Radio Tivat | U tivatske vrtiće upisano 800 djece\n22 јун U tivatske vrtiće upisano 800 djece\nPosted at 12:43h in Obrazovanje\tby\tDragan Popadic\n“U Tivtu postoje tri vaspitne jedinice sa 23 vaspitne grupe u koje je sada upisano preko 800 upisane djece. Odziv roditelja je ogroman i to je pokazatelj da sve više shvataju značaj boravka djece u predškolskim ustanovama”, rekla je Katarina Hercegovac, vršilac dužnosti direktora javne predškolske ustanove “Bambi” u Tivtu, na prezentaciji rada te ustanove u okviru kampanje “Zablistaću u vrtiću”.\nKako je istakla, “Zablistaću u vrtiću” je odlična zajednička kampanja Ministarstva prosvjete i predškolskih ustanova, koja ispunjava cilj, a to je informisanje roditelja o važnosti predškolskog vaspitanja.\n“U vaspitno-obrazovnom radu koristimo razne sadržaje, upućujemo djecu na druženje sa vršnjacima i na taj način ih, kroz igru, podstičemo na socijalizaciju, ali i na razvoj osobina kakve su razdoznalost, samopouzdanje i kreativnost. Dakle naša ustanova svoj vaspitno-obrazovni rad stalno usavršava i u okviru ove prezentacije smo pripremili prezentaciju samo dio onoga što djeca u našem vrtiću rade. Ciljna grupa prezentacije su naravno roditelji djece koja još ne idu u vrtić, kako bi osjetili duh predškolskih ustanova i upoznali se detaljnije sa našim radom” – istakla je Hercegovac.\nArhiv Izaberi mesec jul 2021 jun 2021 maj 2021 april 2021 mart 2021 februar 2021 januar 2021 decembar 2020 novembar 2020 oktobar 2020 septembar 2020 avgust 2020 jul 2020 jun 2020 maj 2020 april 2020 mart 2020 februar 2020 januar 2020 decembar 2019 novembar 2019 oktobar 2019 septembar 2019 avgust 2019 jul 2019 jun 2019 maj 2019 april 2019 mart 2019 februar 2019 januar 2019 decembar 2018 novembar 2018 oktobar 2018 septembar 2018 avgust 2018 jul 2018 jun 2018 maj 2018 april 2018 mart 2018 februar 2018 januar 2018 decembar 2017 novembar 2017 oktobar 2017 septembar 2017 avgust 2017 jul 2017 jun 2017 maj 2017 april 2017 mart 2017 februar 2017 januar 2017 decembar 2016 novembar 2016 oktobar 2016 septembar 2016 avgust 2016 jul 2016 jun 2016 maj 2016 april 2016 mart 2016 februar 2016 januar 2016 decembar 2015 novembar 2015 oktobar 2015 septembar 2015 avgust 2015 jul 2015 jun 2015 maj 2015 april 2015 mart 2015 februar 2015 januar 2015 decembar 2014 novembar 2014 oktobar 2014 septembar 2014 avgust 2014 jul 2014 jun 2014 maj 2014 april 2014 mart 2014 februar 2014 januar 2014 decembar 2013 novembar 2013 oktobar 2013 septembar 2013 avgust 2013 jul 2013 jun 2013 maj 2013 april 2013 mart 2013 februar 2013 januar 2013 decembar 2012 novembar 2012 oktobar 2012 septembar 2012 avgust 2012 jul 2012 jun 2012 maj 2012 april 2012 februar 2012 oktobar 2011\nRezultati jučerašnjeg kola\nMinistarstvo prosvjete pozitivno prema uvođenju predmeta medijska pismenost\nDrame Centra za kulturu Tivat i u pisanoj formi\nDerbi na startu: Elektroprivreda – Mimoza\n„Čitač“ u ponedeljak na PostPurgatorijama\nZavršen Boka kamp: Vratiti djecu na terene\nU borbu protiv prekoračenja brzine na moru biće uključeni i dronovi\nStand up veče sa Majom Šarenac\nDanas do 36°C\nU Tivtu 6 posto više gostiju nego u istom periodu ’19.\nVojo pronašao spasiteljku nakon 65 godina\n„Kosovo je Srbija i samo sloga Srbina spašava“ čulo se na sinoćnjem koncertu Bratstva srpske pravoslavne omladine Sveti Pantelejmon\nNeven Staničić: Kad štrace zamijene bandijeru\nOdržana Fešta od ribe i vina\nSD Tivat: Otrijeznite se gospodo iz tivatskog SDP-a\nDPS Tivat: Nacionalistička provokacija multietničkog Tivta uz kršenje mjera\nSD Tivat pita lokalni SDP i BF: Kako ste se proveli sinoć?\nSanja Bauk: Google koristi nas i podatke o nama za neke svoje svrhe\nOO SDP osuđuje „nacionalističko ponašanje i poruke na koncertu u Tivtu“\n31 јула, 2021


Iphone X | Telefoni.ba\nTag Archive: apple, Galaxy Note 9, iphone x, iPhone XR, iPhone Xs, iPhone XS Max, Oppo F9, Pocophone F1, samsung, Xiaomi, xiaomi redmi note 5 pro\nMotorola je najavila model One, koji dizajnom i usjekom na vrhu ekrana dosta podsjeća na iPhone X. Ovaj smartphone je uočen i na Geekbench protalu, te su otkrivene i neke od specifikacija. Tako će...\nSamsung odlično koristi ogroman novac koji izdvajaju za marketing, te uspjeva napraviti zaista zanimljive video klipove. Već smo vidjeli tri “ingenius” reklame (kratke video klipove)...\nKako se pokazao iPhone X na drop testu\nEkipa sa youtube kanala EverythingApplePro izvela je zanimljivo testiranje iPhone X modela. Oni su izložili najnoviji model Apple smarthona padovima sa raznih visina, a vi u nastavku tekste možete...\nSamsung je objavio tri nove “anti-iPhone” reklame pod nazivima – Fast Charger, Dongle i Camera. Fabula svakog videa vrti se oko radnika u Apple Store, koji odgovara na pitanja...\nIako su neki pomislili da neće biti ništa od dolaska nasljednika iPhona SE, posljednje informacije upućuju na suprotno. Naime, kompanije Olixar, koja se bavi proizvodnjom oklopa za smartphone,...\nApple, Honor, Huawei, Iphone, OnePlus, Oppo, Redmi, Samsung, Telefoni, Top Vijesti, Xiaomi\nVeć sedmu sedmicu zaredom Oppo F5 je lider liste najpopularnijih smartphona, a kao i prošle sedmice, i ove je na drugom mjestu Samsung Galaxy J7 Pro. Iako još uvijek nije ni stigao na prodajne...


NovaEnergija.net » intervju za posao intervju za posao – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "intervju za posao"\nKako dobiti posao i bez radnog iskustva?!\nČinjenica je da je danas teško dobiti posao, ali iako stvari izgledaju crno, to ne mora biti nemoguće. Ovi mali trikovi poslužiće kao kompenzacija za nedostatak radnog iskustva…\nUtvrdite zašto ste baš vi odličan kandidat za određenu poziciju\nUkoliko imate u vidu neki konkretan posao, jedna od najbitnijih stvari koje treba da uradite jeste da razmislite o tome koje su vaše sposobnosti, u čemu ste dobri, i na koji način vas vaše veštine čine odličnim kandidatom za taj posao.\nJoš jedna korisna stvar koju možete da učinite za sebe jeste da volontirate u polju koje vas zanima. Razmislite prvo o onome što biste želeli da radite, a zatim pozovite poslodavca. Čak i da ne dobijete novčanu nadoknadu, nemojte klonuti duhom – biće teško u početku, ali ćete razviti veštine i naučiti kako se radi posao, što će vam pružiti dodatne mogućnosti – između ostalog da konkurišete za istu poziciju na drugim mestima.\nObratite naročitu pažnju na motivaciono/propratno pismo\nUkoliko nemate dovoljno iskustva u polju koje vas interesuje, savršeno motivaciono/propratno pismo može ubediti poslodavca da vas pozove na razgovor. Objasnite na koji način biste mogli da doprinesete firmi ili kompaniji, šta vama znači ta mogućnost i koliko je cenite.\nPolirajte veštine koje nisu u direktnoj vezi sa poslom\nČak i ako nemate iskustvo, poslodavac vas može pozvati na razgovor ako primeti da ste prijateljski nastrojeni, da može da računa na vas i da ste profesionalni. Ovakve osobine vrlo se cene i poslodavcu nekada više znače od iskustva.\nPokušajte da se istaknete\nAko želite posao, čak i ako nemate radno iskustvo, možete ga dobiti ukoliko se po nečemu dobrom razlikujete od ostalih kandidata. Ovde nije reč o ekscentričnom načinu oblačenja i sličnom, već o bilo čemu što će poslodavcu ukazati na to da ste motivisani za rad, spremni za učenje i puni entuzijazma.\nNemojte sebi postavljati nedostižne ciljeve ili konkurisati za pozicije koje vam ne leže. Birajte ono u čemu zaista mislite da možete da se dokažete, kao i da napredujete..\nKako dobiti posao i bez radnog iskustva?! was last modified: January 31st, 2018 by Ivana Karanović\nBesplatan odmor i prilika za posao na Novom Zelandu\nSve što treba da uradite da biste dobili posao, ali i besplatan odmor na Novom Zelandu jeste da pristanete na intervju za posao u prestonici ove bogate države, Velingtonu. Kroz…


NoviGlas - "TRB Bratunac" započeo saradnju i sa kompanijama iz Srbije (FOTO) - NOVI GLAS\nKompanije Tehnički remont Bratunac /TRB/ i Green power turbine systems /GPTS/ doo Beograd potpisale su ugovor o saradnji na zajedničkim projektima i nastupima na trećim tržištima.\nOvim ugovorom odlična poslovna saradnja dvije izvozno orijentisane kompanije namjenske industrije je konkretizovana i obuhvata kreiranje i realizaciju zajedničkih projekata. Prvi zajednički posao biće realizovan u novom pogonu TRB-a u Bratuncu „Iskra“ koji radi punim kapacitetom.\nZa TRB ovaj ugovor je značajan jer je prvi ugovor sa nekom kompanijom iz Srbije. Njegovim potpisivanjem, Green power turbine system više neće biti samo kupac proizvoda TRB-a nego i partner na trećim tržištima, kao i na budućim sajmovima.\nI TRB i Green power turbine systems konstantno ulažu u mlade i profesionalne kadrove inženjere i tehničko osoblje koji se znanjem i inovacijama bori na surovom međunarodnom tržištu. TRB i u okolnostima pandemije virusa korona intenzivno radi, sklapaju se novi ugovori, nije otpušten nijedan radnik, a u planu su i nova zapošljavanja.\nUgovor o saradnji dvije kompanije potpisali su 15. oktobra u prostorijama TRB-a u Bratuncu direktor Green power turbine systems Slobodan Petković i izvršni direktor za podršku TRB-a Marko Mrkajić.\nKorona u RS se ne smiruje – Virus korona potvrđen je kod 226 osoba


Vesti online / Vesti / Srbija / SNS: DS okupio najveće lopove na mitingu\nNaprednjaci saopštenjem ismejali miting opozicije\n-Čestitamo i njihovom autoprevozniku Mišković komercu što ovaj put nije morao da izdvoji mnogo para na prevoz njihovih članova - navodi se u saopštenju SNS.\n-Građani nisu morali čekati novo pomračenje sunca, jer se danas svima smrklo kada su videli tri najveća lopova u Srbiji na jednoj bini: Bojana Pajtića, Zorana Živkovića i Dušana Petrovića, dok su ih obezbeđivala braća Ješić poznata po uspešnosti razbijanja glava građanima - navode naprednjaci.\nSrpska napredna stranka još poručuje da zahvaljuje Demokratskoj stranci na organizaciji mitinga, jer su, kako se dodaje, "uspeli u jednom danu da podsete sve građane na najmračnije doba Srbije, kada je ova političko-tajkunsko-mafijaška družina opljačkala državu i narod".\nPortparol Socijalističke partije Srbije Đorđe Milićević izjavio je da je miting DS stranke potvrda promašenosti politike koju ta stranka vodi, ali i jasan pokazatelj da Vlada Srbije uživa nedvosmislenu podršku građana.\n* "Svi smo taoci neznalica, šarlatana i plagijatora"\n* "Pajtić kidnapovao odbornike DS iz Inđije"\n* "Pajtić pustio da ga žena brani: Pametan, ali ne i hrabar potez"\n- Taj, nazovite, skup pokazao je svu sudbinu propadanja Demokratske stranke - rekao je Milićević Tanjugu.\nPrema njegovim rečima, miting u Beogradu potvrda je promašenosti politike demokrata, ali i jasan pokazatelj da vlada ima ozbiljan politički legitimitet, kao i ogromno poverenje i podršku građana za sve što radi.\nMilićević je naveo da je dugo najavljivani miting DS okupio nekoliko puta manje ljudi nego što, kako je rekao, SPS okupi u Beogradskoj areni.\nA Pokret socijalista Aleksandra Vulina tvrdi da, "bez obzira na nesebečnu finansijsku i logističku pomoć Miroslava Miškovića", DS nije u stanju da iz cele Srbije dovede ni toliko ljudi da popuni Trg Republike, koji čak ni ne spada u najveće trgove u Beogradu.\nNedelja 26.04.2015. 00:18\nNedelja 26.04.2015. 01:08


Škole jezika Rim | Giramondo travel agency\nŠkole jezika Rim\nUčite jezik u Rimu\nRim, večni grad i srce davnih civilizacija, mesto je rođenja mnogih naroda i kultura koji su ostavili traga na današnjicu. Stotine pisaca, pesnika i umetnika iz svakog perioda i svakog dela na svetu, slavili su njegovu lepotu, boje, umetničko i istorijsko bogatstvo. Rim nije samo grad bogat spomenicima, palatama i muzejima koji ga čine jedinstvenim na svetu; on je takođe moderan grad, pun života, koji može da ponudi za svakog po nešto. Na kraju Rim čine i stanovnici, poznati po svojoj gostoljubivosti, radoznalosti i zadovoljstvu susreta sa drugim narodima i kulturama.\nRim / 26 Feb 17 / 0 comments\nŠkola Leonardo da Vinci osnovana je 1977. godine i autorizovana je za svoj rad od strane italijanskog Ministarstva prosvete.Dugogodišnjim radom, programom koji sprovode profesionalni predavači ...\nŠkola Dilit International House\nŠkola Dilit International House, osnovana je 1974. godine, bila je jedna od prvih škola jezika u Italiji koja je nudila kurseve italijanskog jezika strancima i danas je jedan od najprestižnijih centara za jezike u Italiji.


11:56 - Hollywood | Novi album grupe "Placebo" u septembru, turneja u novembru\n11:48 - Politika | VUČIĆ: Biću nezadovoljan ako Šarić uskoro ne bude uhapšen!\n11:48 - Jetset | Bojana Stojković izvadila silikone! (FOTO)\n11:47 - Svet | BAHATE EVROKRATE: Broj komesara neće biti smanjen!\n11:40 - Hronika | SVRLJIG: U sudaru autobusa i automobila više od 10 povređenih\n11:37 - Jetset | Pogledajte kako Nataša Bekvalac divlja i prolazi kroz crveno svetlo! (FOTO) (VIDEO)\n11:35 - Fudbal | Partizan i Vojvodina izbegli eliminaciju iz UEFA\n11:29 - Svet | BUDIMPEŠTA: Bomba iz Drugog svetskog rata otkrivena kod Kraljevske palate\n11:21 - Ekonomija | Auto na struju proizvodiće se u Srbiji? 11:20 - Politika | Vejvoda: Srbiji žuto svetlo na putu ka EU!\n11:18 - Hollywood | Skajvokerove pantalone prodate za 36.000 dolara\n11:18 - Srbija | U Dimitrovgradu smanjenje plata za 10 odsto!\n11:11 - Zdravlje | Vitamin E izaziva šlog\n11:10 - Ekonomija | Uvodi se porez i na dvorište!\n11:06 - Sport | ĐOKOVIĆ: Ne mogu da budem jedini koji menja lošu sliku o Srbiji 11:04 - Srbija | SRAMOTA: Novi udar na male privrednike, ukida se paušalno oporezivanje za trgovce, ugostitelje, knjigovođe, agencije...\n11:04 - Svet | DUGA IZNAD LONDONA: Gej brakovi ovog leta u Engleskoj i Velsu!\n11:02 - Farma | DRUGARI: Stanija priča sa magarcem! (VIDEO)\n11:02 - Foto | FASCINANTNO: Isti par, različiti stilovi! (FOTO)\n11:00 - Hronika | Amerikanac pretio smrću ambasadoru SAD u Srbiji!\n11:00 - Hronika | Podignuta optužnica protiv Saše Dragina!\n10:57 - Saveti | Evo kako parfem nanose prave zavodnice\n10:55 - Zdravlje | Spavačka apneja povećava rizik za Alchajmerovu bolest\n10:55 - Politika | Nikolić: Ništa nedostižno ako se udružimo s Rusijom!\n10:48 - Svaštara | Japanska porno-zvezda izazvala skandal u Kini (FOTO)\n10:47 - Jetset | Pušteno još 5.000 karata za Balaševića\n10:39 - Svet | OLUJA NAD AMERIKOM: Stižu novi udari tornada! (FOTO)\n10:33 - Fudbal | DAUDA: Derbi je najveća utakmica u mojoj karijeri\n10:21 - Hronika | Uhapšen osumnjičeni za napad nožem u autobusu na Karaburmi!\n10:17 - Farma | OPET TUČA: Saška Karan udarila repera Ša! (VIDEO)\n10:16 - Svet | EGIPAT: Islamisti šest otetih bezbednjaka ostavili usred pustinje na Sinaju!\n10:09 - Svet | Velika epidemija gripa će doneti katastrofu!\n09:34 - Brak & Veze | PORAZ FEMINIZMA: Žene bi radije bile domaćice\n09:29 - Beograd | ALARMANTNO: Dupliran broj ubistava u BG!\n09:18 - Košarka | "Večiti" u senci derbija Mega Vizura - Vojvodina\nPodignuta optužnica protiv Saše Dragina!\nKK Partizan državi duguje 1,2 miliona evra\nAmerikanac pretio smrću ambasadoru SAD u Srbiji!\nUvodi se porez i na dvorište!\nVelika epidemija gripa će doneti katastrofu!\nSRAMOTA: Novi udar na male privrednike, ukida se paušalno oporezivanje za trgovce, ugostitelje, knjigovođe, agencije...\nUkoliko Skupština Srbije danas usvoji Predlog novog zakona o oporezivanju, najveći broj preduzetnika i malih privrednika prestaće da radi, moraće da zatvori radnje i otpusti svoje radnike\nSTRAVIČNO: Palicom razbio glavu prijatelju Pored ovakvog prijatelja, neprijatelji mu nisu potrebni :)\nSPEKTAKULARNO: Najbolje od ekstremnih...\nŠAŠAVI EKSPERIMENT: Učesnici...\nPOGLEDAJTE: Kako da iznervirate...\nNAJBIZARNIJI IKAD: Pogledajte kolekciju najluđih video klipova iz Japana!\nNovi album grupe "Placebo" u...\nVUČIĆ: Biću nezadovoljan ako Šarić uskoro...\nBojana Stojković izvadila silikone! (FOTO)\nBAHATE EVROKRATE: Broj komesara neće biti...\nSVRLJIG: U sudaru autobusa i automobila više...\nPogledajte kako Nataša Bekvalac divlja i...\nDIGITALNO MALTRETIRANJE: Kako Fejsbuk i mobilni...\nNišlija jedva preživeo ujed šarke, od smrti...\nNOLE, SREĆAN ROĐENDAN: Naša želja - Rolan...\nJuneće meso u Zrenjaninu košta 469 dinara, a...\nPartizan i Vojvodina izbegli eliminaciju iz UEFA\nĐOKOVIĆ: Ne mogu da budem jedini koji menja...\nDAUDA: Derbi je najveća utakmica u mojoj...\n"Večiti" u senci derbija Mega Vizura...\nJSL: Partizan "overava" titulu i...\nMilojko Pantić: Osnivam Sportski pokret obnove, biće...\nNovi album grupe "Placebo" u septembru, turneja u...\nSkajvokerove pantalone prodate za 36.000 dolara\nDŽEJ ZI: Bijonse nije trudna!\nKanađani u rebusu: Zašto je Nik Sloter zvezda u Srbiji,...\nVUČIĆ: Biću nezadovoljan ako Šarić uskoro ne bude uhapšen!\nSVRLJIG: U sudaru autobusa i automobila više od...\nBUDIMPEŠTA: Bomba iz Drugog svetskog rata...\nĐOKOVIĆ: Ne mogu da budem jedini koji menja lošu sliku o Srbiji Košarka\n"Večiti" u senci derbija Mega Vizura - Vojvodina\nPogledajte kako Nataša Bekvalac divlja i prolazi kroz crveno svetlo!\nOPET TUČA: Saška Karan udarila repera Ša!\nDRUGARI: Stanija priča sa magarcem! (VIDEO)\nSTRAVIČNO: Palicom razbio glavu prijatelju Sport\nSPEKTAKULARNO: Najbolje od ekstremnih sportova na...\nŠAŠAVI EKSPERIMENT: Učesnici mirisali otpatke,...\nPOGLEDAJTE: Kako da iznervirate roditelje za samo...\nSAMO ZA DAME: Piškite stojećki, uvek i svuda!\nPet tipova frajera o kojima mašta svaka žena\nZbog ove tinejdžerke baterije telefona ćete...\nPOTVRĐENO: Yahoo kupio Tumblr za milijardu...\nDatum kursne liste: 22.05.2013\nNajbolje fotke\tFASCINANTNO: Isti par, različiti stilovi! (FOTO)\tČudesna vodena bašta! (FOTO)\tKako bi izgledale poznate ličnosti da koriste...\tFOTOGRAFIJE KOJE ODUZIMAJU DAH: Ljudi ispod talasa!\tGRAD IZRONIO POSLE 25 GODINA: Vila Epekun\tVideo\nSTRAVIČNO: Palicom razbio glavu prijatelju SPEKTAKULARNO: Najbolje od ekstremnih sportova na...\tKoji brazilski klub ima najbolju seks-bombu?! (VIDEO)\tPANIKA NA NBG: Roj pčela prestravio prolaznike!\tBrazil ukinuo poternicu za Kekom!\tNovak Djoković\tŠOK U RIMU: Nole ispao u četvrtfinalu! Đoković pregazio Dolgopolova!\tI NOLE ČESTITAO ČELSIJU: Bravo Bane, idemooo...\tNovakova čestitka za Dan zaljubljenih\tOČEKIVANO: Nole protiv Federera u polufinalu\tTema Telegrafa\nSATRIJANI: U Beogradu ću svirati stare hitove (VIDEO)\tŠTULIĆ: Ne sviram na okupiranim teritorijama! (VIDEO)\tŽARKO I ŽELJKO: Ava je psihijatrijski slučaj, Vendi...\tEKSKLUZIVNO, SAŠA PAVLOVIĆ: Veliki sam Partizanovac,...\tMANEKENKA BOJANA DRAŠKOVIĆ: Posao modela je veoma...\tTelegraf


željezničar posušje 3-0 premijer liga bih\nPosušje napadalo, Željezničar slavio: Prvi trijumf "plavih" i Ivkovića u sezoni! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n31.07.2021. / 21:00\nPogodak Mujezinovića odlučio duel na Grbavici.\nPoslije remije i poraza, fudbaleri Željezničara upisali su i prvi trijumf u sezoni.\nEkipa Tomislava Ivkovića koji ni ovaj prvenstveni meč nije sjedio na klupi savladala je Posušje sa minimalnih 1:0, iako su gosti imali mnogo prilika i možda zaslužili bar bod.\nDuel na Grbavici odlučen je u 17. minuu, kada je pogodio Mujezinović uz mnalo sreće, jer se lopta nezgodno odbila od travu i prevarila gostujućeg golmana.\nPosušje je imalo nekoliko dobrih prilika, posebno u prvom poluvremenu, kada je Bender bio dobar kod pokušaja Begića pa i u finišu kada je probao Vukoja, a u međuvremenu su u šansi bili i Barišić, te još jednom Vukoja.\nStrijelac jedinog gola mogao je da se još jednom upiše početkom drugog poluvremena, međutim, Baćak je odbranio njegov pokušaj.\nSredinom nastavka Serdarušić je mogao da izjednači, međutim, Bender je sačuvao svoju mrežu, a njegovi saigrači uspjeli su da odole napadima gostiju sve do kraja.\nPosušje je tako upisalo i treći poraz u sezoni, a Željezničar je napravio dobru uvertiru za derbi protiv Zrinjskog u narednom kolu.\nIzvor: MONDO/Sport1/Sanel KonjhodžićBr. slika: 3 1 / 3\nIzvor: MONDO/Sport1/Sanel KonjhodžićBr. slika: 3 2 / 3\nIzvor: MONDO/Sport1/Sanel KonjhodžićBr. slika: 3 3 / 3\nŽeljezničar – Posušje 1:0 (1:0)\n/Dž. Beganović 7/\nPremijer liga BiH FK Željezničar HŠK Posušje


EVROATLANTSKE INTEGRACIJE- BEZBEDNOST ZA SVE - Media & reform centar Niš\nPosted on 27 новембра, 2014 December 1, 2014 by Nikola Stojanovic\nKako ojačati naše kapacitete za suočavanje sa globalnim rizicima kojima smo i sami izloženi? Da li Srbija treba da ostane usamljeno ostrvo u okruženju najmoćnijeg vojno-političkog saveza na svetu? Možemo li sami da odgovorimo odbrambenim i bezbednosnim potrebama naše zemlje? Kako pridruživanje Evropskoj uniji i NATO-u može da nam pomogne u borbi protiv kriminala, korupcije i terorizma? Na koji način evroatlantske integracije povećavaju stepen stranih investicija i pomažu ekonomski razvoj zemlje?\nOva pitanja deo su geostrateške teme koja u Srbiji dobija sve veći značaj. O evroatlantskim integracijama, evropskom putu Srbije i daljem približavanju NATO savezu raspravlja se sve više, pogotovo na stručnom nivou.\nMeđutim, građani Srbije uglavnom raspolažu polovičnim informacijama o ovoj temi. U odsustvu ozbiljne debate, koja bi građanima Srbije pojasnila gde je naša zemlja u evroatlantskim integracijama, o ovome se uglavnom spekuliše na nivou poluistina, predrasuda i stereotipa.\nKako bi se ovakva slika promenila, a građani bili preciznije obavešteni, Media i reform centar Niš pokrenuo je proces informisanja šire javnosti o pomenutim pitanjima.\nNakon produkcije četiri TV dokumentarne emisije, u kojima smo u razgovoru sa najrelevantnijim sagovornicima o evroatlantskim integracijama u Srbiji samo pokrenuli priču, nastavljamo započet zadatak na polju informisanja o odnosima Srbije i severnoatlantskog vojnog saveza. Kroz TV produkcijsku obradu novih tema, upoznaćemo građane sa tim kako naša Vlada i NATO sarađuju u kriznim situacijama, zatim kako nam NATO pomaže u odlaganju stare municije, a predstavićemo i poređenja u iskustvima zapadne Bugarske i jugoistočne Srbije na polju bezbednosti.\nZa što potpuniji prikaz predstavljamo i moderan internet sajt, koji je pokrenula Kancelarija NATO-a za odnose sa javnošću, a koji pruža informacije o aktivnostima ovog vojnog saveza u Avganistanu. Detaljnije upoznavanje sa pomenutim sadržajem putem linka: www.returntohope.com.\n„EVRO-ATLANTSKE INTEGRACIJE – BEZBEDNOST ZA SVE“


Rabljeni Lexus automobili oglasi za prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Automobili > Lexus\nGS300 Prestige (1)\nRabljeni Lexus automobili na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih Lexus automobili strojeva koji su za prodaju. Lexus automobili oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Lexus automobili na Znamka dijelu.\nLexus Nx 200t Elegance AWDSnaga motora: 238, Mjenjač: benzyna, Boja: Automatyczna\nLexus CT200H Hybryda + LPGSnaga motora: 99, Mjenjač: hybryda, Boja: Automatyczna\nLexus IS300 sedan EleganceSnaga motora: 245, Mjenjač: benzyna, Boja: Automatyczna\nLexus LS 600h F Sport - Hybrid (Elektro/Benzin)Zadnji pregled: 2019-10, Broj prijašnjih vlasnika: 2, Snaga motora: 394, Mjenjač: Automatik, Zapremina motora: 4969, Boja: Schwarz, Opcije karoserije: Centralno zaključavanje Električni prozor - lijevo 103 Servo ABS Grijana sjedala Klima uređaj\nLexus IS200T sedan F SportSnaga motora: 245, Mjenjač: benzyna, Boja: Automatyczna\nLexus GS300 PrestigeSnaga motora: 245, Mjenjač: benzyna, Boja: Automatyczna\nLexus IS300 EleganceSnaga motora: 245, Mjenjač: benzyna, Boja: Automatyczna\nOvde je kompletna lista polovnih Lexus automobili za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Lexus automobili koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Lexus automobili koje Vas interesuju.


Kolumne & novosti: Basara: Opoziciji ne može da pomogne ni Bog, a ne Tadić\n“Srušiti Vučića nije ideja to je namera, nezadovoljstvo jednim poretkom bez ideje kakav će poredak da zameni taj poredak. Tako da se tu radi nešto čemu nedostaje mnogo etapa. Smeniti Vučića je proces koji traži etape, a rušenje je cilj koji je završetak nekog procesa. A taj proces se godinama već ne vidi u opoziciji. Tadić i ostali iz opozicije godinama ne razvijaju nikakve tehnike za ostvarenje tog cilja. On se može ostvariti na dva načina. Prvi je na izborima, to je najlakši i najbolji način, a drugi je nasilnim putem. Koliko vidim ne rade ni na jednom ni na drugom”, ocenio je Basara u “Probudi se” na televiziji Nova S, prenosi portal Nova.rs.\n“Tako smo videli žute prsluke u Francuskoj, pa je krenula ideja onih protesta, nesuvislih inače. Neprestano imitiranje. Abazović i Bečić se nisu pojavili sad na izborima, nego smo mi čuli za njih sad kad su pobedili. Oni nisu nikakva nova lica, relativno jesu mladi , ali nisu ništa novo i za razliku od ovih ovde imaju politiku. I različita je od one koja je bila vladajuća”, zaključio je Basara.


Fakultet za sport - u toku je upis u Zrenjaninu\nFakultet za sport – u toku je upis u Zrenjaninu\nU toku je prijem upisne dokumentacije za beogradski Fakultet za sport, koji od ovog leta ima svoj konsultativni centar u Zrenjaninu.\nFakultet ima akreditovana tri studijska programa četvorogodišnjih osnovnih akademskih studija i to:\nTRENER U SPORTU – za sticanje akademskog zvanja „diplomirani trener u sportu“;\nMENADŽMENT U SPORTU – za sticanje akademskog zvanja „diplomirani menadžer u sportu“ i\nSPORTSKO NOVINARSTVO – za sticanje akademskog zvanja „diplomirani novinar u sportu“,\nkao i dva studijska programa jednogodišnjih master akademskih studija:\nMENADŽMENT U SPORTU – za sticanje akademskog zvanja „master menadžer u sportu“ i\nMENADŽMENT U TURIZMU I REKREACIJI – za sticanje akademskog zvanja „master menadžer“.\nTRENER U SPORTU – za sticanje akademskog zvanja „master trener“.\nAkreditacija doktorskih studija je u pripremi.\nStudije na svakom od studijskih programa osnovnih akademskih studija traju četiri godine, čijim okončanjem student ostvaruje 240 ESPB (Evropski Sistem Prenosa Bodova) i akademsko zvanje Bachelor with Honours, te naziv diplomirani.\nOni sa većim ambicijama, i adekvatnim prethodnim znanjem, imaju prohodnost ka akademskoj afirmaciji na polju naučno-istraživačkog rada, kroz akademske studije drugog stepena, na nivou od 60 ESPB, čijim okončanjem stiču pravo na akademski naziv master i kasniju prohodnost ka doktorskim studijama.\nNastavak saradnje ZREPOK-a i Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin“\nPREDSTAVLJANJE NA SAJMU SPORTA\n„Zrenjaninski sajam sporta“ će biti održan u ponedeljak, 3. septembra, od 10 do 14 časova u Kristalnoj dvorani. Na ovom Sajmu će svoj štand imati i Fakultet za sport, gde će svi zainteresovani moći detaljno da se raspitaju o uslovima studiranja.\nTel: 061 159 1474\nTagovi Fakultet za sportfakultet Zrenjanintrener u sportu\nBojana Drobnjak je najuspešniji student devetog ciklusa „Letnje stručne prakse“\nUz pivsku zdravicu i Zorana Tošića otvoreni 33. „Dani piva” (FOTO, VIDEO)


Karić: Predaja izborne liste na 50. rođendan Vučića - to je omaž njemu! | Srbija\nKarić: Predaja izborne liste na 50. rođendan Vučića - to je omaž njemu! | Mondo Portal\nKarić: Predaja izborne liste na 50. rođendan Vučića - to je omaž njemu! 11 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n05.03.2020. / 13:39 13:41\nIzvor mondo.rs 05.03.2020. / 13:39 13:41\nSrpska napredna stranka je sa koalicionim partnerima predala jeRepubličkoj izbornoj komisiji izbornu listu "Aleksandar Vučić - za našu decu" za parlamentarne izbore zakazane za 26. april sa 50.000 potpisa podrške građana. Evo šta kaže Dragomir Karić.\n"Predsednik Srbije Aleksandar Vučić danas slavi 50. rođendan i predaja liste upravo na današnji dan, zapravo, simbolički predstavlja mali omaž njegovom ogromnom zalaganju i radu na pozicioniranju naše državu u svetskim okvirima, dovođenju brojnih investitora, otvaranju novih radnih mesta i razvoju saobraćajne i energetske infrastrukture", izjavio je zamenik predsednika Pokret Snaga Srbije - BK i narodni poslanik Dragomir Karić, čija je stranka na koalicionoj listi.\n"Pokret Snaga Srbije - BK daće doprinos za boljitak Srbije, za njen razvoj i čast mi je da smo deo koalicije koju predvode Srpska napredna stranka i njen predsednik Aleksandar Vučić. Koalicija će nesebično raditi na realizaciji programa strateškog razvoja Srbije '2025' u koji će biti uloženo više od 14 milijardi evra realnih investicija. Na najbolji mogući način učestvujemo u razvoju Srbije i doprinosu da naša deca više ne odlaze nego da budu deo ove naše lepe države i da grade svoju budućnost ovde. Pokret Snaga Srbije na čelu sa liderom Bogoljubom Karićem daće veliki doprinos dovođenju novih investitora u narednih pet godina. Srbija će promeniti svoje lice. Srbija mora da radi, gradi i da rađa. Sve za Srbiju, Srbiju nizašta. Srbija ima snage!", poručio je Dragomir J. Karić.\nizbori bogoljub karić sns Aleksandar Vučić\n06.03.2020. / 09:22\nRad i napredak su ocigledni, te je poverenje I podrska opravdana.\n05.03.2020. / 23:56\nmislim da se zna ko je pobedio ali ajde da se saceka\n05.03.2020. / 23:55\ntacno na vucicev rodjendan,ima tu nekog znacenja\nUpravo gledate VUČIĆ OTKRIO KOJU VAKCINU ĆE PRIMITI: Vakcinisaću se u Merošini ili u Žagubici 2 Info video Pre 51 min Predsednik Srbije Aleksandar Vućić izjavio je večeras da će se vakcinisati u nekoj od manjih lokalnih samouprava, u...


"Ne oseæa se dobro": Vuèiæ æe se obratiti naciji u narednih 48 sati - B92\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ obratiæe se naciji u narednih 48 sati.\nIzvor: B92 utorak, 31.03.2020. | 16:03\nPremor je nesto sto nikoga ne zaobilazi. Posebno u vanrednim situacijama, kakva trenutno vlada.\n(Srdjan, 31. mart 2020 23:26)\nI predsednik Vucic je covek i kao svaki drugi. Svakodnevna presija, preopterecenost, izlaganju stresom, prevelika odgovornost. A samim tim ima vec zdravstvenih problema.\n(Lola, 31. mart 2020 21:21)\nNadam se da cete praviti malu pauzu da se ispavate,i da se vratite kao novi....\n(Ivan, 31. mart 2020 20:51)\nI on je èovek kao i svi mi !!!\n(Beta, 31. mart 2020 20:39)\nVrati se jaèi i odmoran ukoliko možeš, a znam da ne možeš, bitka sa ovim neprijateljem je u toku.\n(Milojko, 31. mart 2020 19:52)\nRazumem razlicite politicke stavove, Ali ovoliko minusa na poruke gde se nekome zeli bez oporavak i dobro zdravlje... Strasno!!!\n(sugraðanin, 31. mart 2020 18:19)\nI predsednik je samo èovek....\n(Aaaa, 31. mart 2020 18:05)\n(Marko, 31. mart 2020 18:04)\n(Maki, 31. mart 2020 18:02)\nBez ikakve politizacije predsedniku brz i uspešan oporavak.\n(Joka, 31. mart 2020 17:57)\nNedeljama unazad, predsednik danonocno radi, sve to ima cenu, svima je potreban odmor.\n(Mila, 31. mart 2020 16:43)\nIma ko ce da prica.\n(apajgamala, 31. mart 2020 16:43)\nVuèiæ je uvek bio pozitivan, èak i u ovim najtežim trenucima za našu zemlju.\n(Dušan, 31. mart 2020 16:40)\nNije jednostavno nositi na svojim plecima stres koji sa sobom svakodnevno donosi borba protiv Korona virusa! Predsedniku brzo ozdravljenje!\n(Mirjana, 31. mart 2020 16:35)\nNadamo se i zelimo predsedniku da mu sto pre bude bolje i da nastavimo borbu sa ovim opakim virusom.\n(Dule, 31. mart 2020 16:35)\nNe dajte se predsednièe, ovo je rat koji svi zajedno vodimo!\n(bojan, 31. mart 2020 16:35)\nPa kad ne nosi masku.\n(Neko, 31. mart 2020 16:34)\nNeka ga neka odmara. Slobodno malo duže...\n(Duka Duško, 31. mart 2020 16:33)\nÈuvajte se predsednièe, potrebni ste svojoj porodici, a i Srbiji takoðe.\n(Вук, 31. mart 2020 16:31)\nPonovo naš predsednik ima zdravstvene probleme, nadam se da je samo iscrpljenost.\n(star, 31. mart 2020 16:31)\nŽelim predsedniku brz oporavak, ali i da nakon toga znaèajno smanji broj svojih tv nastupa. Nemaèka kancelarka se samo jednom od poèetka epidemije obratila javnosti, ugledajte se na nju. Manje je u ovom sluèaju bolje. Takoðe, bilo bi dobro da predsednik prièa manje, da bira reèi i ton pri obraæanju graðanima Srbije, tako æe ono što govori ljudi više slušati i poštovati, a efekat æe biti mnogo veæi.\n(Odmorite se predsednièe, zaslužili ste, 31. mart 2020 16:31)\nNe preporuèujem (-3346)\nSve zarad Srbije, a onda se naðu neki pametnjakoviæi da mu pridikuju.\n(Vanjica, 31. mart 2020 16:30)\nne zanima me politika,Ali nasem predsedniku zelim brz oporavak!\n(pekar, 31. mart 2020 16:29)


Iran uvjerava Rusiju u svoju suradnju s IAEA - Index.hr\nIran uvjerava Rusiju u svoju suradnju s IAEA\nIRANSKI izaslanik u Rusiji uvjerio je u četvrtak Moskvu da će Teheran surađivati s UN-ovom agencijom za atomsku energiju kako bi uklonio sumnje u svoj nuklearni program.\nRuska kritika iranskog nuklearnog programa mogla bi dovesti do toga da službena Moskva podupre američke inicijative da se Iran prijavi Vijeću sigurnosti UN-a i zatraži uvođenje ekonomskih sankcija od UN-ove agencije za atomsku energiju (IAEA).\nU priopćenju nakon sastanka iranskog veleposlanika Gholomreze Shafeia i ruskog nuklearnog stručnjaka Aleksandera Rumyantseva, Iran ističe da proizvodnjom nuklearnog goriva nije prekršio nijedno pravilo UN-a.\n"Tijekom razgovora Iran je istaknuo da je naš nuklearni program u potpunosti mirotvoran", stoji u priopćenju.\nRusija je ovoga mjeseca pooštrila stav prema Iranu nakon što je Teheran zaprijetio da će se oglušiti na poziv IAEA da prekine s obogaćivanjem urana, što se može iskoristiti za proizvodnju nuklearnog oružja.\nNo, Rusija se kao stalna članica Vijeća sigurnosti formalno protivi prijavljivanju Irana Vijeću sigurnosti.


Popović: Srbija i Francuska za zajedničku saradnju u oblasti pametnih gradova i AI - Nova ekonomija\nPopović: Srbija i Francuska za zajedn...\nVelike tehnološke francuske kompanije su već prisutne u Srbiji, ali je potebna čvršća povezanost i saradnja u sektoru malih i srednjih preduzeća.\nTo su istakli ministar za inovacije i tehnološki razvoj u Vladi Srbije Nenad Popović i državni sekretar za digitalizciju u Vladi Francuske, Munir Mažubi.\nMala i srednja peduzeća su jedan od glavnih stubova razvoja francuske ekonomije, konstatovali su sagovornici i istakli da će na tome dve zemlje raditi više u budućnosti.\nPopović je izrazio zadovoljstvo zbog rasta trgovinske razmene između Srbije i Francuske, koja je prošle godine dostigla milijardu evra, uz ocenu da postoji veliki potencijal za rast ekonomske saradnje u oblasti inovacija i digitalne ekonomije.\nMinistar je ukazao da se Srbija ubrzano digitalizuje.\n"Svake godine izvoz srpskih IT proizvoda i usluga raste za 30 odsto. Očekujemo da ove godine taj izvoz premaši milijardu evra”, naveo je Popović, saopšteno je iz njegovog resora.\nOn je, kako se navodi, istakao da se u Srbiji razvija snažna startap zajednica koja može da bude odličan partner francuskoj tehnološkoj zajednici i kompanijama.\n"Srpske startap kompanije prošle godine su privukle finansiranje od preko 80 miliona evra, a svake godine imamo rast u privlačenju finansiranja od 50 odsto. To je odličan pokazatelj razvoja inovacionog ekosistema u Srbiji, ali i zainteresovanosti globalnog biznisa i investitora za ideje naših talentovanih inženjera”, naveo je Popović.\nOn je pozvao Mažubija da učestvuje na Srpsko-francuskom digitalnom forumu, koji će biti održan u decembru, tokom posete predsednika Francuske Emanuela Makrona Srbiji. "To bi bio snažan signal za francuske kompanije da u većem broju dolaze u Srbiju i sarađuju sa srpskim kompanijama u sektoru inovacija i digitalizacije”, rekao je Popović.\nDodao je da Srbija želi da se ugleda na francuski tehnološki model, istakavši da je ova zemlja ostvarila velike rezultate u digitalizaciji svoje industrije kroz program "Industrija budućnosti”.\nMažubi je istakao da je njegova kancelarija nadležna za digitalizaciju industrije i državne uprave i da će rado podeliti iskustva francuske inovacione politike sa Srbijom. Prema njegovim rečima, glavni cilj te politike je digitalizacija industrije i ekonomije, a jedan od njenih važnih segmenata je i podrška ženskom preduzetništvu i ravnomernom regionalnom razvoju u oblasti inovacija.\nPopović i Mažubi su ocenili da postoji obostrani interes za saradnju dve zemlje u oblasti razvoja veštačke inteligencije, pametnih gradova, inovacija u oblasti zdravstvene i socijalne zaštite i ekologije.\nSastanku ministra Popovića i državnog sekretara Mažubija prisustvovali su i direktor vladine Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu, Mihailo Jovanović, kao i direktor Inicijative digitalna Srbija, Nebojša Đurđević.\nPopović: Akcenat nam je na digitalizaciji, IT s...\nBrnabić: Potrebno je povezivanje privrede i ino...\nBudućnost pametnih gradova stigla u Srbiju


Izradom studija do identifikacije problema kompanija – Bankar.me\nIzradom studija do identifikacije problema kompanija\nAugust 16, 2016 CRNA GORA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nIdentifikacija relevantnih problema sa kojima se preduzeća susrijeću i utvrđivanje njihovih realnih potreba na planu inovativnosti i povećanju konkurentnosti biće u narednih skoro godinu predmet nekoliko studija i aktivnosti koje će Ministarstvo ekonomije sprovoditi zajedno sa agencijom Ujedinjenih nacija za industrijski razvoj (UNIDO).\nPredmet studija bice i investicije povezane sa većom energetskom efikasnošću i poboljšanjem praksi u zaštiti životne sredine.\nSve studije bice realizovane u okviru projekta „Jačanje konkurentnosti i inovativnih kapaciteta u Crnoj Gori kroz održive politike ekonomskog rasta“, koji se finansira iz donacije Delivering Results Together – Fund (DRT-F) u vrijednosti od oko 600.000 eura. Projekat je počeo da se realizuje u maju ove, a trajaće do jula 2017. godine.\nPored Ministarstva ekonomije i UNIDO-a, projekat će implementirati i Ministarstva finansija i održivog razvoja i turizma, kao i Međunarodna organizacija rada (ILO), Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) i Konferencija Ujedinjenih nacija o trgovini i razvoju (UNCTAD)\nU okviru projekta Ministarstvo ekonomije će, zajedno sa organizacijom UNIDO, raditi na razvoju sljedećih studija:\nStudija o finalizaciji proizvoda i inovativnim kapacitetima u klasterima iz strateških sektora;\nMapiranje i procjena postojećih kapaciteta vezanih za kreativne industrije;\nStudija i preporuke za uspostavljanje programa za podršku veza između kompanija iz industrijskih prioritetnih sektora i pratećih usluga (aktivnosti);\nStudija o mogućnostima unapređenja metalne industrije na bazi investicija povezanih sa većom energetskom efikasnošću i poboljšanjem praksi u zaštiti životne sredine;\nJačanje kapaciteta loklanih i privatnih institucija kroz realizaciju 2 inicijative za dodavanje vrijednosti.\nNavedene aktivnosti i studije će omogućiti identifikaciju problema u povezanosti između kompanija iz prioritetnih sektora (shodno Industrijskoj strategiji) i kompanija koje pružaju usluge proizvodnim preduzećima (npr. modeliranje, pravno savjetovanje, izrada prototipa, itd).\nPored navedenog biće odrađeno mapiranje postojećih potencijala koji se vezuju za kreativne industrije u Crnoj Gori i izvršena procjena njihovog uticaja kroz broj preduzeća u određenoj kreativnoj industriji i zaposlenost.\nPOJMOVIBez barijera – Da posao ne stoji crnogorske kompanije kompanije u Crnoj Gori\nPrevious Kako zaraditi od igrice Pokemon Go?\nSljedeći LG predstavlja “zvijer” od telefona\nInovacioni Centar je energičan i kreativan coworking prostor, smješten u Muzeju pomorskog nasljeđa u Porto …


Dan online - Hronika: Uhapšen Pljevljak - 2019-03-28\nHronika SPRIJEČENO KRIJUMČARENJE PET MIGRANATA Uhapšen Pljevljak\nProtiv Pljevljaka R.Š. (54) podnijeta je krivična prijava jer je pokušao da prokrijumčari pet migranata iz Crne Gore u Bosnu i Hercegovinu, saopštili su iz Uprave policije.\nNaime, pljevaljska policija je u mjestu Kovač, tokom kontrole „opel zafire” kojom je upravljao R.Š. u automobilu zatekla pet migranata koji su trebali da se prebace u BiH. Protiv R.Š. je podnijeta prijava nadležnom tužiocu, koji će predmet procesuirati na dalju obradu.


TEODOSIĆ TRAGIČAR: Miloš promašio trojku za finale, novi šamar Olimpijakosa Moskovljanima! (VIDEO) | Telegraf – Najnovije vesti\nOlimpijakos još jednom udario veliki šamar Moskovljanima, Teo promašio trojku šest sekundi pre kraja!\nKošarkaši Olimpijakosa još jednom su naneli bolan poraz CSKA! U polufinalu su srušili Moskovljane sa 82:78 (12:18, 22:21, 24:27, 14:22) i igraće u finalu protiv Fenerbahčea ili Reala.\tpročitaj još Problem za CSKA: Teodosić nije sto odsto spreman za Olimpijakos!\nZvezdina deca pred NBA skautima ispustila dvocifrenu prednost protiv CSKA 18. Maj 2017.\nO Teodosiću je govorio najvažniji čovek u CSKA i sad tek nije jasno gde će Miloš nastaviti karijeru!\nKao po navici, Olimpijakos je samo držao negativnu razliku na ivici dvocifrene, a onda polako zakuvavao do konačnog udarca Armejcima! Boleće ovaj meč dugo Ruse jer su imali pobedu u šaci, iako Spanulis nije dugo bio na nivou. Onda su iz drugog plana u ključnim trenucima proradili Agravanis i Mancaris, pa zatim i Grin za spektakularni trijumf.\n>>>Kalinić za Telegraf uoči F4: Spremni smo za rat sa Realom, biće onako kako je Željko Obradović rekao! (VIDEO)\n>>>F4 na skeneru Edina Avdića: Sve što bi trebalo da znate o borbi za evroligaški tron! (VIDEO)\n>>>Obradović je jednim gestom odgovorio kako sprema igrače za Real: Reakcija srpskog trenera se svima svidela (VIDEO)\nOlimpijakos je po oprobanom receptu pokušao da već na početku umrtvi utakmicu, i uspevalo je jer se igralo koš za koš dugo, a Miloš Teodosić je tri minuta pre kraja prve deonice ušao u igru. Bilo je dilema oko njegovog nastupa i kvaliteta koji bi mogao da pokaže rovit, a CSKA je potom ipak uspeo da uđe u seriju uz faulove Grka, do 18:9 se došlo sa linije penala. Ipak, na prvu pauzu se otišlo sa 18:12 kada je Printezis ugurao loptu u koš uz zvuk sirene.\nZabetonirao je Olimpijakos odbranu u prvoj polovini druge deonice, u napadu se “zidao” svaki poen pod obručem, sve do 24:20. Onda su puna dva minuta Pirejci bili bez koša, Hajns i De Kolo su poentirali (28:20), da bi Teodosić vezao dve velike trojke za dvocifrenu prednost (36:25), kada su Grci uzeli tajm-aut. Iako je Teo ubacio još jednu trojku, u poslednjoj sekundi poluvremena, trojku je vratio Agravanis preko ruke za 40:33.\nNa startu drugog poluvremena, uz magični pas Spanulisa je Milutinov približio Olimpijakos na 40:35, nadovezao se i Papanikolau trojkom, ali je i De Kolo imao šta da poruči sa distance (44:38). Igralo se zatim dugo na klackalici dvocifrene prednosti, a Grci su eksplodirali na trojku Mancarisa (60:54) što je alarmiralo Itudisa za tajm-aut.\nI onda se ponovila standardna priča Pirejaca, kada nema nigde Printezisa i Spanulisa, iz senke se rađaju heroji, Agravanis i Mancaris vezali su trojke za 64:60 pred odlučujući period igre. Potpuno se zakuvalo u poslednjoj deonici, dozvoljena je igra na ivici tuče, jednu žestoku blokadu popio je Spanulis.\nOlimpijakos u velikom naletu čak nekoliko vezanih ofanzivnih skokova nije rešio, a sve je presekao Grin trojkom koja je svima podigla adrenalin zbog izjednačenja na 69:69. I onda kada su svi mislili da nema Spanulisa, ubacio je trojku za preokret i 73:74! I na +3 za Olimpijakos, Teodosić je preuzeo odgovornost umesto plašljivog De Koloa, ali je i Grin bio precizan, 79:76 bio je rezultat 40 sekundi pre kraja.\nTeo je zatim promašio jedno bacanje, drugo ubacio, pred novu dramu. Imao je i šut za pobedu, sa linije za tri, ali je promašio i Spanulis je uzeo loptu i sačekao faul. Pogodio je bacanje za +3, pa promašio za penal seriju, posle čega je Olimpijakos počeo polako da slavi.\nCSKA: De Kolo 16, Teodosić 23, Ogustin 6, Fridzon, Džekson 12, Antonov, Frilend, Voroncevič 2, Higins 6, Hrijapa 3, Kurbanov 2, Hajns 8\nOlimpijakos: Grin 8, Birč 4, Jang, Tolipulos, Papapetru 3, Spanulis 14, Voters, Agravanis 8, Milutinov 5, Printezis 14, Papanikolau 14, Mancaris 12\nvlada 19.05.2017 - 19:45\nZasto tragicar?Pa bio je najbolji sa 23 poena\nTo je Teo 19.05.2017 - 20:30\nKad treba on kiksa\nIgokea-partizan 19.05.2017 - 19:43\nKrivo mi zbog Zvezde sto ne ispade Olympiakos


Džejkobson: Saradnja u borbi protiv kriminala\nSkup direktora policija zapadnog Balkana i stručnjaka iz FBI u Prištini.\nAmerička ambasadorka na Kosovu Trejsi En Džejkobson izjavila da su najveći bezbednosni problemi Zapadnog Balkana organizovani kriminal, migracije i učešće u stranim ratovima.\nDžejkobson je to kazala na otvaranju konferencije o borbi protiv terorizma i ekstremizma koju je organizovao Medjunarodni program Ministarstva pravde Sjedinjenih americkih država, a na kojoj su ucestvovali direktori policija zemalja regiona i stručnjaci iz FBI.\nKonferenciji o borbi protiv terorizma i ekstremizma prisustvovali su direktori policije Kosova, Albanije, Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Makedonije. Američka ambasadorka na Kosovu Trejsi Džejkobson je istakla da je neophodna saradnja zemalja u regionu u borbi protiv organizovanog kriminala, ilegalnih migracija i ekstremizma, što je kako je kazala posebno zabrinjavajuće u regionu zapadnog Balkana.\n“Zabrinjavajući su trendovi odlaska boraca koji učestvuju u stranim ratovima u Iraku i Siriji, koji se vraćaju na zapadni Balkan i pokušavaju da privuku mlade ljude sa ekstremističkom ideologijom. Jedini način da se spreči je međudržavna saradnja”, rekla je Džejkobson.\nI direktor Kosovske policije Špend Mađuni rekao je da borba protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima, kao i borba protiv terorizma, zahteva blisku saradnju medju zemljama u regionu, kao i koordinaciju sa evropskim državama i Amerikom.\n“Naše policijske aktivnosti su dokazale kako mnogo dobro sarađuju kriminalci i teroristi i to bez obzira na nacionalnu, kulturnu, versku i drugu pripadnost, tako što za njih granica ne predstavlja problem u ostvarivanju njihovih mračnih i destruktivnih ciljeva. Upravo zbog toga, samo ujedinjeni u radu i aktivnostima uz saradnju koja se odvija i napreduje svakog dana, mi reflektujemo i šaljemo poruke da će dobro uvek pobediti zlo i da dobronamerni i ujedinjeni ljudi će obezbediti da čovečanstvo ima bezbedan i dostojanstven život”, kazao je Mađuni.\nDirektori policije zemalja regiona imali su danas priliku da od američkih stručnjaka iz Federalnog istražnog biroa nauče više o tehnikama razmena informacija, u borbi protiv negativnih pojava sa kojima se region suočava.\nKonferenciju je organizovao Međunarodni program Ministarstva pravde SAD za obuke i pomoć u oblasti kriminalističkih istraga (ICITAP).


Republika\t07.10.2019 20:53\nKako je navela, Kaji nije svejedno, ali da je rešila da nastavi dalje.\nOstojićeva se trudi da nastavi dalje, ali ne voli da priča o razvodu, te joj, kako je navela, jako nervozna kada joj mediji postave pitanja o Džunioru i da joj medijska pažnja koju ima ovih dana nimalo ne prija.\nIpak, navela je da sa i dalje zakonitim suprugom nije u lošim odnosima.\n- Pa, mi smo okej. Ne mogu da kažem da smo ostali prijatelji, jako je glupo to reći u ovom trenutku, ali nikada neću sebi dozvoliti da pričam loše o čoveku s kojim sam tolike godine provela u braku. Nismo se još razveli, ali pokrenuli smo taj postupak - rekla je Kaja.\nOstojićeva je sada slobodna žena, što se ne može reći za di-džeja, koji je uplovio u vezi sa Srpkinjom Ivom Stanojević, koja je u našoj zemlji poznata kao Šešeljeva miljenica, nakon što se 2015. godine fotografisala sa Vojislavom Šešeljem.\nIako se razvodi, Kaja se ne vraća u Srbiju, već ostaje u Belgiji, gde je živela osam godina.\n- Moja ćerka se školuje u Briselu, ali i ja sam navikla na taj tempo života. Volim Beograd, ali prija mi život u Belgiji, imam taj svoj set up koji mi tamo odgovara - rekla je Katarina Ostojić Kaja.


Protest protiv bugarske „države u sjenci“ | Politika | DW | 07.08.2020\nNa njegovom noćnom ormariću stoje pištolj i zlatne poluge – a Bugari sada protestuju protiv premijera Bojka Borisova. Problem međutim leži mnogo dublje i EU više ne bi smjela da ga ignoriše, smatra Aleksandar Andrejev.\n„Rekao sam da sam ja jedan jednostavan čovjek, koji ne govori engleski i da ih zato nisam razumio. A onda sam ih izigrao“, izjavio je bugarski premijer Bojko Borisov u tajno snimljenom telefonskom razgovoru o svojim razgovorima s liderima drugih država Evropske unije. Autentičnost tog razgovora ne negira.\nPrema ocjeni Transparensi internešnela, Bugarska je već godinama zemlja s najviše korupcije u EU – ali taj podatak se u Briselu rado gura pod tepih. Naime, „loši momci“ EU sjede u Varšavi i Budimpešti, dok je u Sofiji „na vlasti jedan pravi Evropljanin i pouzdan partner".\nAli to je više od „optičke varke“: Borisov doduše uvijek glumi dobrog Evropljanina – kada je riječ o sankcijama protiv Moskve, zatim za vrijeme izbjegličke krize, kada se radi o zajedničkoj energetskoj politici, poštovanju finansijskih kriterijuma, pa čak i za vrijeme korona-krize.\nIstovremeno je, međutim, u Bugarskoj urušio vladavinu prava, od privrede (prije svega fondova EU) napravio samoposlugu za sumnjive oligarhe i vjerne partijske drugove. Preko svojih posrednika uništio je medijske slobode (na listi „Reportera bez granica" Bugarska je na 111. mjestu), a demokratsku politiku degradirao na vulgaran šou jednog čovjeka.\nUpravo zato trenutno hiljade ljudi protestuje na ulicama Bugarske. I to već mjesec dana. Tim ljudima je jednostavno svega preko glave. Ne samo zbog brojnih skandala s korupcijom u koje su upleteni vodeći ljudi vladajuće stranke GERB (Građani za evropski razvoj Bugarske). I ne samo zbog tajno snimljenih fotografija iz spavaće sobe Borisova na kojima se vidi kako na noćnom ormariću stoje pištolj, zlatne poluge i svežanj novčanica od po 500 evra. I ne samo zbog vulgarnog načina na koji se odnosi prema predsjedniku države, predsjedniku parlamenta i čitavom bugarskom narodu.\nPrije svega se radi o uspostavljanju totalne kontrole nad politikom, privredom, pravosuđem i medijima, što je postepeno obavljeno tokom tri Borisovljeva mandata. Tri mandata, tokom kojih je nastala „država u sjenci“, s nevidljivim centrima moći i sudstvom koje skoro u potpunosti kontroliše izvršna vlast. Zato i ne čudi što demonstranti u Bugarskoj traže ostavku i glavnog državnog tužioca Ivana Geševa – polu-pravnika i čovjeka koji je poslušan moćniku, koji dovodi u pitanje podjelu vlasti, vrši ilegalan pretres kabineta predsjednika.\nTri žene bi mogle da odigraju presudnu ulogu\nDemonstranti traže ostavku i nove izbore. Još uvijek je neizvjesno da li će Borisov da popusti, da li će biti spreman na kompromis ili će uspjeti da se izvuče, kako bi preživio do narednih regularnih parlamentarnih izbora u aprilu 2021. godine. Prilično je neizvjesno i kako bi mogao da izgleda novoizabrani parlament.\nAli jedno je sigurno: EU, Evropska narodna stranka (čiji je član i GERB), kao i njemačka vlada, ali i nova državna tužiteljka EU, ne bi više smjeli da zatvaraju oči. Demonstranti u Bugarskoj, ali i više novinara i poznavaoca prilika u Bugarskoj iz Njemačke već su više puta istakli, ali da ponovimo još jednom: Angela Merkel, Ursula fon der Lajen, Laura Koveši – ne smijete više da štitite Bojka Borisova!\nTagovi Biugarska, Bojko Borisov, demonstracije, protest, Evropska unija, EU, komentar\nEvrovizija: Tel Aviv između zabave i politike 14.05.2019


Ćeman: Oni koji bježe od izbornih reformi pomažu DPS-u\nOBRATIO SE PARTIJSKIM LIDERIMA KOJI "DIJELE LEKCIJE"\nPotpredsjednik Demokrata kazao je da aktuelni politički trenutak nameće obavezu proaktivnog pristupa cjelokupne opozicije na izgradnji uslova za prve fer, poštene i demokratske izbore\n1281 pregleda\t6 komentar(a)\nĆeman, Foto: Demokratska Crna Gora\nPolitički subjekti koji bježe od izbornih reformi i vode politiku posmatranja sa strane, pomažu Demokratskoj partiji socijalista (DPS) u namjeri da pokrade naredne parlamentarne izbore, ocijenjeno je iz Demokratske Crne Gore.\nPotpredsjednik Demokrata Albin Ćeman kazao je da aktuelni politički trenutak nameće obavezu proaktivnog pristupa cjelokupne opozicije na izgradnji uslova za prve fer, poštene i demokratske izbore.\n„Crnogorska opozicija, zahvaljujući upornosti i doslednosti Demokrata, Briselskom planu i podršci međunarodne zajednice, prvi put od uvođenja višestranačja jasno diktira tempo“, navodi se u saopštenju Ćemana.\nPrema njegovim riječima, tako uspostavljena politička atmosfera u potpunosti odgovara opozicionim interesima i tjera DPS na konstantno pravdanje, povlačenje i odbranu.\n„Zato, oni politički subjekti koji bježe od izbornih reformi, koji vode pljuvačku politiku, politiku varanja Evropske unije, oni koji vode politiku posmatranja sa strane, direktno ili indirektno pomažu DPS-u u namjeri da pokrade naredne parlamentarne izbore“, tvrdi Ćeman.\nKako je kazao, neki lideri političkih partija, čiji su predstavnici 2016. godine bili u vlasti sa DPS-om, pregovarali sa Duškom Markovićem i Milom Đukanovićem o tehničkoj vladi, čije su partije učestvovale u toj vladi i čije je kandidate za ministre predložio Đukanović, drugima dijele lekcije.\n„To su oni lideri koji se sada ljute zato što im se ne ispunjavaju politički hirovi mjereni mandatima. A, ako bi se to ispunilo, sve bi bilo u najboljem redu“, rekao je Ćeman.\nTakvi lideri bi, prema njegovim riječima, izborne reforme podredili vlastitim političkim interesima i obračunali ih za željene mandate. „Međutim, poručujemo im, taj film nećete gledati“.\n„Izražavamo poštovanje svim onima koji rade u Odboru za izborno zakonodavstvo, kao i Demosu i Radničkoj partiji i brojnim drugim subjektima koji iskazuju zainteresovanost za prvim, fer, slobodnim i poštenim izborima“, istakao je Ćeman.\nKako je naveo, Demokrate su snažno krenule u proces sveobuhvatnih izbornih reformi, predložile do sada preko 75 reformskih rješenja, natjerale DPS da poništi rezultate rada partijskih radnih grupa i prihvati rad u Odboru pod opozicionim uslovima.\n„Nastavljamo da radimo i štitimo interese svih opozicionih birača. A, šta vi radite gospodo? Borite se za poštene izbore napadom na opoziciju i ispraznom pričom o dijalogu“, upitao je Ćeman.\nOn je naglasio da „opozicioni posmatrači sa strane", koji pri tome neskriveno isčekuju neuspjeh, direktno pomažu DPS-u i Đukanoviću.\nNjima, kako je naveo, očito odgovaraju birački spiskovi puni fantom birača, adrese bez brojeva i trouglovi na listićima.\n„Uprkos tome, Demokrate vode opozicionu borbu u prvim redovima, štiteći interese svih opozicionih birača i svih građana koji žele slobodnu, prosperitetnu i evropsku Crnu Goru“, zaključio je Ćeman.\nizboriDPSopozicijapolitikaDemokratska Crna GoraDemokrateAlbin Ćeman\nRudović: Aktivnosti civilnog društva i medija sačuvale Taru; Bojanić: Slabe institucije zahitjevaju snažne medije\nMeteo centar TV Vijesti: Suvo, sjeverni vjetar, do 11 stepeni\npartnerstvo sa kompanijom Warner Bros\nNisan predstavio specijalno izdanje - Juke Kiiro\n25.01. 11:38 h\t585\t96266\n25.01. 14:33 h\t530\t87675\n25.01. 11:31 h\t291\t86951\n25.01. 18:26 h\t354\t62182\n25.01. 21:27 h\t301\t59586\n25.01. 11:38 h\t286\t585\n25.01. 21:27 h\t166\t301\n25.01. 14:33 h\t158\t530\n25.01. 11:31 h\t131\t291


Ime i prezime(ime odgajivačnice): PasMoj Prijatelj\nU ponudi decak i devojcica mini patuljaste pudle , ocisceni su od parazita , vakcinisani spremni za novi dom. Odgajani su u kucnim uslovima, delimicno nauceni na pelenicu ne poseduju papire, za dodatne slike pozvati. Moguca je dostava po dogovoru u Srbiji. Viber, whats'up : 0638029338\nPudla - patuljasta | Br. pregleda: 212\nZa vise informacija kontakt mi...\n02.01.2022 | Cuprija Dogovor\nPudla - patuljasta | Br. pregleda: 643\nPrelepi maltipo stenci, strucno negovani u kucnim uslovima. redovno cisceni od parazita i vakcinisani. za vise slik...\n08.12.2021 | Novi Sad Dogovor\nPudla - patuljasta | Br. pregleda: 429\nKokapo štenad dobro odnegovani očišćeni od parazita i vakcinisani na prodaju. više informacija o štencima n...


Vila Anti 1 se nalazi u Polihronu, na oko 50m udaljenosti od plaže. Vila Anti 1 nema sopstveni parking. Polihrono se nalazi 98km jugoistočno od Soluna, na prvom prstu - Kasandri. U Polihronu se nalazi duga peščana plaža sa postepenim ulaskom u more pa je idealna za decu.\nVILA TZORAS - Ipsos / Krf\nVila Anti 1 se nalazi u Polihronu, na oko 50m udaljenosti od plaže. U ponudi su trokrevetni apartmani na prvom spratu objekta.\nSmeštajne jedinice se sastoje od opremljene kuhinje sa dnevnim boravkom, zasebne spavaće sobe sa dva ležaja (jedan standardni i jedan bračni krevet), kupatila i terase sa garniturom za sedenje. Sve smeštajne jedinice su opremljene klima-uređajem (korišćenje uračunato u cenu) i TV-om.\nVila Anti 1 nema sopstveni parking.\nVaš utisak za: VILA ANTI 1 - Polihrono / Kasandra


Tošiba blizu prodaje biznisa s čipovima Vestern Digitalu\nJapanska korporacija Tošiba je u poodmaklim pregovorima o prodaji svoje jedinice za proizvodnju čipova konzorcijumu u čijem je sastavu i kompanija Vestern Digital.\nBrnabić: Stečaj moguće rešenje za “Gošu”\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je da nije istina da Vlada za radnike smederevske fabrike šinskih vozila “Goša” nije uradila mnogo. Dodala je da je moguće rešenje problema stečaj, ali da on nije dobar za radnike zbog čega je vlasnicima ponuđen reprogram dugova.\nKompanija “Jumko” iz Vranja namerava da proširi proizvodnju i na oblast namenske industrije, zbog čega će od septembra početi proizvodnju pancirne i zaštitne opreme za vojnike i policajce, izjavio je predsednik nadzornog odbora” Jumka” Branislav Popović. Popović je izjavio da u drugoj polovini septembra treba da počne da radi nova proizvodna linija.\nEvropska komisija saopštila je da je pokrenula istragu o planiranom spajanju američke agrohemijske kompanije “Monsanto” i nemačke farmaceutske firme “Bayer”.\nKompanija “Ford Motor” je najavila sporazum sa jednim kineskim partnerom, s kojim će razmotriti osnivanje zajedničkog preduzeća za razvoj i proizvodnju električnih automobila u Kini, javlja agencija AP.\nAngela Merkel brani dizelaše: Automobilska industrija zapošljava 800.000 ljudi\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je da mora da se obnovi poverenje u dizel automobile nakon skandala sa varanjem o emisiji gasova i izjasnila se protiv planova za njihovu zabranu u nekim gradovima.\nKompanija Ford Motor najavila je danas sporazum sa jednim kineskim partnerom...\nVujičić: Kome je država u stvari pomogla: vlasniku "Goše" ili radnicima?\n"Kako je to država za nekog majka a za nekog ne i kako su druge privatne firme dobile pomoć države?" izjavio je predsednik Štrajkačkog odbora "Goše" Milan Vujičić.\n“BHP Billiton” prodaje naftno poslovanje u SAD-u\nBritansko-australski rudarski gigant “BHP Billiton” planira da proda poslovanje s proizvodnjom nafte iz uljnih škriljca u SAD, pod pritiskom akcionara, koji žele da ga proda zbog slabih rezultata.\nKineska kompanija ”Great Wall Motors” zainteresovana za preuzimanje “Fiat Chrysler”-a\nKineski proizvođač automobila “Great Wall Motors” zainteresovan je za preuzimanje dela ili cele automobilske kompanije “Fiat Chrysler Automobiles”.


March, 2013 | Kulturni Heroj\nTags: Emilija Cerović Mlađa, hrišćanska predanja, Hrist, Jovan Ljuštanović, Oskar Vajld, Petar pan, Sveta Gora, vrt Sebičnog Džina\nPriče iz Bogorodičinog vrta\nPosted on 28 March 2013 by heroji\nEmilija Cerović Mlađa: Priče iz Bogorodičinog vrta\nNaslov rukopisa Emilije Cerović Mlađe nagoveštava nam da je reč o knjizi religiozne inspiracije. I, uistinu, već na početku ovog rukopisa otkriće nam se da je Bogorodičin vrt iz naslova metafora za Svetu Goru, i to ne samo za geografski prostor, za Atos na kome već vekovima obitavaju manastiri, isposnice, i čitava jedna monaška republika, već i za duhovnu auru koja se uzdiže nad tim prostorom, istrajava kroz istoriju i neprestano se obnavlja verom i podvigom svojih žitelja. Emilija Cerović Mlađa pripoveda nam o tom istrajavanju i obnavljanju: o hrišćanskim podvižnicima, svetiteljima, čudesnim ikonama i svetačkim čudima, pripoveda nam o traganju i pojedinaca i monaške zajednice za Hristovim putem i pronalaženju toga puta.\nSpisateljica svoje priče zasniva na postojećim hrišćanskim predanjima i legendama, ali ona se ne ponaša samo kao puka sakupljačica usmenog predanja, ona je diskretan, rafiniran interpretator tog usmenog nasleđa, neko ko sve to propušta kroz vlastito pripovedačko umeće. Sabrana zajedno i ispripovedana jednim pripovedačkim glasom ova predanja čine pripovedački „venac” koji živi kroz pojedine priče, ali se, istovremeno, sabira i u zajedničku književnu sugestiju koja proizlazi iz celine.\nEmilija Cerović Mlađa želi, pre svega, da svetogorska predanja ispripoveda deci, i to savremenoj deci, tako da su njen jezik i način pripovedanja potpuno prilagođeni toj nameri. Tome služi i pripovedački okvir ove knjige, uvodna priča i neka vrsta pripovedačke kadence na kraju. U tom okviru se najneposrednije pojavljuje naše vreme i potreba autorke da se neposredno obrati savremenoj deci, da premosti mogući kulturološki jaz između njih i onoga o čemu se pripoveda u knjizi.\nU uvodnoj priči ona podseća svoje pretpostavljene mlade čitaoce šta znači reč vrt (bašta, perivoj) i, asocirajući ih na čulnu lepotu vrtova, gradi svoju metaforu o Svetoj Gori kao o duhovnom vrtu koji je, po predanju, stvorila Bogorodica, i koji živi u znaku Bogordice. Ona, takođe, podseća i na neke od najčuvenijih začaranih ili neobičnih vrtova iz svetske književnosti za decu, na primer, na vrt Sebičnog Džina Oskara Vajlda i na Kensingtonski park Barijevog Petra Pana, dečaka koji neće da odraste, i tako finom gradacijom koja je najvećim delom smeštena u dečje čulno i kulturno iskustvo, od fizičke lepote vrtova preko njihove čudesnosti i začaranosti, dovodi svoje čitaoce do najvišeg stepena, koji je, verovatno, manje poznat savremenoj deci, do Bogorodičinog vrta „u kome se Ljubav i Nada sreću s Verom” i kroz koji se „kao kroz čarobnu kapiju ulazi na putu ka Bogu”.\nI u završnoj belešci, u kojoj se, kao u nekoj vrsti sažetka, kazuje o Svetoj Gori i njenom duhovnom značaju, ponovo se vodi dijalog s mogućim opažanjem mladih čitalaca. Pripovedačica pretpostavlja da bi za čitaoce mogao da bude problem međusobna sličnost legendi i predanja skupljenih u knjigu i ukazuje na religiozni smisao te sličnosti. Ona kaže „da to ne treba nikoga da zbuni”: „Jer muke i boljke ljudske su vazda iste, a moć, pravda i dobrota Božija vazda jednake i bezgranične”.\nNapor posredovanja savremenoj deci prisutan je i u svim ostalim pričama koje su sabrane u ovoj knjizi, mada je mnogo diskretniji nego u okviru knjige. On se, pre svega, ogleda u jeziku Emilije Cerović Mlađe. Ona pripoveda savremenim jezikom, koji nije opterećen ni arhaizmima ni nepotrebnom teološkom leksikom, to je jezik potpuno razumljiv savremenoj deci. Spisateljica, povremeno daje pojedina objašnjenja koja pomažu da se razume istorijski i verski kontekst sižea koji se pripoveda, ali ta objašnjenja daje pažljivo, probranim rečima, jasno ali sažeto, trudeći se da suviše ne naruši onu meru koju nameće predanje koje se oslanja na faktografsku istinu samo toliko koliko bi pomoglo sugestiju istinitosti onoga o čemu priča, a što, često, pripada svetu fantastike i čuda, u ovom slučaju pretežno hrišćanskih čuda vezanih za Svetu Goru.\nNa trenutke u Pričama iz Bogorodičinog vrta iskrsne i pripovedačko umeće Emilije Cerović Mlađe, koje je modernije i složenije nego što je drevna umetnost pričanja predanja, ponegde ona ukrsti vremenske planove, ili pribegne unutrašnjoj fokalizaciji junaka, ili napravi digresiju, ali vrlo kratku, ali i pripovedačica to svoje umeće drži pod kontrolom, ne želi da bitnije naruši žanrovska načela drevne priče, hoće da očuva izvornost i autentičnost usmenog predanja o čudima na Svetoj Gori. Rezultat svega toga jeste osoben pripovedački efekat, niz vrlo kontrolisanih, malih pomaka drži tekst ove knjige u najdubljoj prisnosti s tradicijom, ali ga i otvara prema savremenosti i deci našeg vremena.\nIz svega ovoga je jasno da je reč o celovitoj knjizi čije jedinstvo proizlazi ne samo iz jedinstva, i izvesne repetitivnosti, njene tematike već i iz jedinstvenog književnog postupka u njoj. Zato se i u ovoj knjizi, što je, inače, čest slučaj u „vencima priča”, javlja neka vrsta romaneskne tendencije. Ova knjiga, sa svojih četrdesetak strana s ilustracijama, može se, naravno, uslovno, čitati i kao roman o Svetoj Gori kao „Bogorodičinom vrtu”. Duhovni obraz Svete Gore, neugasiva istrajnost i ponovljivost svetih čuda na njoj, jeste glavni lik u tom hipotetičkom romanu. Taj lik kroz celu knjigu potvrđuje svoju bezgraničnu moć na fonu istorije, koja se pojavljuje u krokiju i na trenutke, ali koja se sabira u sinegdohu o razvitku i propasti vizantijskog carstva od Nićifora Foke, preko ikonoklasta, krstaškog osvajanja Carigrada, do konačnog pada Carigrada pod Turke. U krokiju pojavljuje se i uspon i pad srpske države od Svetog Save do sultanije Mare Branković, koja na zalasku srpske države, a po padu Carigrada, spasava svete relikvije i nosi na Svetu Goru, ali staje na njenim granicama, jer žene u Svetu Goru ne ulaze.\nPriče iz Bogorodičinog vrta suptilna su pripovedačka obnova, ali i diskretna savremena reinterpretacija, drevnih predanja o Svetoj Gori i svetim čudima na njoj. To dvojstvo omogućava deci našeg vremena da se bliže i neposrednije sretnu s pravoslavnom tradicijom kao vlastitim religijskim i kulturnim nasleđem.\nTags: Gruban Malić, Miodrag Bulatović\nPostupak karnevalizacije u romanu „Heroj na magarcu” Miodraga Bulatovića\nPosted on 22 March 2013 by heroji\nPostupak karnevalizacije u romanu „Heroj na magarcu”\nSAŽETAK: Rad se bavi postupkom karnevalizacije primenjenim u romanu Miodraga Bulatovića „Heroj na magarcu”. Analiziraju se elementi karnevalizacije po Bahtinovoj metodologiji, odnosno propituje se književni prosede ulančavanja ovih elemenata, njihovog stilskog korespondiranja s poetikom pisca, kao i recepcijskim kodovima sa aktuelnom epohom u kojoj je pisac stvarao. Cilj ovog rada jeste da ukaže na činjenicu da postupak karnevalizacije predstavlja onaj umetnički fluid kojim je Bulatović virtuozno postigao detronizovanje svih vrednosti dotadašnje književne tradicije i tako ponudio neko novo čitanje „herojskog doba”.\nKLJUČNE REČI: postupak karnevalizacije, karneval, menipska satira, menipeja, praznik, groteska, burleska, skandal, Miodrag Bulatović.\nPraznično veselje je neophodno da bi se glupost (lakrdijanje) koja je naša druga priroda i čini se urođenom čoveku, mogla barem jednom u godini slobodno iživeti. Burad s vinom prskaju ako se s vremena na vreme ne otvaraju otvori i ne pušta u njih vazduh. Svi smo mi ljudi slabo zatvorene bačve koje prskaju od vina mudrosti, ako se to vino nalazi u neprestanom vrenju strahopoštovanja i straha od Boga. Potrebno mu je dati vazduha da se ne bi pokvarilo. Zato mi, u određene dane, dopuštamo sebi lakrdijaštvo (glupost), da bi se zatim s još većom usrdnošću vratili služenju Bogu.\nIz cirkularne poslanice\npariskog teološkog fakulteta\n(12. marta, 1444)\nKarneval kao „sinkretična predstavljačka forma obrednog karaktera” (Bahtin 2000, 116) svojom šarolikošću, specifičnošću leksike, profanacijom radnji i samog čoveka, postao je i ostao plodno tle modernom romanu, kakav je srpskoj književnosti podario Miodrag Bulatović. Dobar poznavalac Bulatovićevog opusa s lakoćom će primetiti da se sa evolucijom njegovog književnog stvaranja, ujedno povećavao i udeo karnevala i karnevalskog osećanja sveta u njegovoj prozi.\nKarnevalizacijom se naziva umetnički postupak kojim se u delu ostvaruje karnevalska slika sveta i vremena, i time ga svrstava u kategoriju ozbiljno-smešnog. Pre svega, treba napomenuti da karneval vodi poreklo od antičkih i rimskih obreda, masovnih proslava praznika, uglavnom u vezi sa solarnim sistemom i kalendarskim praznicima. Karneval se najčešće dovodi u vezu s rimskim saturnalijama, ali često se zaboravlja na jedan raniji antički kult, kontroverzan kao i samo božanstvo kojem je posvećeno. Naime, reč je o bahanalijama tj. Dionizijama, koje su i do danas ostale sinonim za raskalašno ponašanje, putenost i pijanstvo. Karneval je kao recidiv ili prežitak transponovan u književnu umetnost preko dva žanra: jednog – isprva filozofskog, Sokratskog dijaloga, i drugog – menipske satire ili menipeje. Renesansna književnost virtuozno je spojila i jedno i drugo, uzevši dijalektičku moć opštenja iz sokratskog dijaloga, a odnos prema svetu i smešnom iz menipeje.\nOno po čemu je karnevalizovana književnost posebno značajna jeste to što prva pravi otklon od klasičnog predanja, odnosno ne bavi se pričom s vremenske distance. Bahtin joj je stoga pripisao karakteristiku savremenosti, tj. bavljenje aktuelnim temama, ili bar promišljanjem mitske priče kroz savremeni kontekst. Velike mitske teme više ne pripadaju memoratskoj formi; doba velikih junaka iz predanja više ne postoji – ili se bar ne prikazuje kao takvo. Karnevalizovana književnost se ne priseća, već se okreće sadašnjem iskustvu ili se čak usuđuje da slobodno mašta (Bahtin 2000, 103). Kritički stav prema mitu donosi svežinu karnevalske književnosti u vidu svojevrsnih kritičkih umetničkih postupaka: parodiranje žanrovskih obrazaca, unižavanje visoke retorike, a samim tim i sekularizacija jezika, degradirajuća citatnost, profanacija likova i destrukturalizacija „velikih” tema. I Sokratski dijalog i menipeja su tako, poput otčepljenog bureta, postigli slobodu glasa Priče, omogućila zamešateljstvo stilova i likova, iako prvobitni antički oblici još uvek nisu dosegli onaj nivo polifonije koji će se tako kasnije, kulminativno ispoljiti u stvaralaštvu Rablea. Ono što je najvažnije jeste da su pesnički polet i imaginacija, te moć umetnika da se razmaše svojom inspiracijom konačno dobili svoju bezgraničnu slobodu da se iskažu u svoj svojoj punoći izraza.\n Vidi detaljnije u: Bahtin 2000, 104–116.\nPostupak karnevalizacije je svom karakteru ipak podredio žanr menipeje koji neposredno proističe iz karnevalskog folklora, i kao takav doživeo je procvat i punu utilitarnost specifičnog umetničkog postupka upravo u modernom romanu, kao produktu velikih istorijskih pokreta i ogromnih društvenih nedaća, koje su ostavljale trajne ožiljke na čitave kulture i njihove tradicijske epohe. I kao što inicijalni citat upućuje, književni stvaraoci kao suptilni umetnički duhovi koji su razdrešili književnost konvencionalnih mitskih matrica i ustaljenih ključeva književne tradicije, začinivši je onim dionizijskim elementom što kovitla Ničeovim delom, katkada su, upravo zbog tog nemirenja sa ustaljenim tokovima književnosti, često ostajali na njenim marginama, što niukoliko ne umanjuje njihovu prometejsku ulogu.\nZahvaljujući T. S. Eliotu opšte je poznato da svaka književna epoha (dodaću u ovom slučaju – književna tematska preokupacija) neminovno rađa svoju suprotnost, dezintegrišući se čim dosegne svoj vrhunac. Na vrhuncu jedne takve epohe, uslovljene turbulentnim društvenim i ekonomsko-političkim previranjima oba svetska rata, pisci su kao odjek svoga društva, zasićeni ratom i zlom koje nosi sa sobom, pulsirali misao o njegovoj paradoksalnosti, pretvarajući ga u grotesku ili pak ironiju. Vrhunac budničarske, patriotske ratne tematike o kolektivno nesrećnom, metamorfozirao je u priču o degradaciji rata, egzistencijalnom ništavilu i besmislu ratovanja – jedna ista tematika je svrgnuta s trona na marginu; epski roman je „unižen” parodijom, burleskom, anti-junacima, baš kao što karneval detronizuje staro i ustoličava novo. Rat više nije bio istorijski događaj iliti političko-društveno stanje, već je postao izokrenuta slika sveta i ona izuzetna situacija o kojoj govori Bahtin kao važnom momentu karnevalizacije (Bahtin 2000, 106 i 109). U tom mitološkom značenju, rat je predstavljao onu situaciju na pragu ili na trgu (Mikić, 101) u kojoj se tada nalazio ne samo srpski narod. Imajući u vidu da se prag u mitologiji poistovećuje s granicom između dva sveta (Elijade, 63), nije teško rastumačiti zbog čega neobičnost trenutka nadrasta teskobnu svakodnevicu, a književna imaginacija se, između ostalog, otiskuje u sfere fantastičnog.\nVažan elemenat menipeje, koja se u svojoj lucidnosti očituje u Bulatovićevom romanu Heroj na magarcu, jeste obilje smele i neobuzdane fantastike koja traga za istinom ili bar njenim potvrđivanjem van granica realnosti. Fantastika je moguća, jer za vreme karnevala vlada posebno osećanje prostora i vremena, gde je sve dozvoljeno. Najčešći topos karnevala, kao i ovaj Bulatovićev, jeste trg (koji može biti zamenjen i ulicama, tavernama, cestama, kupatilima, brodskim palubama i sl. – Bahtin 2000, 122) i jedan veoma specifičan za ovaj roman – nužnik, dar kraljice Jelene, koji se svojom etimologijom i virtuoznom sintagmičnošću izdiže do svojevrsne groteske, ostajući veran celokupnom postupku degradacije svih vrednosti (i ličnosti!).\nS pojmom mesta usko je vezan i pojam vremena, koji zajedno čine svojevrsnu kategoriju hronotopa. Karneval je posebno, praznično vreme, kad se vrši prelaz iz starog u novo, kada se ono samo po sebi obnavlja i rađa. Takvo vreme je zgusnuto i veselo (Bahtin 1978, 253), drugačije i nesvakidašnje – vreme na pragu. Bahtin podvlači i praznični aspekt čitavog sveta (Bahtin 1978, 99), gde se čovek sjedinio s drugima i traje u tom pauziranom trenutku u kom je slobodan kao „bure s vinom”. Za karnevale postoji određeno vreme – ne mogu se priređivati bilo kada; po pravilu dolaze iza posnih dana, nakon završetka velikih crkvenih praznika, kada je religiozni čovek (Elijade, 86) očišćen, pričešćen, i zato slobodan da se ponovo zgreši – prekomernim jelom i pićem, polnim opštenjem, maskiranjem, nekontrolisanim smehom.\nNeuobičajen hronotop otvara upliv fantastičnom, jer nesvakidašnje vreme i mesto povlače sa sobom i drugačiju stvarnost, u kojoj je opet sve moguće. Možda najživopisniji fantastični motiv jeste onaj u vezi sa Salvatoreom, vojnikom bez smene, čija puška neprestano raste i podeljena je na zemaljski i nebeski deo. Ta, po Antoniju Pedutu, „najpaklenija metafora” nosi simbolički potencijal karnevalizovanog troplanskog spajanja zemlje i neba, Olimpa i Hada (zemljani i nebeski deo puške i vojnik koji se vere po njoj, rastočivši se na kraju u delove jer je raskomadan). Pored oniričke fantastike, Bulatović inkorporira i elemente fantastike u vidu posebnih mentalnih stanja junaka, koji opet spadaju u glavne odlike menipeje.\n Značenje srpske reči „veseo” ne obuhvata samo pojmove kao što su „bezbrižan” i „radostan”, nego se često koristi i za karakterizaciju čoveka u pripitom stanju.\n Troplanska konstrukcija je svojstvena žanru menipeje (Bahtin 2000, 110).\n Motiv sparagmosa ili komadanja žrtve nalazi se na nekoliko mesta u ovom Bulatovićevom romanu, koje opet potiče iz mita o Dionisu, Bakhusu, kog bahantkinje na kraju obreda raskomadaju (nekada predstavljen ovnom) i pojedu, ali on opet vaskrsava u prirodi, upućujući na kult plodnosti i obnove prirode, što ide u prilog tezi o poreklu karnevala kao obredu u vezi s kalendarom i smenom starog vremena novim.Verujem da ishodište književnog postupka dekonstrukcije modernog srpskog romana vodi poreklo upravo iz ovog agresivno-destruktivnog elementa kulta Dionisa. Ista teza stoji i za dalji razvoj mita – vaskrsavanja pomenutog božanstva, odnosno, kad je o romanu reč, revalorizacije književnih motiva i prevrednovanju književnih tema kojima se roman kao žanr do tada bavio.\nTu kategoriju stanja svesti Bahtin je nazvao manijakalna tematika, no, proširila bih je ovom prilikom na termin fantastika percepcije. Skoro svaki Bulatovićev junak je ekstatičan, lucidan, u magnovenju, opijen političkim idejama (Gruban), ili bludom (Alegreti), ili pićem (Peduto), oprhvan nostalgijom (Salvatore), zanesen ljubavlju (Dana), fanatično-prikriveno religiozan (hodžino mahnito metanisanje i zvonjenje). Prikazivanje posebnih zaumnih stanja junaka tako uistinu predstavlja umetnički postupak fantastike percepcije, pre svega zato što podrazumeva drugačiju tačku gledišta, specifičnu vizuru kroz koju se svet sagledava i doživljava, proživljava – to jest nije sposoban da svet sagleda realno. To je onaj čest Bulatovićev motiv pogleda iskosa, kosimice (Pijanović, 119 i dr.) i tome slično koji prožima čitavo njegovo stvaralaštvo. A dalje, utičući na percepciju likova, književni stvaralac time posredno utiče i na percepciju čitaoca, otvarajući nove dimenzije čitanja (i tumačenja!) svoga dela.\nKod Bulatovića, slično Dostojevskom, taj motiv izmenjene perspektive likova/pripovedača prerasta u virtuozni motiv dvojnika, kako između pripovedača i njegovih likova, tako i među likovima samim (vežbanje pukovnika s početka romana, obraćanje odrazu u ogledalu u drugom licu jednine, do Pedutovih unutrašnjih dijaloga i reminescencija o Maliću, Salvatoreu i Besti). Motiv podvojenosti junaka je višeslojan i višeznačan: omogućava razvijanje večitih pitanja, pro et contra teza, inkorporiranje žanra solilokvija, simpoziona (Bahtin 2000, 108. i 114) i oneobičavanje same suštine junaka.\nZbog te neobične i drugačije slike sveta koji se iščašio iz svojih zglobova, koji je okrenut naglavačke i u kom je sve pomereno; zbog te skokovite pripovedačke zamene uloga, neumitno se javljaju oštri prelazi, visoko amplitudni kontrasti i oneobičeni oksimoroni. Od portreta do dijaloga, onomastike i opisa radnji, nesvakidašnji jezički kalambur dočarava karnevalsku atmosferu ovog romana. Pođemo li samo od imena Grubana Malića, koji u sebi nosi smehotvorni oksimoronski spoj, do podrugljivog naslova romana „Heroj na magarcu”, koji nam u svest priziva neku donkihotovsku asocijaciju iskombinovanu sa Sančom Pansom.\n Ova vrsta tematike se prvi put javlja upravo u žanru menipeje (Bahtin 2000, 111).\n Razvijanje postupka sinkrize jeste karakteristično za već pomenuti Sokratski dijalog (Bahtin 2000, 105. i 110).\n Odurno parodični gozbeni govor hodže za vreme ručka s Bestom, gde očajnički pokušava da opovrgne Barbagalino polno opštenje s njegovom ženom Nidžarom.\nDalje onomastičko razmatranje ostalih likova ukazuje na imenske kodove i simboličo impliciranje (ili možda zavaravanje): Besta od italijanskog bestia što znači zver, životinja upućuje na beštiju, furiju, frivolnog čoveka; Alegreto od ital. allegro, veseo, radostan; pa onda Salvatore što na italijanskom znači spasilac, spasitelj. Sva imena jasno predstavljaju sve činioce karnevala. Zatim toponimi kao što su Posran-potok, dolina gonoreje, igranje imenom Ismet–Ismeta, nedvosmisleno ukazuju na degradirajuću profanizaciju tih pojmova. Shodno tome, roman obiluje retoričkom lascivnošću, svojevrsnom bulatovićevskom koprolalijom, čija je stilska funkcija, između ostalog, i unižavanje velikog epskog žanra – romana.\nKao najeksplozivnija i najefektnija odlika karnevalizacije jeste svakako skandal. Radivoje Mikić precizno određuje funkciju skandala napominjući da je skandal najbrži oblik transformacije smešnog u ozbiljno i obrnuto (Mikić, 117) – ona tanka žica po kojoj Bulatović tera svoje čitaoce da balansiraju i da nikada ne budu sigurni da li da se smeju ili plaču. Ta transformacija predstavlja suštinski elemenat karnevalizacije. Ovaj postupak je isprva bio obrednog karaktera, ali se u romanu Miodraga Bulatovića ta lepeza širi do nezamislivih tačaka. Dalje, za pojam karnevalske transformacije neizostavno se vezuju termini travestije, uloga, maski, lutaka, jer svi ovi rekviziti služe da se učesnici karnevala preruše, postanu neko drugi, izjednače u tom zaustavnom trenutku kada je sve dopušteno; i naravno, sve raspusnosti počinjene za vreme karnevala su olakšane, jer vinovnik ostaje sakriven, nepoznat, neprokažen. Već napred spomenuti postupak udvajanja likova, takođe, predstavlja svojevrsni vid transformacije junaka, ne samo u fabulativnom razvoju, već i prilikom karakterizacije. Groteskno zastrašujući primer travestije u romanu jeste udovica Ismeta, koja je u stvari neko dvopolno biće, koje polno opšti s muškarcima, ali na različite načine. Dalje, Major Peduto, „scenarista svega”, svaki put u dijalogu s nekim ličnostima navlači masku pripovedača, a opet, sam, u monolozima, možda pripovedač stavlja Pedutovu masku. Zatim Marika, najveća putana i bludnica u romanu, menja svoje maske shodno ljubavniku s kojim je. Kukavni Alegreto, transformiše se u dičnog vojskovođu čim izađe iz svoje sobe, a u stvari je plašljivi čovek koji se nalazi u krizi starenja. General Besta, naizgled pokoran i podređen ženama, u stvari je otelotvorenje satira koji ne preza ni od kakvog lažnog obećanja upućenog ljubavnici. I dalje bezbroj vojničkih lutaka-crnokošuljaša, koje Peduto time obezličava, izjednačavajući ih tako sa stvarima, koje jednostavno služe svrsi.\nSkandal je uobičajen deo svakodnevice i time što u romanu ne predstavlja „skandal”, Bulatović intenzivira izokrenuti poredak stvari, nudeći otužnu sliku Bijelog Polja pod italijanskom okupacijom. Njegovi skandali su najčešće ili verbalni – politički intornirani, ili skaredni – pornografski. Ogoljena slika nemorala i materijlanog-dole (Bahtin 1978, 384–453) u stvari jeste najupečatljiviji motiv karnevalizacije u Bulatovićevom romanu. Treba napomenuti da su svi likovi prikazani s neobičnim telesnim sklopom: Gruban Malić čije je spolovilo groteskno enormno, postaje tom svojom telesnom odlikom i obeležen – upravo zbog toga je privlačan ženama, zbog toga Peduto gaji prema njemu simpatije, a poznaju ga i crnokošuljaši kao onog kom „progorevaju gaće”. Otud i funkcija njegovog imena – da se njegova falusna obdarenost (sugerišući plodnost, ali i hrabrost, u žargonu) defavorizuje od strane poočima, kao nečeg abnormalnog – ali bez uspeha, upućujući baš tim tabuiranjem na njegovu predodređenost. Zatim lik Mustafe Agića, lokalnog špijuna kojem uvo od stalnog prisluškivanja počinje da raste. Tu je i prostituka, imenovana samo kao Dalmatinka, sa svim ženskim komponentama vidno prenaglašenim.\nPored telesne neobičnosti, karnevalsko skrnavljenje svih iole propisanih normi transponuje se u skoro svakom aspektu javnog društvenog života. Cilj karnevala jeste svrgavanje starog i krunisanje novog, ali bez ikakvog ustezanja i konvencija. Zato je tokom karnevala sve dopušteno, jer su svi jednaki. Svi nose maske ili igraju uloge, zato da bi izbrisali svoj društveni lik. Ne postoji klasna podeljenost, polovi i starosna dob. Postoji samo karnevalsko osećanje, ona dionizijska opijenost i nesputanost društvenim normama. Prekomerno piće i jelo, ekscentrično ponašanje, neumesna reč, tuča kao simbolizacija snage i muškosti – sve to nalazi oduška u karnevalskom praznovanju.\nU vezi s takvim ponašanjem i junaci moraju biti s najniže lestvice, ogrezli u frivolnost i poroke, bestidni i marginalizovani. U skladu s tezom da karnevalizovana književnost prikazuje isključivo naturalizam društvenog podzemlja (Bahtin 2000, 109) jeste i Bulatovićev opis Grubanove kafane na kojoj piše:\nNAJŽEŠĆA RAKIJA I „OSTALO”\nTočio je piće, žustro razgovarao s vojnicima, droljama, podvodačima, kupcima i preprodavcima prezervativa, abortina u kutijama za sapun, rasturačima pornografskih fotografija i sveščica sa uputstvima kad i kako a kad nikako ne, …\nTo je stecište svih poniženih i uvređenih, tu se orgija i pije, plače i smeje, posmatra i zavodi. Taj podzemni, marginalizovani deo društva u stvari predstavlja više-tužnu-nego-smešnu metaforu svakog ljudskog bića, koje je oblepljeno blatom ratne stihije.\nPedutovom (ili Bulatovićevom) geslu da je „pornografija surogat slobode” podležu svi junaci ovog romana. Svi su prepuni eksplozivnog libida, pervertidnog voajerstva, želje za grupnim ili analnim seksom, dodirivanja fekalija, egzibicionizma i skarednosti. Nisu pošteđeni ni verski poglavari u likovima katoličkog Padrea, popa Vukića koji ne nosi gaće i opija se do besvesti, hodže Merdana koji polno opšti s travestitom i u kog je ludo zaljubljen. Oštrica Bulatovićevog pera je sasekla sve junake, pa i onog o kom je pisao sa simpatijama u svom „romanu u romanu” – Grubanu Maliću, kom daje imena poput „Don Gruban”, „Vitez tamnog lika”, „čudo Drugog svetskog rata”.\nGruban je, kao što je već napomenuto, marginalac, čije je prebivalište stecište najvećeg šljama i greha. Međutim, on doživljava preobražaj, transformaciju u vidu ideološkog opredeljenja i postaje tako onaj karnevalski detronizovani kralj, kog svi izvrgavaju ruglu. Postaje neshvaćena luda, Don Kihot koji juriša na vetrenjače.  I otud simbolika romana, koji svojim naslovom desakralizuje tradicionalnu sliku rata kao dokaza o herojstvu i odanosti.\nZbog svih ovih šarolikih karakteristika karnevalizacije, ovaj roman pruža neverovatni kolaž stilova i polifonije, prepun vrcavih iskaza i psovki, različitih jezika, dijalekata i žargona, raspojasanih i mučno-skarednih pornografskih scena, otužno bljutavih ljudskih sudbina, bezbroj perfidnih misli i radnji, bespoštednih batina i neviđenih skandala, sve uvijeno u celuloidnu vizuru Peduta-pripovedača, koji sa svojom riđom bradicom podseća na šejtana koji je odneo šalu u jednom selu na severu Crne Gore, sada već davne 1943.\n Ovde treba napomenuti da je karnevalski obred asimilovao i praznik luda, kao i praznik magaraca (Bahtin 1978, 11).\nA Method of Carnivalization in the Novel „A Hero on a Donkey”\nThe paper deals with the method of carnivalization applied in the novel of Miodrag Bulatovic called „A Hero on a Donkey” („Heroj na magarcu”). The elements of this method are analyzed in accordance with Mikhail Bakhtin’s methodology, i.e. the study analyzes a literature act of combining these elements, their stylistic correspondence with the writer’s poetics, as well as a relation of receptive codes with the epoch which the writer was creating in. The aim of this research is to point out the fact that the carnivalization procedure represents that artistic fluid, by which Bulatovic skillfully accomplished dethroning of all the values in literature tradition of that time. In this way he has offered one other kind of reading „the age of heroes”.\nBahtin 2000, Mihail Bahtin, Problemi poetike Dostojevskog, Beograd, 2000.\nBahtin 1978, Mihail Bahtin, Stvaralaštvo Fransoa Rablea i narodna kultura srednjeg veka renesanse, Beograd, 1978.\nBulatović, Miodrag, Heroj na magarcu, Beograd, 1984.\nMikić, Radivoje, Postupak karnevalizacije. Uvod u poetiku Ranka Marinkovića, Beograd, 1988.\nNiče, Fridrih, Rođenje tragedije, Podgorica, 2001.\nGrujić, Branislav i Marjana Srđević, Novi standardni rečnik, italijansko-srpski/srpsko-italijanski, Nikšić, 2002.\nPijanović, Petar, Poetika groteske, Beograd, 2001.\nObjavljeno u: Sveske, god. 19, br. 90, decembar 2008, Mali Nemo, Pančevo, 2008, str. 91–97.\nTags: Arpad Vicko, Kuća insekata, Morska školjka, Oto Tolnai, Tihamer, Tolnai\nMali Tolnaijev leksikon velike proze\nPosted on 19 March 2013 by heroji\n(Oto Tolnai: Morska školjka, KCNS, Novi Sad, 2011.)\nGotovo četrdeset godina nakon srpskog izdanja prvog romana Ota Tolnaija, jednog od najpoznatijih i najsvestranijih mađarskih književnika iz Vojvodine, na našem jeziku se pojavljuje njegov novi roman – „Morska školjka”. Tolnai važi za jednog od najvažnijih pesnika u savremenoj mađarskoj književnosti, ali je, i u jugoslovenskim okvirima, cenjen i kao pripovedač, esejista i dramski pisac. Kada je reč o Tolnaijevim romanima, „Morska školjka” zapravo je tek treći po redu. Njegov prvi roman, „Kuća insekata” (1969, ovde objavljen 1976), jedinstven po potpunom odsustvu interpunkcije, na tragu je nadrealističkog automatskog pisanja i futurističko-dadaističkog manira grafičkog izdvajanja reči, tako da se zbog neretkih destrukcija teksta ovo delo tek uz mnogo napora u svesti čitaoca konstituiše kao romaneskno štivo. Prošle godine, u izdanju Kulturnog centra Novog Sada, ponovo se u maestralnom prevodu Arpada Vicka, pojavljuje još jedan žanrovski hibrid Ota Tolnaija – (autobiografski) lirski roman „Morska školjka”. U međuvremenu – valjalo bi spomenuti i to – izašla je još jedna neobična knjiga koju je pisac žanrovski odredio kao roman-intervju („Pesnik od svinjske masti: roman jednog radio-intervjua”, Gradska narodna biblioteka „Žarko Zrenjanin”, Zrenjanin, 2007).\nDakle, ono što je zajedničko ovim trima delima jeste eksperimentisanje sa formom; specifična amorfnost ovih dela najpouzdanije svedoči o različitosti i neobičnosti oblikotvornih procesa, štaviše, o Tolnaijevom nemaru za spoljašnu formu dela. Oblik je – pokazuje Tolnai u svojim proznim ostvarenjima – nevažan, jer u koji god kalup da se ulije, njegova proza je jedinstvena mešavina lirskog senzibiliteta, memoarske proze i različitih narativnih tehnika, ponekad veoma radikalnih, kojima se u velikoj meri destruiše tekstualna kohezija.\nIpak, to eksperimentisanje najmanje je radikalno u „Morskoj školjci”; obrisi romanesknog se naziru, mada se veoma labava pripovedna konstrukcija neprestano urušava nesvakidašnjim narativnim postupkom koji se ogleda u čestim i nametljivim digresijama u vidu mnogobrojnih komentara, reminiscencija i retrospekcija – rečju, veoma jednostavna fabula i znatno kompleksniji siže. Pored toga, poetska snaga Tolnaijeve sintakse dodatno razvodnjava narativni tok, stvarajući jedinstvenu melodiju koja, iako nije strana pojedinim piscima novog doba, pre svega priziva u sećanje prozu Danila Kiša. Ima nečeg zavodljivog u toj lelujavoj prozi, u tom večitom pričanju, čak i u tim maratonskim džojsovskim rečenicama, u beskrajnim digresijama i epizodama, u minucioznim opisima beznačajnih stvari i predmeta, u stalnim ponavljanjima imena i prezimena mnogobrojnih likova. Čitalac se u ovom romanu ne pokušava pridobiti uglađenom, pažljivo izbrušenom, stilski besprekornom rečenicom. Tolnaijeva rečenica može da se razvuče i na dve-tri stranice, što može učiniti da pojedini fragmenti ovog romana ostave dojam aljkavog pripovedačkog stila zbog suvišnih digresija i ponavljanja, posebno onda kada pripovedanje preuzima oblik govora naratora ili pojedinih likova, manifestujući se u vidu asocijativnog nizanja rečenica koje se smenjuju u brzom ritmu nadiranja misli. Naravno, ovo je samo autorova igra, hirovita želja da se piše kao što se pripoveda, bez prestanka, bez onih ograničenja koja, po standardima pravopisne norme, zahtevaju da nakon nekog vremena u pisanju dođe tačka. Možda baš zbog toga što se njime ponovo oživljava svet detinjstva, Tolnaijevo pripovedanje, kao otelotvorenje detinje želje da se ispriča sve i odmah, izneverava poželjne obrasce jezičke i pravopisne norme. Stoga, iz tih predugačkih rečenica ponekad odzvanja kakofonija dečjih glasova.\nU ovom kratkom romanu Oto Tolnaiji prikazuje mikrokosmos jedne vojvođanske palanke. Centar tog mikrokosmosa je perivoj kanjiškog gradskog parka, u kojem se, kao u rajskom prostoru neograničene slobode za sve mladalačke avanture i sanjarenja, svakodnevno okuplja desetak dečaka. Iako govori o samo nekoliko epizoda iz svog detinjstva, pisac nas upoznaje s galerijom najrazličitijih likova – od piščevih vršnjaka, preko lokalnih ridikula i osobenjaka, do neobičnih zaljubljenika u park, koji su uprkos svojim hendikepima (patuljci blizanci, obogaljeni čuvar, slepi klavirštimer) svakodnevno provodili vreme u parku, gotovo mimikrično stopljeni s njegovom florom i faunom.\nOdrastanje u maloj vojvođanskoj varošici u prvim godinama posle Drugog svetskog rata, iza „gvozdene zavese”, nužno je sa sobom nosilo i neka ograničenja. Svet van Kanjiže za dečake iznikle iz rata bio je velika nepoznanica. Jedini prozor u taj svet, u taj maglom obavijeni prostor, koji je počinjao već tu negde preko Tise, i kuda su odlazili samo retki da se više ne vrate, bila je enciklopedija – „Veliki Tolnaijev Leksikon Sveta”. Odrednice ove višetomne enciklopedije objašnjavale su delić tog sveta, rasplamsavale maštu mladića koji su sa uzdahom izgovarali reči more i Mediteran, jer skoro niko iz njihove varošice nije bio na Jadranu, pa su o njegovoj boji zaključivali na osnovu jedne „vriskavo plave razglednice”. More je kao mitski predeo, o kojem se samo slušalo i čitalo, tako da ukrasna morska školjka koju pripovedač poseduje za njega ima gotovo sakralnu vrednost, te bi kao retka relikvija i u dečačkoj trampi postigla izuzetnu cenu.\nKao u nekom modernom „Dekameronu”, deset dečaka (neki od njih će postati pisci, vajari, istoričari umetnosti), okupljeni oko Čabra, najelokventnijeg među njima, sklanjaju se na skrovita mesta gradskog parka kako bi prepričavali svoje dnevne avanture, ali i svoje erotske fantazije, koje su sve bile inspirisane gradskom lepoticom Nušikom. Nušika, kao kanjiška Afrodita, koja ne izlazi iz pene mora već iz bazena lekovite banje, pokazivala se naga pred očima deset pubertetlija poređanih po granama divljeg kestena koji se nalazio ispred prozora kabine broj sedam Čudotvorne banje. Opis posmatranja Nušikinog kupanja jedna je od najupečatljivijih epizoda u ovom romanu, kojom se slikovito dočarava neobuzdana snaga nabujalog mladićstva, gušenje od siline erotskog nagona. Povlašćeni da, uz njen nemi pristanak, kroz prozor posmatraju nagu lepoticu, dečaci bi se vezivali za grane kestena kako bi slobodnim rukama mogli da zadovolje svoju goruću žudnju:\n„Nušika je bila najlepša žena u našoj varošici… Kao da je znala šta osećamo prema njoj, kao da je osećala svaki čežnjivi pogled nalik na ubod od napornog rada (žudnje) obamrlih pčelica, bila je toga verovatno svesna i u malom bazenu, mogli smo u svakom trenutku, gubeći svest, da se survamo sa kestena, lomeći pri tome vrat – nije isključeno da je u sebi brojala potmule udare o tlo mrtvih, polumrtvih tela.\n[...] Kao da je pošla pravo prema meni. U moj zagrljaj, prema mojim raširenim rukama. Jer moje ruke su bile slobodne (kao i Čabrove i Klićine), i kako je Keša primetio, u tim trenucima već ionako nije bilo vremena za šibanje pevca, premda ja i nisam spadao među glavne šibadžije, iz mene je sutlija tekla sama od sebe, curila mi u cipele, i kao da sam zajedno sa granom, za koju sam bio uredno zakopčan kaputićem, mogao i Nušiku da prigrlim sebi. ”\nFabula ovog kratkog romana mogla bi se svesti na sledeće: grupa dečaka planira da ubedi Nušiku da u njihovom tajnom sastajalištu, zapuštenoj pagodi u parku, pozira naga mladom skulptoru Tihameru, koji će od gline izvajati kip njihove Afrodite; uz malu naknadu, Nušika pristaje da bude model, da bi nakon svega pripovedač krišom između nogu glinene figure ove lepotice utisnuo veliku morsku školjku. Međutim, Tolnaiu je i ovo malo „gline” bilo dovoljno da načini odličan roman, te da od amorfne mase uspomena i mašte izvaja divan komad poetske proze, udahnuvši, kao Tvorac, životodavni dah u svoje Delo. Za razliku od svog junaka Tihamera, koji je od opipljivog materijala stvorio krhku reprodukciju modela iz stvarnosti – glinenu statuu Nušike, pisac je od krhotina uspomena stvorio autentičnu i snažnu poetsko-proznu konstrukciju. Za to je pre svega bilo potrebno čvrsto vezivno tkivo – izvanredna mašta, ali su i neke pojedinosti iz piščevog/pripovedačevog života pokazale da detinjstvo i zrelost mogu biti povezani nevidljivim nitima – to su divne podudarnosti koje život čine smislenijim i lepšim: tako pripovedač otkriva da je jednu detinjastu opasku svog vršnjaka – kako more svoju boju duguje tome što u njega nemilice sipaju vešplav – mnogo kasnije prepoznao na jednom Dalijevom platnu; da je neobičan gest Tihamerovog stezanja glinenog Nušikinog vrata posle nekoliko decenija prepoznao na jednoj razglednici iz Pariza na kojoj Pikaso pozira fotografu stežući vrat svoje skulpture…\nTek na kraju, narator otkriva da je ovaj tekst nastao iz zahvalnosti prema njegovom prijatelju Oliveru T. Orbanu, nekadašnjem čabarčiču a sada poznatom piscu, jer mu je poslao reprodukciju Sezanove slike „Crni sat”, kojom je u potpunosti opčinjen:\n„[...] jer jedva čekam da stavim tačku na kraj rečenice, i da mu već iz istih stopa pošaljem ovo moje malo prisećanje, moje malene memoare koji, znam i to dobro, ni sad nisu lišeni bauljanja na granici diletantizma, ali ni one moje druge osobine, koje se Oliver T. Orban takođe jedva čuvao, to jest da mu ne rasturim mentalni sklop svojim lirskim nusproduktima, u ovom malenom prisećanju hteo sam da naravno da izdvojim samo malo plazme našeg detinjstva, nutrinu školjke (ostrige), onu vrstu spiritualnosti koja se spominje i u Bodlerovoj knjizi, premda na koncu ni meni nije ostalo u ruci ništa osim ljušture stvari, školjka, njena fizika… ”\nOvakvim povremenim komentarima i autopoetičkim iskazima autor potcrtava autobiografski diskurs ovog romana, sugerišući verodostojnost memoarske proze. Međutim, manje je važno da li su likovi i događaji u ovoj knjizi plod fikcije ili predstavljaju literarni otisak jednog sećanja, jer je najveći kvalitet ovog magičnog dela njegov jedinstveni lirizam. Tolnai je u ovom „malenom prisećanju”, lišenom patetičnog žala za mladošću, pokazao kako se matrica memoarske proze može upotrebiti za stvaranje neobičnog poetsko-proznog tkanja. Ovom romanu ne nedostaju veze sa istorijskom stvarnošću, ali je društveno-istorijski kontekst potisnut u drugi plan. Ipak, dovoljni su čak i sporadični pripovedačevi komentari da zavirimo kroz firange varoških kuća i nazremo svu teskobu palanačkog života.\nIako ga ne možemo nazvati domaćim romanom, možemo se ponositi činjenicom da je „Morska školjka” makar delom proizvod i ovdašnjeg kulturnog miljea. Raduje i činjenica da je Tolnaijev roman ovde istovremeno izdat i na mađarskom jeziku, te da – kako je autor rekao – sada „odzvanja i bruji na dva jezika”. Ovaj roman je mali leksikon velike proze i gotovo da je svejedno od koje stranice ćete početi da ga čitate. U njemu se smenjuju autobiografski i esejistički diskurs, izvrsni lirski pasaži i enciklopedijske i rečničke odrednice, naivni dečji komentari i zrela promišljanja o umetnosti, faktografska egzaktnost i slobodna igra mašte. „Morska školjka” je magičan roman u kojem, da parafraziram Ristićevu ocenu „Seoba” Crnjanskog, ima više poezije nego u nekim zbirkama pesama.\nPolja, godina LVII / broj 476 / jul – avgust 2012.