RADOVAN "RAŠA" STANKOVIĆ PREPUŠTEN SUDU BIH | SENSE Agency | /sense.50.html | Vest\nHAG/DEN HAAG | 17.05.2005.\nRADOVAN "RAŠA" STANKOVIĆ PREPUŠTEN SUDU BIH\nRadovan Stanković - Rašo u sudnici Tribunala\nPosebno sudsko vijeće prihvatilo zahtjev tužitelja da se slučaj Radovana "Raše" Stankovića prepusti sudu u BiH. Vijeće se "uvjerilo da rang optuženog kao i težina navedenih zločina nisu faktori koji bi prepuštanje ovog predmeta učinili neprikladnim"\nPosebno sudsko vijeće Tribunala odlučilo je danas da slučaj Radovana "Raše" Stankovića, optuženog za silovanja Bošnjakinja u Foči, prepusti Državnom sudu Bosne i Hercegovine i time donijelo prvu odluku o prebacivanju jednog predmeta s Tribunala na nacionalne sudove.\nVijeće se "uvjerilo da rang optuženog kao i težina navedenih zločina nisu faktori koji bi prepuštanje ovog predmeta učinili neprikladnim", navodi se u odluci. Tužiteljstvo je u septembru prošle godine predložilo da se suđenje Stankoviću prepusti pravosuđu u BiH, a optuženi se tome žestoko protivio, tvrdeći da će mu u "džamahiriji suditi mudžahedinsko-ustaški suci".\nNakon što je razmotrilo, među ostalim, usklađenost zakona BiH sa Statutom Tribunala, postojanje mjera za zaštitu svjedoka, izglede da se optuženom osigura pravično suđenje i uvjerilo se da mu ne može biti izrečena smrtna kazna, Vijeće je odlučilo prepustiti predmet. Time se neće poništiti dosadašnje sudske odluke vezane za ovaj predmet, navode suci.\nTajništvu Tribunala je naloženo da prebaci Stankovića u BiH, a Tužiteljstvu da nadležnim sudskim vlastima dostavi materijal na kojemu temelji optužnicu.\nSuci očekuju da glavna tužiteljica osigura da neka "respektabilna međunarodna organizacije, poput OESS-a" prati suđenje u Sarajevu i o njemu izvještava Tribunal.\nStrane u postupku imaju rok od 15 dana da ulože žalbu na ovu odluku posebnog vijeća.\nTužitelji su predložili da se i Gojko Janković, s iste optužnice za silovanja i seksualna porobljavanja u Foči, prepusti sudu u BiH, ali njegov je slučaj još u razmatranju. Isto će, nema sumnje, predložiti i za trećeg optuženog za iste zločine, Dragana Zelenovića, kada se i ako se i on pojavi u Haagu.\nPred Tribunalom je 2000. godine održano suđenje trojici optuženika s te optužnice - Dragoljubu Kunarcu, Radomiru Kovaču i Zoranu Vukoviću - koji su osuđeni na kazne od 12 do 28 godina zatvora.


Film "Travelator" od 19. novembra u bioskopima (VIDEO)\nU SAD novi crni dnevni rekord, više od 50.700 obolelih |\nZaraženima koronaviruson zabranjeno glasanje u Hrvatskoj |\n► Film "Travelator" od 19. novembra u bioskopima (VIDEO)\nIgrani film "Travelator" reditelja i scenariste Dušana Milića biće premijerno prikazan 19. novembra u bioskopu "Sinepleks" na Ušću, a od narednog dana biće na redovnom repertoaru u Srbiji, najavila je danas kompanija "Sinepleks".\nU priči o tinejdžeru koji ima priliku da ljubav prema igranju video igrica pretvori u realnost glavnu ulogu igra Nikola Rakočević.\nPrema sinopsisu, Slovenac je zagriženi igrač koji u "pucačinama" u igraonicama pokazuje talenat u borbi i smirenost u ključnim situacijama. Otuda mu je poveren tajni zadatak da u Las Vegasu ubije zaštićenog svedoka, pripadnika srpske mafije, kako ne bi prisustvovao važnom političkom suđenju u Srbiji.\nDok Slovenac radi na lociranju žrtve i analiziranju njenog kretanja, raskoši američke prestonice kocke uzimaju ga pod svoje.\nPored Rakočevića, u "Travelatoru" igraju Boris Isaković, Ketanija Henderson, Slavko Labović, Ðorđe Ðoković, Milan Jovanović Strongmen i Džek Dimić.


Počeli “Banjalučki novembarski susreti”\nU organizaciji Filozofskog fakulteta Univerziteta u Banjaluci danas i sutra u Banjaluci se 17. put održava naučni skup “Banjalučki novembarski susreti” na kojem ove godine učestvuje oko 100 naučnih radnika iz zemalja regiona.\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Dane Malešević rekao je da bi ovaj skup trebalo da ponudi rješenja kako unaprijediti sisteme obrazovanja na nižem nivou, te na taj način upotpuniti sistem visokog obrazovanja u Srpskoj.\n“Ovaj skup ukazaće studentima u kom pravcu da idu tokom svog školovanja i istraživanja”, rekao je Malešević novinarima pred početak naučnog skupa “Banjalučki novembarski susreti”.\nDekan Filozofskog fakulteta Univerziteta u Banjaluci Brane Mikanović rekao je da je ovo fokus ovogodišnjeg skupa po temama iz studisjkih grupa psihologije i pedagogije koje postoje na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Banjaluci.\nOn je naglasio da su sve nauke u izvjesnoj krizi jer je i današnji čovjek u krizi, a da je namjera organizatora skupa da podstiče čovjekovu slobodu u razvoju nauke .


srpski Archives - Page 3 of 3 - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Tag Archives: srpski (strana 3)\nTag Archives: srpski\nPredmeti u drugom razredu osnovne škole\nDrugi razred – Predmeti u drugom razredu osnovne škole Obavezni predmeti: Srpski jezik (5 časova nedeljno, 180 godišnje) cilj nastave srpskog jezika je da učenici ovladaju osnovnim pravilima srpskog književnog jezika, na kojem će se usmeno i pismeno pravilno izražavati; da upoznaju, dožive i osposobe se da tumače odabrana književna dela, pozorišna, filmska i druga umetnička ostvarenja iz srpske i ... Nastavak »\nProbno polaganje male mature\nComments Off on Probno polaganje male mature\nProbno polaganje male mature je generalna proba za đake, ali i sve ostale koji učestvuju u polaganju male mature, nastavnike, komisije i supervizore. Zbog toga što se pokazalo kao veoma korisno, polaganje probnog testa se organizuje i ove godine, a đaci završnog, osmog razreda, imaće dovoljno vremena za pripremu prave mature. U svim osnovnim školama u Srbiji 24. i 25. aprila ... Nastavak »\nSrpski jezik iz godine u godinu, sve više, trpi izmene. Učenici osnovnih i srednjih škola prednost daju modernim tehnologijama, dok čitanje književnoumetničkih dela ostavljaju po strani. Leksički fond učenika je na nezavidnom nivou. Žargon srpskog jezika dostiže svoj vrhunac u upotrebi reči iz engleskog i računarskog jezika. Period odrastanja prate brojne faze. Svaka mlada osoba je individua za sebe. Svako ... Nastavak »\nObjavljene zbirke zadataka za malu maturu\nZavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja i Prosvetni pregled objavili su zbirke zadataka za završni ispit u osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Pripremljene su ukupno 24 zbirke. Kao i prethodnih godina, pripremljene su zbirke zadataka iz srpskog jezika i maternjeg jezika za sedam nacionalnih manjina (albanski, bugarski, mađarski, rumunski, rusinski, slovački i hrvatski jezik). Pored njih, pripremljene su zbirke zadataka ... Nastavak »\nJezičke nedoumice u srpskom jeziku\nVećina nas, koliko god mislila da vlada pravopisom i gramatikom srpskog jezika, u nekim slučajevima pravi greške. Navešćemo nekoliko primera kada se najčešće javljaju omaške i dileme prilikom izgovora ili pisanja pojedinih reči. Jezičke nedoumice u srpskom jeziku S obzirom da/na (nešto) ili obzirom na (nešto)? Jedini gramatički ispravan izraz je s obzirom da/na (nešto). Često se savetuje da se ... Nastavak »


Press Online :: Biznis :: Kovačević: MMF će od Srbije tražiti da proda Telekom\nEkonomista Mlađen Kovačević ocenio je danas da će Međunarodni monetarni fond (MMF) u pregovorima za kreditni aranžman od Srbije tražiti da proda Telekom i beogradski aerodrom.\n"Mislim da će MMF u pregovorima insistirati da što manje da para, a da Srbija proda sve što može", rekao je on na okruglom stolu o ulozi Telekoma Srbije u razvoju telokomunikacionog tržišta i usluga.\nNe bi bilo dobro da se Telekom dok traje globalna kriza jeftino proda, a da pare odu na potrošnju, odnosno u plate i penzije, rekao je on i istakao da je za budućnost Telekoma vrlo važno pitanje ko će doći na čelo te telekomunikacione kompanije.\nPrema rečima Kovačevića, vrlo je važno da novi generalni direktor bude jaka ličnost i dobar menadžer.\nOn je rekao da su se prilikom poslednjeg pokušaja prodaje Telekoma nisu čuli jaki razlozi zbog čega bi tu kompaniju trebalo prodati.\nKačarević je još rekao da bi poslovanje Telekoma Srbije trebalo da postane otvorenije za javnost.\nSkup o budućnosti Telekoma, koji je održan u Medija centru u Beogradu, organizovali su Centar za unapređenje telekomunikacija i Društvo za informatiku Srbije.\n[14.09. 2012., 14:10]\nPrvo da naglasim da radim u Telekomu i da znam šta pišem... Smatram da Telekom ne bi NIKAKO trebalo prodavati sada u ovo vreme,da ode bud zašto pošto radimo i ostvarujemo veliki profit. Trebalo bi otpustiti rođačko,partijske klanove koji su se ustalili u njemu,pa da vidite tek koliki bi tada profit bio!! Govorim iz iskustva,pošto kod mene u službi postoji osoba koja evo već 4 godine NE DOLAZI na posao ( neko stoji iza nje ) i prima platu od preko 65.000 dinara, takođe u susednoj službi isti slučaj... Bog zna koliko ima takvih slučajeva... Kod nas takođe rade i ova deca,preko kojekakvih ugovora godinama ( omladinska zadruga,PP ugovori ),maltretiraju ih maximalno za neki bednu platu ( od 18.000-21.000 ) dok se drugi baškare... Trebala bi inspekcija rada malo da "uđe" u Telekom, pa da budu neke stvari jasnije... Ovo što se radi u njemu je za "Insajder"!!!!


Ministar Bukvarević prisustvovao donatorskoj večeri za izgradnju Centralnog šehidskog spomen-obilježja koje će biti izgrađeno u znak sjećanja na 457 poginulih civila i branilaca Žepe - Stranka Demokratske Akcije Gradski Odbor Tuzla\nMinistar Bukvarević prisustvovao donatorskoj večeri za izgradnju Centralnog šehidskog spomen-obilježja koje će biti izgrađeno u znak sjećanja na 457 poginulih civila i branilaca Žepe\nBy admin Vijesti Komentari isključeni za Ministar Bukvarević prisustvovao donatorskoj večeri za izgradnju Centralnog šehidskog spomen-obilježja koje će biti izgrađeno u znak sjećanja na 457 poginulih civila i branilaca Žepe\nUdruženje „Istočna Bosna“ i Medžlis Islamske zajednice Žepa u Sarajevu su organizirali donatorsku večeru za izgradnju Centralnog šehidskog spomen-obilježja u Žepi u znak sjećanja na 457 poginulih civila i branilaca Žepe, nekadašnje ratne enklave u istočnoj Bosni.\nInicijativa za izgradnju je pokrenuta od neformalne grupe građana i u tu svrhu prikupljena su sredstva u iznosu od 10.756, 50 KM koja su uplaćena na račun Medžlisa Islamske zajednice.\nFederalno ministarstvo za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata je prepoznalo značaj ovog projekta te je za ovu namjenu uplatilo 7.000,00 KM. Dio sredstava za izgradnju prikupljen je i od Federalnog ministarstva izbjeglih i raseljenih lica i Fonda Memorijala Kantona Sarajevo. Ukupan iznos do sada prikupljenih novčanih sredstava je 53.756,50 KM, što je omogućilo početak gradnje spomen-obilježja, odnosno izradu projektne dokumentacije za dobijanje lokacijskih uvjeta za izgradnju Centralnog šehidskog spomen-obilježja u Žepi, iskop temeljne trake, odvoz zemlje i potporni zid u iznosu od 20.000,00 KM.\nFederalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata doc.dr. Salko Bukvarević je ovim povodom kazao:”Centralno spomen-obilježje bit će vječno sjećanje na sve one koji su dali svoj život, bilo kao civili, bilo kao pripadnici Armije RBiH za odbranu Žepe. Mnogo je razloga za to, a prije svega, to je dug prema našim šehidima, borcima i civilima koji su izgubili živote u zaštićenoj zoni UN-a. Naša je posebna obaveza, Federalnog ministarstva za pitanja boraca, i svih nas pojedinačno, da podržavamo izgradnju memorijalnih centara koji podsjećaju na sve nevino stradale u BiH, ali i najhrabrije sinove BiH. Izražavam lično zadovoljstvo zbog ovog projekta i očekujem da i druge institucije prepoznaju njegov značaj i pomognu realizaciju.”\nMemorijalni centar u znak sjećanja na ubijene Žepljake imat će ovalni oblik i stepeništem će biti povezan sa kompleksom žepske džamije, a uz postojeće mezarje bit će izgrađen veliki šehidski nišan te mermerne ploče na kojima će biti ispisana imena poginulih. Na posebnim pločama bit će uklesana imena Avde Palića, Mehmeda Hajrića i Amira Imamovića.\nVečeri je, između ostalih, prisustvovao i reisu-l-ulema Islamske zajednice u BiH Husein ef. Kavazović koji je u svom obraćanju istakao: “Postoje mjesta u BiH koja su sama po sebi spomenici prve kategorije i sve što činimo kao ljudi trebali bi činiti da ta mjesta održimo u životu. Jedno od takvih mjesta je Žepa. Mjesto nevjerovatne, epske geografije i mjesto gdje je život pustio duboke korijene kroz vijekove, koje je stoljećima bilo sigurno utočište našeg naroda. Istočna Bosna, naše Podrinje, naša Drina nisu granica nego most, veza i nešto što određuje identitet našeg naroda, zbog toga moramo učiniti sve da se pomogne život na ovom području. Naša je obaveza da pomognemo životu na prostoru istočne Bosne, da produžimo kulturu sjećanja a Žepa je mjesto koje trebamo čuvati, oživjeti, razvijati i koje ne smijemo nikada zaboraviti.”\nPrema predračunu ukupni radovi na projektu iznosit će 130.000,00 KM. Sredstva koja nedostaju za nastavak izgradnje Centralnog šehidskog spomen-obilježja u Žepi iznose 76.243,50 KM. S tim u vezi organizirana je i donatorska večera kako bi se obezbijedila preostala novčana sredstva za izgradnju.


U porodičnoj kući u selu Pečenog kod Kraljeva pronađeno je telo mladića i izbodena devojka, potvrđeno je "Blicu".\nU kući u tom selu pronađen je obešen 26-godišnji Aleksandar T., a pored njega je na podu ležala njegova 22-godišnja devojka Anđela S. koja je na telu imala više ubodnih rana nanetih najverovatnije nožem.\nKako saznajemo kuća u kojoj su pronađena tela bila je napuštena i pripadala je dedi preminulog Aleksandra T.\nKako je potvrđeno "Novostima", devojka je prebačena i hitno operisana u Kraljevu. Po rečima lekara njeno stanje je trenutno stabilno.


Nedjelja, 25 Kolovoz 2019 09:53\nNo s vremenom se situacija na tržištu promijenila te danas sve manje ljudi kupuje novi telefon nakon dvije godine, a kako je pokazalo nedavno istraživanje kompanije Ting Mobile, čini se da će ljudi stare telefone zadržavati još duže.\nS trenutačnim (visokim) cijenama novih modela, teško je vjerovati da će se trend kupovine novih telefona svakih 3 ili više godina uskoro promijeniti – mobilni proizvođači vjerovali su da će savitljivi telefoni dati novi zamah tržištu, no s obzirom na to u kakvi problemi i odgode lansiranja prate prve savitljive modele Samsunga i Huaweija, jasno je kako se to ipak neće tako skoro dogoditi. (Zimo.co)


40 posto robe prodane putem interneta u Kini je krivotvoreno\nBiznis Autor:HINA03. stu. 201510:50 > 10:51\nViše od 40 posto stvari prodanih putem interneta u Kini prošle godine bilo je ili krivotvoreno ili loše kvalitete, izvijestila je agencija Xinhua ukazujući na razmjere problema zbog kojeg je došlo do zastoja u brzo rastućem online sektoru.\nPrema izvješću, koje je podneseno kineskim zastupnicima u ponedjeljak, nešto manje od 59 posto stvari prodanih online prošle godine bilo je “original ili dobre kvalitete”, navodi Xinhua.\nAfera Dieselgate: I premium modeli imaju softver za varanje\nKina se pokušava riješiti lošeg glasa koji je prati zbog krivotvorenja robe. To predstavlja velike probleme i globalnim brendovima, kojima je Kina ciljano tržište, poput proizvođača iPhonea Applea i francuskog koncerna luksuzne robe LVMH.\nU izvješću se poziva na “ubrzano donošenje zakona u području e-trgovine, poboljšanje nadzora i razjašnjavanje prava potrošača i odgovornosti trgovaca”. Dodaje se da je to nužno zbog rapidnog rasta online prodaje, koja je porasla 40 posto prošle godine na 441,84 milijardu američkih dolara (3 bilijuna kuna).


Osnovci u posjeti srednjoj školi – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Osnovci u posjeti srednjoj školi\nZVORNIK – U zvorničkom SŠC „Petar Kočić“ održana je manifestacija „Otvorena vrata“ u okviru koje su učenicima devetih razreda pet osnovnih škola sa teritorije grada Zvornika prezentovane mogućnosti za upis u prvi razred srednje škole. Prevoz za dolazak učenika škola koje se nalaze van gradskog područja obezbijedila je Gradska uprava Zvornik.\nUčenicima je prikazan plan upisa, opremljenost škole, izvedeni eksperimenti iz pojedinih predmeta, te omogućen obilazak svih kabineta i fiskulturnih sala.\nDirektorica škole Biljana Pisić rekla je da se radi o tradicionalnoj manifestaciji koja liči na otvorena vrata na fakultetima gdje oni prezentuju zanimanja srednjoškolcima.\n– Važno je napomenuti da su svi profesori danas aktivni i da su u službi budućih učenika kako bi im pokazali koja zanimanja ćemo upisati ove godine, koji su pedagoški standardi, zbog čega sam sigurna da će najveći broj ovih učenika upisati srednju školu kod nas – istakla je Pisićeva.\nOve godine u SŠC „Petar Kočić“ biće upisana tri odjeljenja gimnazije opšteg, te jedan društveno-jezičkog smjera, dva medicinskog smjera, po jedan ekonomskog, bankarskog i trgovačkog tehničara, te jedan razred ugostitelja, smjer kuvar.\notvorena vrata srednja skola zvornik\nBolnicama u RS odobreno 3.468.661 KM za izmirenje duga za kiseonik


IGOR SALAK, Potpredsednik DS - BEZ MULJATORA DS ĆE USPETI - Z1INFO.RS\nNaslovna Politika i društvo IGOR SALAK, Potpredsednik DS - BEZ MULJATORA DS ĆE USPETI\nIGOR SALAK, Potpredsednik DS – BEZ MULJATORA DS ĆE USPETI\nBila Demokratska stranka (DS) snažna ili slaba, javnost sa velikom pažnjom prati njenu sudbinu. To nije slučajno. Naša DS je odavno izrasla u osnovnu političku instituciju građanskog društva i to ne može niko osporiti. S druge strane, građani s pravom osporavaju mere, radnje i rešenja koje je DS sprovodila kako u vreme svoje vlasti tako i periodu opozicionog delovanja. Sve više joj uskraćujući podršku, a uvećavajući broj zamerki, građani su svojom suverenom odlukom sveli Demokratsku stranku na ono što je danas. Pitanje je, sada, šta da uradi Demokratska stranka u takvoj situaciji i šta da uradi građanska i demokratska Srbija u trenutku kada gubi svoju glavnu političku snagu? Odgovor za DS je, uslovno rečeno, lak: stranka se mora se suštinski menjati. A građani će, kao i uvek oceniti, kvalitet te promene.\nDa bismo došli do kvalitativne promene, DS mora krenuti od onoga što je njena – iznad spomenuta – suština; ona je najvažnije politička organizacija građanse klase u Srbiji. A takva uloga podrazumeva mnogo toga. Ona mora vratiti ono što je imala na početku: intelektualnu avangardnost, beskompromisnu borbu za vrednosti građanskog društva i nepokolebljivu veru u najviše civilizacijske vrednosti. Uporedo s tim, DS mora izgraditi, tj postaviti na pijedestal svojih kadrovskih i ideoloških rešenja, ljude koji su borci i/ili angažovani intelektualci i koji će u svakom trenutku biti spremni da svoje vrednosti i ideje brane i zastupaju kod s v a k o g građanina Srbije.\nBez lažnog elitizma, lenjosti i neodgovornosti. Aktivista ili funkcioner DS mora svakodnevno raditi na dobrobit svojih birača i cele zajednice. Ne može više nijedan demokrata u javnosti biti prepoznat kao bahati i neiskusni skorojević, lezilebović i muljator kome je vlast pala sa neba. Došlo je vreme da na čistac moramo izvesti decenijske činjenice, ne o nepostojanju politike, nego o nesprovodjenju politike, o lošim tehnokratskim kampanjama, o dugogodišnjoj negativnoj selekciji kadrova koji su predstavljali stranku i doveli je na sam rub opstanka i o mnogi drugim stvarima. Ne vredi glavu gurati u pesak, nego je podići i suočiti se sa tim, jer takvu stranku ne žele gradjani, a ne žele je ni članovi.\nI mada je vidno desetkovana sopstvenim lošim procenama, udarima režima (polu)diktatora Vučića, ali i sa drugih strana, DS još uvek ima načina da obnovi svoju snagu; ona to može ako će tu snagu crpeti iz svoje osnove. Tu su još stotine, pa i hiljade, nekadašnjih omladinaca koji su u vreme Zorana Đinđića bili članovi Demokratske omladine. U vreme kada sam i sam bio u omladinac, stranački podmladak je imao 57.000 članova! Danas su to ljudi od 30-45 godina, obrazovani, dovoljno iskusni i pri tome politički pismeni, profilisani i disciplinovani. Možda je to čak i poslenja generacija koja može oporaviti Srbiju. Lideri iznikli iz te generacije su i na poslednjim lokalnim izborima ostvarili vanredne uspehe u datim okolnostima. Kao dokaz za ovu tvrdnju mogu uzeti i svoj, lični, primer. Uspeo sam da pobedim u direktnoj poslaničkoj trci i sa svojim stranačkim kolegama osvojim 25% mandata na lokalnim izborima pod svojim imenom i imenom Demokratske stranke!\nPosle Beogradskih izbora sam izneo razmisljanja koja su izazvala ozbiljne polemike u javnosti. Predložio sam izbore na svim nivoima osim opštinskog, u kojim bi kandidati za predsednike sa svojim timom izneli planove reorganizacije stranke i u kojim bismo, u ozbiljnim debatama sa članstvom, došli da zajedničkih imenitelja. Upotrebio sam i reč „rebrendiranje“ misleći izmedju ostalog i na višegodišnju blokadu računa (1099 dana) i dugove koje su nam prethodni predsednici ostavili u amenet. Za rešavanje tog problema potrebno je konačno suočavanje sa istinom i pragmatičan pristup. Moramo priznati da više nisu moguće ozbiljne stranačke aktivnosti, a kamoli izborne kampanje, bez aktivnog i „prohodnog“ žiro računa. Postoji nekoliko opcija, ali bih konkretna rešenja ostavio za stranačke organe uz sugestiju da se, u svakom slučaju, činjenice moraju izvesti na čistac.\nVremena se menjaju. Ko ne moze da ide u korak sa vremenom i društvenim promenama, ne može opstati ni kao pojedinac, a kamoli kao organizacija. Secam se da je Zoran Djindjic dosao jedne prilike iz posete inostranim partijama i predlozio stranci jačanje ideje socijaldemokratije i ulazak u Socijalističku internacionalu, koja nam i nije bila bliska u to vreme. Nedavni primeri širom Evrope, aktuelizacija nekonvencionalnih pristupa politici i podmlađivanje klasičnih stranaka, mogu biti lekcija za demokrate, koje su uvek išle ispred svog vremena. Austrijska narodna partija koja je osnovana 1893.godine se vratila na velika vrata na političko nebo Austrije nakon loših rezultata i dugogodišnje letargije tek sa raskidom sa prošlošću u vidu novih kadrova, programa i vizuelnog identiteta. Svaka promena izaziva otpor, jer se emocijama vezemo za prošlost, ali ako ne budemo gledali u budućnost, jedino sto će nam ostati jesu sećanja na nekada snažnu Demokratsku stranku.\nBirači će, sigurno, u početku, sumnjičavo gledati na sve naše aktivnoti. I ne treba im zbog toga zameriti. Suviše je koristoljubivih pojedinaca bilo u našim redovima. Na sreću , to su ljudi koji odlaze u svaku vlast, te su sada u SNS-u. Međutim, siguran sam u to da će, vremenom, zdravom i jasnom politikom, a naročito reprezentativnim i prihvatljivim zastupnicima te politike, stvari doći na svoje mesto. Građani Srbije će ponovo imati za koga da glasaju. To će biti novi ljudi i nesporni stručnjaci iz Demokratske stranke. Iskoristimo to!\nAutorski tekst, Igora Salaka – zamenika predsednika Demokratske stranke


Uspješno realizirana vježba ‘Dinamičan odgovor 18-5’ – Radio Vitez\nUspješno realizirana vježba ‘Dinamičan odgovor 18-5’\n24. rujna 2018. 9:28 24. rujna 2018.\nDeklarisane jedinice Oružanih snaga BiH uspješno su realizirale vježbu vanjskog ocjenjivanja „Dinamičan odgovor 18-5“ NEL-2 (NATO Evaluation Level 2), koja je održana na vojnom poligonu „Manjača“ od 17. do 21. septembra 2018. godine.\nPo završetku aktivnosti, komandant 5. pješadijske brigade OS BiH brigadir Emir Kliko je istakao: „Ovom vježbom deklarisane jedinice Oružanih snaga BiH su pokazale spremnost da kroz evaluacije integriraju kapacitete, standarde, obučenost, interoperabilnost i sposobnost da zajednički mogu djelovati u okviru multinacionalnih jedinica u NATO-ovim vođenim operacijama.\nPrevious ArticleUdruga ‘Fra Mladen Hrkać’ do sada osigurala pomoć za 6000 osobaNext ArticlePovezivanje hercegovačkih dionica autoceste do proljeća 2020. godine


inspektori Archives - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Tagovi članka inspektori\n7. Aprila 2020. Istinito241Leave a Comment on Poništena odluka o puštanju na slobodu policijskih inspektora\n1. Marta 2020. Istinito264Leave a Comment on Inspektori uhapšeni u akciji “Sirano” ostaju u pritvoru\n25. Februara 2020. Istinito305Leave a Comment on Inspektori će dobiti veća ovlašćenja u radu na suzbijanju sive ekonomije\n20. Februara 2020. Istinito236Leave a Comment on Tužilaštvo predložilo pritvor za inspektore uhapšene u Banjaluci\n18. Februara 2020. 18. Februara 2020. Istinito658Leave a Comment on Zbog 20.000 KM mita uhapšeni banjalučki inspektori Grujić i Florijan\n18. Februara 2020. Istinito470Leave a Comment on U akciji privedeno više inspektora Policijske uprave Banjaluka\nU operativnoj akciji kodnog naziva “Sirano” slobode je lišeno više inspektora za privredni kriminalitet u Policijskoj upravi Banjaluka zbog krivičnih djela koruptivnog karaktera, prije svega, primanja mita, rekla je načelnik Odjeljenje za odnose s javnošću MUP-a Srpske Mirna Miljanović. Miljanovićeva je navela da akciju sprovode policijski službenici Uprave za organizovani i teški krimininalitet MUP-a […]\n1. Februara 2020. 1. Februara 2020. Istinito252Leave a Comment on Otkrivena 333 neprijavljena radnika\nU Inspektoratu Republike Srpske (RS) tvrde da je u prošloj godini u fokusu njihovog rada bilo suzbijanje sive ekonomije, nelegalnog i neregistrovanog rada. Po preliminarnim podacima, lani je kontrolisano 13.550 radnika zatečenih na radu kod poslodavca, od čega njih 333 nisu imala zaključen ugovor o radu i nisu bili prijavljeni na obavezne vidove osiguranja. […]\nInspektori provjeravaju prodaju preko interneta\n23. Oktobra 2019. Istinito192Leave a Comment on Inspektori provjeravaju prodaju preko interneta\nU okviru akcije suzbijanja nelegalnog rada i sive ekonomije, republička tržišna inspekcija je protekle sedmice obavila 55 kontrola osoba koje su nudile različite usluge putem interneta, na oglasnim stranama i društvenim mrežama. Kontrolom su obuhvaćeni subjekti širom RS, koji su obaljali različite djelatnosti: autolimarska, automehaničarska, trgovinska, turistička, ugostiteljska. Kontrolisane osobe su, pored uslužnih djelatnosti, […]\n17. Juna 2019. Istinito544Leave a Comment on Burno na suđenju Raduloviću i Stijaku\nSuđenje bivšim policijskim inspektorima Srđanu Raduloviću (34) i Ognjenu Stijaku (34), optuženima za šverc narkotika, obilježila je danas burna rasprava u sudnici i to u vezi sa zakazivanjem termina iznošenja završnih riječi, budući da su rokovi probijeni. Radulović je čak bio i nakratko udaljen iz sudnice jer je tokom suđenja više puta prekidao sudiju, […]\n27. Februara 2019. Istinito374Leave a Comment on Pojačan nadzor dječijih igraonica u Srpskoj


Zdravstveni radnici u Unsko-sanskom kantonu zbog politike više od 40 dana nisu primili plaću, a razlog toga je prekomponovanje vlasti u Unsko-sanskom kantonu i skupljanje potpisa za hitnu sjednicu na kojoj bi se razmatrao program rada Zavoda zdravstvenog osiguranja USK.\nDok se na prvoj liniji bore s pandemijom koronavirusa kao zahvala zdravstvenim radnicima Unsko-sanskog kantona stiglo je kašnjenje plaće. Odnosno, uposlenici Kantonalne bolnice u Bihaću, Opće bolnice u Sanskom Mostu, Domova zdravlja i USK i gradskih apoteka više od 40 dana nisu dobili plaću i još uvijek nije poznato kada će je dobiti.\nPojedinci u Skupštini USK koji funkcionisanje Skupštine uvjetuju rekonstrukcijom Vlade, što smatraju normalnim, usporavaju i usvajanje Finansijskog plana ZZO kako bi plaće bile isplaćene.\nPovjerenica SDP-a u Unsko-sanskom kantonu Fatka Kulenović za Klix.ba je kazala da su početkom sedmice usvojili budžet i to sa 16 ruku jer je jedna poslanica iz SDA (opozicije) glasala i podržala materijale na toj sjednici čime je donekle odblokirano funkcionisanje Unsko-sanskog kantona.\n“Sada smo u pripremi za vanrednu sjednicu jer na prethodnoj kada smo usvajali budžet nije stigao materijal za plan i program rada Zavoda zdravstvenog osiguranja kako bi se otkočilo funkcionisanje zdravstvenog sistema u Unsko-sanskom kantonu”, kaže Kulenović.\nDodala je kako je rekonstrukcija vlasti dogovorena, da nije bilo uvjetovanja oko direktorskih funkcija u zdravstvenim ustanovama, iako se i to spominjalo u medijima, ali je naglasila da je uslijed promjene većine u novu, politički uraditi i rekonstrukciju vlade.\nVećinu u Skupštini Unsko-sanskog kantona tokom protekle sjednice činili su SDP, NES, NiP, NB, jedan zastupnik DF-a i zastupnica SDA koji je svojim glasom omogućila usvajanje budžeta.\nNa pitanje kada bi mogli biti sakupljeni potpisi za vanrednu sjednicu, Kulenović je kazala da svi žele da to bude što prije.\n“Potpisi se prikupljaju i kada dođu u proceduru, rok je tri dana da se sazove sjednica. S obzirom na goruću situaciju i 6.000 budžetskih korisnika, želimo da sjednica bude što prije. Ja bih voljela da je to bilo jučer, znate kakva je zdravstvena situacija, dodatni problem imamo i s migrantima, tako da zdravstveni radnici podnose veliki teret i nisu zaslužili da čekaju plaću”, dodaje Kulenović.\nPrema pisanjima medija, kako bi se sačuvala većina u Skupštini USK, zagovara se smjena pet ministara, a nova skupštinska većina zbog prekomponovanja vlasti o plaćama radnika u zdravstvu razmatrat će vjerovatno naredne sedmice.\nSljedeći članakTuzlanski srednjoškolac: Dok profesori umiru i moji vršnjaci leže u bolnicama, vi nas tjerate u klupe


Niška televizija » Šapić i Babić kandidati za predsednika VSS\nŠapić i Babić kandidati za predsednika VSS\nObjavljeno 11.09.2013. 18:10\nTagovi: Aleksandar Sapic, kandidatura, predsednik, Vaterpolo savez Srbije, Zoran Babic\nSrpski vaterpolo ima dvojicu kandidata za mesto predsednika nacionalnog saveza. To su Aleksandar Šapicć, kojeg su predložili Partizan, Singidunum, Zemun i Novi Beograd i Zoran Babić, iza čije su kandidature stali Radnički i Taš 2000.\nTeoretski je moguće da u narednih 48 sati poštom pristigne još neka kandidatura. Šapić je jedan od najboljih vaterpolista Srbije svih vremena, danas aktivan u politici na mestu generalnog sekretara Demokratske stranke i predsednik opštine Novi Beograd. Njegov protivkandidat Zoran Babić je šef poslaničke grupe Srpske napredne stranke u Narodnoj skupštini Srbije. O kandidatima će odlučivati predstavnici klubova na sednici Skupštine koja će biti održana naredne srede,18. septembra, u Beogradu.\nNovak Đoković prikupio 2.5 miliona dolara za ugroženu decu Srbije\n„OFK Beograd“ sa Krmpotićem na „Radnički“\nPredao se predsednik opštine Doljevac\nObjavljeno 22.04.2014. 18:34\nObjavljeno 01.02.2014. 17:43\nCvijan na čelu Reformističke stranke\nObjavljeno 19.01.2014. 00:11


Tema: ''THRESHOLD'' - nova SF serija na RTS-u\n03.12.2006., 21:28 #1\nOPERACIJA PRAG (THRESHOLD)\nIz Politikine TV revije...\n"Od ponedeljka 4. decembra na RTS 2 gledaoci ce moci da prate americku seriju o timu eksperata koji je okupljen nakon sto je mornarica otkrila da je vanzemaljska letelica sletela usred Atlantskog okeana.\nDoktorka Moli En Kafri (Karla Gudjino) je analiticar koji radi za vladu, a zadatak je da napravi taktiku za reagovanje u kriznim situacijama. Zivot ce joj se promeniti u sekundi kada Dzej Ti Bejlok (Carls S. Daton) savetnik za nacionalnu bezbednost, zbog vanredne situacije u Atlantiku aktivira "Prag" jedan od njenih planova.\nNaoruzana samo hipotetickom strategijom za kontakt sa vanzemaljcima na Zemlji naci ce se usred globalne krize.\nZato Moli En Kafri sastavlja tim eksperata za prvi kontakt sa gostima iz vasione:\nDr Najdzel Fenvej (Brent Spiner), je surovo realni mikrobiolog, Lukas Peg (Rob Benedikt), briljantni, ali neuroticni fizicar, Artur Remzi (Piter Dinklejdz), eksper za jezike i matematiku, ali i ljubitelj zena i kapljice i Kavana (Brajan Van Holt) izuzetno obucen operativac sa misterioznom prosloscu.\nZajedno oni ce uspeti da razrese misteriju vanzemaljske letelice i sudbinu posade, morace da pocnu sa pripremama za mogucu kriznu situaciju - invaziju vanzemaljaca. "\nDeluje kao nesto obrnuta verzija "Dosijea X", no serija pocinje sutra u ponoc i zvuci dovoljno interesantno da se vidi o cemu se radi.\nPoslednji put ažurirao/la ender71 : 04.12.2006. u 06:48\n04.12.2006., 05:11 #2\nRe: ''THRESHOLD'' - nova SF serija na RTS-u\nZasto sve najbolje stvari daju u ili iza ponoci, nikad mi nece biti jasno....\nInace, glavni karakter kao da je prekopiran iz "Sfere", tj D.Hofmanov lik....\n04.12.2006., 07:15 #3\nSlažem se sa Salom. I po terminu i po pitanju glavnog lika. Još dok sam čitao enderovu najavu palo mi je to na pamet. A neki zajednički elementi se povlače kroz ovakve priče. I u "Andromedinom soju" i u "Sferi" pa i ovdje imamo lik naučnika koji je smislio strategiju za "situaciju" ali, dok je razrađivao strategiju, nije mu padalo na pamet da bi to moglo stvarno da se realizuje.\n04.12.2006., 18:13 #4\nAjmo sad of topic road po Mr Sal-ovom receptu....\nKako bi razradio strategiju predstavnik "bosnian serb force", kako bosnjacki islam, a kako krvat?\nE, ovako....prvo bosnian serb predstavnik\n"U slucaju agresije od strane vanzemaljskih elemenata, trebace referendum o izjasnjavanju politickim snagama delovati u pravcu integracije sa spoljnim faktorima. Naravno, pregovora sa vanzemaljskim silama se uslovljavaju isporucenjem neistomisljenika haskom tribunalu, pa tamo caci svom nek popuju...."\nSad ide predstavnik bosnjaka-islama...\n"Treba hajvane dockat nako ljudski, napravit im razni mezetluka, pita i peksimluka...onda nako hadzijski bombardovati sami sebe i vid kako hevropejci to ba kontaju.\nKad se skontaju, picimu u hevropsko galaktcki savjet i otjeramo cetnike i agresore, uz pomoc pegambera alaha i vanzemaljski sejtana preko drine. Uz hafifluk nasih mudzahedinskih sehita, koji su otisli u dzenet za nasu bosansku dzamahiriju."\nI naravno, na kraju krvatski predstavnik sa svojom strategijom\nCujte decki, vak cemo...Kada dodju izvanzemaljci, otpjevamo danke dojcland.Onda ih odvedemo na brione, gde cemo ljijepo da im serviramo sniclu bana jelacica. Srbende imaju karadjordjevu, becka braca wiener, a mi nasu lipu ban jelacic sniclu.Zapaprimo sa cesnjakom, uz zlicu vegete, dapace.\nIskazemo svoje podrijetlo, obuceni u frak i leptir masnu.Severinu da ponudimo kao dezert.\nOstale pregovore svrsimo na nacin purgerskih djecaka. Zenge i hosovci da nak otadzbinski ponove oluju i bljesak, da predodzbom tom akcijom stavimo zelenim do znanja da nema fukanja sa mladom krvatskom demokracijom, ne?"\nEto, toliko...sorry na of topicu, ali taj road je tako ...kako da kazem, privlacan...\n04.12.2006., 18:49 #5\nSal is on the road again!\n04.12.2006., 18:59 #6\nVazda gazda....sorry, Mr Ender...\n09.12.2006., 20:19 #7\nNothing at all Mr. Sal :-)\nNo odgledao sam prvu epizodu i nisam nesto osobito odusevljen...sve je manje vise OK nije losa ideja o osvajacima koji nameravaju da promene geneticki kod covecanstva, ali nije mi se bas svidelo da se ljudi izlozeni tom uticaju pretvaraju u manijakalne ubice...\nJel gledao jos neko ?\n09.12.2006., 23:22 #8\nZa sada samo snimam, ne može se sve postići.\nOd 23:00 CSI, 24:00 Špajz, 00:20 CSI Majami, nešto mora i da se snimi, a ipak radije gledam Špajz , mada je poslednja epizoda baš blesava, sve pobiše...ccc\n10.12.2006., 14:39 #9\nKao sto rekoh, prekasno to pustaju...\nAli, gledao sam film pod nazivom Treshold, sf naravno, gde se osvajaci uvaljuju na zemlju u obliku insekata koji se naravno uvlace u cloveka i njega pretvaraju u killer machine.\nMislim da je to ta radnja, davno sam ga gledao....Pamtim najvise da je prosecan sf akcioni film...\n12.12.2006., 22:15 #10\nA u kojem vremenskom intervalu se ovo emituje?\n13.12.2006., 12:13 #11\nAko je u ponoc onda nishta. Enterprise u svakom sluchaju ima primat [bar dok je T' Pol ziva i zdrava]\n13.12.2006., 18:57 #12\nSvi se fol\nLoze na T'Pol\nA sam Sf i Enterprajz\nInteresuje ih kao\nTrashold Mr Ender rece,\nda se gleda svako vece\nAko vas interesuju samo T'Pol s.ise\nidite u teletabise\ni tamo drzite\nEnterprajzu, mocni brode,\ngde nas teletabisi vode?\nVide samo T'Pol guzu\nnase zivce time muzu\nBolje im je da nas se manu,\njerbo ce u blasterskoj vatri\nTeletabisi, paz te sad,\nSf team je stigao u grad.\nSf team je rekao svoje,\nblahbah ljubi dupe moje!!!!\n19.12.2006., 21:00 #13\n22.12.2006., 23:14 #14\n23.12.2006., 07:23 #15\nHvala, hvala...samo trenutna inspiracija, nista vise.....\nAko volis sf, navrati do nas.\nImamo svoj forum, gde se budalasimo dalje kad nam ovde dosadi...\nPoslednji put ažurirao/la duskod : 04.04.2007. u 17:27 Razlog: Reklamiranje.\n27.12.2006., 14:21 #16\nImam tu seriju na CD-u. Odgledala sam samo 1. epizodu. Americko *****. Bez veze.\n28.12.2006., 02:17 #17\nslažem se, video sam večeras da se završilo. Nemeček nasavlja sa praksom da donosi svoje gluposti sa pinka, propoznao sam smorni VR 5, a galaktika je otkupljena i sedi im u fioci\nno tu je enteprize još nekih mesec dana\nPoslednja poruka: 16.07.2008., 20:09


Бесплатни порно видео секс видео ћаскање са lazzy069\nPoslednje prijavljivanje: 13.4.21. 12.24.16\nKlikom na dugme, podići ćeš lazzy069 na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. lazzy069 će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o lazzy069\nRadni sati lazzy069


Saopštenje Predsednika TAS – pojmovi “disciplina” i “kategorija” u tekvondou | Tekvondo Asocijacija Srbije\nSaopštenje Predsednika TAS – pojmovi “disciplina” i “kategorija” u tekvondou\nHome » Vesti » Saopštenje Predsednika TAS – pojmovi “disciplina” i “kategorija” u tekvondou\nSrpski tekvondo je nekoliko godina jedan od naših najuspešnijih sportova. Pored brojnih kadetskih, juniorskih i seniorskih evropskih i svetskih medalja, Srbija je ponosna na dve olimpijske medalje – medalje Milice Mandić i Tijane Bogdanović.Svega nekoliko zemalja na svetu može se pohvaliti sličnim rezultatom u ovom olimpijskom sportu, a mi smo jedna od tih.\nIstina, tekvondo nije bio poznat široj javnosti do Londona 2012 i osvajanja prve zlatne medalje na OI za Srbiju. Tada je javnost upoznala osnove ovog sporta, polako se upoznala sa pravilima, ali su ostale određene nejasnoće.\nProteklih dana vodi se medijska polemika šta su discipline a šta kategorije u tekvondou i koja od njih je olimpijska a koja nije. Kako bi se izbeglo nerazumevanje i srušile zablude, prilažemo detaljno objašnjenje.\nPreuzmite saopštenje Obrazloženje WTF – standardne i olimpijske težinske kategorije\nRadi potpune dostupnosti informacija uz ovo saopštenje prilažemo i relevantne pravilnike WTF-a.\n← “Otvorena vrata” TAS – obaveštenje za sve članove\nOTVORENI KUP SRBIJE 2017 →\nGrand Prix 2017 – Tijana Bogdanović osvojila bronzu\nObnavljajući sudijski seminari za borbe\nEvropsko kadetsko prvenstvo 2017\nSvetsko kadetsko prvenstvo 2017\nIzbori u ETU – predstavnici Srbije u organima ETU


Pevačica opet napala Soroša, optužila ga da finansira kampanju protiv nje – Tračara\nPevačica opet napala Soroša, optužila ga da finansira kampanju protiv nje\nNovi album Taylor Swift mogao bi da se pojavi na striming servisima večeras… bez odobrenja pevačice.\nKako je napisala na Instagramu, za sve je kriva njena nekadašnja izdavačka kuća, u čijem su posedu njeni masteri, a iza koje stoji Scooter Braun.\n“Želela bih da zahvalim fanovima što su me obavestili da moja bivša izdavačka kuća objavljuje album “mojih uživo nastupa” večeras,” napisala je ona na Instagramu.\n“U pitanju je materijal snimljen 2008. godine, tokom gostovanja na radio stanici, kad sam imala 18 godina. Big Machine je napisao da je datum izdavanja 2017. godine, a zapravo će ga objaviti danas u ponoć,” nastavila je.\n“Uvek sam iskrena kada su ove stvari u pitanju i želim da vam kažem da ja nisam odobrila ovo izdanje,” nastavila je.\n“Čini mi se da su Scooter Braun, firma 23 Capital, Aleks Soroša i porodica Soroš, kao i The Carlyle grupa, videli svoje stanje i shvatili da im nije pametno da plate 330 miliona za moju muziku i da im treba novac,” dodala je.\n“Po mom mišljenju, ovo je još jedan primer pohlepe u vreme korona virusa. Neukusno, ali vrlo transparentno.”\nSukob Taylor i Brauna traje već godinama, a intenzivirao se otkako je on odbio da joj proda mastere koji su u njegovom vlasništvu otkako je kupio izdavačku kuću Big Machine.\nPevačica je i ranije uputila apel javnosti, ali i prozvala ljude koji ga finansiraju, među kojima je i nama dobro poznata porodica Soroš.\nU govoru koji je održala na dodeli nagrade Žena decenije, na tradicionalnom Billboardovom događaju „Žene u muzici“, održanom u Los Anđelesu.\nTokom govora, Taylor se osvrnula na „neregulisano tržište dilovanja muzike, poput nekretnina.“\n„Meni se to dogodilo, bez moje dozvole, konsultacije ili odobrenja. Nakon što mi nije dozvoljeno da sama kupim muziku koju sam stvorila, moj čitav rad kupila je kompanija Ithaca Holdings u vlasništvu Scootera Brauna,“ rekla je, a potom pomenula jedno ime poznato i na našim prostorima.\n„Rečeno mi je da je ovaj dogovor finansirala porodica Soroš i kompanije 23 Capital i Carlyle Group.“ Inače, George Soroš je mađarsko-američki filantrop i investitor, koji je predsednik nekoliko investicionih fondova, kao i Insituta za otvoreno društvo, a često se tvrdi da finansira opozicione snage u ovom delu Evrope.\n„Do dana današnjeg, niko od ovih investitora se nije potrudio da kontaktira mene ili moj tim, kako bi izvršili analizu onoga u šta su uložili novac (moje muzike). Oni su investirali u mene. Da pitaju kako se ja osećam što su oni vlasnici moje umetnosti, muzike koju sam ja napisala, video spotova koje sam ja snimila, mojih fotografija, mojih ručno napisanih tekstova, omota mojih albuma,“ rekla je tada.\nPrevPrethodna vestKylie Jenner je opet trudna?! Evo dokaza\nNaredna vestDnevni horoskop za 25. april 2020. godineNext\nGisele Bündchen otkrila tajnu svog savršenog izgleda\nDoručkuj kao supermodel: 6 predloga najzgodnijih manekenki sveta\nSupermodeli sa i bez šminke!


Globalni uticaj Džoa Rogana u vreme korone i Spotifaja | Talas.rs\nGlobalni uticaj Džoa Rogana u vreme korone i Spotifaja\nAko znate šta je podkast onda znate i ko je Džo Rogan. Najpoznatiji američki podkaster (ukoliko to možemo računati kao zanimanje) proslavio se podkastom Joe Rogan Experience u kojem su gosti raznoliki, teme nekovencionalne, a pitanja inovativna. Upravo taj Rogan nedavno je oboleo od virusa COVID-19 i internet nije imao mira.\nPoznat kao neko ko veruje da je sve vredno preispitivanja, Rogan je nedavno kritikovan i zbog toga što je u svom podkastu preispitivao da li su vakcine neophodne mladima, koji su manje verovatni da budu hospitalizovani iako su pozitivni na COVID-19. Rogan je kasnije pojasnio da se ne protivi vakcinama i da slušaoci svakako ne treba da se obraćaju njemu za medicinske savete, ali u kratkoj memoriji interneta Rogan je već postao još jedan antivakser. Antivakser koji se ipak zarazio korona virusom.\nDodatnu kontroverzu Rogan je izazvao i nakon što je javno podelio da je jedan od lekova koje, između ostalog, trenutno uzima lek ivermektin. U pitanju je veterinarsko sredstvo protiv parazita koje se može koristiti u malim dozama za lečenje nekih oboljenja kod ljudi, ali se nije pokazalo kao efikasan lek protiv korona virusa. Iako naučnici na Oksfordu takođe ispituju uticaj ovog leka na COVID-19, u velikom dozama lek može imati štetne posledice po organizam. Činjenica da je Rogan bio zaražen korona virusom i da je uz to uzimao lek namenjen kravama nije naravno promakla ljudima na internetu. Rogan se ipak oseća bolje, testiran je negativno i po svemu sudeći neće morati da boravi u bolnici, ali deluje da je Tviter jedva dočekao da ismeje činjenicu da je neko ko je (neopravdano) izrazio skepsu o neohodnosti vakcinacije za mlade zaražen kovidom.\nReakcija na Rogana nije izolovana, s obzirom na to da u medijima sve češće viđamo naslove i članke o antivakserima koji su preminuli nakon što su dobili korona virus. Na društvenoj mreži Redit postoji čak i popularan subredit koji služi za ismevanje slučajeva preminulih antivaksera. Subredit nosi ime Hermana Kejna, američkog biznismena koji je umro nakon što se verovatno zarazio na jednom predsedničkom mitingu Donalda Trampa. Česti komentari na ovom subreditu su da je smrt antivaksera od korona virusa ultimativni test inteligencije ili evolucije, povlačeći sa sobom premisu da bi svet istinski bio bolje mesto bez tih ljudi. Iako je razumljivo i opravdano da postoji osećanje nemoći u svima koji žele da ubede antivaksere da se vakcinišu i tako uspore putanju virusa, šta o nama govori ova potreba da naizgled uživamo u primerima ljudi koji su se zarazili ili preminuli? Pogotovo ako u obzir uzmemo količinu lažnih vesti i kontradiktornih informacija o efikasnosti vakcina oko nas, da li su antivakseri krivi za baš sve? Toliko krivi da zaslužuju da izgubimo empatiju kada neko od njih završi u bolnici? Živeti u zajednici sa ljudima koji misle drugačije i čiji izbori imaju uticaj i na život ostalih članova zajednice nije lako, ali svakako ne postaje lakše ako zaboravimo fundamentalnu ljudskost koja nas sve povezuje. Ovo naravno ne opravdava Roganove izjave, ali je vredno povremeno zapitati se nad našom kolektivnom reakcijom na neki događaj.\nI pored kontroverznih izjava o neophodnosti vakcina, Rogan će ostati jedan od najpopularnijih podkastera današnjice zbog jedinstvenog načina komunikacije sa ciljnom publikom. Njegov transfer na muzičku platformu Spotifaj predstavlja i interesantan biznis potez koji otkriva komercijalni potencijal sveta podkasta.\nKo voli Rogana i zašto?\nJoe Rogan Experience je više godina jedan od najpopularnijih podkasta na svetu, a i dalje traje debata oko toga šta je tačno razlog Roganove popularnosti. Pre ulaska u podkast svet, Rogan se bavio stand-up komedijom i borilačkim veštinama, a poznat je i po posvećenosti fizičkom zdravlju i kondiciji. Toliko posvećen da svoj dan započinje kafom od pečuraka, a u njegovom podkastu ćete čuti i najrazličitije reklame za suplemente i dodatke ishrani. Stoga ne čudi to što je Rogan najpopularniji kod jedne specifične demografije – muškarci. Neki su privučeni pričom o borilačkim veštinama, neki njegovom komedijom, dok neki uživaju u razgovorima sa interesantnim intelektualcima koje Rogan često dovodi u emisiju. U pitanju nisu isključivo beli muškarci, već najrazličitija grupa ljudi koji se poistovećuju sa različitim aspektima Roganove ličnosti. Pored samog sadržaja podkasta, Rogan u nekoj meri predstavlja ideal muškosti za mnoge muškarce koji su danas često bombardovani pričama o toksičnoj muškosti i “privilegiji belih muškaraca”.\nDodatni razlog za Roganovu popularnost možemo pronaći i u ogromnoj raznolikosti njegovih gostiju, usled čega slušaoci imaju ogroman izbor sadržaja, što privlači i široku publiku. Pored najpopularnjih epizoda kao što je ona sa Elonom Maskom ili Džordanom Pitersonom, tu su i epizode sa političarima kao što je Berni Sanders i komičarima, poput Bil Bura. U podkastu možemo čuti rasprave o slobodnoj volji, meditaciji, biznisu, ali i o oblasti 51 i vanzemaljcima. Upravo raznilikost gostiju je i jedan razloga za to što je Rogan u poslednjih nekoliko godina dobio titulu “kontroverznog podkastera” – u njegovoj emisiji gostuju i ljudi poput teoretičara zavere Aleksa Džonsa. Koliko je važno pojaviti se u Roganovoj emisiji pokazuje i to da prema nekim procenama manje poznati gosti dobiju od 2 do 4 hiljade pratilaca na Tviteru nedelju dana nakon gostovanja. Stoga je zaista važno koga Rogan zove u emisiju.\nUprkos pojedinim kontroverznim izborima gostiju, Rogan je popularnost dobio i sa sve većim porastom intelektualnog dark weba, nezvanično povezane grupe javnih ličnosti koji se bore protiv, kako navode, sve većeg pritiska političke korektnosti na dopušten govor u javnom prostoru. Rogan se ne plaši da pita i priča o svemu, što mu je prirodno dalo mesto u pokretu koji se bori protiv neformalnog smanjivanja slobode govora.\nJoš jedan aspekt popularnosti Rogana jeste i specifičan razgovorni stil podkasta i mogućnosti razgovora sa ljudima iz skoro svih sfera društva. Joe Rogan Experience nije tipičan intervju u kojem gotovo nikad nećete čuti šta o nekoj temi misli voditelj. Rogan je aktivan deo svakog podkasta, pružajući svoja iskustva i stav, usled čega podkast više podseća na razgovor nego na klasičan intervju. Upravo ovo daje specifičnu draž njegovom podkastu, mediju koji najčešće ljudi slušaju dok istovremeno rade druge aktivnosti.\nRoganova budućnost – gubitak uticaja zbog prelaska na Spotifaj?\nZbog ogromne Roganove popularnosti nije čudo ni to što je Spotifaj, prvenstveno muzička platforma, odlučila da mora imati ekskluzivna prava na emitovanje njegovog podkasta. Prema navodima u medijima, Rogan je dobio preko 100 miliona dolara kako bi Spotifaj ekskluzivno emitovao njegovu emisiju, a uspeh njegovog podkasta je izuzetno važan za Spotifaj koji želi da se pozicionira i kao platforma za slušanje podkasta.\nIpak, prelazak na Spotifaj znači i da Roganov podkast nije više u celosti dostupan besplatno na Jutjubu, a istraga portala Verge pokazuje da uticaj ovog podkasta jeste smanjen nakon Roganovog prelaska na Spotifaj. Neke od metrika koje su koristili su porast broja pratilaca koji njegovi gosti dobiju nakon emitovanja podkasta, kao i učestalost Gugl pretraga Roganovog imena. Roganov Jutjub kanal je takođe doživeo stagnaciju broja pratilaca. Takođe, deo fanova nije bio najsrećniji zbog prelaska podkasta na Spotifaj, jer to znači da Roganov podkast nije više dostupan ni na jednoj drugoj podkast aplikaciji.\nŠta god da je Roganova budućnost na Spotifaju, bez sumnje je da će ostati relevantna javna figura u podkast svetu još neko vreme. Ta relevantnost će po svemu sudeći doći i od nekih kontroverznih poteza, kao što je i zaraza virusom COVID-19.\nIdeološki putokaz za nemačke izbore\nTAGS: antivakseri Džo Rogan podkast vakcine


Tesla punjači za električne automobile u Porto Montenegru | Share Montenegro\nHome Novosti Tesla punjači za električne automobile u Porto Montenegru\nNow reading: Tesla punjači za električne automobile u Porto Montenegru\nTesla punjači za električne automobile u Porto Montenegru\nTri Tesla punjača za električne automobile postavljena su u marina za superjahte i nautičkom naselju Porto Montenegro – električna vozila, zbog činjenice da su ekokoški prihvatljiva, u svijetu su prepoznata kao automobili budućnosti.\nSuperčardžeri su priključci koji pune Teslina vozila nekoliko puta brže nego druge vrste stanica, i od predstavljanja punjača 2012. oni su reper kvaliteta i poštovanja svih ekoloških standarda.\nDa su električni automobili prava budućnost za Crnu Goru više puta je isticano – veliki broj zemalja Evrope donio je odluku da od 2025. zabrani prodaju dizel-vozila, a poreskom politikom i mnogobrojnim taksama, podstiču da se riješe vozila koja su veliki zagađivači vazduha.\n“S obzirom na to da marina za superjahte i nautičko naselje Porto Montenegro kreiraju turistički proizvod zasnovan na poštovanju svih eko standarda, sa zadovoljstvom ističemo realizaciju ovog eko-društveno odgovornog projekta”, ističe PR menadžerka Porto Montenegra Kristina Škanata.


..."Šta će tebi psihijatar? Vidi mene, imam skoro sedamdeset godina i nikad nisam imala psihičkih problema" povišenim tonom joj kaže majka Bogdanka (Seka Sablić), na šta joj druga ćerka Nadežda (Anita Mančić), stojeći u uglu proscenijuma, posebnim tonom veli "Mama, imaš 72". I dok pobuđuje smeh način na koji odjekuju majčinske reči "ti znaš" čuje se i tiha indikacija reditelja za svetlosnu promenu…\nTeče proba predstave "Vrat od stakla" Biljane Srbljanović u režiji Jagoša Markovića čija je premijera 5. oktobra na Sceni "Ljuba Tadić" Jugoslovenskog dramskog pozorišta. Reč je o praizvedbi novog komada poznate spisateljice koji je - videlo se to i kroz glumačku posvećenost likovima i sutradan kroz izjave na konferenciji za novinare - osvojio čitavu umetničku ekipu.\nReditelj Marković, između ostalog, napominje da je u središtu priča o urbanoj beogradskoj porodici kroz koju se prelama slika naših života, pitanje revolucije i apatije, odnosa pojedinac - istorija - intima...\n- Ali i priča o duši jer pozorište je to! Baka, pravnica je šezdesetosmaš, ćerke su učestvovale na protestima devedesetih, a unuka je predstavnik ove današnje dece koja, ne mogu reći ne veruju ni u šta, ali u svakom slučaju ne veruju u ono što smo mi verovali, i sram nas zbog toga bilo, i odlaze… Tu je i tema restitucije. Ima puno slojeva.\nNižu se scene, u zanimljivom ritmu uzbudljivo se pretapaju smeh, gorčina, nežnost, bezizlaznost… Glumci biranim sredstvima a tako snažno otkrivaju slojeve svojih likova koji postaju svojevrsno ogledalo svakog od nas.\n- Odličan Biljanin tekst, ona u svojim komadima često ima Nadeždu a ovo je moja treća Nadežda - rekla je Anita Mančić, dodajući:\n- Ona je lik koji i volite i mrzite, i osuđujete i razumete…a takvi su i drugi u komadu.\nJedna od duboko potresnih scena je Nadeždin oproštaj sa detetom kome nije, kao što i uopšte nije, majka. Svetlanin monolog pred kraj, takođe, u kome govori kako su joj muža zatvorili zbog slučajne smrti, kako je podnela za razvod a on joj napisao pesmu, kako smo svi "imali svoju revoluciju. Vukli smo se po ulicama i tukli sa policijom, pištali i zviždali. A zašto?"…\n- I na probi i van probe ja kao da iz Svetlaninih cipela ne izlazim. Sva sam, i potpuno u tome - kazala je Vesna Trivalić, koja se sa ovom ulogom posle 16 godina vratila na beogradsku pozorišnu scenu, a napomenula i:\n- Igrala sam Biljanin tekst na televiziji, tada je sidro bilo u rečima koje se izgovaraju. Kod Svetlane dobar deo onog najvažnijeg je između redova. Inspirativno je, i veoma uzbudljivo.\nA kad je toga dana reditelj označio kraj probe čuo se dugi, dugi aplauz i, između ostalih i komentar da su nam život skrojile istorija i politika, ostavljajući nam beznađe i besmisao, ili smo mi tako odabrali.\nSeka Sablić o svom liku i komadu: O premijeri baš na 5. oktobar\nSeka Sablić je, između ostalog, istakla prepoznavanje ličnog:\n- Biljanin komad me je osvojio na prvo čitanje. Razumela sam ga prvo glumačkim instiktom i srcem, a potom, da tako kažemo, osvestila razumom. Ovo je predstava koja nas se duboko tiče.\nSeku Sablić je bila oduševljena komadom na prvo čitanje\nNa novinarsko pitanje da li je premijera slučajno ili namerno 5. oktobra, Seka Sablić je kazala da, kako god da je, njoj je drago što je na taj datum. I nimalo nije bila usamljena na jučerašnjoj medijski vrlo posećenoj konferenciji povodom najave premijere.\nNe pada mi na pamet da lupam u šerpe\nReplika ćerke i unuke Mirne (Milica Gojković):\n"Kažem ti da me zabole. Ja neću da učestvujem u tome. Neću ni u čemu. Majka mi je cele devedesete pištala i lupala u šerpe, pa misli da je to bila revolucija, dan-danas kenja o tome. Pa se udala, pa se zaposlila, pa me rodila, da ja sad pištim i lupam u šerpe za isto sranje. Ne pada mi na pamet".\nDeo iz Mićanovićevog potresnog monologa\nProbi je prisustvovalo petnaestak ljudi; bilo je pohvala, aplauza na otvorenoj scene, dubokih uzdaha, smeha…\nI suza je bilo, recimo kada se sa scene čuo monolog sredovečnog Ljube, nekada ratnog pozivara sada komunalnog policajca koji od svega beži u san, u tumačenju Dragana Mićanovića.\n"…U svakoj zemlji postoji neki sistem. Da ga nema, šta bismo mi? Nisam ga ja izmislio, nisam ja svoje mesto u njemu birao. Sistem je sistem i moje je da radim šta mi se kaže. Nema šta ko da te pita: da li možeš, da li ti se sviđa, šta o tome misliš, šta li znaš? Pa šta i da misliš? Šta i ako znaš? Da je moralo, uručio bih poziv i komšiji i drugu. I, kad je moralo, uručio sam ga i rođenom bratu. Jesam, pa šta?\nTo što je on izabrao da me proklinje i beži, to što je pobegao čak u Australiju ili Novi Zeland, ne znam, jer ni dan-danas neće da mi kažu, to je on, nisam ja…", izgovarao je tako ubedljivo Mićanović dok su ljudi u publici zaustavljali dah.\n- U liku koji tumačim, u ovom komadu prepoznao sam krik svoje generacije - kazao je Dragan Mićanović.\nUloge: Seka Sablić, Vesna Trivalić, Anita Mančić, Dragan Mićanović, Milica Gojković, Irfan Mensur Marko Janketić, Slobodan Tešić, Bojan Lazarov, Miloš Samolov i Ana Čarman. Kostimograf je Bojana Nikitović, scenski govor Ljiljana Mrkić Popović a dizajn svetla Dejan Draganov


Fit Kid - ?kolica sporta\nKada smo spojili vi?egodi?nje iskustvo rada sa decom, i znanje ste?eno na fakultetu, odlu?ili smo da 2012. godine pokrenemo ?kolicu sporta Fit Kid. Zamislili smo je kao jedinstveni projekat koji ?e uklju?iti decu od 4 do 10 godina u raznovrsne aktivnosti i programe, i na taj na?in zadovoljiti njihove potrebe za kretanjem i igrom.\nVi?e o tome...\nNa?a vizija je da postanemo pravi izbor za sve koji ?ele da njihova deca odrastaju zdravo i pravilno. Da stvorimo sistem u kome ?e deca nau?iti prave sportske vrednosti, dru?iti se i sticati nova iskustva. Da se staramo podjednako o svakom detetu i damo svoj doprinos njihovom zdravijem odrastanju. Da pratimo i njihov rast i razvoj i da ih svojim znanjem i iskustvom usmerimo ka sportu.\nPopunite prijavu online i kontaktira?emo vas....lako je samo par informacija\nPredstavlja osnovu na?e ?kolice. Program traje od 1.9 do 1.7. i podrazumeva aktivnosti u sali dva puta nedeljno po 1h.\nNa?a ?kolica plivanja, radi po programu koji omogu?ava deci uzrasta od 4 do 10 godina aktivnosti u bazenu do 2 puta u toku nedelje.\nVi?egodi?nje iskustvo u radu sa decom, ukazalo nam je na brojne prednosti 2+1 programa, gde obim aktivnosti podrazumeva 3 ?asa nedeljno.\nGodinama u nazad, na? zimski kamp, postao je sinonim za u?ivanje i dobar provod. 6 dana skijanja na Kopaoniku, preko 30 sati ?kole skijanja, svakodnevnih programa animacije i rekreacije, garant je jednom sjajnom iskustvu i vrhunske zabave na?ih malih drugara.\nTopli julski dani, omogu?avaju nam da boravimo u prirodi, dru?imo se i bavimo sportom. Odlazimo na Fru?ku Goru, u Banju Vrdnik, gde provodimo 5 dana u prirodi, postavljamo kamp i ?atore, u kojima spavamo, plivamo, igramo tenis i ko?arku, pe?a?imo i istra?ujemo okolinu.\nSvaki ?lan na?e ?kolice sporta ima sportski karton u koji bele?imo rezultate testiranja. Na taj na?in najbolje mo?emo pratiti rast i razvoj dece, i na pravi na?in uticati na pojedine deformitete.


TOP 10 TV serija u 2013. godini – Časopis InterFON\nTOP 10 TV serija u 2013. godini\nSerije su, svakako, najgledaniji program na televiziji, a njihova popularnost ne bledi čak ni sa sve masovnijom pojavom reality-show i sličnih programa. Ove godine, američki producenti, reditelji i scenaristi ponudili su veliki broj novih serija, od kojih su se neke, pored nekoliko već svima dobro poznatih, izdvojile po kvalitetu i popularnosti. Ovo je top 10 lista najboljih serija ove godine, po mišljenju „Time“ magazinа.\nOrphan Black je kanadska naučno-fantastična serija. Iako je do sada prikazano samo deset epizoda prve sezone, serija je već postala veliki hit kako u Kanadi, tako i u Americi, gde se prikazuje na kanalu BBC America. Tema je neobična – glavni lik je Sara Mening, devojka koja, nakon prisustvovanja ubistvu, prilikom kog sreće devojku potpuno nalik sebi, shvata da je klonirana. Fokus serije je na ukazivanju moralnih i etičkih problema kloniranja ljudi, proces o kom se danas sve više priča, ali se ne uviđaju njegove moguće posledice. Ova serija se upravo bavi time – pokazuje da li i kako neko ko je kloniran može normalno živeti, i kako sve to utiče na razvoj čovekovog ličnog identiteta. U toku je snimanje druge sezone, a glavna glumica Tatjana Maslani dobitnica je brojnih nagrada za briljantno odigrane uloge u ovoj seriji.\nSerija koja se prikazuje već šest sezona, a poslednja, sedma, biće podeljena na dva dela i prikazana početkom 2014. i 2015. godine. Ovo je jedna od najpoznatijih serija širom sveta poslednjih godina, a prikazivala se i na našim televizijskim kanalima. Džon Hem glumi Dona Drejpera, kreativnog direktora jedne reklamne agencije na Medison aveniji u Njujorku; priča prati Donov život, kao i brojne ljude sa kojima se susreće u i van kancelarije. Radnja je smeštena u šezdesete godine dvadesetog veka, tako da je serija, osim nagrada i pohvala kritike za scenario, režiju i glumu, dobila i puno priznanja za kostime, vizuelni izgled i istorijsku autentičnost.\nThe Americans je američka dramska serija koja se prikazuje od januara 2013. Zbog velike popularnosti koju je postigla prva sezona, već je snimljena i druga, koja će u Americi početi da se prikazuje za nekoliko meseci. Osamdesete godine prošlog veka i Hladni rat, period je koji ova serija prati. Dva sovjetska KGB agenta, muškarac i žena, po nalogu započinju „ugovoreni“ bračni život u mirnom predgrađu Vašingtona sa dvoje neočekivane dece i komšijom, FBI agentom, sa samo jednom namerom – da špijuniraju Vladu SAD. Međutim, iako su njihovi identiteti lažni, osećanja vremenom postaju stvarna.\nJoš jedna nova američka drama koja je ove godine zadivila publiku i kritiku. U sklopu prve sezone prikazano je svega šest epizoda, ali je američki Sandens kanal, na kom se ova serija prikazuje, već naručio snimanje druge sezone. Serija se na ozbiljan i kvalitetan način bavi već dosta puta obrađivanom pričom – čovek koji kao tinejdžer biva osuđen za ubistvo svoje devojke, nakon 19 godina zatvora biva pušten na slobodu. Ipak, on odjednom mora da se vrati svetu koji mu više nije poznat, tako da prilagođavanje može biti podjednako surovo kao i sam zatvor. Dok se trudi da se adaptira na novi život, njegov povratak unosi nemir u zajednicu, ali i u inače miran život njegove porodice.\n6. BOB’ S BURGERS\nDa li volite da gledate Simpsonove ili the Family Guy? Ako je odgovor da, onda je ovo prava serija za vas. Animirani sitkom osmišljen pre tri godine za Fox (kao i Simpsonovi), danas je došao do četvrte sezone prikazivanja. Radnja serije prati život porodice Belčer, koju čine Bob, njegova žena Linda i deca Tina, Džin i Lois. Bob vodi restoran sa hamburgerima, a u tom poslu mu pomaže i ostatak porodice. Svaka epizoda bavi se različitom temom, i to na direktan i često satiričan način, već svojstven ovakvoj televizijskoj formi, zbog čega je serija često ocenjivana od strane kritike kao „vulgarna“ i „bezukusnа“.\nThe Good Wife je američka igrana TV serija koja se od 2009. emituje na programu mreže CBS. Naslovna ulogu tumači Džulijana Margulis, koja je za ovu ulogu dobila Emi i Zlatni globus. Ona je Ališa Florik, čikaška pravnica čiji je suprug, ambiciozni politički javni tužilac Piter Florik (koga tumači Kris Not, kod nas poznat kao Zverka iz serije „Seks i grad“), bio razotkriven i osramoćen u korupcijsko-seksualnom skandalu. Radnja prati njene napore da ponovno započne karijeru advokata, nakon što je javno ponižena zbog nevere svog muža. Autorima su kao inspiracija za tematiku poslužili seksualni skandali američkih političara kao što su Bil Klinton i Džon Edvards. Kod nas se ova serija prikazuje na kanalu Universal channel.\nNajiščekivanija serija 2011. godine našla je svoje mesto i na ovogodišnjoj top 10 listi – treća sezona je dostigla veću gledanost nego prethodne dve. Ovo je druga najgledanija HBO serija ikada, odmah nakon neprikosnovenih „Sopranovih“. Tvorci su prikazali period srednjeg veka u zapadnoj Evropi, uzevši kao ideju engleske „Ratove ruža“ između porodica Lankaster i Jork, kako bi prikazali izmišljen svet sedam kraljevstva Vesterosa. U njemu se dve porodice – Lanister i Stark – bore za presto, a kako epizode prolaze, u priču se uključuju kao pretnja i misteriozni narodi sa severa, ali i sa istočnog kontitenta zvanog Esos. Serija je urađena po istoimenoj knjizi Džordža Martina, prvoj knjizi iz serijala „Pesme vatre i leda“.\nZasnovana na istinitim memoarima jedne žene, ova serija prati jednu godinu u životu Pajper Čapman. Ona biva uhapšena i zatvorena zbog prenošenja kofera punog droge za svoju bivšu devojku Aleks, koja je internacionalni diler droge. Za vreme boravka u zatvoru Pajper pokušava da pronađe svoje mesto u zatvorskoj hijerarhiji, ali i da preispita svoj odnos sa Aleks, koja je sa njom u zatvoru. Serija se bavi rasnim, seksualnim i ekonomskim problemima zatvorenika, i nastavlja tamo gde većina kriminalističkih priča staje. Od početka je dobijala samo pozitivne kritike publike i stručnjaka, a takođe je dobitnik brojnih nagrada u kategoriji dramskih serija.\nBreaking bad (kod nas prevedeno kao „Čista hemija“) je popularna američka krimi drama. Radnja je smeštena u Albukerkiju, SAD, gde glavni lik Volter Vajt radi kao profesor hemije u srednjoj školi. U jednom trenutku odlučuje da se okrene drugoj strani zakona, nakon što mu je postavljena dijagnoza raka pluća u poodmakloj fazi i predviđeno još samo dve godine života, a sve to kako bi prehranio trudnu ženu i sina koji boluje od cerebralne paralize. Zajedno sa bivšim učenikom počinje da proizvodi i prodaje metamfetamin, da bi finansijski obezbedio porodicu pre nego što umre. Glavni cilj serije je da pokaže kako jedna fatalna dijagnoza poput Vajtove oslobađa čoveka sitnih svakodnevnih briga, pretvarajući ga od jednog običnog porodičnog čoveka u narko-bosa. Serija je počela 2008., a ove godine u septembru emitovana je poslednja epizoda, nakon pet sezona prikazivanja.\nI pored toga što je HBO ove godine, nakon samo dve sezone, odlučio da je ukine zbog niske gledanosti, Enlightened je serija koja je od emitovanja prve epizode oduševila kritiku. Priča prati život Ejmi Dželiko, četrdesetogodišnje žene koja se nakon mesec dana provedenih u psihijatrijskoj ustanovi usled nervnog sloma na poslu, vraća kući u Kaliforniju. Pokušaj da se vrati starom životu sa novim, spiritualnim pristupom i perspektivom nije sasvim lak – ljudi iz njenog okruženja na Ejmine namere gledaju sumnjičavo, a uz to, ona pomaže bivšem mužu da se izbori sa svojom zavisnošću. Posebno se prati i njen odnos sa pomalo čudnom majkom kod koje se privremeno useljava. U međuvremenu nalazi novi posao u kompaniji, u kojoj se vremenom susreće sa brojnim zloupotrebama i malverizacijama; dok pokušava da razotkrije korupciju u kompaniji, Ejmi se bori i sa svojim problemima, pokušavajući da promeni sebe i svoj život na bolje.\nOn: 21. December 2013.


eKapija | "Grand Casino" i Grad Beograd potpisali Protokol o prevenciji patološkog kockanja\nIzvor: eKapija | Ponedeljak, 07.04.2014.| 14:22\n"Grand Casino" i Grad Beograd potpisali Protokol o prevenciji patološkog kockanja\nSiniša Mali, predsednik Privremenog organa grada Beograda, i Hristos Cemberas, direktor "Grand Casino", potpisali su danas u Starom dvoru protokol kojim se nastavlja saradnja sa ovim privrednim društvom u okviru realizacije Projekta prevencije patološkog kockanja. Potpisivanju protokola prisustvovali su Goran Vesić, sekretar Privremenog organa, Snežana Đurić, gradska sekretarka za obrazovanje, kao i predstavnici kompanije "Grand Casino".\nSiniša Mali istakao je značaj društveno korisnih akcija usmerenih ka populaciji mladih i naglasio da savremeno društvo, noseći sa sobom nove vrednosti, mlade često može da dovede u dilemu vrednosnih sistema. On je zahvalio kompaniji "Grand Casino" na angažovanju i spremnosti da sa svoje strane, pruži doprinos iskorenjivanju jednog tipa devijantnog ponašanja kod mladih, naglasivši da će grad Beograd pružiti svu pomoć i podršku koja bude bila potrebna.\nHristos Cemberas, direktor "Grand Casino", istakao je značaj društveno korisnih akcija.\n– Radimo na realizaciji kampanje kojom želimo da sprečimo zavisnost od kockanja, usmerenu pre svega na mlade koji tek ulaze u svet odraslih. Oni moraju saznati i biti svesni opasnosti koju sa sobom nosi zloupotreba kockanja, koja bi u svojoj suštini trebalo da bude zabava, a ne patologija. Svako preterivanje sa sobom nosi određene negativnosti, kod kocke je to zavisnost, i mi želimo da takvih slučajeva bude što manje – rekao je Hristos Cemberas.\nProjekat prevencije sprovodi se drugu godinu zaredom. Tokom prošle godine predavanjima su bile obuhvaćene srednje škole na teritoriji opštine Novi Beograd, a nastavkom projekta biće obuhvaćene i škole na teritoriji Zemun i drugim beogradskim opštinama.\nPrivremeni organ grada Beograda\nProjekat prevencije patološkog kockanja


Bojana Ristivojević voditeljka jutarnjeg programa na "Prvoj" sitno broji do porođaja.\nOna je otrkila da je termin za porođaj 1. oktobar, a sada je iznenadila pratioce na Instagramu fotkom iz lifta dok odbrojava dane.\nVoditeljka je pozirala u laganoj beloj haljini, dok je na licu imala zaštitnu masku, a uz to je pokazala ogroman trudnički stomak.\nMnogi su pohvalili Bojanin izgled, ali i to što je aktivna, budući da ima još samo dvadesetak dana do porođaja.\nVIDEO: Bojana Ristivojević na selu za Badnji dan


Zašto nemamo radne sudove u Srbiji? - Mašina\nKako bi se ubrzalo rešavanje radnih sporova i poboljšao nivo radnih prava potrebno je ponovo uspostaviti sistem specijalizovanog radnog sudstva koji je ukinut 1992. godine.\nMarko Miletić 06.08.2021. 06.08.2021.\nBrže i jeftinije rešavanje radnih sporova su u interesu radnika, poslodavaca i sindikata. Nažalost, praksa u Srbiji je sasvim drugačija pa su radni sporovi simbol sporog i dugogodišnjeg mrcvarenja po sudovima što je pre svega štetno za radnike i radnice, i to samo ukoliko imaju dovoljno novca da „ulože“ u pokretanje tužbe i plate skupe takse. Dodatno, radne sporove mogu da pokrenu samo zaposleni, odnosno oni koji imaju ugovore o radu, pa tako veliki broj radnika ostaje uskraćen za mogućnost da pred sudom odbrani svoja prava.\nPrakse vansudskog, mirnog, rešavanja sporova ili prevencija radnih sporova, nisu dovoljno zaživele pa i dalje većina sporova završava na sudovima. U nedostatku specijalizovanih radnih sudova radni sporovi u Srbiji se rešavaju u sudovima opšte nadležnosti uz primenu pravila parničnog postupka. Pored pomenutih problema koje sa ovakvim rešenjem imaju radnici ono stvara i prekomernu opterećenost sudova opšte nadležnosti i vodi ka slabijem poznavanju radnog prava među pravnicima.\nU diskusijama o radnim pravima često se pominje kako je potrebno vratiti specijalizovano radno sudstvo, koje je ukinuto još 1992. godine. Da je radne sudove moguće ponovo uspostaviti u Srbiji veruju Mario Reljanović i Jovana Misailović iz Instuta za uporedno pravo koji je nedavno publikovao njihovo istraživanje „Rešavanje radnih sporova“.\nU ovoj publikaciji smo našli neke od odgovora na pitanja o radnim sudovima koja nam naši čitaoci često postavljaju.\nMoguće je uspostaviti radne sudove\nPored izmena u radnom pravu, građansko procesnom pravu i sistemu organizacije sudova, potrebno je i dosta političke volje, ali radne sudove je moguće uspostaviti u Srbiji.\nZa uspostavljenje specijalizovanih sudova mogla bi da se iskoristi postojeća mreža sudova, smatraju autori ove publikacije. O radnim sporovima bi u prvom stepenu odlučivali osnovni radni sudovi, dok bi u drugom odluku donosili apelacioni radni sudovi, a njihova sedišta bi odgovarala sedištima sadašnjih osnovnih i apelacionih sudova. Nadležnost ovih sudova i u prvom i u drugom stepenu bi se odnosila na sve vrste radnih sporova – povodom zasnivanja, postojanja i prestanka radnog odnosa, o pravima, kao i o obavezama i odgovornostima iz radnog odnosa.\nAutori publikacije predlažu da radni sudovi budu nadležni i za sporove povodom obaveznog socijalnog osiguranja i pravne kolektivne sporove, dok bi interesne kolektivne sporove rešavali samo izuzetno.\nVažno je istaći da bi sudska zaštita bila omogućena svakome ko učestvuje u procesu rada, odnosno svim radnicima bez obzira da li su zaposleni ili radno angažovani i ne bi se uslovljavala pravnim osnovom angažovanja ili nepostojanja angažovanja. Prema aktuelnim rešenjima samo zaposleni, odnosno oni u radnom odnosu, mogu pokretati radne sporove čime veliki broj radnika i radnica ostaje bez ove mogućnosti.\nPokretanje radnog spora bi bilo besplatno za sve strane u sporu.\nOvo je veoma značajno ukoliko se u obzir uzme sadašnja praksa u kojoj se pojavljuje niz apsurdnih situacija – recimo da zaposleni koji tuži poslodavca zbog neisplaćenih zarada mora da plaća sudske takse za pokretanje postupka – iako baš zbog neisplaćivanja zarada nema dovoljno para za tako nešto.\nRadnim sudovima bi, prema ovom predlogu, predsedavala sudska veća sastavljana od profesionalnih sudija i sudija porotnika koje bi delegirali socijalni partneri – sindikati i poslodavci. Takvo tročlano veće bi u suštini reflektovalo odnose kakvi inače postoje u procesu rada, a pored toga što je domaće sudstvo u prethodnim decenijama imalo iskustvo sa sudijama laicima, takav sistem ima svoje pozitivne rezultate u drugim evropskim zemljama.\nKako bi se održavali kratki rokovi procesa i izbeglo nagomilavanje predmeta u sudovima, broj profesionalnih sudija i sudija porotnika bi bio usaglašavan sa prilivom predmeta u sudove. Početni broj sudija bi se odredio na osnovu analize radnih sporova u prethodnih deset godina, a njihov broj, kao i broj tehničkog osoblja i prostornih kapaciteta, bi se uvećavao u skladu sa potrebama i prilivom predmeta na godišnjem nivou.\nVrhovni kasacioni sud Srbije; Izvor: Wikimedia Commons\nRadni sudovi u drugim evropskim zemljama\nNemački radni sudovi predstavljaju model prema kojem bi se takav sistem mogao stvoriti i u Srbiji. U toj zemlji oni postoje od 1926. godine i sastoje se od tri nivoa – osnovni kojih ima 122, apelacioni koji su organizovani na državnom nivou i Savezni (Vrhovni) kao treći nivo zaštite radnih prava. Iako sistem radnih sudova u Nemačkoj važi za primeran i on je bio ugrožen prethodnih godina pokušajima da se, radi navodnih ušteda, radni sudovi reintegrišu u redovni sudski sistem, što se za sada nije desilo.\nU Velikoj Britaniji od 1996. godine postoje radni tribunali. Oni funkcionišu kao nezavisna sudska tela, kojih ima preko 100 na teritoriji Engleske i Velsa, a svaki je nadležan za posebnu vrstu sporova. Tribunali su organizovani na dva nivoa (prva i druga instanca), a dalje žalbe se mogu podneti Apelacionom sudu. Kako bi se sporovi rešavali brzo o određenim predmetima se može odlučivati i u redovnim sudovima.\nJednu od najdužih tradicija specijalizovanog radnog sudstva ima Francuska u kojoj još od 1806. godine postoje tribunali za rešavanje radnih sporova. Ovaj sistem karakterišu laički radni tribunali, tzv. Savet pravednika, koji je poslužio kao model mnogim zemljama uključujući i Srbiju koja će takav model primeniti 1912. godine. Radni tribunali u Francuskoj su podeljeni na pet specijalizovanih odeljenja koja pokrivaju različite oblasti, a u državi postoji 210 ovih sudova. Zakon u ovoj državi predviđa obavezan postupak mirenja pred posebnim odborom pre pokretanja postupka rešavanja spora, a odbor za mirenje se sastoji od sudija porotnika, odnosno predstavnika zaposlenih i poslodavaca. U drugom stepenu odlučuje apelacioni sud u kojem su zastupljene samo profesionalne sudije.\nSkandinavski pravni sistem velike nade polaže u kolektivne radne ugovore, odnosno u dogovor između socijalnih partnera. Tako je u Finskoj osnovan radni sud za rešavanje kolektivnih radnih sporova još 1947. godine – odluke ovog suda su konačne i na njih nije moguće podneti žalbu. Individualni radni sporovi su ostavljeni u nadležnost opštih, redovnih sudova, a žalbe je moguće podneti apelacionom sudu.\nSlovenija je po pitanju organizacije sudstva u oblasti radnih sporova napredovala znatno više od ostalih republika nekadašnje zajedničke države i mogla bi služiti kao primer i Srbiji. Zakon u toj državi predviđa tri prvostepena radna suda i jedan socijalni, a osnovani su i posebni apelacioni sudovi koji rešavaju u postupku po žalbi na odluke prvostepenih sudova. U trećem stepenu odlučuje Vrhovni sud koji ima posebno odeljenje zaduženo za radne i socijalne sporove.\nProtest radnica Kluza u Beogradu; Foto: Marko Rupena / Kamerades\nTradicija radnih sudova u Srbiji\nU Srbiji se specializovano sudstvo za radne sporove prvi put pojavljuje 1910. godine Zakonom o radnjama. Istina tada još uvek nije bilo profesionalnih sudija za radne sporove koje će stupiti na scenu 1931. godine čime je otvoren put za institucionalni razvoj profesionalnog radnog sudstva u Kraljevini Jugoslaviji.\nUspostavljanje socijalističkog sistema nakon Drugog svetskog rata donosi i promene u pravnom sistemu. Jedna od osnovnih promena kada su u pitanju radni sporovi jeste pitanje strana u postupku – u slučaju individualnih sporova nasuprot radnika se nalazila država kao poslodavac, odnosno vlasnik preduzeća. Do 1948. godine rešavanje individualnih radnih sporova je bilo u nadležnosti opštih sudova a sudsko veće je bilo sastavljeno od troje sudija ali bez predstavnika radnika i poslodavaca.\nU periodu od 1948. do 1950. godine individualne radne sporove su rešavale socijalističke komisije za radne sporove koje su uključivale dva predstavnika sindikata i dva predstavnika poslodavca odnosno narodnih odbora. Sve do sedamdesetih godina, odnosno osnivanja sudova udruženog rada za radne sporove su bili nadležni opšti sudovi.\nUspostavljanje samoupravnog sistema šezdesetih i sedamdesetih godina u Jugoslaviji dolazi i do značajnijih promena u pravnom sistemu. Kada su u pitanju radna prava i radni odnosi osnovna promena se ogledala u tome da ni država ni poslodavac više nisu bili imaoci prava svojine nad sredstvima rada. Društveno-radni odnos se stoga uobličava između samih radnika kao vlasnika radne snage ali i sredstava za rad. Radni spor u tom kontekstu nastaje između radnika i organizacije udruženog rada koju čine radnici neke radne jedinice.\nU procesu institucionalizacije samoupravljanja Zakonom o sudovima udruženog rada oformljeni su istoimeni sudovi koji u svoju nadležnost dobijaju rešavanje sporova iz radnih odnosa kao i rešavanje sporova o drugim samoupravnim pravima i obavezama radnika. Ovim sudovima je uvek predsedavalo sudsko veće a većina sudija su bili laici koji su birani iz redova radnih ljudi i građana kojima tim izborom nije prestajalo svojstvo radnika u udruženom radu ili državnom organu – cilj je bio da se znanja stečena u sudnici preventivno koriste radi sprečavanja sporova u svakodnevnom radu. Pored laika veće su sačinjavali i profesionalne sudije i diplomirani pravnici.\nNeosporno je da u Srbiji postoji dovoljno znanja i iskustva po pitanju specijalizovanog radnog sudstva, a uporedno pravo pokazuje da su u savremenom kapitalističkom uređenju ovakvi sudovi nužni. Neosporno je i da za njima postoji velika potreba kako bi se podigao nivo radnih prava, ostaje nam da vidimo koji akteri su spremni da pokrenu i ostvare uspostavljanje sistema radnih sudova.\nTags radni sudovisudstvo


Drugi krug predsedničkih izbora u Moldaviji: Između prozapadnog i proruskog kandidata\nPredsednički izbori u Moldaviji, čiji je drugi krug zakazan za 15. novembar, održavaju se u svetlu sukoba između prozapadnih i konzervativnih, moskovski orijentisanih kandidata. Maija Sandu, koja je diplomirala na Harvardu, pristalica je integracije te zemlje u NATO, Rumuniju i EU, a aktuelni predsednik Igor Dodon, protivnik je evropskih integracija, paradirajući prijateljskim odnosima sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom. Njih dvoje lideri su prvog kruga izbora, a njihov rezultat je pokazatelj podela u zemlji. Sanduovu podržava deo omladine, pristalica evropskih integracija i ogromna većina moldavske dijaspore u EU. Potonja joj je donela pobedu u prvom krugu, gde je pobedila svog konkurenta sa 3% glasova (36,16% za Sanduovu nasuprot 32,61% za Dodona, a populistički biznismen sa ruskim državljanstvom Renato Usati završio je na trećem mestu sa 16,9%).\nMeđutim, glavna intriga ove izborne kampanje slična je onoj koja je okončala nedavne američke predsedničke izbore i jeste ta, da li gubitnik priznaje poraz. Posebno je mnogo pitanja za Maiju Sandu. Opozicioni političar neprestano optužuje svog rivala za veze sa oligarsima (iako je upravo pod Dodonom zemlju napustio najveći moldavski političar-oligarh Vladimir Plahotnjuk) i korupciju (bez pružanja dokumentovanih dokaza). Sanduova takođe tvrdi da Dodon aktivno koristi administrativne resurse.\nIstovremeno, njeni rezultati u zapadnoevropskoj moldavskoj dijaspori pokreću neka pitanja zbog masovnog priliva ljudi koji žele da glasaju, uprkos pandemiji i očiglednoj nemogućnosti nekih biračkih mesta da prime 5-6 ljudi u minuti, što odgovara broju primljenih glasačkih listića.\nKao rezultat toga, Dodonove pristalice izašle su na ulice 13. novembra okupivši više od 20.000 njegovih pristalica. Na sankcionisanim skupovima u najvećim gradovima zemlje izražena je bojazan da će se, bez obzira na stvarni rezultat, Sanduova proglasiti pobednikom prema scenariju nedavnih izbora u Belorusiji. Zemlja je dobro svesna posledica revolucija u boji, a Moldavci verovatno neće masovno podržati još jednu „ciglenu revoluciju“, kako su neki mediji nazvali pokušaj uličnog puča 2009. godine. S obzirom na to da je Moldavija parlamentarna demokratija, Igor Dodon, za razliku od beloruskog lidera Lukašenka, jedva da ima administrativni resurs za izvođenje radnika javnog sektora na ulice. Tako je danas značajan deo populacije izrazio stvarnu podršku aktuelnom predsedniku.\nNaravno, ovo svedoči o cepanju zemlje, o tome da Moldavci koji su ostali u domovini ne dele stavove onih koji su otišli na Zapad (a strano biračko telo u Moldaviji iznosi 15%). Konzervativni deo biračkog tela snažno se protivi liberalnim inicijativama koje je nametnula Sanduova, koja se proglasila učenicom Merkelove.\nIstovremeno, ljudi koji su izašli na ulice, pokazatelj su da u slučaju pokušaja da mu se oduzme pobeda, Dodon neće ostati bez stvarne podrške svog biračkog tela. Ovo je veoma važna stvar s obzirom na tradicionalni ulog prozapadnih lidera Istočne Evrope na ulični pritisak.\nIpak, moldavski izbori se održavaju u senci američkih, ali međutim, po svemu sudeći na njih će jako podsećati.


NEIZVESNOST ZA PET ZEMALJA: Posle smene Boltona, promena kursa spoljne politike | Ekspres.net\nBritanski list “Gardijan” je napravio presek zemalja prema kojima bi Amerika mogla da promeni kurs nakon smene savetnika Boltona. Među tim zemljama su Avganistan, Venecuela, Iran, Rusija, Severna Koreja.\nPovezane vesti – Zašto je Bolton morao da ode?\nBoltonov animozitet prema Severnoj Koreji dolazio je do izražaja još tokom njegovog delovanja u administraciji Džordža Buša mladjeg, a kako se navodi zalaganje za odlučnu politiku prema severnokorejskoj dikaturi ga je ubrzo dovelo u sukob sa Trampom, koji se i uprkos protivljenju svog savetnika za bezbednost nekoliko puta sastao sa Kimom.\nTags amerikadonald trampDžon Boltonnacionalni savetnikspoljna politika\nTRI SCENARIJA SUKOBA IZMEĐU SAD i IRANA: Okršaj, udar, ili rat ZAŠTO JE TRAMP ODUSTAO OD NAPADA: Iran, ne tako lagan zalogaj SEGREGACIONISTA: Više od polovine Amerikanaca misli da je Tramp rasista “VODIO JE SOPSTVENI ŠOU”: Čarls Kupermen naslednik Boltona


Predstavljen konkurs za mlade | GradSubotica\nDreamgirl | 19. aprila 2012.\nPredstavljen konkurs za mlade\nDanas je u punoj sali Otvorenog univerziteta samostalni saradnik Ministarstva omladine i sporta, Vesna Vukojević, predstavila novi konkurs za mlade koji je otvoren i traje do 11. maja 2012. godine. Do ovog perioda mladi od 15 do 30 godine imaju mogućnost da kao formalna udruženja ili neformalne grupe učestvuju u omladinskom volonterskom projektu Mladi su zakon. Dovoljna je kreativnost, hrabrost, humanost i težnja da se omogući kvalitetniji život omladini putem volontiranja.\nZainteresovanost za ovaj konkurs ove godine je bila mnogo veća u odnosu na prethodnu, s obzirom da se na predstavljanju pojavilo više od 60 mladih iz raznih organizacija, udruženja i škola.\nKako iz Ministarstva najavljuju, između 8 i 10 projekata sa teritorije Severnobačkog okruga ove godine će dobiti sredstva, u iznosu do 100.000 dinara. Da podsetimo, na prošlogodišnjem konkursu učestvovalo je i udrženje mladih web portala Grad Subotica i zahvaljujući dobijenim sredstvima renovirano je i rekonstruisano dečije igralište u Višnjevcu.\nSmernice za podnošenje projektnih ideja i prijavni formular možete preuzeti na ovom linku


BiH ulazi u globalne trgovinske tokove – ASinfo Portal\n16.06.2021. / 10:27\nBANJALUKA, SARAJEVO – Kompanija “Amazon” uvrstila je Bosnu i Hercegovinu na svoju listu, čime je omogućena prodaja, ali i kupovina preko najveće prodavnice na svijetu, tako da BiH ulazi u globalne trgovinske tokove, smatraju stučnjaci.\nGoran Račić, predsjednik Područne privredne komore Banjaluka, kazao je za “Nezavisne” da uvrštavanje BiH na ovu listu predstavlja određenu razvojnu šansu i priliku za domaće proizvođače.\n“BiH ovim dobija priliku da ponudi svoje proizvode preko jedne od najpoznatijih svjetskih platformi i sigurno da je to jedna stepenica više u proizvodnom smislu za sve naše proizvođače”, kazao je Račić.\n“Svijet postaje jedno globalno tržište, tako da će to biti sve interesantnije i veliki dio svjetske trgovine na malo će se u narednom periodu sve više odvijati putem platformi”, kazao je Račić.\nIgor Gavran, ekonomski analitičar, ističe za “Nezavisne” da je ovo dobra vijest, prije svega za privredu, jer se otvara jedan novi globalni kanal prodaje i izvoza domaćih proizvoda.\n“Manje je značajan za kupce, barem zasad, jer i dalje ne garantuje da će svi ponuđači na ‘Amazonu’ isporučivati robu u BiH niti da će troškovi isporuke biti prihvatljivi”, kazao je Gavran.\n“Prodavači bi lako mogli izgubiti kredibilitet i plaćati štetu ako se roba izgubi ili prekasno se isporuči. Pitanje je i povrata robe. U svakom slučaju, vijest jeste pozitivna i dobro je da BiH ulazi u globalne trgovinske tokove i ovim putem”, kazao je Gavran.\nIstiče da ovaj podatak ne donosi ništa spektakularno u kratkom roku, jer će trebati vremena da veći broj prodavača ispuni kriterijume “Amazona” i da veći broj proizvoda bude dostupan za dostavu u BiH.\nU najvećoj online trgovini na svijetu sada je 188 zemalja, nakon što je “Amazon” dodao novih 85 država.\n“Amazon” je američka kompanija sa sjedištem u Sijetlu. Osnovao ju je Džef Bezos 1994. godine, a pokrenuta je 1995. i jedna je od prvih velikih kompanija koje se bave prodajom raznih proizvoda posredstvom interneta.\nOsim u Sjedinjenim Američkim Državama, “Amazon” ima svoje veb-stranice i u Kanadi, Velikoj Britaniji, Njemačkoj, Austriji, Francuskoj, Kini i Japanu.\n“Amazonov” godišnji prihod za 2020. godinu iznosio je 386 milijardi dolara, što je 37,62 odsto više u odnosu na 2019..\nGodinama je u samom vrhu najvećih kompanija na svijetu, a poseban skok imao je tokom pandemije virusa korona, kada je porasla online kupovina, zbog čega su najavili zapošljavanje desetina hiljada novih radnika u Americi. Nezavisne novine\nTagovi: bihglobalna trgovina


Ovaj članak pod naslovom “Nokia u novom svom OVDJE mape i navigaciju aplikacija za iOS” napisao je Stuart Dredge, za theguardian.com u srijedu 11. mar 2015 13.04 UTC\nNokia je ponovno pokretanje svoje OVDJE mape i navigaciju aplikacija za iOS, nakon zaseka do 4m preuzimanja Android verzije, koja je pokrenula u listopadu 2014.\nKao i na Android, iOS app će biti besplatan za preuzimanje i koristiti kada je lansirao kasnije danas (11 Mart), sa svojim ključnim prodajom ukazuju na njegovu sposobnost za pohranu mape 118 zemlje na uređaj za korištenje offline, štedi na optužbe podataka mobilnoj mreži.\nPozicioniran kao rival Google Maps - i na iOS, the preloaded Apple Maps application – HERE also includes offline turn-by-turn navigation features for drivers, public transport directions for pedestrians, and the ability to pull in live traffic data when online.\nPovezan: Cracks in the digital map: what the ‘geoweb’ gets wrong about real streets\nZaista, HERE was pušten kao maternji iOS app u novembru 2012, prije nego što su uklonjeni iz Appleov App Store u prosincu 2013 zbog vjerovanja kompanije koja - u riječima glasnogovornika - "Nedavne promjene na iOS 7 naškoditi korisničko iskustvo ".\nAplikacija je od tada pokrenut za Samsung Galaxy brendirani Android pametne telefone u avgustu 2014, pre beta verzija išli žive u glavnom Google Play Android App Store da je decembar.\nThe app izašla iz beta u veljači 2015, na kojem ističu da je preuzet više od 3m puta, although Nokia told the Guardian that it has added another 1m Android downloads in the month since then.\nU aprilu 2014, Microsoft bought Nokia’s devices and services business, with HERE remaining part of the company left behind in Finland as an independent entity.


BOŽIĆNI INTERVJU / Petar Jeleč: Uvjet za funkcioniranje BiH je ukidanje RS i FBiH - Klix.ba\n/Petar Jeleč: Uvjet za funkcioniranje BiH je ukidanje RS i FBiH\n23.12.2011. u 11:00\nPetar Jeleč: Uvjet za funkcioniranje BiH je ukidanje RS i FBiH\nPostoji li u Bosni i Hercegovini opasnost od vehabijskog pokreta i kako u svemu tome ocjenjujete ponašanje reisa Mustafe Cerića?\nTa je opasnost sasvim realna i ne treba je uopće potcjenjivati. Vehabijski pokret je nekompatibilan s islamom koji prakticiraju naši muslimani i u sebi je vrlo konfliktan i netolerantan prema drugima i drugačijima. Radi se o vrlo agresivnom pokretu čiji članovi, kako možemo vidjeti i iz medija, polako, ali sigurno preuzimaju pojedine džemate po čitavoj Bosni i Hercegovini, namećući vjernicima svoju verziju islama i optužujući one koji im se suprotstavljaju da nisu dobri muslimani. Zar je našim muslimanima, koji stoljećima žive na ovom području i prakticiraju vjeru na svoj način, trebao doći netko iz Saudijske Arabije da ih podučava kako se moli i kako se održavaju vjerski propisi? Reis Cerić i dio bošnjačke političke elite je, primajući velike novce od Saudijske Arabije, odigrao vrlo negativnu ulogu u svemu tome i zapravo sve vrijeme držao ljestve uvođenju vehabijskog pokreta u Bosnu i Hercegovinu od čega najveću štetu već imaju, a imat će još i više, upravo bosanskohercegovački muslimani. Nisam nikada bio pristalica nikakvih zabrana i represije, ali smatram kako je u ovom slučaju potrebno da se državne sigurnosne agencije, ozbiljnije nego do sada, pozabave ovim pitanjem i drastično kazne sve one koji šire mržnju prema drugačijima i koji nelegalno posjeduju oružje. Ako se to ne učini na vrijeme, poslije bi moglo biti kasno.


Privremena uprava u Beogradu? – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPrivremena uprava u Beogradu?\nFormalni predlagač biće Ministarstvo za regionalni razvoj i lokalnu samoupravu, a ministar regionalnog razvoja i lokalne samouprave Igor Mirović kaže za taj list da će cio posao biti završen najranije do kraja ove sedmice.\n“Čim se definitivno utvrdi sastav privremenog vijeća, formulisaćemo i prijedlog za sjednicu Vlade – rekao je Mirović.\nKako pišu Novosti, privremenu upravu u prestonici trebalo bi da je čine Siniša Mali, Goran Vesić, Milan Božić, Nikola Nikodijević i Aleksandar Krstić.\nPrema informacijama lista, taj tim mogao bi u narednih nekoliko dana da dobije punu političku podršku svih vladajućih stranaka, kako bi do kraja nedjelje Vlada Srbije i formalno uvela privremene mjere u glavnom gradu.\nNaime, prema informacijama Novosti, stranka Čedomira Јovanovića definitivno je pozvana da učestvuje u privremenoj prestoničkoj vlasti i rukovodstvo LDP već je kandidovalo svog čovjeka.\nKrstić je po zanimanju diplomirani pravnik, a za vrijeme Đinđićeve vlade 2002. godine bio je imenovan za direktora Uprave carina. Prije toga, obavljao je funkciju predsjednika gradske vlade u Nišu. Iako Nišlija, Krstić godinama radi u glavnom gradu i ušao je u Predsedništvo LDP kao beogradski stranački delegat.\nNikodijević je odbornik SPS u gradskoj skupštini, a obavlja i funkciju sekretara Izvršnog odbora Gradskog odbora socijalista. Od 2008. do 2012. godine bio je šef odborničke grupe SPS u Beogradu.\nOstali kandidati poznati su široj javnosti. Mali je Vučićev savjetnik za ekonomiju, Vesić politički konsultant i nekadašnji funkcioner DS i Beograda, dok je Božić, član GO SNS, bio čak i vršilac dužnosti gradonačelnika prestonice (od 30. septembra 1997. do 22. januara 1999), tada kao funkcioner SPO, podsjećaju Novosti.


2. Radovan Vukadinović: Međunarodni politički odnosi\nLidija Čehulić, 1998, review, book review, critique\n3. Marie-Janine Calic, Nicole Gnesotto, Jane Sharp and Susan Woodward. Edited by Sophia Clement "The issues raised by Bosnia and the transatlantic debate"\nKeywords: Bosna in Hercegovina, mirovne sile OZN, mirovne pogodbe\n4. Fergus Carr and Kostas Ifantis: Nato in the new European order


Gorivo poskupljuje zbog akciza - B92.net\nIzvor: B92 utorak, 31.12.2013. | 16:39\nO tome koliko æe poskupeti i gorivo na pumpama znaæe se tek kada budu potrošene stare zalihe, a struènjaci oèekuju minimalno poskupljenje.\nZa dizel akciza æe biti èetiri dinara skuplja, za benzin 0,4 dinara, a za teèni naftni Gas pet dinara po litru, odnosno po kilogramu derivata.\nPromena akcize predviðena je zakonom, i znaèi da država poveæava deo prihoda koji joj pripada od prodaje naftnih derivata. Srbija je trenutno, po udelu koji država ima u ceni goriva, od oko 50 odsto, na nivou proseka u regionu. Meðutim od Nove godine drugi troškovi mogli bi da opterete cenu litra goriva\n"Ona cena na totemu koja se nalazi na benzinskoj stanici nije novac koji ostaje naftnim kompanijama, 50 odsto ide državi, a 50 naftnim kompanijama", kaže Tomislav Miæeviæ iz Udruženja naftnih kompanija.\n"Tako æemo imati obavezno markiranje goriva pa æe svaki litar biti optereæen za 30 para za te trokove, ubrzo posle toga država æe razrezati naknadu za formiranje obaveznih rezervi od dinar i po dva".\nNeke od troškova, kažu u udruženju naftnih kompanija, država bi morala da finansira iz akcize, kako ne bi ugrozila standard graðana i privredu. Da æe pri promeni cena goriva morati da budu obazrivi država i i naftaši oèekuju i struènjaci.\n"Svi æe morati da naprave svoju kalkulaciju i delimièno da se odreknu i svoh dela zarade a na da kompletno prevale to poveæanje cena na finalne potrošaèe mislim da ne postoji prostor uzimajuæi u obzir situaciju u privredi", kaže Zoran Grubišiæ ekonomista.\nUpravo zbog toga graðani mogu da oèekuju minimalno poskupljenje goriva. Odluku o tome naftne kompanije doneæe kada potroše sadašnje zalihe.