bluetooth.\nEON Smart Box označava mogućnost da na svom televizoru gledate kanale iz SBB ponude i koriste sve EON napredne funkcije, kao i sve Android TV servise kao što su YouTube, Google Play Music, Play Store i druge. EON pruža isto iskustvo na svim uređajima, što znači da su televizori, računari, telefoni i tableti međusobno sinhronizovani, tako da će korisnici biti u prilici da započnu gledanje filma iz sekcije Video klub na telefonu, a po prilici nastave na TV-u.\nA Muzzik, on je jedinstveni vodič kroz raznovrsne žanrove svetske i regionalne popularne muzike. Rock, pop, funk, soul, trap, indie rock i pop, reggae, ska, blues, punk rock, disco, house, acoustic, country, americana, latino, world music, jazz, crossover, afro beat, new evergreen, electro pop, metal, hard, techno, trance … su samo neki od žanrova koje prati ambiciozna redakcija kanala i portala-platforme Muzzik.\nPremijere video spotova i njihova selekcija, informacije o izdanjima, koncertima, festivalima, artistima i autorima, su ukršteni sa originalnim tv formata i snimcima živih nastupa i originalnim izvodjenjima velikih hitova i novih pesama, u studijima i na scenama produkcije Muzzik.\nPotraga za talentovanim mladim muzičarima i novim bendovima i autorima njihovo lansiranje i promovisanje su još jedan od glavnih programskih zadataka projekta MUZZIK.\nPreuzmite BESPLATNO aplikaciju ovde.