Ubijeni Opačić bio na zatvorskom godišnjem odmoru | Crna hronika\nUbijeni Opačić bio na zatvorskom godišnjem odmoru | Mondo Portal\nUbijeni Opačić bio na zatvorskom godišnjem odmoru 12 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.02.2015. / 12:30 12:35\nUbijeni Opačić bio na zatvorskom godišnjem odmoru\nIzvor MONDO/Beta 28.02.2015. / 12:30 12:35\nUbijeni vođa "veterničkog klana" Nenad Opačić izdržavao je višegodišnju zatvorsku kaznu u Sremskoj Mitrovici, a u vreme ubistva nalazio se na godišnjem odmoru.\nKako je rečeno danas agenciji Beta u Upravi za izvršenje krivičnih sankcija, Opačić je bio na "posebnom pravu korišćenja godišnjeg odmora van ustanove".\nPrecizirano je da je odmor započeo 23. februara, a da je u zatvor u Sremskoj Mitrovići trebalo da se vrati 6. marta.\nU upravi je rečeno da je Opačiću ostalo još tri godine zatvora jer mu je kazna isticala 30. januara 2018. godine.\nIzrešetani Nenad Opačić i njegova supruga (FOTO)\nOpačić je, kako su ranije pisali mediji, izlazio tokom vikenda bez policijske pratnje iz zatvora zbog dobrog vladanja.\nOn i njegova supruga ubijeni su oko ponoći, u novosadskoj ulici Braće Drobnjak u Novom Sadu, hicima iz vatrenog oružja.\nOpačić je bio uhapšen u akciji "Sablja" 2003. godine. On je 2007. godine osuđen pred Specijalnim sudom u Beogradu na 14 godina zatvora zbog rasturanja droge na području Novog Sada i prigradskog naselja Veternik i drugih krivičnih dela.\nUbistvo novi sad zatvor sremska mitrovica\n28.02.2015. / 16:29\nBio na svetom stefanu,kopu na godišnjem.\n28.02.2015. / 15:42\nVidim jedva ste docekali da pljujete po Srbiji. OVO ima u svakoj NORMALNOJ drzavi u Evropi. Ko vam kriv kad ne znate nego odma pljuvacina po Srbiji.\n28.02.2015. / 14:55\ncccc.... Ne mogu da verujem,koga zaj......te, na godisnjem odmoru??? Ovo ima samo u Srbiji ! Gospode Bože,ima li te???


SP „Lasta“ dobila priznanje za doprinos u hotelskoj industriji Srbije – Saobraćajno preduzeće Lasta AD\nPočetna / Vesti / SP „Lasta“ dobila priznanje za doprinos u hotelskoj industriji Srbije\nnov 27. 2012.\nBeograd, 23. novembar 2012. godine – SP „Lasta“ dobitnik je uglednog priznanja „Partner hotelske industrije“, za 2012. godinu, kojem je za doprinos u hotelskoj industriji dodelio stručni žiri sastavljen od predstavnika organizatora IX foruma menadžera hotela & hotelskih domaćinstava i predstavnika privrede, uz konsultacije sa prof. dr Slobodanom Unkovićem.\n„Saobraćajno preduzeće „Lasta“ učestvuje ne samo u prevozu putnika na razne turističke destinacije, već i kao oficijalni prevoznik učesnika svih većih manifestacija u Beogradu, a organizuje i razgledanje Beograda otvorenim autobusom i na taj način obogaćuje program koji je na raspolaganju domaćim i stranim turistima. Takođe, nema hotela u Beogradu i Srbiji koji ne koristi usluge ovog prevoznika. „Lastini“ autobusi zaduzeni su za prevoz gostiju u hotele sa aredroma, iz kongresnih centara, kao i na sportske manifestacije. Na taj način ne samo što daje ogroman doprinos razvoju turizma, već predstavlja i ozbiljnog partnera hotelijera Srbije, zbog čega u potpunosti zaslužuje priznanje „Partner hotelske industrije“ za 2012. godinu“.“ – rekla je Ljiljana Rebronja, izvršni direktor IX foruma.\nPriznanje dodeljuje Udruženje za turizam i ugostiteljstvo Privredne komore Srbije i Redakcija stručnog časopisa za savremeno hotelijerstvo & turizam.


GOMEX - Soundlovers mini 2018\nTokom ovogodišnjeg "Porodičnog dana" kompanije GOMEX, na Trgu slobode u Zrenjaninu održan je četvrti po redu Dečiji muzički festival "Soundlovers Mini". Zamišljen kao jedinstveni karaoke događaj za decu uzrasta do 12 godina, ovogodišnji festival okupio je maksimalan broj učesnika od svog nastanka.\nUz zvuke poznatih melodija i divne dečije glasove, publika na glavnom gradskom trgu imala je priliku da se druži i sa UV Dance trupom i likovima Aladina, Princeze Jasmin i Zlog Džafara, ali i da isproba crtanje na licu i upozna Spajdermena i Betmena. Kompanija GOMEX je svakom učesniku obezbedila poklon paket, kao i nagrade za prva tri mesta.\nŽiriju je bilo dosta teško da izabere najboljeg malog pevača, ali je ipak posle dugog "većanja" jednoglasno odlučeno da prvu nagradu i pobednički pehar pripadne petogodišnjem Jovanu Medareviću iz Zrenjanina. Pobednik je oduševio i publiku i žiri izvođenjem dečije pesme "Basketaš".\nPozitivnoj energiji koja je vladala među mališanima retko ko je mogao da odoli, sa učesnicima su pevali roditelji, posetioci, ali i prolaznici koji nisu sakrivali oduševljenje nastupom zrenjaninskih klinaca i klinceza.


Slobodan Marièiæ sreda, 7.02.2018. | 15:04 -> 09:53\nU Novom naselju živi 40.000 ljudi. Kažu, reè je o jednoj od najveæih mesnih zajednica u Srbiji.\nDeca koja lupaju loptom i kikoæu se, izvesna gospoða sa prozora kojoj to izuzetno smeta, penzioneri koji diskutuju o vremenu i fudbalu, oni koji izlaze iz jazbina i osvajaju lokalne klupe tek kad zaðe sunce… Kraj kao svaki drugi.\nMeðutim, Novo naselje ima i nešto specifièno – mlade ljude okupljene u grupu Novo kulturno naselje, kojoj mnogo smeta to što u kraju nema kulturnog centra.\n“Novo naselje je lep deo Novog Sada za stanovanje, sa mnogo velikih, zelenih površina, sjajnom školom i ljudima. Novo naselje je kao Novi Beograd za onu staru stranu… Jedna nedovršena utopija iz osamdesetih koja se obrela u teškim devedesetim i sada traži svoj novi identitet”, kaže u intervjuu za B92.net Ognjen Tomaševiæ iz Novog kulturnog naselja.\nTomaševiæ i njegovo društvo u poslednje èetiri godine organizovali su više od 400 aktivnosti, a meðu njima su i festival neafirmisanih umetnika "Dobro došli na Naselje", filmski festival “21114”, kao i pozorišni festival “Aplauz fest”.\nOsim toga, bilo je i biciklistièkih tura “Tour de Naselje”, umetnièkih sekcija, crtanja murala, èišæenja obala Dunava… Sve za svoj kraj. A sve je poèelo od dva pank benda – Švargla i Vrišti pijaca.\nKažu, treba meðu mladima širiti virus kulture.\nTakoðe, oni se veæ nekoliko godina bore za to da Novo naselje dobije svoj kulturni centar kako im, izmeðu ostalog, festivale, predstave, filmske projekcije i sve druge aktivnosti ne bi prekidala kiša.\nA od èega zavisi da li æe biti kulturnog centra?\n“Zavisi od mnogo faktora, ali kljuèni faktori su tu - publika, sadržaj i podrška. U anketi koju smo sproveli sa graðanima Novog naselja 2016. godine, èak 97% ispitanih dalo je svoju podršku Kulturnom centru u našem delu grada. Pregovori sa gradskim vlastima, kao i Fondacijom Novi Sad 2021 su u toku i mislim da smo na dobrom putu.\nPosebno bih naglasio da mi taj centar vidimo kao neku vrstu društveno-kulturnog centra koji bi sa jedne strane postavljao važna pitanja na lokalnom nivou, a sa druge sagledavao ih kroz prizmu globalnih dešavanja… Dakle, ideja je dakle da pozovemo i internacionalne umetnike da rade sa našim klincima iz kraja, na temama relevantnim za širi društveni kontekst, ali kroz umetnièku produkciju”, istièe Tomaševiæ za B92.net\nPrema nekim ranijim izjavama èlanova vaše ekipe, najveæi problem je prostor.\nTo jeste najveæi izazov, u smislu da nije izvodljivo da se neki postojeæi prostor adaptira i renovira jer takav prostor ne postoji. Ali i na ovu temu se stvari odvijaju od dobrom smeru i postoje veæ odreðene ideje… U svakom sluèaju, predstoji nam još dosta posla.\nOno što ste uvek isticali u svojoj borbi jeste da u Novom naselju živi 40.000 stanovnika i da oni zaslužuju da imaju svoj kulturni centar, ali i da bi on dosta znaèio i vama i Novom Sadu.\nApsolutno. Novo naselje je jedna od najveæih mesnih zajednica u Srbiji i po svemu zaslužuje prostor kulture. To mesto bi znaèilo graðanima svih generacija i nama kao organizaciji i graðanima i gradu Novom Sadu, pogotovo u godinama koje slede. Posebno bi znaèilo i kao mesto okupljanja mladih, ne samo kada postoji neki dogaðaj, nego i u periodu ‘posle škole', odnosno u slobodnom vremenu.\nTour de Naselje. Foto: Novo kulturno naselje\nIzdali ste i knjigu “Na putu do kulturnog centra“.\nTako je. Ta knjiga, odnosno priruènik, rezultat je dvogodišnjeg rada i istraživanja. U nju smo probali da uklopimo sve što neko, ko nimalo ne zna o Novom naselju, treba da zna. Istorijat, kako se gradilo, koje su bile prve manifestacije, kao i rad NKN-a, naše akcije, istraživanja, ideje. Mnogi veliki ljudi i naseljèani su pisali - arhitekte, umetnici, profesori, kulturni radnici... Priruènik je svojevrsni “know-how”, odnosno kako jedan kvart, može da napravi promenu i podigne svest o važnosti kulture na viši nivo, okupivši zajednicu oko zajednièkog cilja.\nKnjiga služi i kao podsetnik da je NN oduvek bilo zanimljivo mesto za kulturnu produkciju, upravo zbog nedostatka prostora. Koncerti u atomskim skloništima i akcije u javnom prostoru deo su naše svakodnevnice, ali takav oblik izražavanja ima i svoje limite.\nNovo kulturno naselje formalno je osnovano 2014. godine, ali ste akcije imali i 2010. i 2011... Tada su postojala samo dva pank benda.\nTo su bili baš lepi dani, he-he. Svirali smo u bendovima Švargla i Vrišti Pijaca i gledali kako da što više sviramo i prezentujemo ljudima svoju muziku. Tako je došlo i do saradnje sa lokalnom Mesnom zajednicom “Bistrica” i zajedno sa njima smo organizovali tri festivala “Mladi talenti tražimo vas”, u periodu od 2009. do 2011. godine, a koji su okupili veliki broj ljudi i nama na neki naèin ukazali da se u našem kraju može napraviti nešto što je ljudima interesantno. Tada smo okupili neformalnu grupu graðana “To Moj Tim”, a koji je zapravo bio audio-vizuelni kolektiv koji su èinili dva benda, dva di-džeja, grafièki dizajner i VJ. Veæ tada smo zapravo saznali koliko veliki potencijal Novo naselje ima i od kog znaèaja je kulturni centar za ovaj deo grada i krenuli da razvijamo tu ideju.\nZbog èega ste se baš 2014. godine odluèili da krenete u nešto ozbiljnije?\nMoglo bi se reæi da smo tad dovoljno sazreli da se uputimo u ovako nešto. Pozavršavali smo fakultete, imali veæ neku dozu radnog iskustva, ali i ogromnu želju da napravimo organizaciju, okupimo ljude i krenemo u akciju. Osetili smo neku vrstu odgovornosti da pokažemo naš kraj u najlepšem moguæem svetlu.\nKoliko vas je ukupno u ekipi? Ti si završio ekonomiju, a izjavio si da ste uglavnom sa razlièitih fakulteta.\nDa, to je zanimljivo, od nas desetak, niko nije istog zanimanja. Rale je psiholog, Marko dizajner zvuka, Tanja glumica, Ana sociolog, Deja vajar, drugi Deja dizajner, Nemanja programer, Vojin režiser, Siniša književnik, Igor lingvista, Aca filozof i tako dalje. Svi su na neki naèin bili i još uvek su povezani sa kulturom, što kroz obrazovanje, što privatno. Nekoliko nas se poznaje iz škole, ali su svi isto društvo i ekipa. U osnovi, mogu slobodno da kažem da nas je muzika spojila na poèetku, a zatim i sve drugo. Mislim da je važno da smo svi na neki naèin povezani sa NN, to daje našem radu jednu posebnu crtu i specifièan vizuelni identitet.\nI kako ste došli na ideju o tome šta æete sve raditi? Jedna od lepših izjava na koje sam naleteo je da sadašnjim klincima pravite nešto što je vama nedostajalo tokom odrastanja.\nUpravo tako. Te 2014. godine želeli smo da napravimo jedan festival baš tu, u našem “dvorištu”, gde æe svi oni koji žele, bez obzira na uzrast ili bilo šta drugo, moæi da pokažu šta znaju. Tako se rodio festival “Dobro došli na Naselje”. Naša livada je taj dan bila prepuna, bukvalno preko 1.000 ljudi je došlo, bilo je plesa, muzike, radionica, izložbi, performansa... Dosta je to odjeknulo i dalo nam vetar u leða za sve što je usledilo, ali i samo otvorilo “pandorinu kutiju”. Ubrzo nam je postalo jasno da su komšiluci širom Evrope vrlo slièni, tj. da imaju sliène probleme.\nProblem i motiv je bilo i to što, kako ste naveli, nije bilo kulturnih sadržaja u vašem kraju jer je sve bilo u centru grada?\nMoglo bi se reæi da su te dve stvari direktno povezane. Decentralizacija kulture je izuzetno važna za kulturni razvoj jednog velikog grada, što Novi Sad svakako jeste. Novo naselje sa svojih 40.000 stanovnika i tolikom površinom koliku ima, moralo bi da ima prostor za sadržaje ovakvog tipa. Sa druge strane, taj ‘centar’ i nema baš neku jako zanimljivu ponudu osim ugostiteljske, pa se slobodno može reæi da mi želimo da uðemo i u neku vrstu borbe za publiku iz drugih delova grada, zašto da ne.\nKako su komšije reagovale? Ipak sve maltene radite za njih.\nOd prvog dana oni su tu i podržavaju nas u svakom smislu. Najdraži mi je oseæaj kada na nekom našem dogaðaju vidim tri generacije jedne porodice zajedno - decu, roditelje i njihove roditelje. Divan oseæaj. Tu su i mnogi komentari na našim društvenim mrežama, ali i uživo koji pored toga što prijaju, daju motivaciju za dalji rad.\nSigurno se desi da vam neka baka iz kraja priðe i kaže “ej, gledala sam vas na televiziji“.\nPa da, to su ipak ljudi koji nas znaju od malih nogu i njima je veoma drago kada mi nešto uradimo što i njima znaèi. Primera radi, parkiæ “Meðu brezama” koji smo mi, da tako kažem, ‘konstruisali’ postao je novo omiljeno mesto okupljanja komšija. Stvarno je lepo kada se i oni prikljuèe i ukljuèe u naše akcije. Njihova deca obožavaju rad NKN-a i naša želja je da oni jednog dana sve ovo i nastave, u skladu sa našim sloganom iz 2016. “Prenesi dalje”.\nÈime ste se sve do sada bavili? Graðanski aktivizam, ureðenje javnih površina, festivali, kulturno-umetnièki programi, radionice...\nŠirok je spektar delovanja. Pored svega toga, bavimo se i produkcijom video materijala, ali i izdavaštvom. Bili smo i gosti predavaèi na nekoliko novosadskih fakulteta, ali i sve èešæe i van grada i države, gde smo prezentovali svoj rad i približili pojam aktivizma lokalne zajednice i motivisali ih da nešto slièno urade za svoj grad i ostave nešto lepo iza sebe.\nZanimljivo je da i u drugim delovima grada postoje slièna razmišljanja, te da mi služimo i kao neka vrsta inspiracije za nadolazeæe generacije. Tu vidimo posebno važnu komponentu našeg rada - osnaživanje lokalnih zajednica u svim perifernim delovima grada, ali i u prigradskim naseljima.\nBilo je dosta akcija, znaš li koliko ukupno? Kako ste naveli, samo u 2017. ih je bilo 96.\nTeško je stvarno sve to prebrojati, he-he. Kada bismo sve brojali, sigurno preko 400 aktivnosti od 2014. do sada, mada sam broj akcija i nije tako važan. Mnogo važnija je mreža aktivnih graðana i graðanki stvorena kroz te akcije.\nBilo je mnogo akcija - festival neafirmisanih umetnika "Dobro došli na Naselje", filmski festival "21114", pozorišni festival "Aplauz fest", edukativna biciklistièka tura"Tour de Naselje", umetnièka sekcija "Art Kvart - Start!" u kojima smo ukljuèili Liman, Detelinaru i još neke krajeve, pravili smo kuæice za ptice, èistili obalu Dunava i plažu Šodroš sa razlièitim aktivistima i udruženjima iz Novog Sada, critali murale…\nSve te akcije su, kako si rekao, nastale spontano tokom “brejnstorminga” jer “spontanost podiže slušanost“.\nTaj slogan je nastao kada smo vodili jednu radio i TV emisiju koja uopšte nije imala koncept kao takav, nego je upravo sve išlo spontano. I bilo je slušano. Tako je i sada, veæina poèetnih ideja nastane spontano tokom druženja, pa se one dalje razvijaju i razraðuju. Znamo se veoma dugo i veoma dobro i NKN nije neka vrsta korporacije, nego baš tako – grupa dobrih prijatelja koja zajedno radi na dobrim stvarima.\nTakoðe, izjavio si da se sve zasniva na nekoj gerili i da mora malo više mozak da se koristi jer nema toliko sredstava. Kako rešavate problem novca?\nKao i svuda, tako su i u ovom “poslu” sredstva limitirana, a budžeti ne baš veliki. Tu dolazi do momenta kreativnosti i dovitljivosti, tako da svi na kraju budu zadovoljni, i posetioci i uèesnici. Nije lako, ali može da se uspe. Apliciramo na mnoge konkurse, razvijamo mrežu i u drugim zemljama Evrope i èini mi se da smo na dobrom putu (do Kulturnog centra).\nOno što je možda specifièno za našu organizaciju je da mi imamo neku vrstu “rasadnika ideja” koje su povezane sa specifiènim problemom ili izazovom…. Kada se ideja kristalizuje mi tek onda gledamo ko i kako bi to mogao da finansira. To naš rad èini razlièitim od veæine NVO-a, èije je delovanje èesto odgovor na zadatu temu konkursa, bez strateškog planiranja.\nKoji su planovi Novog kulturnog naselja za 2018?\nPored Brevijara ulica Novog naselja, oèekuje nas i treæi po redu pozorišni festival “Aplauz fest”, zatim nove biciklistièke ture, èetvrti filmski festival “21114”, kao i peti festival “Dobro došli na Naselje” za koji spremamo nešto specijalno. Tu su i kursevi neformalnog i umetnièkog obrazovanja pod imenom "Rekreaktivizam", "Art Kvart - Start! 2018" takoðe jubilarni peti, serija o kulturi i slobodnom vremenu mladih koja æe se emitovati na Radio televizije Vojvodine kao deo projekta "Novi Sad - Omladinska prestonica Evrope 2019".\nIma tu još dosta stvari, ali hajde da sad ne otkrivamo sve, pratite nas na našoj Fejsbuk stranici (OVDE) i uskoro na našem sajtu (OVDE).\nDakle, poenta svega jeste da kada bi svako uredio svoj kraj i kutak da bi svet bio mnogo lepše mesto za život i da “obièni ljudi“ mogu mnogo toga kada se angažuju\nTaèno tako. Može sve – ako želiš, kao Jovan Simiæ. Nema tu neke preterane filozofije, okupiš ekipu oko istog cilja, svako zna nešto da radi, podelite poslove, zasuèete rukave i uèite i rastete zajedno. Sve je poèelo od jednog festivala na livadi, došlo do ovoga sada i oko 400 akcija za èetiri godine, a dokle æe stiæi… Videæemo.


Blue Fire - REVIEW - PLAY!\nBlue Fire – REVIEW\nVideo igre su stvarno čudna sorta. Prelaka ili preteška, previše šarena ili siva, prespora, prebrza, ili možda ima previše vode? Svašta može biti mana jednoj igri, a opet nije obavezno ni da će ista stvar u dve igre, za obe predstavljati istu manu ili vrlinu.\nTako je pred nama igra koja je dosta teška a to joj je istovremeno i mana i vrlina. Iako zvuči kao nešto nelogično, ili pak filozofija kojom srednjoškolac pokušava da startuje zgodnu kasirku (moglo bi biti), u pitanju je istina. A kao i mnogo toga, zavisi od ugla posmatranja, ili bolje rečeno – od toga ko posmatra.\nUkoliko ste manje iskusan igrač, neko ko uživa u sporijem istraživanju, praštajućem platformisanju i akciji, dobre su šanse da će vas ova igra isfrustrirati. Dok je glavni svet igre relativno “prelaziv” i lošijim igračima, mesto gde leži najveći izazov i dobre nagrade nalazi se u “void” nivoima. Platformisanje ovde ume da bude izuzetno kompleksno, a svaki pad u provaliju znači polazak ispočetka.\nUkoliko ste iskusniji igrač, sigurno ćete imati dobar start. Izazovi će se smenjivati i uvećavati, a onda ćete i vi lično naleteti na zid. Nadmašiti ovaj zid, jeste najslađa sorta frustracija. A nakon što uspete da premostite sve poteškoće i dopustite mehanici igre da vam se raširi kroz krvotok, budite sigurni da ćete kroz svet seći kao visokonaponski tornado. To je, pogađate, momenat gde se visoka težina igre ističe kao plus. Izazov koji pruža veliku satisfakciju, pod vašim surovim, igračkim baletom.\nBlue Fire je u suštini igra koja kombinuje neke od mehanika Souls i Legend of Zelda igara, te ih filtrira kroz gejmplej koji bih mogao da naslovim sa Super Meat Boy 3D. Količina skakanja po zidovima i plesa iznad ambisa, navode da ovo bude prvo pravo poređenje sa nepostojećom igrom, koje bih mogao da načinim.\nGrafički, Blue Fire se ne ističe nekim prezahtevnim, kvalitetnim detaljima, ali ono što igru čini lepom, jeste odabir vizuelnog stila i generalni dizajn. Likovi izgledaju misteriozno i uopšteno interesantno, a nivoi odišu karakterom zahvaljujući odabiru dobre palete boja i doziranjem osvetljenja. Kada je grafika u pitanju, ne bih imao veće zamerke bez obzira na njenu prilično jasnu jednostavnost.\nAko ste nekada igrali Mini Ninjas, računajte da ćete od ove igre dobiti veoma sličan utisak po pitanju izgleda, ali još više i od akcionog dela odnosno borbi. A borbe, iako lepo izgledaju, nisu naročito duboke po pitanju sistema. Postoji izbegavanje i blokiranje, ali na kraju dana, sve se svodi na “udri i izdrži”, tako da na tom polju nema ničeg naročito vrednog hvale.\nPriča je dovoljno interesantna da vas navodi da nastavite dalje, oslikana motivima spasavanja zarobljenih bogova i spasavanja svega što se spasti da, ali pravi junak ovog naslova nesumnjivo je gejmplej nošen dizajnom. Istraživanje sveta korišćenjem kojekakvih vratolomija, može vas opasno zgrabiti, pa igru iz bilo kog razloga (koji ćete smisliti da je igrate još malo duže) sigurno nećete ostavljati neko vreme.\nZapravo, ukoliko igri posvetite barem nekoliko sati, imam osećaj da je nećete ispuštati dok je stoprocentno ne kompletirate. A specijalnih poteza i sposobnosti, oružja i odeće bar ima u dovoljnom broju, da će tih 100% zahtevati dovoljno vremena da će višestruko opravdati cenu koju igra za sebe traži.\nŠto se zvuka tiče, igra ne trpi mnogo. Muzika je dosta kvalitetna no suptilna, ali će zato zvučni efekti verno dočarati svaku interakciju sa okolinom i uliti više duše u ovako atmosferični svet.\nNažalost, nije sve ni tako idealno kako može isprva zvučati. Dizajn sveta u kombinaciji sa nekim neispeglanim elementima, može dovesti do bezizlaznih situacija. A s obzirom da je u pitanju teška igra koja smrt kažnjava gubljenjem svih skupljenih resursa, takve stvari su zaista neoprostive.\nDodatno, čak i iskusniji igrači koji su se navikli na igru, mogu izgubiti dosta živaca, s obzirom da je vrlo lako doći u situaciju gde ćete poginuti a da ne znate ni zašto. Ili da znate zašto ali da se nikako ne možete složiti da je u pitanju bilo nešto fer.\nKao šlag na torti, svakih nekoliko sati se bez greške mora desiti da vas igra izbaci odnosno pukne, a vama nikne jedna nova seda dlaka na glavi. S obzirom na pomenutu težinu i kažnjavanje, ovo je nedopustivo i zaista poziva na što brže peglanje pečevima.\nOstali nedostaci, mogli bi se svesti na sitnice koje bi mogle unaprediti gejmplej i tok igre, kao što su mapa i neka vrsta praćenja progresa, odnosno navođenje do narednog cilja. Ukoliko ste zaista iskusan igrač, možda ćete ovo doživeti kao blagoslov i konačno igru koja će vas malo razdrmati, u moru laganih naslova.\nBlue Fire je igra surovog platformisanja, koje se može pretvoriti u pravu poeziju ukoliko uz nju provedete dovoljno vremena. Činjenica da nije za svakoga, nimalo joj ne ide u prilog, ali ukoliko se u njoj pronađete, sigurno je da ćete se dobro zabaviti, istražujući jedan detaljan, težak, a pre svega zabavan svet.\nIzazovno platformisanje - još jednom\nIgra povremeno puca\nRelated Items:Blue Fire, Opisi Igara, PLAY! 146, recenzija, Review, ROBI Studios, Switch


'Članarinu u Komori neće plaćati 75 odsto firmi'\n‘Članarinu u Komori neće plaćati 75 odsto firmi’\nBeta 1. januara 2017. 16:20\n„Da privredu ne bismo opteretili predložili smo da se članarina od 1. januara ove godine odredjuje prema ekonomskoj snazi članica, odnosno njihovom poslovnom prihodu. Za one najmanje i najslabije članstvo će biti besplatno. Firme kojima je potrebna podrška da rastu i razvijaju plaćaće simbolične iznose, a velike kompanije, razvrstane u više grupa, prema svojoj jačini, izdvajaće veće iznose, ali će oni biti i do dvadeset tri puta manji nego što bi plaćale po dosadašnjem obračunu“, objašnio je Čadež u intervjuu za agenciju Beta.\nPlaćanja članarine biće oslobodjeni svi preduzetnici, novoosnovane (star-ap) firme u prve dve godine poslovanja i još 70.000 mikro i malih preduzeća sa poslovnim prihodom do 20 miliona dinara, naveo je Čadež.\n„Jedna kompanija iz preradjivačke industrije koja pripada grupi firmi sa najvećim poslovnim prihodom, komorskom sistemu (PKS i regionalnim komorama) 2015. godine uplatila je 17.747.000 dinara, a po novom obračunu plaćaće osam puta manje ili 2,2 miliona. Možda je još očigledniji primer banke koja ima ekspoziture po celoj Srbiji i pripada kategoriji preduzeća sa najvišim prihodom koja je po starom sistemu na više mesta plaćala 200.000 evra godišnje, a ubuduće će plaćati 18.000 evra godišnje ili 11 puta manje“, rekao je Čadež\n„One firme koje su ostale članovi a nisu uplaćivali članarinu, Komora nije procesuirala i ubuduće će i o takvim situacijama odlučivati sami privrednici – članovi Komisije za nadzor obračuna i naplatu članarine pri Skupštini PKS“, rekao je Čadež.\n„Radimo na tome da privredi obezbedimo što bolje i korisnije paketa usluge, da komora privrednike manje košta a daje im više. Cilj je da u 2017. godini stvorimo još efikasniju i fleksibilniju organizaciju, koja će biti jeftinija i koja će privrednicima, za članarinu, dosta nižu od dosadašnje, pružiti više, kvalitetnije i bolje usluge u jedinstvenom sistemu na teritoriji cele zemlje“, kazao je Čadež\n„Komora je dobila pravo da daje mišljenje na predloge privrednih zakona i obavezu da radi kvartalne analize efekata propisa koje dostavlja vladi. Zakonsko članstvo unapredilo je reprezentativnost komore, omogućilo joj da zastupa celu privredu, da balansira interese svih njenih delova i pred državu izlazi sa jedinstvenim, usaglašenim stavom“, kazao je Čadež i naveo da je PKS ove godine učestvovala u 60 radnih grupa za izradu novih i izmene postojećih zakona i drugih propisa.\nČlanstvo u Komori treba isključivo da bude dobrovoljno i potpuna transparentnost trošenja para! Sve ostalo je lopovluk!


"TRAMP PONOVO MOŽE BITI PREDSEDNIK!" Voditelj Si-En-Ena zabrinuto o scenariju od kog Bajden strepi! | Novosti.RS\nKuomo je upozorio da bi se Amerika mogla „vrlo brzo vratiti na staro“, te ukazao da bi se Donald Tramp mogao kandidovati na izborima 2024. godine.\n- Nikada ne smemo zaboraviti kako smo došli ovde, jer se vrlo brzo možemo vratiti na staro. zapravo, Donald Tramp bi mogao ponovo da se kandiduje - rekao je Kuomo.\nizbori u SAD Si-En-En DŽo Bajden izbori u Americi predsednički izbori u SAD Si En En Donald Tramp Kris Kuomo Don Lemon


ROBOTIZACIJA POLJOPRIVREDE U SRBIJI REALNO MOGUĆA! - Bolja Zemlja\nROBOTIZACIJA POLJOPRIVREDE U SRBIJI REALNO MOGUĆA!\nStručnjaci Ruske akademije za nacionalnu ekonomiju objavljili su u izveštaju da više od polovine poslova u poljoprivredi i šumarstvu već sada mogu da zamene roboti, prenela je Politika.\nOni procenjuju da će za desetak godina veštine oko 45 odsto zaposlenih postati zastarele i nepotrebne poslodavcima.\nPrognoziraju da doba digitalizacije uskoro dolazi, ali da radnici još imaju vremena da se prekvalifikuju. Ipak, u izveštaju se navodi da zbog digitalizacije i automatizacije za oko 20 miliona ljudi postoji rizik da izgube posao. To se, ističu, ne odnosi samo na seosku radnu snagu za koju se tradicionalno misli da obavlja najteže poslove i koju je teško zameniti robotima.\nOčekuje se da će u ovom sektoru doći do rasta potrošnje informacionih tehnologija oko 20 odsto.\nPrema procenama, poljoprivredna preduzeća bi u narednih nekoliko godina mogla da postanu jedni od glavnih potrošača ove tehnologije jer se od njih neprestano zahteva povećanje produktivnosti. Robotizacija srpske poljoprivrede takođe je potrebna, ali trenutno nije na zavidnom nivou.\n„I kod nas će sve te tehnologije brzo doći. Na selu je sve manje ljudi, a agrar je jedna od strateških grana gde se isplati ulagati u vrhunske tehnologije“, kaže naučni savetnik i rukovodilac Centra za robotiku Instituta „Mihajlo Pupin” dr Aleksandar Rodić, koji je poslednjih nekoliko godina realizovao i komercijalizovao više uređaja za agrarni sektor, poput robotizovanog sistema za navodnjavanje, odnosno za optimalno korišćenje agrarnih resursa.\n„Recimo, razvijamo robota koji bi služio za mehaničko odstranjivanje korova. Razradili smo još neke koncepte, namenjene voćarstvu, povrtarstvu, koji bi mogli relativno brzo da se realizuju. Ali rezultat se očekuje kada imate investitora koji bi omogućio da se ti projekti završe“, kaže Rodić.\nTakođe, dodaje da zbog neinformisanosti i needukativnosti poljoprivrednika subvencije za nabavku vrhunske opreme nisu zaživele, kao i da bi digitalizacija poljoprivrede privukla mlade na selo.\nprednosti digitalizacije u poljoprivrednom sektoru\nrobotizacija poljoprivrede u srbiji\nPrethodni tekstPROBLEM HIDRAULIKE KOD RAKOVICE!\nSledeći tekstZašto treba da se UGLEDAMO NA KUBU?


Karcher mašine | VirtualniGrad\nSvakodnevno se susrećemo sa problemom zvana nečistoća, na većim ili manjim površinama, a kako bi olakšali taj problem i obezbedili čist prostor, jedno od rešenja je Kärcher-ov program mašina za održavanje higijene, koje u ponudi ima preduzeće Pegaz centar.\nKarcherov asortiman čini čitav niz proizvoda koji mogu da koriste sve delatnosti, agencije za održavanje higijene, hoteli, moteli, tepih servisi, automatske perionice i drugi. Naravno, najbolje rezultate postići ćete ako budete koristili njihove hemijske proizvode, kao što su šamponi i deterdženti za pranje.\nKarcher visokopritisne mašine postoje u dve kategorije: u hoby klasa i profy program. Ovlašćeni distributer i serviser Kärcher aparata, Pegaz Centar, je sveo isporuku na 20 do 25 dana od dana porudžbine, pa je pouzdan izbor za budućeg partnera.\nAko Vam je interesantna ponuda vrhunskih Kärcher mašina, posetite Pegaz centar.


Japanska kuća orijentisana oko starog drveta – Prospekt\nJapanska kuća orijentisana oko starog drveta\nHiragijeva kuća koju je dizajnirao japanski arhitekta Takashi Okuno u osnovi je oblika slova “U”, a sve to kako bi se omogućio pogled na drvo centralnom delu dvorišta. Smeštena u japanskoj prefekturi Ehime, na ostrvu Šioku, u dvorištu Hiragijeve kuće postoji drvo koje je negovano generacijama unazad.\nŽelja je bila da nova kuća naglasi važnost ovog drveta, tako da je Okunov studio dizajnirao kuću sa osvrtom na elemente tradicionalnog japanskog dvorišta. Cilj je bio da maksimalno iskoriste vezu između unutrašnjih i spoljašnjih prostora. Upotrebom čistih linija, minimalne dekoracije i ugradnjom funkcionalnih elemenata u strukturu, kuća je dobila jasan i jednostavan oblik koji se poziva na tradicionalnu japansku arhitekturu.\nPrema rečima glavnog arhitekte, cilj projekta je bio: „Poštovanje predaka, pažnja i uvažavanje sadašnjosti i povezivanje sa budućnošću”, kao i, „upućivanje na štednju i fleksibilnost životnog prostora današnjice”.\nGlavni ulaz u kuću vodi u hodnik, gde veliki prozor direktno gleda na dvorište i staro drvo. Desno od ulaznog hodnika nalazi se dvospratno krilo koje sadrži glavnu dnevnu sobu sa spavaćim sobama iznad nje. Dnevni boravak otvorenog plana smešten je oko peći, koja razgraničava sa jedne strane kuhinju i trpezariju a sa druge dnevnu sobu. Dupla spratna visina sa kompletno zastakljenim fasadnim frontovima i kliznim vratima omogućila je kako pogled tako i vezu sa dvorištem i terasom koja je u nivou dnevnog boravka.\n“Dnevni boravak je dizajniran tako da isprati svakodnevne porodične aktivnosti”, dodaje Okuno. “Kreiran je tako da pruža komociju u svakodnevnom životu porodice.”\nStepenice vode do galerije na prvom spratu koja preko dugačkog hodnika gleda na prostorije ispod. Visoko pozicionirani prozori celom spratnom visinom omogućili su da svetlo dopre do ovog prostora, dok ventilaciona rešetka obezbeđuje prirodan protok i strujanje vazduha. Levo od ulaza je tradicionalna japanska soba koja se koristi kao gostinjska. Proporcije i rapsored prostora definisani su standardnim dimenzijama tatamija koji je korišćen za prodove. Soba kombinuje tradicionalne elemente sa modernom, minimalističkom estetikom sa fokusom na vizure kroz mali, horizontalni, nisko pozicionirani prozor koji se nalazi pored tipične japanske niše, takonome.\nU enterijeru su takođe korišćene tipične japanske lake drvene pregrade od washi papira, koje se mogu pomeriti kako bi se omogućio pristup centralnom dvorištu.\nPored tradicionalnih elementa, upotrebom prirodnih materijala u enterijeru kuće kreirano je zdravije i prijatnije okruženje.\nPrevious Post Ljubavno gnezdo – rajski dom na obali Tihog okeana\nNext Post Kuća u Melburnu – energetski efikasna, održiva i ekološka\nCategoriesarhitektura enterijer porodične kuće\nTagsbašta drvo Hiiragi japan japanska kuća prirodno okruženje staro drvo tradicionalni stil


Evolucija prozora ka boljem komforu i toploti prostorija vašeg doma - Prozori + Vrata\nALU stolarija Evolucija prozora ka boljem komforu i toploti prostorija vašeg doma\nNova linija prozora se bazira na visokom nivou izrade toplotnih ojačanja, potvrđennim od strane Nemačkog tehnološkog instituta „ift Rosenheim“, kao najefikasniju primenu prozora u pasivnoj gradnji.\nPVC prozori sa topotnim ojačanjem\nToplotna ojačanja koja se koriste na PVC profiima kako bi se osigurala izvanredna izolacija, bolja krutost i dugotrajnost, za razliku od tradicionalnih, čeličnih ojačanja. Ovakvi pasivni prozori su pažljivo testirani na trajnost, protok vazduha i topotnu izolaciju, dostvarujući ekstremne rezultate.\nSlika 2 – Izgled prozora sa toplotnim ojačanjem\nPVC prozori sa topotnim ojačanjem napravljeni su od staklenog poliester kompozita čelika i poliuretanske pene. Čelik doprinosi boljoj krutosti prozorskog okvira i omogućava sigurno fiksiranje šarki i drugih elemenata koji poseduju šrafiće.\nSlika 3 – Materijali PVC prozora sa topotnim ojačanjem\nKompozitni stakleni poliester razdelnika omogućava odličnu dijagonalnu krutost profila, prilikom sprovođenja toplote. Poliuretanska pena ispunjava izolaciju i stabilizuje čitav profil.\nMS evolucionarna stakla kompanije MsBeyond, sastoje se iz trostrukog stakla.\nProzori sa toplotnim ojačanjem postoje u dve varijante. Prva je standardna, sa polu-ravnim prozorskim oknima, a druga je klasična, sa glatkim oknima. Obe varijante dolaze sa komfornom ispunom i paketom sigurnosti.\nOvi evoluionarni prozori se mogu pohvaliti sa najvišim energetskim rejtingom potvrđenim gorepomenutim institutom u Nemačkoj.\nSlika 4 – Prozorski profili kompanije MsBeyond\nPostoji tri sloja stakla prilikom zastakljivanja toplotno ojačanih prozorskih profila.\nToplotni razdelnici su napravljeni od kalaisanog nerđajućeg čelika kao stadardni, namenjeni svim tipovima prozora.\nUkoliko možete ugoditi sebi, počnite to već odmah, od sitnih detalj u enterijeru do promena i uapređivanja pojedinih delova konstrukcije, pa samim tim i prozora.\nPrethodni tekstTransformacija vašeg doma započinje sa imaginarnim sistemom vrata\nSledeći tekstNova generacija alternativnih drvenih prozora\nI liftovi doživljavaju preporod (Video)\nKlizna vrata kao idealno rešenje za prividni mir\nRAAM PLAST – PVC i ALU prozori i vrata


ŠOKANTNO PRECIZNO: Nostradamusov krug otkriva budućnost, slučajnosti ne postoje! Probajte i vi! | Vestinet.rs\nPočetna ZANIMLJIVOSTI\tŠOKANTNO PRECIZNO: Nostradamusov krug otkriva budućnost, slučajnosti ne postoje! Probajte i vi!


U Republici Srpskoj neradni dan 9. maj - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Društvo > U Republici Srpskoj neradni dan 9. maj\nU Republici Srpskoj neradni dan 9. maj\n7. Maja 2020. Istinito435Leave a Comment on U Republici Srpskoj neradni dan 9. maj\nU skladu sa odredbama Zakona o praznicima RS neradni dan je 9. maj, kada se obilježava republički praznik, Dan pobjede nad fašizmom, saopštilo je Ministarstvo uprave i lokalne samouprave RS.\n“U dane praznika Republike ne rade republički organi i organizacije, organi jedinice lokalne samouprave, preduzeća, ustanove i druge organizacije i lica koja profesionalno obavljaju uslužne i proizvodne djelatnosti”, navedeno je u saopštenju.\nKako se pojašnjava jedinice lokalne samouprave su, u dane praznika, dužne postupati u skladu sa odlukama Republičkog štaba za vanredne situacije odnosno u skladu sa odredbama gradskih/opštinskih štabova za vanredne situacije.\nTagged 9 maj istinito neradni dan\nCIK BiH raspisao lokalne izbore


Svet Autor:Ksenija Stojiljkovic23. sep. 202119:51 > 19:58\nSamanta Vendel i Ostin Eskju Foto: Facebook/Austin L Eskew\nJoš jedna Amerikanka koja nije želela da se vakciniše protiv koronavirusa umrla je uravo od posledica korone. Samanta Vendel, 29-godišnja hirurška tehničarka iz Grand Riversa odbila je da primi vakcinu jer su ona i njen verenik hteli da osnuju porodicu, a ona je poverovala u neosnovane tvrdnje da vakcina izaziva sterilitet.\nU Hrvatskoj nijedna vakcinisana osoba nije umrla od korone\n„Bila je zabrinuta za svoju plodnost. Dezinformacije su je ubile“, napisala je Maria Vibandor Hejs na Fejsbuka 11. septembra, naglasivši kako je morala da se oprosti od rođake preko FejsTajma, piše Newser.\nIpak, Samanta je na kraju promenila mišljenje i zakazala vakcinaciju i za sebe i za verenika Ostina Eskeva. Trebalo je da se imonizuju nekoliko dana nakon venčanja, a pre odlaska na medeni mesec u Meksiko. Ali pre svega toga otputovala je u Nešvil na svoje devojačko veče.\nTe večeri počela je da kašlje, a ubrzo nakon toga je hospitalizovana i priključena na respirator.\nPreminula je pet dana pre udaje za svog partnera desetogodišnjeg godina u istoj crkvi u kojoj su njeni roditelji sklopili brak.\nNjena majka kaže za NBC da je Samanta tražila vakcinu pre nego što je stavljena na respirator, ali „da je bilo očigledno da u tom trenutku neće koristiti“.\n'Misinformation Killed Her': 29-Year-Old Bride-To-Be Dies Of COVID\n“Samantha Wendell feared that receiving the COVID vaccine might harm her fertility. Now, her family is urging others to ignore misinformation and get the shot.”https://t.co/3NDfrNvnZW pic.twitter.com/0y6tWpGAuO\n— Scary Mommy (@ScaryMommy) September 22, 2021\n„Molim vas razmislite o vakcinaciji jer nikada ne bih želela da bilo koja porodica ili prijatelji podnesu ono što se trenutno dešava mojoj nećakinji i njenoj porodici i prijateljima“, napisala je Denis Picici, Samantina tetka, na Fejsbuku.\n„Niko nije mogao da dođe u posetu, da je ne drži za ruku i razgovara sa njom. Nije bilo nikoga da je ohrabri“, dodala je.\nAmerički Centar za kontrolu i prevenciju od bolesti naglašava da nema dokaza da sastojci vakcine ili antitela nastala kao rezultat vakcine „uzrokuju probleme sa trudnoćom sada ili u budućnosti“ i preporučuje svim ljudima koji ispunjavaju uslove, uključujući trudnice, dojilje ili one koji planiraju potomstvo. Napominje se da su neke žene čak i zatrudnele nakon što su učestvovale u ispitivanjima vakcine.\nBONUS VIDEO: Radovanović za obaveznu vakcinaciju, Gajić tvrdi – to je trenutno nezakonito


Nova pobeda Valjevki | VAmedia - info portal Nova pobeda Valjevki\n04/02/2022 04/02/2022 Нема коментара на Nova pobeda Valjevki\nU 12-om kolu Prve B lige odbojkašice Valjeva savladale su ekipu Dunava u Beogradu sa 3-0 (25-21)(25-19)(25-14) i zadržale vodeću poziciju na tabeli.\nIako bez blokera Aleksandre Šćekić koja je u mini prelaznom roku pojačala ekipu Albatros iz Herceg Novog člana Super lige Crne Gore trener Stojanović je sada ukazao poverenje mladoj Valentini Bebić koja će uz ostale devojke voditi veliku borbu za ulazak u Prvu ligu.Što se tiče poena najviše ih je osvojila iskusna Bojana Čelić -18 sledi Anastasija Maksimović-13, Valentina Bebić-6, Milica Maksimović-6, Slađa Pantelić-5, Marta Ristivojević-4. Igrale su još Tea Simić, Minja Lakićević i libero ekipe Tea Beljić.


Izaberite vest 25.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 25.05.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2020. - Brže i jednostavnije uz instant plaćanje Komercijalne banke 11.05.2020. - Krediti za podršku privredi u saradnji sa Ministarstvom finansija Republike Srbije i Narodnom Bankom Srbije 11.05.2020. - Obaveštenje o promenama u radu ekspozitura Komercijalne banke ad Beograd 10.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 10.05.2020. - Lažne vesti na internetu 08.05.2020. - Obaveštenje o radnom vremenu ekspozitura za isplatu penzija 07.05.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 29.04.2020. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 29.04.2020. - Greške pri ubacivanju kartica u bankomat 29.04.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 27.04.2020. - Otvoreno 11 ekspozitura koje su imale privremenu obustavu rada 24.04.2020. - Izmena u radnom vremenu ekspozitura 23.04.2020. - Doniran inkubator i specijalne maske bolnici Dragiša Mišović 22.04.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore 21.04.2020. - Otvaranje posebnog namenskog COVID-19 računa 21.04.2020. - Produžen rok važenja kartica do kraja juna 16.04.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske za mart 08.04.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 03.04.2020. - Izmena poslovanja sa kreditnim i karticama sa odloženim plaćanjem u sklopu zastoja u otplati obaveza (moratorijuma) 03.04.2020. - Obaveštenje o promenama u radu ekspozitura Komercijalne banke AD Beograd 02.04.2020. - Obaveštenje za penzionere 01.04.2020. - Aktivirajte elektronske kanale 31.03.2020. - Donirano 8 miliona dinara za respiratore 30.03.2020. - Devizne penzije i prihodi iz inostranstva 27.03.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 26.03.2020. - Upozorenje penzionerima 24.03.2020. - Radno vreme ekspozitura 24.03.2020. - Isplata primanja penzionerima 21.03.2020. - Naknade za korišćenje sefova po starom 21.03.2020. - Zatvorene ekspoziture u tržnim centrima i na aerodromu 20.03.2020. - Obaveštenje o moratorijumu duga 13.03.2020. - Obaveštenje za klijente 10.03.2020. - Akcijska ponuda kredita za motorna vozila 09.03.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.03.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke 09.03.2020. 03.03.2020. - Krediti za plaćanje turističkih aranžmana 24.02.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za januar 13.02.2020. - Najbolja biznis ideja mladih sa KiM 13.02.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2020. - Plaketa za najplemenitiji podvig Anastasiji Vujić 10.02.2020. - Medan za Novosti: Zaradili smo 75,3 miliona evra 10.02.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.02.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 09.03.2020. godine 29.01.2020. - SVEČANO OTVORENA FILIJALA U DRVARU 23.01.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 22.01.2020. - Opšta bolnica u Vršcu bogatija za inkubator 15.01.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2020. - Otvaranje računa po osnovu obveznica devizne štednje 09.01.2020. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za decembar 27.12.2019. - Štednja na poklon novogodišnjim bebama 26.12.2019. - Promocija nove Dina kreditne kartice 25.12.2019. - Doniran inkubator Opštoj bolnici u Pančevu 25.12.2019. - DONACIJA ZA FONDACIJU „DECA NAM SE RAĐALA“ 23.12.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 18.12.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 18.12.2019 17.12.2019. - Novo WEB 3.0 elektronsko bankarstvo 16.12.2019. - Medan za Blic: Komercijalna može da raste ko god bio vlasnik 16.12.2019. - Godina snažnog i dinamičnog rasta za Kombank Banja Luka 13.12.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 12.12.2019. - Odloženo plaćanje Dina DIS Co-branding karticom 09.12.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.12.2019. - Poziv za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 27.11.2019. - Profit u prvih 10 meseci 7,74 milijarde dinara 27.11.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 18.12.2019. godine 25.11.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 14.11.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.11.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.11.2019. - Sajam poljoprivrede u Stopanji 01.11.2019. - Nove štediše stigle u Kombank 30.10.2019. - Udruženju „Čep za hendikep“ predati prikupljeni čepovi 29.10.2019. - Tradicionalna akcija povodom Svetskog dana štednje 24.10.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2019. - Ilustrovana politika: Izuzetni rezultati Kombank Banja Luka 15.10.2019. - Stambeni krediti 15.10.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 08.10.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 30.09.2019. - Akcija „Zajedno za bebe“ u Ćupriji 30.09.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 26.09.2019. - Ekspozitura u Staroj Pazovi u novom prostoru 25.09.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 20.09.2019. - Kombank agrar krediti i na Šumadijskom sajmu poljoprivrede u Kragujevcu 18.09.2019. - Večernje novosti o uspesima Komercijalne banke Banja Luka 16.09.2019. - Priznanje Zlatni BAM za Komercijalnu banku Banja Luka 16.09.2019. - Traktorijada u Banatskom Novom Selu 13.09.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.09.2019. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 09.09.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.09.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 30.09.2019. godine 06.09.2019. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita 03.09.2019. - Na Danima paprike u Drenovcu predstavljeni Kombank agrar krediti 30.08.2019. - Promocija Kombank agrar kredita na Sajmu šljiva u Osečini 26.08.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 19.08.2019. - I ove godine rekordna zarada 16.08.2019. - Prevare sa elektronskim karticama 14.08.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.08.2019. - Novo Web 3.0 elektronsko bankarstvo 06.08.2019. - Produženo radno vreme ekspoziture u Guči zbog „Sabora trubača“ 01.08.2019. - Dr Vladimir Medan uručio donaciju bolnici u Pančevu 25.07.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 24.07.2019. - Počela je isplata penzija iz Crne Gore za jun 15.07.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.07.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.07.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 25.06.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za maj 14.06.2019. - Kampanja „Transparentni keš krediti“ osvojila bronzanu nagradu Effi 13.06.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.06.2019. - Gotovinski krediti i krediti za refinansiranje 06.06.2019. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za maj 04.06.2019. - Popust za putničko zdravstveno osiguranje 29.05.2019. - Oglasi za posao u IT sektoru 28.05.2019. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 23.05.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2019. - Vladimir Medan za Biznis: Sigurno i stabilno poslovanje 21.05.2019. - Podrška mladim takmičarima na takmičenju u profesionalnim veštinama u Kini 15.05.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.05.2019. - Ponovo lažna Facebook stranica Komercijalne banke 09.05.2019. - Specijalna sajamska ponuda poljoprivrednih kredita! 08.05.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.05.2019. - Brisanje ZIF FIMA SEE ACTIVIST iz Registra IF 25.04.2019. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 24.04.2019 24.04.2019. - Radno vreme ekspozitura za Uskrs i Prvi maj 24.04.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za mart 15.04.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.04.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.04.2019. - Seka Sablić laureat Glumačkih svečanosti 02.04.2019. - Povoljniji uslovi za auto kredite 26.03.2019. - Istorijski profit od 8,12 milijardi dinara 26.03.2019. - Prezentacija digitalnih usluga 22.03.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za februar 22.03.2019. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 24.04.2019. godine 14.03.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 07.03.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2019. - Umetnost plaćanja u Kombank dvorani 04.03.2019. - Tekući računi za mali biznis i preduzetništvo 01.03.2019. - Nagrada za najboljeg glumca svečanosti „Milivojev štap i šešir“ 28.02.2019. - Izvestaj sa odrzane ponovljene redovne sednice Skupstine Banke - 27.02.2019 26.02.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 20.02.2019. - Boško Mekinjić na čelu Udruženja banaka BiH 19.02.2019. - Zatvaranje ekspoziture u Cvijićevoj ulici 14.02.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2019. - Poziv za ponovljenu redovnu sednicu Skupštine Banke - 27.02.2019 21.01.2019. - Rekordan poslovni rezultat Komercijalne banke 16.01.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2019. - Poslovna debitna DinaCard kartica 09.01.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.01.2019. - Otvaranje izložbe „MINI AKT Vol. 4“ u KomBank Art holu 28.12.2018. - DinaCard kartice Komercijalne banke za svaku priliku 25.12.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Novu godinu i Božić 24.12.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 20.12.2018. - Podsetnik za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 14.12.2018. - Intervju dr Vladimira Medana, predsednika Izvršnog odbora u Večernjim Novostima 14.12.2018. - Od tipografije do animacije 13.12.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.12.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 10.12.2018. - Profesori sa Univerziteta Anadolija predstavili radove u KomBank Art holu 26.11.2018. - Komercijalna banka u borbi protiv nasilja nad ženama 23.11.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 22.11.2018. - Male i srednje firme lakše do kredita 20.11.2018. - Ekspozitura u Temerinu u novom prostoru 19.11.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 15.11.2018. - Vizija budućnosti industrijskog dizajna 15.11.2018. - Dr Vladimir Medan: U prvih devet meseci, dobit 55 miliona evra 14.11.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 08.11.2018. - Komercijalna banka AD Podgorica proslavila 25 godina postojanja 08.11.2018. - Povoljniji uslovi za oročenu štednju u Komercijalnoj banci 07.11.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.11.2018. - Poziv klijentima Banke na usklađivanje sa zakonom SPN i FT do 25.12.2018 godine 06.11.2018. - Otvorena dvodnevna pop-up izložba umetničkih dela iz Gruzije 02.11.2018. - Svečano i veselo proslavljen Svetski dan štednje 01.11.2018. - Komercijalna banka darivala bebe rođene na Svetski dan štednje 29.10.2018. - Dina debitna kartica za dobar START 25.10.2018. - Tradicionalna akcija Komercijalne banke povodom Svetskog dana štednje 24.10.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2018. - Promocija proizvoda za preduzetnike i mali bizinis u Kruševcu 19.10.2018. - Izveštaj sa odrzane vanredne sednice Skupštine Banke - 17.10.2018 17.10.2018. - Online keŠkrediti Komercijalne banke 16.10.2018. - Kreativnost u izradi scenskih kostima 15.10.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.10.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 09.10.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.10.2018. - Usluga KOM4Pay predstavljena na konferenciji "BankMark" 06.10.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Komercijalne banke AD Beograd - 17.10.2018. 01.10.2018. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 27.09.2018. - On-line dinarski gotovinski krediti 26.09.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 24.09.2018 26.09.2018. - Ekspozitura u Valjevu od 1. oktobra na novoj adresi 26.09.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 17.10.2018. godine 24.09.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 19.09.2018. - Dani paprike u Drenovcu kod Paraćina 18.09.2018. - Komercijalna banka na vršačkim Danima berbe grožđa 18.09.2018. - Studenti Odseka keramika na FPU predstavili svoje radove u KomBank Art holu 14.09.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 14.09.2018. - Otvaranje izložbe keramike u KomBank Art holu 12.09.2018. - Komercijalna banka dodelila nagrade najuspešnijim poljoprivrednicima na sajmu u Svilajncu 11.09.2018. - Medan: Više od 33.000 klijenata Komercijalne banke na Kosovu 10.09.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 31.08.2018. - Otvorena izložba fotografija "Studija akta" autorke Dragane Antonić iz Sarajeva 31.08.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 24.09.2018. godine 29.08.2018. - Otvaranje nove sezone u KomBank Art holu izložbom fotografija "Studija akta" 29.08.2018. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita Komercijalna banke 24.08.2018. - Komercijalna banka na viteškom festivalu u Manasiji 23.08.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 20.08.2018. - Stambeni krediti uz povoljnije kamatne stope, veće iznose i bez naknade 16.08.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.08.2018. - Izmenjeno radno vreme ekspoziture u Guči zbog "Sabora trubača" 08.08.2018. - U prvih šest meseci 2018. godine dobitak Komercijalne banke 31 milion evra 07.08.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.08.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 31.07.2018. godine 19.07.2018. - Medan: Puna podrška domaćoj Dina kartici 13.07.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 06.07.2018. - Predsednik Izvršnog odbora dr Vladimir Medan u Podgorici 06.07.2018. - Beogradske priče kroz foto-objektiv 05.07.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.07.2018. - Otvaranje izložbe fotografija članova Facebook grupe "Moj Beograd dušu ima" 01.07.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupstine Banke - 31.07.2018. godine 28.06.2018. - CHAT BOT odgovara na pitanja klijenata na Viberu 26.06.2018. - Počela je isplata penzija za maj, za osiguranike koji su penziju ostvarili u Crnoj Gori 25.06.2018. - KOM4PAY - novi način plaćanja preko interneta 22.06.2018. - Otvorena izložba radova učenika Srednje škole Tehnoart iz Beograda - Od kaligrafije do juvelira... 14.06.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 05.06.2018. - Edukativni paneli Komercijalne banke o IPARD fondovima 05.06.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.06.2018. - Izvestaj sa odrzane vanredne sednice Skupstine Banke - 30.05.2018 31.05.2018. - Prikupljanje podataka o klijentima u skladu sa Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma 25.05.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 24.05.2018. - Sajamski uslovi za investicione agro kredite do kraja jula 24.05.2018. - Otvorena izložba o zaštiti kulturnog nasleđa 15.05.2018. - Počela isplata penzija za april iz Hrvatske 14.05.2018. - Specijalna sajamska ponuda investicionih agro kredita Komercijalne banke! 08.05.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 08.05.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke koja se održava 30.05.2018. godine 07.05.2018. - Brža, jednostavna procedura i transparentna ponuda dinarskih keŠkredita 30.04.2018. - Novi pogledi na umetnost na izložbi "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" 27.04.2018. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 27.04.2018. - Izložba slika studenata FPU "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" u KomBank Art holu 26.04.2018. - Mogućnost podizanja gotovine u evrima na bankomatima Komercijalne banke 26.04.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 26.04.2018. godine 24.04.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za mart 18.04.2018. - KOM4PAY - plaćanje preko interneta za korisnike elektronskog bankarstva 16.04.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.04.2018. - Plaćanje taksi integrisanim elektronskim bankarstvom 11.04.2018. - Nagradna igra za korisnike beskontaktnih Visa kartica 10.04.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.04.2018. - KomBank Arh hol predstavlja izložbu studentskih radova "Dizajn za bolji grad" 04.04.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Uskrs 03.04.2018. - Overdraft i Visa Business kartica bez naknade za korisnike tekućih računa Kombank Standard i Kombank Ekspert 02.04.2018. - Dr Vladimir Medan preuzeo dužnost predsednika Izvršnog odbora Komercijalne banke 30.03.2018. - Sajam penzionera u Novom Sadu 29.03.2018. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 26.03.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke koja je sazvana za 26.04.2018. 22.03.2018. - Dvorana Doma sindikata postaje Kombank dvorana 16.03.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 14.03.2018 07.03.2018. - Agresivno protiv loših kredita 06.03.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2018. - Član IO Dejan Tešić za Danas: JoŠsmo bliži klijentima 02.03.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 14.03.2018 28.02.2018. - Proizvodi za penzionere predstavljeni na Sajmu za treće doba 23.02.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 23.02.2018. - Evropska komisija u poseti Komercijalnoj banci 22.02.2018. - Dobitak Komercijalne Banke u 2017. godini 61 milion evra 21.02.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 14.03.2018. godine 19.02.2018. - Crno beli svet Nikole Zaklana do 9. marta u KomBank Art holu 14.02.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.02.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke povodom Dana državnosti 08.02.2018. - Ekspozitura Komercijalne banke u Somboru u novom prostoru 07.02.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.02.2018. - Dopisivanje na Viberu uz stikere Komercijalne banke 31.01.2018. - Atletski savez uručio zahvalnicu Komercijalnoj banci 30.01.2018. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 29.01.2018 25.01.2018. - Poklon za 143 bebe rođene na Svetski dan štednje 24.01.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za decembar 23.01.2018. - KRULJ ZA SKAJ NJUZ: "Srbija čvrsto na putu evrointegracija" 22.01.2018. - Novina na bankomatima Komercijalne banke - podizanje gotovine u evrima 18.01.2018. - Jednostavnom aplikacijom Kombank trejder trgujte na svetskim berzama 16.01.2018. - Zimska akcija za putničko zdravstveno osiguranje 15.01.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 15.01.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.01.2018. - Međunarodna izložba "MINI AKT" treći put u KomBank Art holu


A ako ste u potrazi za nekim sa kojim ćete moći da trenirate i ko će vas održati motivisanim – bez žaljenja na dužinu, jačinu treninga i izgovora – možda je rešenje vaš krzneni prijatelj!\nStudija objavljena u jednom američkom žurnalu za zdravlje, otkrila je da vlasnici pasa za 57-77 odsto više dostižu cilj svakodnevne aktivnosti (oko 150 minuta dnevno) od onih koji nemaju kućnog ljubimca.\nPrema istraživačima, ljudi koji imaju pse mogu uvek da pronađu više vremena za vežbanje, uprkos drugim obavezama i zabavnim aktivnostima koje se često ispreče na putu do treninga. Praktično, vaš pas je na neki način vaš lični trener, ali i motivacija za kretanje.\nJoš jedna dobra vest je da se i kratka šetnja po kraju sa vašim psom računa kao jedna vrsta treninga. Dovoljno je da malo ubrzate tempo i uspećete da sagorite kalorije kao da ste trčali.\npasvežbavežbanje sa psom\n10 vežbi za bolju kondiciju psa


Maksimalna dozvoljena brzina na auto-putevima povećava se sa 120 km/h na 130 km/h\nNovo ograničenje brzine na auto-putevima: kad, gde, zašto, prednosti i mane i praksa u Evropi.\nVlada Srbije usvojila je 10. maja Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, kojim je najveća dozvoljena brzina na auto-putevima povećana sa 120 km/h na 130 km/h i koji je stupio na snagu 1. juna 2018. godine..\nNa koje deonice auto-puteva se odnosi predlog o maksimalnoj brzini na auto-putevima?\nNova maksimalna brzina kretanja na auto-putevima važi na onim deonicama gde nema znakova za ograničenje, ali tamo gde znakovi postoje, važi ono ograničenje koje je na znaku napisano.\nKakve su kazne za prekoračenje brzine?\nVisina kazne se i dalje obračunava naspram veličine prekoračenja, samo što se od 1. juna u obzir uzima maksimalna brzina 130 km/h.\nZa manja prekoračenja (do 40 km/h van naselja) izdaje se prekršajni nalog sa kaznama u fiksnom iznosu od 3, 5 ili 10 hiljada, koje su umanjene za 50% ako se plate u roku od 8 dana.\nKAZNA (i umanjenje 50%)\ndo 20 km/h 3.000 (1.500)\n21-30 km/h 5.000 (2.500)\n31-40 km/h 10.000 (5.000)\n41-60 km/h 10.000 - 20.0000, 3 kaznena poena i zabrana upravljanja od najmanje 30 dana\n61-40 km/h 20.000 - 40.000 (ili do 30 dana zatvora), 6 kaznenih poena i zabrana upravljanja najmanje 3 meseca\n81-100 km/h 100.000 - 120.000 (ili 15 dana zatvora), 14 kaznenih poena i zabrana upravljanja najmanje 8 meseci\npreko 100 km/h (nasilnička vožnja) 120.000 - 140.000, 30-60 dana zatvora ili 240-360 sati rada u javnom interesu, 15 kaznenih poena i zabrana upravljanja najmanje 9 meseci\nZbog čega se pomera ograničenje brzine?\nOvaj zakon se donosi da bi se uskladila rešenja koja se odnose na ograničenje brzine na auto-putu sa većinom zemalja Evropske unije.\nKolika je ušteda vremena?\nAko se neko vozilo kreće 60 minuta brzinom od 120 km/h i pređe 120 kilometara, a drugo vozilo za isto vreme pri brzini od 130km/h pređe 130 km, prednost za tih sat vremena je 10 kilometara više. Da bi istu razdaljinu od 130 km prešli vozeći brzinom od 120 km/h potrebno nam je 65 min. Dakle, radi se o 5 min prednosti na svakih sat vremena.\nDa li ovo utiče na merenje prosečne brzine na auto-putevima?\nPovećanjem maksimalne dozvoljenje brzine na auto-putevima, pomeriće se i granica prosečne brzine koja se meri.\nKada je u pitanju bezbednost u saobraćaju, treba u obzir uzeti sve faktore, a to su:\nI Bezbednost puteva\nKvalitet puteva u značajnoj meri utiče na bezbednu vožnju pri visokim brzinama. Ako na putevima postoje kolotrazi od teških vozila, prelazak iz jedne u drugu traku može biti rizičan, naročito za neiskusne vozače. Svi stručnjaci se slažu da kvalitet puta treba da bude glavni faktor pri određivanju ograničenja brzine, kako kvalitet asfalta, tako i prateće infrastrukture, i zato je neophodno uraditi detaljnu analizu čitave mreže auto-puteva i tek onda doneti odluku.\nDok neki stručnjaci kažu da naši auto-putevi nisu u toliko lošem stanju i da bi mogli da podnesu povećanje brzine, drugi smatraju da će sa povećanjem dozvoljene brzine posledice saobraćajnih nezgoda biti teže i veće. Govoreći u procentima, povećanje od 10 km brzine, uvećava broj saobraćajnih nezgoda za 1-2 odsto.\nStatistika o bezbednosti puteva\nKada je u pitanju statistika о uzrocima saobraćajnih nezgoda, Srbija nema dovoljno adekvatnih podataka. Naime, statistički podaci govore da je uticaj puta na nastanak saobraćajnih nezgoda sa poginulim licima u Republici Srbiji manji od 1%. Ako uzmemo u obzir da se u razvijenom državama Evrope (Švedska, Francuska, Norveška itd.) put kao osnovni ili doprinoseći uzrok saobraćajne nezgode pojavljuje u više od 20% saobraćajnih nezgoda, možemo zaključiti da se ova statistika kod nas ne evidentira na odgovarajući način.\nII Stanje bezbednosti vozila\nStanje bezbednosti vozila u Srbiji nije na zadovoljavajućem nivou, s obzirom da je prosečna starost vozila, prema podacima MUP-a iz 2013. godine bila iznad 13 godina, dok je prosečna starost vozila u državama EU u 2011. godini iznosila 8,6 godina.\nIstraživanje na uzorku od 15.000 vozila AMSS iz 2014. godine pokazalo je da je tehnička neispravnost zastupljena kod preko 30% pregledanih vozila, dok podaci MUP-a govore da je broj saobraćajnih nesreća koje su izazvane usled tehničke neispravnosti samo 1%, što je opet pogrešan podatak, jer se u obzir uzimaju samo slučajevi gde je evidentno da je tehnička neispravnost osnovni uzrok nastanka nesreće, tako da se ni ova statistika kod nas ne evidentira na odgovarajući način.\nIII Ponašanje vozača\nU dokumentu "Strategija bezbednosti saobraćaja na putevima Republike Srbije za period od 2015. do 2020. godine" navodi se podatak da je u 2014. godini procenat prekoračenja brzine u dnevnim uslovima na auto-putu bio čak 47.2% (od toga se 26.2% odnosi na prekoračenje za više od 10km/h), i kao cilj za 2020. godinu se postavlja procenat od 19% (odnosno 9,9% za prekoračenje veće od 10 km/h), pa se na osnovu ovog može pretpostaviti da je jedan od razloga povećanja maksimalne brzine na autoputevima i težnja da se ispuni cilj zadate strategije i smanji procenat prekoračenja brzine.\nPored boljeg kvaliteta, treba uzeti u obzir da veliki broj auto-puteva u Evropi ima tri i više saobraćajnih traka, dok naš ima dve. Treba takođe imati u vidu i stanje voznog parka u Evropi i kod nas.\nU EU maksimalna dozvoljena brzina na auto-putu je uglavnom od 120 km/h do 130 km/h, a u slučaju posebnih uslova (magla, kiša, sneg...) ovo ograničenje se smanjuje i pritom postoji posebna signalizacija - na velikim displejima iznad ili pored puta ispisuje se „nova“ maksimalna dozvoljenu brzinu. Npr. u Finskoj se zimi maksimalna brzina na auto-putu smanjuje sa 120 km/h na 100 km/h, a u Švedskoj sa 110 km/h na 90 km/h.\nIspod sledi tabela sa maksimanom brzinom na auto-putevima u regularnim uslovima:\nAustrija 130 km/h\nBelgija 120 km/h\nDanska 130 km/h\nFinska 120 km/h\nFrancuska 130 km/h\nNemačka Neograničeno, ali ne na svim deonicama i postoji preporuka za 130 km/h\nGrčka 130 km/h\nItalija 130-150 km/h na određenim deonicama\nPoljska 140 km/h\nSlovenija 130 km/h\nŠpanija 120 km/h\nŠvajcarska 120 km/h\nVelika Britanija 113 km/h\nHrvatska 130 km/h\nBiH 130 km/h\nMakedonija 130 km/h\nBugarska 140 km/h na kvalitetnim deonicama, uz niže brzine na manje bezbednim deonicama


2.1-3.0 mm svaki veličine 1pc, svega 10 kom u kutiji\nPromjer oštricom : 2,1-3,0 mm\nMaterijal : вольфрамовая čelik pogodan za : pcb PCB SMT CNC board, itd.\n1. žileta za brijanje, stalno zatvorenici u uložak ili telo sa manje od 2 mm otvorenom oštricom\n2. plošni proizvod ne koristi za osobe mlađe od 18 godina.\n3. detalj samo korist za industrijske вырезывания/graviranje, nije opasna članka.\n10шт x 2.1-3.0 mm вольфрамовый PCB svrdlo\nKliknite da biste vidjeli：\nB : ako je nešto ne saticfied, onda pls pokušavaju izaći na poruku ili eamil nam prije leaved negativne povratne informacije ili open spora. Mi ćemo pokušati učiniti sve što je potrebno, da se riješi problem s najbolje rješenje.\n10шт 3-8mm dijamantni premaz Core Saw Hole Drill skup alata za staklene mramornih pločica


Antalija - Via Balkans\nSportskim zaljubljenicima u Srbiji, prva asocijacija na Antaliju su verovatno letnje pripreme omiljenog fudbalskog kluba. Naime, zbog fantastične sportsko-rekreativne ponude i raznolike infrastrukture (mnogobrojnih fudbalskih terena, bazena, šumskih staza za trčanje…), finansijski prilagođene našim džepovima, gotovo svi fudbalski klubovi sa prostora bivše Jugoslavije su bar deo letnjih priprema obavili u Antaliji. Antalija je jedna od najstarijih turističkih regija u Turskoj. Kao i većina mesta u ovom delu sveta ni Antalija nije imala drugačiju razvojnu sudbinu, od nekadašnje Ateleie, hrabro prkoseći uticajima brojnih civilizacija, izrasla je u prestižnu turističku destinaciju koja danas privlači turiste sa svih strana sveta.\nAntalija je zbog svoje klime siguran pogodak za svakoga ko se dvoumi kakvo vreme može očekivati u ovom gradu. Oko 300 sunčanih dana godišnje, kao i izuzetno blaga klima Antaliju čine magično privlačnom i garantuju nezaboravno letovanje. Prelepe plaže u turističkim naseljima, Belek na istoku i Kemer na zapadu, kao i ostatak Antalijskog regiona sa impresivnom planinom Taurus u pozadini, uz neizostavne mirise mističnog istoka istovremeno hrane sva čula i čine uživanje vrhunskim. Gastronomska ponuda je priča za sebe, neizbežni Kebab je deo ponude svakog restorana i pravi je greh ne probati ga baš onakvog kakvog ga originalni tvorci prave. Kažu da onaj ko se iz Turske nije vratio bar sa kojim kilogramom više, taj kao da nije nigde ni išao.\nArhitektonske lepote Antalije se neverovatne, i danas su jasno vidljivi tragovi brojnih civilizacija kojima je Antalija bila prolazna stanica i koje su ostavile svoj pečat na današnji izgled grada, neverovatna fuzija arhaičnih objekata sa modernim građevinama u urbanom stilu apsolutno pristaju jedne uz druge i ni najmanje ne narušavaju lepotu i opšti utisak o celokupnom doživljaju grada. U starom delu Antalije nalaze se uske krivudave ulice sa starim kućama koje se naslanjaju na zidine drevne tvrđave, a tek nekoliko stotina metara dalje, kad se zakorači u novi deo grada osećate se kao da ste u jednom trenutku prešli put dug hiljadu godina, okruženi najmodernijim hotelima, diskotekama i ostalim atraktivnim lokalitetima namenjenih što kvalitetnijem provodu.


Top 10 priča koje su razbile internet u 2014. godini | PC Press\nTop 10 priča koje su razbile internet u 2014. godini\n3. januar 2015. 15. mart 2017. Branislava Jovanovic\nU prethodnoj godini je bilo toliko afera i skandala da je zaista teško odlučiti se samo za top deset. Ali po zastupljenosti, priči i uticaju odlučili smo da napravimo listu priča i vesti koje su zapalile internet zajednicu razjedinivši ili ujedinivši je.\n10. Oskar Selfi\nKada je Elen Dedženires u martu prošle godine objavila selfi na kom se nalaze najtraženiji glumci današnjice, internet zajednica je eksplodirala i nastao je rusvaj. Elen je od fotografije zaradila tri miliona dolara koje su namenjene u humanitarne svrhe dok su glumci dobili na popularnosti. Vest je bila u životu nekoliko nedelja, a fotografjia je postala najšerovanija na tviteru sa preko tri miliona podela.\n9. Tuča u liftu\nU maju prošle godine poletelo je perje između Solanž Nouls i Džej Zija. Sigurnosne kamere su zabeležile kratak obračun, agresivnost Solanž i pasivnost njene sestre Bijonse. Iako nisu izdali nikakvo zvanično obaveštenje zbog ovog skandala, vest je kuljala internetom neko vreme, na osnovu koje su nastale brojne parodije i memovi.\n8. Fotografija Džeremi Miksa nakon hapšenja\nPrava pomama među ženskom populacijom se dogodila u junu ove godine kada je uhapšen i fotografisan kriminalac Džeremi Miks. Nakon što je dospeo u medije i ukrao srce mnogim ženama, Džeremijeva majka je otvorila račun u banci u svrhu prikupljanja sredstava za pravnu pomoć svom sinu. Uspela je da prikupi preko dvadeset hiljada dolara.\n7. Smrt Robina Vilijamsa\nIako su mnoge slavne ličnosti preminule prošle godine, nijedna nije podigla internet na noge kao navodno samoubistvo legendarnog komičala Robina Vilijamsa. Mesecima se pričalo i špekulisalo da li je zaista izvrišio samoubistvo i koji bi razlozi doveli do toga. Internet zajednica je zaista tugovala za gubitkom takvog talenta i glumačkog genija, pa je Google objavio da je Robin Vilijams bio najpretraživaniji pojam u 2014. godini.\nIako je tek u septembru ove godine bila zvanična premijera poslednjeg modela Apple koorporacije, nekoliko meseci unatrag se pričalo, brujalo i išekivalo poslednje Apple čudo. Havarija je nastala tek nakon lansiranja uređaja. Internet nebo se podelilo na dve strane – oduševljene i apsolutno razočarane. Što nije sprečilo korisnike da stoje u redovima da bi došli do svog telefona i Apple kompaniju da ostvari vrtoglavi profit.\n5. Star Wars epizoda VII trejler\nJedna od svežijih vesti je poslednje izdanje Star Wars sage, koju u potpuno novom ruhu donosi Džej Džej Abrams. Trejler koji više podseća na tizer, napravio je pravu pomamu među poštovaocima i ljubiteljima originalne Lukasove priče. Internet su razbile tri stvari: Afrički amerikanac koji glumi Stormtrooper – a, zamena R2D2 robota i nova verzija mača. Ipak, najveći udar pretrpeo je mač na osnovu kod je nastalo dosta memova i koji je ismevan i dan danas.\n4. Masovno hakovanje: nagih slika poznatih i Soni kompanije\nIako su dve priče u pitanju, isti je koren problema. Veliki skandal izbio je prošlo leto kada su hakeri iz privatnih cloud računa poznatih ličnosti ukrali nage fotografije i većinu objavili. Poslednji u nizu skandala vezan je za hakovanje Soni koorporacije, kada su ukradeni filmovi Bes i Eni, dok se navodi da iza tih napada stoje hakeri Severne Koreje. Soni je kao odmazu na ugrožavanje intelektualne svojine severnokorejskih hakera lansirao na platformama na zahtev (on demand) i YouTube-u film Intervju sa Set Rodžerom i Džejms Frankom u glavnim ulogama. Iako su čelnici Soni kompanije optuženi za loš marketinški trik, oni čvrsto stoje iza optužbi za hakovanje.\n3. ALS izazov\nOvaj izazov se već našao na jednoj od naših lista, i on je zaista potresao internet neko vreme. Celo leto i nešto preko toga svi su brujali o ledenoj vodi potpuno zanemarujući povod zbog kog je i pokrenuta akcija.\n2. Kim Kardašijan naslovnica Paper magazina\nIspiranje mozga je trajalo jako dugo, pa i dalje traje dok se sastavljaju ovakve liste. Sve što ona uradi postane apsolutni hit na društvenim mrežama, da li je u pitanju njeno treće venčanje ili očito fotošopovana naslovnica magazina. Internet je eksplodirao i obasula nas je poplava memova i šala. Ali, dok se mi šalimo na njen račun, njen bankovni račun se munjevito puni.\n1. Poplave u Srbiji, Bosni i Hrvatskoj\nBroj jedan na ovoj listi našli su se teški dani koje su zadesili teritoriju bivše Jugoslavije. Loš povod, velika nesreća i šteta, dosta ljudskih žrtava na nekoliko nedelja su zaista uspeli srčano da ujedine lokalnu internet zajednicu. Tvieter i Fejsbuk su uspeli da spasu veliki broj ljudi, životinja i drugih vrednosti. Velikom brzinom su se organizovale potrebe volontiranja i smeštanja pogođenih stanovnika, solidarnost je podignuta na visok nivo i saradanja pokazana u teškim danima je razbila kako internet tako i svakog ogorčenog skeptika u ujedinjenost internet zajednice.\nSve pametnije tastature →


Veština koja je za programiranje važnija od matematike | Original\n18/11/2021 18/11/2021 Budi naučnik by editor\nVeština koja je za programiranje važnija od matematike\nAko želiš da savladaš programiranje, ne bi bilo loše da vežbaš svoje komunikacijske veštine, umesto matematičkih. Naime, nauka kaže da je osobama koje lako savladavaju jezike lakše da nauče da kodiraju, nego onima koji matematiku drže u malom prstu. Ovo je potvrdila studija naučnika sa Univerziteta u Vašingtonu, objavljena u časopisu Scientific Reports.\nUčenje pisanja koda donekle je slično učenju stranog jezika, barem u nekim aspektima. Pri učenju jezika, stičemo sposobnost da razumemo gramatiku i rečnik i kako oni zajedno funkcionišu. Osim toga, različite kognitivne funkcije, povezane sa obe oblasti, poput korišćenja radne memorije i rešavanja problema, u ovom slučaju igraju ključnu ulogu.\nUčesnici, starosti od 18 do 35 godina, tokom istraživanja pokušavali su da savladaju programski jezik Python. Ovo je bio logičan izbor, s obzirom na to da ovaj programski jezik prati određene jezičke strukture iz engleskog jezika, poput uvlačenja pasusa, te koristi mnogo stvarnih reči umesto simbola.\nNaučnici su analizirali neurokognitivne sposobnosti ispitanika dok su radili testove. Ocenjivali su njihove matematičke i jezičke veštine. Ispostavilo se da su osobe koje su brzo i precizno savladale Python, u proseku imali istaknute veštine za savladavanje jezika i rešavanje problema.\nŠantal Prat, voditeljka studije, izjavila je ljudi veruju u stereotip da se programiranje snažno zasniva na matematici. Ona dodaje da svetu nedostaje više informacija o tome kakve sposobnosti treba da poseduje dobar programer. Govorimo o profesiji u kojoj postoji daleko više muškaraca nego žena, a edukacija i detaljnije informacije o sposobnostima dobrog programera mogle bi da pomognu da se taj rodni jaz ublaži.\nTakođe, da biste se upisali na neki kurs programiranja, obično morate da savladate testove napredne matematike, koja se uglavnom uči na inženjerskim smerovima – što ih pronicljivo čini “muškim kursevima”. Prema istraživanju Univerziteta u Vašingtonu, ovakvi uslovi koji jačaju stereotipe, mogu dodatno da obeshrabre žene da se prijave.


Dr Teodora beljić | Čarobna kuhinja\nDr Teodora beljić\nSvaka tradicija u današnjem vremenu je podvig, a kuvar za osobe sa dijabetesom, Violete Orešković, je podvig nad podvizima. Zašto? Zato što g-đa Orešković četiri godine istrajava u naporima da sazna, proveri i poduči, tako što svaki recept sama osmisli, svaki sama skuva i isproba, a onda u vidu ovog kuvara ponudi javnosti. Zašto javnosti, a ne samo čitalaštvu? Uverena sam da onaj ko uspe da za 4 godine, u 12 knjiga, objavi 450 recepata za predjela, jela, poslastice..., u okviru kojih su i informacije o namirnicama, namenjenih osobama koje muče muku sa gojaznošću i dijabetesom, podleže sudu javnosti kao javna ličnost, koja uspeva u poslu kojim se bavi i koja tu javnost u svom domenu oblikuje i definiše.\nNovim kuvarom g-đa Orešković se oprobala i u pripremi posnih jela sa ribom i morskim plodovima, a objavljivanje ove knjige se poklapa sa sezonom slava i Božićnim postom i već tradicionalnim ribljim jelovnikom. Kao i ranije, degustatori i kuvari-majstori, navijači i obični uživaoci, imaju priliku da saznaju i koliko je ovo što spremaju “posno”, tj. koliko masti, koliko ugljenih hidrata i proteina ima u porciji. Saznaće i koliki je tzv. glikemijski indeks tj. kakav uticaj ima to što jedu na nivo šećera u krvi i na njihov pankreas i organe za varenje. I naravno, ni ovaj kuvar, kao ni prethodni, nije tu zato da nešto ukine ili zabrani, već da svakom da izbor i mogućnost da se sam opredeli koliko će čega pojesti i kako će to uticati na njegov organizam.\nI evo, meni je pripala čast da i za ovaj deseti, jubilarni, kao i onaj prvi kuvar od pre 4 godine, napišem predgovor. U mom slučaju, ovo je predgovor ne samo nekog iz materije već i nekog ko je i sam vođen principima koje, i ovim jubilarnim kuvarom, gospođa Violeta tako nenametljivo, ali ništa manje efikasno, promoviše.\nNeka vam i ovaj jubilarni, deseti Violetin kuvar bude uživanje bar kao i meni onih prethodnih Violetinih devet! Živeli! Na zdravlje!


LETO - TURSKA / KUŠADASI / KUŠADASI-AVIO* PAKET ARANŽMAN*\nKUŠADASI 2018 - Avio\nDoplata AC osoba\nI dete (2-06.99god )\nI dete (2-6,99)\nI dete (7-12,99)\nI i II dete (2-6,99)\nPolu pansion 1/2\nI dete (2-12,99)\nII dete (2-12,99)\nI dete (0-12,99)\nI dete do (2-12,99)\nII dete 2-12.99 god\nAerodromske takse u visini od 32.70 eur (16.72 eur aerodromska taksa Beograd, 15 eur aerodromska taksa u Bodrumu, 0.98 eur DCV taksa) ( takse su podložne promenama i ne mogu se platiti na rate)\nprilikom rezervacije 40 %, a preostali iznos u ratama (kako odgovara korisniku usluga ) najkasnije 10 dana pre početka letovanja, u agenciji u dinarima po prodajnom kursu na dan uplate za efektivu banke Uni Credit\nčekovima građana do 10.04.2019. bez uvećanja\nadministrativna zabrana do 10.04.2019. bez uvećanja\nNAPOMENA: Putnici mogu da se odluče za vrstu usluge samo prilikom rezervacije aranžmana. Pomoćni ležajevi u gotovo svim hotelima u Turskoj su sklopivog tipa drvene ili metalne konstrukcije. U hotelima koji uslugu ishrane pružaju po principu švedskog stola, postoji mogućnost da se, usled nedovoljnog broja gostiju, u nekim periodima, servira meni umesto švedskog stola, što se ne smatra, promenom aranžmana. Za razliku od naše, u ponudi turske kuhinje ima više testenina, povrća, voća, mleka i mlečnih proizvoda, a manje mesa i mesnih prerađevina! Količina i izbor hrane zavise od kategorije hotela! Usluga AI (sve uključeno) podrazumeva neograničeno konzumiranje jela i domaćih pića iz ponude hotela kao i određene hotelske usluge. Usluga noćenje sa doručkom podrazumeva uslugu švedskog stola (Turska kuhinja spada u mediteranski tip gde se posluzuje pretežno povrće). Usluga polupansion podrazumeva ishranu tipa švedskog stola (u ishrani preovlađuje mediteranski tip ishrane što podrazumeva manje količine mesnih proizvoda, a veći izbor salata i testa).U sobe se ulazi prvog dana boravka između 12.00h i 15 h i napuštaju se u 10.00h zadnjeg dana boravka!!! Vreme rada klima uređaja razlikuje se u zavisnosti od hotela i ne podrazumeva 24 sata neprekidnog trajanjaMOLIMO PUTNIKE DA PROVERE TAČNO VREME POLASKA AVIONA DVA DANA PRE POLASKA NA PUTOVANJE.Aranžman je rađen na bazi minimum 50 putnika, u suprotnom krajnji rok za obaveštavanje o otkazu aranžmana je najkasnije 5 dana pre datuma polaska.U slučaju promena na monetarnom tržištu, kao i promene u cenama prevoznika agencija zadržava pravo da koriguje cenu aranžmana i usluga. Jednom uplaćeni dinarski iznos ne podleže promeni usled promene kursaVreme leta aviona će biti objavljeno 48 sati pre datuma polaska\nCenovnik br 6 važi od 01.05.2018.godine\nOrganizator putovanja Prestige Travel d.o.o. Novi Sad, Licenca broj: OTP 46/2017


Uhapšen Mirko Bosnić | BN\nUhapšen Mirko Bosnić\nMirko Bosnić, koji se sumnjiči da je u maju prošle godine zajedno s Goranom Ristićem ubio 22-godišnjeg mladića iz Brčkog, uhapšen je u Srbiji prema prijedlogu Tužilaštva Brčko distrikta za njegovo pritvaranje, saopšteno je iz Tužilaštva distrikta.\nSrbija 11.03.2016 | 14:36\nLociranju i jučerašnjem hapšenju osumnjičenog u Novom Sadu prethodilo je neprekidno prikupljanje podataka o njegovom boravku i kretanju, te njihova razmjena sa više domaćih i inostranih pravosudnih i policijskih institucija.\nU ovom slučaju juče je pred Osnovnim sudom distrikta nastavljeno izvođenje dokaza optužbe prema optužnici protiv Ristića iz novembra prošle godine, koja ga tereti da je zajedno s drugim licem ubio dvadesetdvogodišnjeg M.D.\nPrema rezultatima tužilačke istrage, ubistvo se dogodilo 23. maja prošle godine oko 4.00 časa ispred pekare "Dan i noć" u brčanskom naselju Grčica nanošenjem oštećenom većeg broja ubodnih rana od kojih je smrtno stradao.\nOsnovano se sumnja da je podmuklo ubistvo mladića izvršeno upotrebom noževa nanošenjem dubokih ubodnih rana u vrat, leđa i nadlaktice, čemu je prethodila prepirka optuženog i njegovog saizvršioca sa oštećenim.\nPrema navodima potvrđene optužnice protiv Ristića, D.M. nije bio u mogućnosti suprostaviti im se u položaju između njih dvojice u koji su ga doveli, a sve u namjeri da ga liše života, pa su mu sa ukupno pet udaraca izrazito jakog, sedam udaraca srednje-jakog i jednim udarcem slabog intenziteta nanijeli 13 ubodnih rana i jednu reznu ranu u vrat, gornje dijelove leđa i lijeve nadlaktice minimalne dubine oko osam centimetara, usljed kojih je i nastupila nasilna smrt D.M.\nZa razliku od osumnjičenog Bosnića, koji se nakon ubistva sakrio, a potom i pobjegao iz zemlje, Goran Ristić je ubrzo lišen slobode. On se od tada nalazi u pritvoru koji mu je produžen i nakon potvrđivanje optužnice.\nNastavljajući intenzivnu istragu i u odnosu na osumnjičenog Bosnića, Tužilaštvo je osiguralo i njegovo hapšenje i pritvaranje stvarajući tako uslove za pokretanje ekstradicionog postupka i neometan nastavak krivičnog postupka za ovo teško krivično djelo.\nZa Bosnićem je nedugo nakon ubistva M.D. na prijedlog Tužilaštva raspisana i međunarodna potjernica, s obzirom na to da je od izvršenja krivičnog djela bio nedostupan ovom organu usljed skrivanja i bjekstva.


MASAZA | Švajcarska\nHteli biste da se opustite, a još uvek razmišljate koji je najbolji način za to? Dodjite i posetite nas. Garantujemo najbolji ugodjaj, komfor i osmeh na licu kada odete od nas. Masaže su moguće na vašoj adresi u prijatnom ambijentu uz opuštajuću muziku ili mir i tišinu ...Prepustite svoje telo rukama koje znaju kako da vam pomognu da doživite oazu mira i relaksacije...Očekujemo Vas


Formiran Savet za rodnu ravnopravnost - Gradska opština Vračar\nPočetna » Vesti » Formiran Savet za rodnu ravnopravnost\nNa jučerašnjoj konstitutivnoj sednici formirano je još jedno radno telo Skupštine opštine Vračar. Reč je o Savetu za rodnu ravnopravnost Gradske opštine Vračar. Za predsednika Saveta izabran je Mihailo Grupković, predsednik Skupštine opštine Vračar, a za zamenicu predsednika Dušanka Šterić, odbornica.\nSednici su prisustvovali i članovi saveta Jelena Grubačić i Goran Minić, takođe odbornici u Skupštini opštine Vračar.


Hadžić: Protiv Zrinjskog u Kupu igrat ćemo u najboljem sastavu jer želimo uspjeh na oba fronta – Sport Centar Hadžić: Protiv Zrinjskog u Kupu igrat ćemo u najboljem sastavu jer želimo uspjeh na oba fronta – Sport Centar\nNakon izvlačenja parova četvrtfinala Kupa BiH, jasno je da će derbi igrati Sarajevo i Zrinjski.\nJesenji prvak protiv aktuelnog šampiona PLBiH, svakako poslastica za ljubitelja nogometa, ali ipak i ne najbolja vijest za pomenute ekipe s obzirom da su se u oba tabora nadali nešto lakšim protivnicima.\n“Sastaju se dvije najbolje ekipe u državi, što govori i tabela. Da li je to prednost ili mana, ne bih znao reći, jer sve zavisi od toga u kakvoj će formi ekipe dočekati te utakmice. Možda je i bolje da se sastanemo odmah na početku drugog dijela sezone, svi igrači su svježi i zdravi. Koga god poslije da dobijemo bit će lakše, barem na papiru. Kod nas nema kalkulacija, mi idemo na oba fronta. Ove dvije utakmice sa Zrinjskim igrat ćemo sa najboljom ekipom i pokušati da prođemo dalje”, kazao je koordinator sportskog segmenta u FK Sarajevo Emir Hadžić.\nOsvrnuo se i na činjenicu da će Sarajevo biti domaćin u prvom meču četvrtfinala:\n“U ovim derbi utakmicama to ne mora biti neka prednost, ali ne mislim i da je to također neka mana”.\nPrve utakmice četvrtfinala fudbalskog Kupa BiH igraju se 27. februara. Revanši su 13. marta.


Učesnici projekta Start-up izlagači na Sajmu privrede, poljoprivrede, zanatstva i robe široke potrošnje 2018. | Privredna Komora Kantona Sarajevo\nUčesnici projekta Start-up izlagači na Sajmu privrede, poljoprivrede, zanatstva i robe široke potrošnje 2018.\nU sarajevskom Centru Skenderija u periodu od 05.do 07. decembra 2018. godine održan je specijalizirani Sajam privrede, poljoprivrede, zanatstva i robe široke potrošnje 2018., pod motom „Domaći proizvod u službi građana Bosne i Hercegovine“, sa bogatom ponudom autentičnih proizvoda i usluga od ukupno 227 izlagača.\nIzložbeni program sajma obuhvatio je poljoprivredne i proizvode prehrambene industrije (mlinsko-pekarska industrija, konditorska industrija, industrija za preradu i proizvodnju ulja, industrija za preradu voća i povrća, mljekarska industrija i dr.), zatim široke potrošnje (kozmetika, kućna hemija, odjeća i obuća), te stare zanate i kućnu radinost.\nOsim izložbenog dijela, manifestacija je imala i bogat stručno edukativni program, a ovogodišnji partneri sajma bili su Privredna komora Kantona Sarajevo, Organska kontrola d.o.o., „Esof” d.o.o., te “Kristal Market”.\nNa izložbenom prostoru Privredne komore Kantona Sarajevo svoje proizvode i usluge predstavili su mladi ljudi, učesnici projekta Vlade Kantona Sarajevo i Komore koji nosi naziv: „Podrška mladim osobama za započinjanje posla – Start – up“\nPokrovitelji sajma su Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva i Ministarstvo privrede Kantona Sarajevo.


Mafija počela da uklanja kamere?\nPOLICIJA FOTOGRAFIŠE I POPISUJE UREĐAJE ZA SNIMANJE\nIz Uprave policije “Vijestima” je rečeno da oni nemaju ništa sa uklanjanjem kamera na skretanju za Kavač i iznad tunela Vrmac. Član Savjeta Agencije za zaštitu ličnih podataka Aleksa Ivanović je ocijenio da se video nadzor u Crnoj Gori zloupotrebljava\n196 pregleda\t79 komentar(a)\nnema ima kamera Kotor, Foto: Jelena Jovanović\n25.04.2016. 05:46h Ažurirano: 25.04.2016. 05:46h\nKamere postavljene na ulazu u tunel Vrmac i skretanju za kotorsko naselje Kavač juče su uklonjene. Ostalih dvadesetak kamera i juče su snimale Kotorane.\nKamere su, prema saznanjima “Vijesti”, u noći između subote i nedjelje, skinuli oni koji su ih i postavili na tim mjestima.\nIz Uprave policije “Vijestima” je rečeno da oni nemaju ništa sa uklanjanjem kamera postavljenih na drvetu na skretanju za Kavač i iznad tunela.\n“Od tužilaštva smo dobili nalog da fotografišemo i popišemo kamere postavljene na javnim mjestima, ne i da ih uklonimo. Imamo informaciju da su dvije uklonjene, ali to nismo mi uradili”, kazao je sagovornik iz policije.\nKotorska tužiteljka Danka Živković, kojoj je vrhovni državni tužilac Ivica Stanković naložio da ispita taj slučaj, juče nije odgovarala na pozive novinara “Vijesti”.\nVideo nadzor na javnim površinama postavljen je prije nekoliko mjeseci, a država tvrdi da nema ništa sa tim nezakonitim snimanjem.\nPrema nezvaničnim saznanjima “Vijesti” kamere su postavili članovi kriminalne grupe, koji na taj način kontrolišu ko ulazi, izlazi iz grada i kreće se Kotorom.\nČlan Savjeta Agencije za zaštitu ličnih podataka Aleksa Ivanović kazao je juče “Vijestima” da Agencija treba da utvrdi “sve relevantne činjenice” u vezi sa tim slučajem.\n“Savjet Agencije na osnovu tačno utvrđenog činjeničnog stanja donosi odluku, tj. primjenjuje pravo”, kazao je Ivanović, odgovarajući na pitanje čija je nadležnost utvrđivanje činjenica ko je, kada i zbog čega postavio kamere, gdje su risiveri, što se snima...\nDodao je da smatra da građanima Ustav garantuje da se u što manjoj mjeri zadire u njihovu privatnost.\n“I u Ujedinjenom Kraljvstvu javne površine se snimaju po propisima, javno objavljenim, za razliku od situacije u Crnoj Gori gdje se video nadzor zlupotrebljava”, kazao je Ivanović.\nIstakao je da nakon Stankovićevog naloga da se utvrdi eventualna krivično-pravna odgovornost, ostaje da se vidi da li Agencija ima mogućnost pokretanje i prekršajnog postupka.\nPojasnio je da član 4 Zakona o javnom redu i miru jasno propisuje prekršaje kojima se narušava javni red i mir.\nTim članom precizirano je da su to radnje kojima se na nedozvoljen način remeti mir, rad ili normalan način života građana, stvara nemir, neraspoloženje, uznemirenost ili ometa kretanje građana na ulicama i drugim javnim mjestima...\n“Prekršaji kojima se narušava javni red i mir, u smislu stava 1 ovog člana, su i radnje učinjene posredstvom elektronskih komunikacionih mreža. Taj član u sebi sadrži osnov za razmatranje, posebno ako se uzme da normalan način života građana ne ide uz snimanje javnih površina, a da građanin ne zna ko ga snima i za kakve svrhe, te da kod građanina koji poštuje zakon i cijeni slobodu ovakavo snimanje stvara nemir i uznemirenost”, kazao je Ivanović.\nSagovornici “Vijesti” iz bezbjednosnih službi kazali su da se kamerama postavljenim u velikom dijelu primorskog grada moraju baviti Opština Kotor i njene službe, tužilaštvo, policija i Agencija.\n“Agencija je precizno saopštila da im niko nije tražio saglasnost za postavljanje video nadzora na javnim površinama. To je dovoljno da se alarmiraju tužilaštvo, policija, opštinske službe. Svi oni moraju dati maksimum i hitno, svako u svom domenu, istražiti ko i zbog čega snima Kotor. Moraju naći gdje su risiveri, ko ima uvid u snimljeni materijal, za šta su ti snimci korišćeni”, kazao je sagovornik “Vijesti” iz policije.\nDodao je da je diskutabilno i kako su kamere postavljene na stubovima ulične rasvjete, trafo-stanici, javnim mjestima... a da nijedna opštinska služba nije reagovala.\n“Pitanje je i koji softver imaju te kamere, koja im je rezolucija, koliko imaju sačuvanog materijala... To zahtijeva ozbiljnu istragu”, kazao je isti sagovornik.\nReporteri “Vijesti” prošle sedmice fotografisali su kamere sa obje strane tunela Vrmac, na ulazu u grad, prilazima gradu sa strane Tivta, na magistrali, na nekoliko lokacija u naselju Dobrota, širem centru, parku, šetalištu... Kamere su bile postavljene i na kružnom toku u blizini Starog grada, zaobilaznom putu preko Trojice, zatim na raskrsnici magistralnog i puta I bokeljske brigade, a jedna je bila okačena i na drvetu na skretanju za naselje Kavač.\nIz Opštine Kotor i policije odgovorili su da nemaju ništa sa postavljanjem kamera, a iz Agencije za zaštitu ličnih podataka da im niko nije tražio saglasnost za snimanje javnih površina u Kotoru.\nDirektor te Agencije Čedomir Mitrović najavio je da će tragom pitanja “Vijesti” izvršiti inspekcijski nadzor u Kotoru.\nIvanović: I da država snima, to mora biti usklađeno sa zakonom\nGovoreći o video nadzoru član Savjeta Agencije za zaštitu ličnih podataka i slobodan pristup informacijama Aleksa Ivanović kazao je da je za fenomen video nadzora vezano i pravo da se štiti privatnost, odnosno lični podaci, kao i pravo da se video nadzor koristi za svrhu i na način propisan zakonom.\n“Video nadzor mora biti postavljen u skladu sa zakonom, a lični podaci obrađivani i čuvani takođe u skladu sa zakonom. Da budem jasan, ne samo kada se video nadzor koristi za potrebe privrednih društava, fizičkih lica, nego i u slučaju kada država snima, to mora biti u skladu sa zakonom. Jedan od osnovnih principa vladavine prava je da se iz neprava ne može stvarati pravo”, kazao je Ivanović.\nDodao je da bi trebalo pristupiti izradi ili izmjeni postojećeg zakonodavstva “kako bi se građanima garantovala pravna sigurnost po pitanju video nadzora”.\n“Posebno na javnim površinama. I kako bi se organima za sprovođenje zakona omogućio način korišćenja u cilju otkrivanja učinilaca krivičnih djela. Zakonodavac će se opredijeliti za jedan od dva sistema prepoznatih u Evropi - britanski koji prepoznaje široka ovlaćenja za korišćenje video nadzora na javnim površinama ili ograničeni, koji je zastupljen u mnogim državama, a koji se svodi na precizno obrazloženim razlozima zašto se neka javna površine snima i za koje svrhe. Na taj način se smanjuje zadiranje i privatnost građana”, kazao je član Savjeta Agencije.\nkamere KotorVrhovno državno tužilaštvovideo nadzorKotor\n08:27 h\t39\n14.04. 14:58 h\t5866\n15.04. 09:06 h\t5374\n15.04. 09:38 h\t3954\n14.04. 14:40 h\t62\t3949\n14.04. 12:45 h\t2932\n15.04. 08:27 h\t39


Restauracija nameštaja, Resavica :: Daibau.rs\nRESTAURACIJA NAMEŠTAJA, RESAVICA\nTražim dobrog majstora za restauraciju nameštaja : Skupili smo i proverili majstore za restauraciju nameštaja , koji rade u mestu Resavica i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za restauraciju nameštaja će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar majstor za restauraciju nameštaja Resavica, koji može da uradi:\tobnavljanje starog namještaja, ručno poliranje namještaja, odstranjivanje crviju, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Coton de tulear - osvrt na standard | Pas moj prijatelj - Sve o psima na jednom mestu - Obuka pasa, Nabavka pasa, Prodaja pasa, Udomljavanje, Parenja, Rase pasa\nCoton de tulear - osvrt na standard\nPonedeljak, 16.05.2011 | 16:32 | Goran Brkić\nKoton de tulear pripada IX grupi FCI, u koju su svrstani psi za pratnju i razonodu. Veoma je mudro, standard među ozbiljne ili isključujuće greške ne ubraja nedostatak zuba. Ova tema, već duže vreme pristuna među mnogobrojim odgajivačima i sudijama, obiluje pseudoistinama koje uspešno odolevaju vremenu.\nTeranje polni ciklus (187354)


Gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović: Pozivam Vučića da Đukića izruči Bosni i Hercegovini (VIDEO) | Kliker.info\nGradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović: Pozivam Vučića da Đukića izruči Bosni i Hercegovini (VIDEO)\nPolaganjem cvijeća i komemoracijom na tuzlanskoj Kapiji danas je nastavljeno obilježavanje 23. godišnjice ubistva mladosti ovog grada. Granatom ispaljenom s planine Ozren, 25. maja 1995. godine u 20:55 sati prekinut je 71 mladi život, a preko 200 osoba teže je i lakše ranjeno.\nUbijeni su i ranjeni mladići i djevojke koji su se okupili u centru grada povodom Dana mladosti, koji se slavio u bivšoj Jugoslaviji 25. maja. Esma Slijepčević te je večeri čekala da se njen sin Asim zvani Asko Slijepčević vrati iz grada. Više je puta podgrijavala pitu, kako bi ga dočekala s toplim jelom. Asim, kao i još 70 njegovih sugrađana nikada se nisu vratili s Kapije.\n˝I pogledajte sada, jedini osuđeni za masakr Novak Đukić je slobodan čovjek. Mi smo ogorčeni na Sud BiH i Tužilaštvo BiH jer su dopustili da on pobjegne iako je osuđen. Nama, porodicama, sve to teško pada, posebno jer svaki put kada se okupimo na ovaj tužni datum, ovdje bude sve manje roditelja, koji umiru, a nisu dočekali da vide zločinca u zatvoru˝, navela je Sijepčević.\nZa zločin na tuzlanskoj Kapiji osuđen je Novak Đukić, komandant Taktičke grupe Ozren Vojske Republike Srpske na jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od 20 godina. Međutim, on se i dalje nalazi na slobodi jer ima srbijansko državljanstvo. Ročišta zakazana na beogradskom sudu povodom razmatranja mogućnosti da kaznu izdržava u Srbiji odgađaju se i odlažu u nedogled.\nZbog toga je gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović pozvao srbijanskog predsjednika Aleksandra Vučića da Đukića izruči bh. vlastima.\n˝Šta će predsjedniku Srbije, gospodinu Vučiću, da on njega tamo drži? Što ga se ne riješi i ne izruči ga organima Bosne i Hercegovine jer se radi o čovjeku čija je krivica utvrđena i koji je osuđen za ratni zločin? Što će to gospodinu Vučiću? Evo ja ga pozivam neka tog zločinca izruči organima BiH, ali i organi BiH snose krivicu˝, rekao je između ostalog Imamović.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Slovenija poručila Hrvatskoj: Ne damo saglasnost!\nSlovenija poručila Hrvatskoj: Ne damo saglasnost!\nSlovenački ministar spoljnih poslova Karl Erjavec izjavio je danas da Hrvatska ne može da računa na podršku Slovenije za članstvo u Šengenskom sporazumu i Organizaciji za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD), dok ne pristane na primenu arbitražne presude o granici dveju zemalja, prenosi "Hina".\nSlovenija ne može da dâ saglasnost, ni na prijavu Hrvatske za članstvo u OECD, jer pokazuje da "ne poštuje vladavinu prava“.\n- Hrvatska neće u Šengen pre nego što primeni arbitražnu odluku, a Slovenija neće podržati ni njen ulazak u OECD - kazao je Erjavec nakon sastanka vođstva svoje Demokratske stranke penzionera (DESUS).\nNavodi se da je sastanak bio posvećen pripremama te partije za parlamentarne izbore u Sloveniji sredinom naredne godine.\n* "Rešiti granicu, izbeći incidente"\n* "Hrvatsku poziciju nije podržao niko iz Evropske unije"\nErjavec je, govoreći o odnosima s Hrvatskom i arbitraži, kazao da Slovenija u sadašnjoj situaciji ne može Hrvatskoj dati dozvolu za ulazak u šengenski prostor.\n- Sve dok se arbitražna odluka ne primeni davaćemo negativno mišljenje na hrvatsko članstvo u Šengenu. U Šengenu ne može da bude država koja ne zna gde su njene granice sa susedima - kazao je Erjavec.\nOn je dodao da Slovenija ne može da dâ saglasnost, ni na prijavu Hrvatske za članstvo u OECD, jer svojim ponašanjem prema primeni arbitražne presude i odnosom prema "Ljubljanskoj banci“ i pitanju takozvane prenesene štednje hrvatskih građana u toj banci, pokazuje da "ne poštuje vladavinu prava“.\n- Država koja nema nezavisan pravosudni sistem i ne poštuje međunarodno pravo ne može da postane članica Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD), u kojoj su najrazvijenije države sveta - kazao je slovenački ministar.\nPremijer Hrvatske Andrej Plenković pozvao je u četvrtak Sloveniju da se uzdrži od bilo kakvih jednostranih poteza kada je reč o primeni arbitražnog sporazuma o granici na moru i kopnu između dveju država.\nPlenković je na početku sednice Vlade pozvao slovenačkog kolegu Miru Cerara na nastavak dijaloga o granici.\nHrvatski premijer je ocenio da je za javnost poslednjih dana najinteresantniji bio njegov susret sa Cerarom, ocenivši da je veoma dobro što je do tog susreta u Zagrebu došlo.\nEX YU Kurc i Rute zabrinuti zbog spora između Slovenije i Hrvatske\nMogerini: Crno more je "evropsko", a ne rusko