Sankt Peterburg - severna lepota\nSankt Peterburg – severna lepota\nD. V. 17. decembra 2017. 04:05\nRazličitih imena kroz svoju istoriju, a opet isti grad, carski, sovjetski, ruski… Sankt Peterburg, Petrograd, Lenjingrad i opet Sankt Peterburg.\nSvako od ovih imena koja je ovaj lepi grad kroz svoju istoriju menjao označava i samu srž ruske istorije, prepune nemira i bura svetske istorije, koji su se uveliko reflektovali na nekadašnju prestonicu carske Rusije.\nSankt Peterburg osnovao je Petar Veliki 1703. godine, kao „prozor ka zapadu“. Dva veka bio je prestonica carstva, kao i sinonim za uspeh i uzvišenost, ali i kolevka revolucija koje su zbacile monarhiju i dovele na vlast boljševike 1917. godine. Pod imenom Lenjingrad na oltar otadžbinskog rata ovaj grad položio je herojske žrtve, izdržavši 900 dana pod opsadom nacista. I opet, 1991. godine, kada se raspao Sovjetski Savez, promenio je ime u Sankt Peterburg, vraćajući se svojim korenima i starom sjaju.\nOvo je grad s identitetom, koji uveliko duguje svom poreklu i preplitanju mita i realnosti tokom svoje istorije duge tri veka. Stvorena voljom autokrate, ova carska prestonica definisala je dve stvari – Petrovo odbacivanje „stare Rusije“ i njegovo prihvatanje Evrope. Veoma ponosan na sebe, svoje intelektualce, svoju prošlost radničke revolucije, Sankt Peterburg je prijatan grad. Takođe je i pun kontrasta – lep je, ali i istovremeno pomalo jednoličan, s prosjacima i novopečenim bogatašima.\nNajbolje vreme da posetite grad je tokom „belih noći“ (od sredine juna do sredine jula), kada se uopšte ne smrkava, a grad slavi poseban festival. Od maja do oktobra svi mostovi preko reke Neve podižu se između dva i pet ujutru – što je zaista predivan prizor, koji vredi videti i koji privlači gomile turista, ali je nezgodno ako se u to vreme nađete na drugoj strani reke.\nPrilikom posete ovog gradu nikako ne treba propustiti priliku i ne videti neke od najlepših građevina Rusije, kao i jedan od najvećih svetskih muzeja.\nOvde ćemo pomenuti samo neke od njih, a vi ćete, nadamo se, sami dopuniti ovaj spisak na licu mesta. Peterhof – obavezno pobegnite iz grada na jedan dan i pogledajte raskošne prostorije i fontanama ispunjen posed Peterhofa, letnjikovca Petra Velikog, koji gleda na Finski zaliv. Skoknite do Zimskog dvorca, luksuznog doma svakog cara i carice od Petra Velikog, gde je smešten jedan od najvećih umetničkih muzeja na svetu – Ermitaž. Sa zbirkom koja broji skoro 2,8 miliona objekata, on obuhvata skoro sva razdoblja ljudske civilizacije, sve od skitskih radova od zlata do kubizma.\nTvrđava Petra i Pavla – nekada je bila poznata pod nazivom „ruska Bastilja“; ostrvska tvrđava sada je cenjeni istorijski spomenik; njegova katedrala sa zlatnim zašiljenim vrhovima je mesto gde su sahranjivani pripadnici dinastije Romanov. Ruski muzej predstavlja neprikosnovenu kolekciju ruske umetnosti, koja odražava istoriju same zemlje, od srednjovekovnih ikona i staljinističkog socijalnog realizma do modernih objekata. Crkva na prolivenoj krvi – njene kupole u više boja su zaštitni znak grada. Njen oltar obeležava mesto gde je ubijen Aleksandar II, mada će vam lepi mozaici verovatno biti interesantniji. Manastir i groblje Aleksandra Nevskog – Dostojevski, Rimski-Korsakov i Čajkovski predvode čuvene ličnosti sahranjene na groblju manastira Aleksandra Nevskog. Njegova Katedrala Svete trojice takođe je vredna posete i najbolja je kada je ispunjena vernicima – nedeljom.\nŠto se tiče smeštaja u ovom gradu, hotela u centru ima malo i oni su skupi. Hosteli su bolje rešenje za smeštaj, relativno u centru, s pristojnim uslugama i bez granice u godinama. Za manju grupu ljudi bolje je da se iznajmi apartman na nekoliko dana. Cene se drastično povećavaju tokom „belih noći“. Ponuda i broj restorana je na zavidnom nivou. Poslednjih godina raste broj umereno skupih intimnih restorana koji se otvaraju u Sankt Peterburgu; oni služe dobru hranu i nude bolji osećaj lokalnog života nego što je slučaj kod onih koji pokušavaju da imitiraju zapadne uzore, kako jelovnikom tako i cenom. Ovaj grad nudi puno potencijala za „divlju“ noć provoda. Postoji puno klubova, a za Ruse je provod povezan s nekoliko legendarnih domaćih grupa. Grad je poznat i po svojim koncertima klasične muzike, baletu i operi.\nRajske plaže i plavetnilo mora (foto)\nSvi čeznemo za njima: ubedljivo najlepše plaže Mediterana (foto, video)\nOstrvo čudesne lepote\nLudilo na ostrvu zabave\nSvi čeznemo za njima: ubedljivo najlepše plaže Mediterana…\nUragan preti Evropi: Stižu vetrovi brzine 185 km/h i…\nDubai – simbol luksuza


Vučić: SRAMNA odluka, mere prema Francuskoj! | Mondo Portal\nVucic o oslobadjanju Ramusa Haradinaja\n23. januar, 18:20\nVučić: SRAMNA odluka, mere prema Francuskoj! 377 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSrbija 27.04.2017. / 13:28 20:41\nAutor mondo.rs 27.04.2017. / 13:28 20:41\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je povodom odluke suda u Francuskoj da ne izruči Ramuša Haradinaja Srbiji da je nedvosmisleno u pitanju politička odluka, koju je nazvao sramnom, skandaloznom i protivpravnom.\nVučić je na konferenciji za novinare pročitao odluku francuskog suda po tačkama, ističući da je sigurno da je presudna u odlučivanju bila tačka 4. - da izručenje Haradinaja Srbiji može da ima teške posledice po njega.\n"Da nije žalosna, ova odluka bila bi smešna", rekao je Vučić. "Pa nismo ga zvali na čokolade i bombone, nego da odgovara za zločine", kazao je on.\nOn je rekao da je Vlada Srbije odlučila da pozove na konsultacije ambasadora iz Francuske nazad u Beograd, kao i da će biti upućena protestna nota Francuskoj zbog odluke o Haradinaju.\nOn je dodao da je pravni tim Srbije počeo analizu odluke suda i da ima nekoliko pitanja za koja, kako je, međutim, ocenio, odgovori nikada neće biti dobijeni.\nNAJVIŠI STEPEN PROTESTA FRANCUSKOJ\nNa pitanje novinara da li će Srbija prekinuti diplomatske odnose sa Francuskom, Vučić je odgovorio:\nLavrov: Moje iskreno razumevanje\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov u razgovoru sa premijerom Aleksandrom Vučićem izjavio je da oslobađanje Ramuša Haradinaja predstavlja ispolitizovanu odluku i svedoči o dvostrukim standardima Pariza, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije.\nNavodi se da su Lavrov i Vučić razgovarali telefonom na inicijativu srpske strane.\n"Nismo planirali da prekidamo diplomatske odnose sa Francuskom, ali je jasno da današnja odluka suda u toj zemlji ne utiče povoljno na odnose dve zemlje".\nAKO NEKO SLAVI ZATO ŠTO JE SILOVANJE UZ KEKS DOZVOLJENO...\nVučić je na konferenciji za novinare nakon hitne sednice Vlade Srbije pročitao delove iskaza svedoka ženskog pola protiv Haradinaja.\n"... Osoba ženskog pola morala je da pocepa bluzu da bi previla muškarca kome su (Haradinaj i saradnici) odsekli grkljan... Jedna nevesta je bila silovana, a lično ju je silovao komandir - drugar 'velikog heroja' Haradinaja", naveo je Vučić.\n"... Dok smo boravili u tom prostoru UČK (OVK) nas je terao da pijemo mokraću, jedemo izmet, jedan je odsekao uvo Srbinu Radetu. A onda je Zifa usmrtio B.K. tako što mu je dugačak nož progurao kroz telo u predelu grudi. Potom su nas odveli u podrum hotela u Đakovici gde su me njih dvojica silovali. Taj koji me silovao dao mi i keks da jedem...", naveo je Vučić iskaz ženskog svedoka i upitao da li su to veliki junaci i moralni pobednici koji treba da predstavljaju Evropu u budućnosti.\nDOKAZI o akciji Albanaca protiv Srbije!\nOgorčeni Vučić istakao je da neće dozvoliti nikome da ponižava Srbiju, pa ni Francuskoj.\n"Mi smo brojčani mali narod, ali ni Francuskoj neću dozvoliti da nas ponižava. Zvaćemo amabasadora Srbije u Francuskoj da se vrati u Beograd i uputićemo protestnu notu. Ovde se radi o tome da li ćete poštovati suverenu zemlju i pravila bečke i ženevske konvencije", kazao je premijer.\nOn je više puta upitao kakvi su to heroji koji siluju uz keks.\n"Dok se neki diče silovanjem i davanjem keksa dok siluju, mi se time ne dičimo. Danas je velika pobeda zločinaca, onih koji su mogli da čine najveća nedela", istakao je Vučić.\nPRITISAK SE ŠIRI, A NEKE VLADIKE...\nIma i onih koji govore "znamo mi tebe, Vučiću", pa sve do nekih vladika koji kažu da "znaju Vučića još iz 91". "Kako me znas iz 91? Nemam veze sa politikom ni 91. ni 92....tek tamo negde kraju 93. Izmišljaju ljudi šta stignu", naveo je Vučić i dodao da je mnogo takvih koji više i ne znaju šta pričaju i kakve laži izgovaraju. Taj se pritisak širi, ocenjuje, jer nikome ne odgovara slobodna i slobodarska Srbija. Veruje da će pritisak da bude sve veći, i u Beogradu, baš kao što dolazi iz Prištine, Tirane, iz Bujanovca...\nOn je rekao da je dozvoljeno da se Srbima "seku uši i vade oči", ali i to da Srbi uvek budu na stubu srama. "To nisu ni prava ni pravda, već brutalna ogoljena sila", kazao je Vučić.\nVučić je rekao da je bio ubeđen da će Haradinaja izručiti Srbiji, i dodao da mu je posle današnje odluke jasno da je reč o političkoj igri, a ne pravu i pravdi.\n"Shvatio sam da je ovo sve politika. Kadri Veselji, najekstremniji od svih, treba da postane premijer, a Haradinaj njegov zamenik. Hoće da postave najekstremnije ljude. To su jezive stvari koje rade", kazao je premijer.\nOn je rekao da drugi treba dobro da razmisle kada nešto uskoro bude krenulo da se dešava u Makedoniji i ko će za to biti odgovoran.\n28.04.2017. / 11:12\nIzgleda da i Francuska zeli ovom odlukom da izazove nemire i sukobe u regionu!\n28.04.2017. / 08:11\nTo su te novo evropske vrednosti kome teži naša vlast, fašizam, trgovina organima,heroinom, šta se sad kao čudite???!!!\n28.04.2017. / 07:53\nСамо ви кривите Француску и призивајте нападе на народ који живи тамо и незаборавите да пуни Срба живи и већ је страдало од терориста. Друга ствар је да нису они криво него тај за кога сте гласали и коју држи конференције и нешто глуми лудило. Зашто сада не изађете у још већем броју на улице и птотествујете против његс?! Треће је то да све на чему је добио изборе је пало у воду и ви му опет вјерујете.\nUpravo gledate Patrijarh Irinej: Crnogorci su Srbi, šta drugo? 17 Info video Pre 31 min Irinej je danas proslavio 10 godina na čelu SPC. Govorio je o iskušenjima, Kosovu i o Crnoj Gori: "Jedna uglednija...


elitemadzone.org - Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka\nNajlepša reč na engleskom jeziku je ... majka\nelitemadzone.org :: MadZone :: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka\n[ Pregleda: 6915 | Odgovora: 13 ] > FB > Twit\nNajlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 03.12.2004. u 15:18 - pre 202 meseci\nNajlepša reč na engleskom jeziku je majka, a za njom dolaze strast, osmeh, ljubav i večnost, pokazala je anketa sprovedena širom sveta. 40.000 osoba iz 102 zemlje u kojima engleski nije zvanični jezik, odgovaralo na pitanje koja je njihova najomiljenija reč na engleskom...\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 03.12.2004. u 15:38 - pre 202 meseci\nE bedak nisam osvojio Ipod a stavio sam mother mislim i ja na prvom mestu\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 03.12.2004. u 18:48 - pre 202 meseci\nBas bedak, ocigledno da se najvise njih odlucivalo na osnovu pojmova a ne na osnovu samih reci...\nJa bih recimo glasao za beverage, volim kako zvuci\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 03.12.2004. u 19:06 - pre 202 meseci\nMeni se jako sviđaju reči "Eternity" i "Tranquility"...\nMada, ja bih glasao za "I" :)\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 03.12.2004. u 19:50 - pre 202 meseci\nMeni se takodje svidja Eternity i Love.\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 03.12.2004. u 23:01 - pre 202 meseci\njel sme ovde da se psuje na engleskom?\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 03.12.2004. u 23:44 - pre 202 meseci\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 03.12.2004. u 23:58 - pre 202 meseci\nA zamislite 10 najlepsih reci na ruskom. Ili srpskom!\nNajgora reč u Nemačkoj u 2004. godini bila je - Humankapital - Wort des Jahres vs. Unwort des Jahres 18.01.2005. u 16:22 - pre 201 meseci\nKako je danas saopštilo Društvo za nemački jezik, izraz "humani kapital" (na nemačkom Humankapital), "ne samo da degradira radnu snagu, već čoveka svodi na veličinu zanimljivu isključivo sa ekonomske strane".\nNavedena organizacija uglednih nemačkih lingvista već petnaestak godina bira najbolju i najgoru reč, odnosno izraz godine.\nZa najbolju reč prošle godine je krajem decembra izabran izraz "Harc četiri" koji označava reforme tržišta radne snage koje je sprovela savezna vlada, a koje su nazvane po tvorcu, menadžeru "Folksvagena" Peteru Harcu (Hartz).\nZa najbolju reč godine je prošli put proglašen izraz američkog ministra odbrane Donalda Ramsfelda "stara Evropa", a na spisku iz ranijih godina nalaze se i "11. septembar", "milenijum", "paket mera štednje", "crveno-zeleno" i "zastoj u reformama".\nNa spisku najgorih reči godine protekle decenije su čak dva izraza vezana za zbivanja na Balkanu - "kolateralna šteta" i "etničko čišćenje".\nPored njih, među najgorima su se ranijh godina našli i izrazi "nacionalno slobodna zona" (koju koriste neonacisti), "poplava penzionera" ili "smeće države blagostanja" (kako je šef koncerna Nestle svojevremeno nazvao ljude koji ne mogu ili neće da rade).\n2001: "Der 11. September"\n2003: "Das alte Europa"\n2004: "Hartz IV"\n[Ovu poruku je menjao secret dana 20.01.2005. u 14:54 GMT+1]\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 18.01.2005. u 16:56 - pre 201 meseci\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 19.01.2005. u 10:00 - pre 201 meseci\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 19.01.2005. u 11:58 - pre 201 meseci\nPASSION i Eternity i beer ;)\nRe: Najlepša reč na engleskom jeziku je ... majka 19.01.2005. u 23:47 - pre 201 meseci\nMa daj sve!\nRe: Koje su najčešće reči u engleskom 28.06.2006. u 15:43 - pre 183 meseci\nLondon -- Autori skraćene verzije Oksfordskog rečnika sačinili listu najčešćih reči u engleskom, na prvom mestu reč "vreme".\n"Vreme" je najčešće upotrebljavana reč u engleskom jeziku, a na listi su još neke vremenske odrednice, pa je "godina" na trećem, "dan" na petom, a "sedmica" na 17. mestu. "Osoba" je na drugom mestu, "muškarac" na 7, "žena" na 14, a "dete" na 12. mestu.\nŠesnaeasto mesto zauzela je reč "rad", a 65. "novac". Reč "problem" je na 24. mestu, ali reči "rešenje" nema na listi. Reč "vlada" je na 20, "rat" na 49. mestu, a reč "mir" nije ušla na listu.\nRegistrovani: 8 ( aca_punk, Shadowed, m51, SlobaBgd, B3R1, Nocni, vjova, Ivan Dimkovic )


Karikaturistima uručene nagrade Pjer\nTanjug 11. oktobra 2021. 19:32\nBEOGRAD – Svečanim uručenjem nagrada 54. Konkursa karikature “Pjer 2021”, u organizaciji kompanije Novosti, otvorena je večeras izložba takmičarskih radova, koja će trajati u Galeriji kluba Radio-televizije Srbije do 16. oktobra.\nGlavnu nagradu, „Zlatnog Pjera“ osvojio je Dragoslav Janošević za karikaturu „Bez reči“, koja po mišljenju žirija „nosi moćnu vanremensku poruku koja će biti aktuelna i za deset godina“.\n„Osećam neku blagost u sebi. Nisam se nadao. Već 50 godina za redom sam prisutan na konkursu i više sam slao radove da proverim da li vredi“, rekao je Janošević agenciji Tanjug.\nKarikaturu urađenu pre nekoliko godina, Janošević je izvadio iz fioke za konkurs, a smatra da su presudni za pobedu bili, kako je ocenio i žiri, „jednostavnost crteža i dobra ideja“.\n„Srebrnog Pjera“ osvojio je Zoran Petrović za, kako smatra žiri, „majstorski izvedeno delo na temu potencijala ili istrošenosti Evropske unije“. Umesto otsutnog autora nagradu je primio ugledni iliustrator Jugoslav Vlahović.\nNa najstarijem konkursu karikature na Balkanu, „Bronzanog Pjera“ dobio je Zoran Mihailović „za duhoviti prikaz sveta u kome su društvene mreže sve bliže statusu novih ideologija“.\nNagradu za portret karikaturu koja nosi ime karikaturiste Večernjih novosti Ranka Guzine (1939-2016) dobio je Dejan Hadži Nikolić za „majstorski crtež“ pisca Borislava Pekića (1930-1992).\nSedmi dobitnik nagrade „Najbolji mladi karikaturista“ je šesnaestogodišnji David Konstantinović za crtež „Igra korona“.\nNagrade je uručio dobitnicima direktor kompanije Novosti Nedeljko Krsmanović koji je u obraćanju prisutnima istakao da, ove kao i svih prethodnih godina, radovi karikaturista koji se takmiče za „Pjera“ „govore više od hiljadu reči“.\n„Ove godine žiri je imao pune ruke posla. Ono što nas raduje – ima mnogo mladih (autora). To je dokaz da se karikatura vraća na velika vrata“, naglasio je Krsmanović.\nNa ovogodišnji konkurs prijavilo se 73 autora sa 373 rada, a selektor karikaturista Toša Borković odabrao je 122 karikature i šest radova mladih karikaturista, koji se mogu videti na izložbi i u pratećem katalogu.\nO nagradama je odlučivao žiri u kome su dizajner Slavimir Stojanović Futro, pisac Igor Marojević, prošlogodišni dobitnik Zlatnog Pjera Nedeljko Ubović, aforističar Bojan Ljubenović i glavni i odgovorni urednik Večernjih novosti Milorad Vučelić.


Nedim Hasić - Del Haske 2006/03\nVoz ĆIRO - najpoznatiji bh. brand\nStotinu i trideset četiri godine nakon što je izgrađena prva trasa željezničke pruge u Bosni i Hercegovini i nakon što je njome prošla prva parna lokomotiva odmilja desetljećima zvana Ćiro, nekolicina radnika današnjeg preduzeća Željeznice, zaljubljenika u parne lokomotive, namjerava revitalizirati nekoliko uskotračnih pružnih pravaca u našoj zemlji na kojima bi se turisti mogli voziti nekadašnjim parnjačama. Vjerovatno inspirirani nedavno obnovljenom uskotračnom prugom na Šargan planini, u Željeznicama su izradili prvi plan turistima zanimljivih dionica koje bi se mogle obnoviti i ući u jedinstvenu ponudu naše zemlje.\nTURCI POČELI, AUSTRO-UGARSKA NASTAVILA\nOsim trase kod Višegrada, te one koja bi se mogla graditi na Palama a za koju su već spremni i neki preliminarni planovi, postoji iznimno zanimanje i za revitalizaciju pruge koja je kroz Popovo polje, iz Ravnog vodila ka Dubrovniku. Navodno je riječ o nakani o ulaganju dobrostojećeg Trebinjca koji već desetljećima živi u Sjedinjenim Državama i koji tako želi svoju nostalgiju iz djetinjstva za Ćirom pretočiti u ozbiljan turističko-poslovni poduhvat. “Neke smo planove već napravili, obišli smo na Palama nekoliko lokacija na kojima bi se mogla obnoviti pruga i moram priznati kako kod tamošnjih vlasti postoji velika zainteresiranost za takav projekat”, priča Fuad Krvavac iz federalnih Željeznica, fanatični zaljubljenik u parne lokomotive i čovjek koji u svojoj arhivi čuva stotine fotografija i ostalih dokumenata koje među starim željezničarima predstavljaju neku vrstu relikvije. Ukoliko bi se pronašlo novaca i dobre volje za takav projekat, na takav bi se način, nakon više od stoljeća po Bosni ponovo mogao čuti zvižduk parne lokomotive koju su u našu zemlju doveli posljednji emisari Osmanskog carstva koje je tada već bilo na izdisaju.\nIako mnogi smatraju kako je gradnja pruga u našoj zemlji počela s dolaskom Kaiserliche und Koenige monarhije, historijska je činjenica da je turska vlast izgradila prvu trasu željezničke pruge u BiH. Prva pruga izgrađena je na relaciji Dobrljin-Banja Luka, bila je dugačka 104,3 kilometra i radovi na njoj okončani su 1872. godine, pred sam kraj osmanske uprave. Bila je to željeznička pruga normalnog kolosijeka. Promet na ovoj pruzi obustavljen je nakon izbijanja ustanka 1875. godine, a obnovljen je nakon uspostavljanja austrougarske uprave u BiH. “Najzaslužnija osoba za dolazak željeznice u BiH je turski sultan Abdul Aziz Han”, pojašnjava nam Fevzija Ajdin, dugogodišnji uposlenik Željeznica i autor knjige Historija željeznica BiH. “On je šokiran zbog ubrzanog razvoja industrije u BiH, po povratku u Tursku naredio izgradnju pruge Carigrad-Beč. U aprilu 1869. godine sklopljen je ugovor sa grupom kapitalista, koje je predvodio baron Moris Hirsch, koji dobijaju koncesiju za gradnju pruge koja je trebala prolaziti kroz Bugarsku, Rumeliju i Bosnu.” Srbija se, tada pod velikim uticajem Rusije, negativno odredila o gradnji pruge i nije dozvolila da ona prelazi preko njene teritorije. U jesen 1871. godine, kada su položene šine od Bosanskog Novog do Prijedora, iz Siska su na dereglijama dopremljeni teretni vagoni za prevoz šljunka, a u novembru i prve dvije lokomotive. Smatra se kako je 24. decembar 1872. godine zvaničan datum puštanja u saobraćaj prve pruge. “Narod je s čudom gledao u lokomotivu, jer nije mogao vjerovati da 'zaprega ide bez konja' i nazvalo ju je šejtan araba, odnosno vražja kola”, dodaje Ajdin. Okupacijom BiH, austrougarska je uprava odredila da se pruga Banja Luka-Dobrljin osposobi, a za radove na njoj bila je zadužena Deveta regimenta ratne željeznice, kojom je rukovodio major Johan Tomašek. Zanimljivo je kako je razmak između tračnice uskotračnih pruga izgrađenih u BiH u vrijeme okupacijske austrijske uprave iznosio 760 mm. Ovaj specifikum poznat je kao bosanska pruga, odnosno, Bosnische Spurweite, i u Bosni je građena prije no što je to rađeno u Austro-Ugarskoj. Između septembra 1878. i jula 1789. godine, Austrija je izgradila uskotračnu željezničku prugu od Bosanskog Broda do Zenice u dužini od 185,8 km. Godine 1882. izgrađeno je dodatnih 78,3 km uskotračne željezničke pruge od Zenice do Sarajeva, dvije godine kasnije izgrađena je uskotračna željeznička pruga Mostar-Metković, a 1891. godine izgrađena je uskotračna željeznička pruga na cijeloj trasi od Sarajeva do Metkovića u dužini od 134,7 km. Direkcija Bh. zemaljskih željeznica raspolagala je 1910. godine sa 1.002 kilometra uskotračne željezničke mreže, a najveći dio troškova izgradnje bh. željeznica u austrougarskom razdoblju podnijela je upravo BiH. Ukupni dugovi zemlje po tom osnovu iznosili su 1913. godine više od 161 milion kruna.\n“LUDI SARAJLIJA” MEHMEDA SPAHE\nParne su lokomotive u historiju polako počele odlaziti još u '30-im godinama prošlog stoljeća, kada je Mehmed Spaho, tadašnji ministar saobraćaja Kraljevine Jugoslavije, inisistirao na uvođenju motornih vozova u Bosni i Hercegovini. Iz tog je vremena ostala i priča o Ludom Sarajliji. “U narodu su se ti vozovi dugo vremena nazivali Spahini vozovi ili Ludi Sarajlija”, priča nam Fevzija Ajdin o motornim vozovima koji su u Slavonskom Brodu građeni u kooperaciji sa mađarskom tvornicom Ganz-Budapest. Prvi je takav voz u saobraćaj pušten 1938. godine na relaciji Beograd - Sarajevo - Dubrovnik. Pošto je bio mnogo brži od dotadašnjih parnjača, raja nenaviknuta na njegovu brzinu ubrzo ga je počela nazivati Ludim Sarajlijom. Krajem '60-ih godina prošlog stoljeća motorni vozovi postepeno su isključivani iz saobraćaja, prije svega zbog dotrajalosti, a posljednje su vožnje imali 1978. godine kada se u BiH ukida uskotračna pruga. Do danas je ostalo sačuvano tek nekoliko parnih lokomotiva koje su nekada tutnjale bosanskim prugama. Jedna od prvih lokomotiva koja je žurila iz Zenice ka Sarajevu, Bosna, danas se čuva u željezničkom depou u Rajlovcu kraj Sarajeva, a prva lokomotiva koja je ušla u Sarajevo, petog oktobra 1882. godine, Rama, danas je u muzeju u Požegi kraj Užica. Više, nažalost, nije sačuvana niti jedna iz grupe lokomotiva koje su građene isključivo za potrebe bh. željeznica, one koje je konstruirao švicarski inžinjer Heinrich Klose od 1885. do 1904. godine, takozvane zupčaste lokomotive koje su se koristile na prugama velikih nagiba, kakav je dionica od Bradine do Podorašca, koja je danas i jedina takve vrste očuvana u BiH. Do danas su očuvane parnjače u Travniku, Jablanici, nekoliko njihovih vagona sačuvano je u Bileći, lokomotive se čuvaju u Prijedoru, Doboju, još postoji Titov voz na Oštrelju, u Gračanici, Tuzli i Višegradu. Jedina, međutim, koja i danas vozi jeste parnjača u Banovićima, kojom se prevozi ruda iz tamošnjeg rudnika te šumska građa. Bosanski željezničari nikako ne mogu prežaliti to što je u Sarajevu nedavno izrezana i u staro gvožđe prodana devedesetak godina stara parna lokomotiva odmilja zvana Joka. Godinama je stajala kao eksponat u krugu tvornice Vaso Miskin Crni i bila je u dobrom stanju, sve dok tadašnji direktor tvornice Osman Zec nije odlučio izrezati je i pretvoriti u staro gvožđe. Željezničari tvrde da se za nju u otpadu nije moglo dobiti više od 300 maraka, dok je njena historijska vrijednost bila neprocjenjiva. Mašinovođe koje su na njoj zaradile penziju čak su i razmišljali o tužbi, no od nje su odustali svjesni da svoju parnjaču više ne mogu vratiti. I to je dovoljno da se zorno pokaže kako se nehajno i bezobrazno odnosimo prema vlastitoj historiji.\nNAJPOZNATIJE BOSANSKE LOKOMOTIVE\n“Ćiro” dobio Bitku na Neretvi\nJedna od najpoznatijih parnih lokomotiva u Bosni i Hercegovini svakako je ona koja i danas stoji ispred jablaničkog Muzeja Bitke na Neretvi. Riječ je o jednoj od najboljih serija lokomotiva koje su ikada izašle iz tvornice Krauss u austrijskom Linzu i u Bosni i Hercegovini je nosila registracijski broj 73018. Bila je to najčuvenija serija brzih uskotračnih vozova i ta je lokomotiva, sklopljena 1907. godine, saobraćala na relaciji između Sarajeva i Mostara i pripadala je mostarskoj ložionici. Nakon Drugog svjetskog rata i čuvene bitke na Neretvi, Željeznice su je poklonile Općini Jablanica, kako bio dio stalne muzejske postavke. Sve do prije nekoliko godina brigu o Kraussovoj lokomotivi vodio je njezin mašinovođa, rahmetli Daut Arfadžan, koji je zaradio penziju upravljajući njome. Čak i kada je otišao u penziju, Daut je svaki dan godinama održavao mašinu bez koje nije mogao zamisliti život i kojoj je tada bio potreban tek manji remont da bi se ponovo pokrenula.\nObjavio/la Nedim071 u 11:17, 1 komentar(a), print, #\nNOVA FILMSKA SENZACIJA IZ BiH\nPrvi romski pornić na svijetu\nRomi iz Prijedora okupljeni oko Udruženja Veseli Romi snimit će prvi romski porno film na svijetu! Tu je ideju izvorno “patentirao” Redžep Hatić, predsjednik Udruženja, koji trenutno preživljava od gledanja u grah i šolju. Najviše para za gatanje do sada je dobio, kaže, od jednog Slovenca - 50 eura. Odnedavno, promijenio je životne planove: “Mislio sam sa jednim čovjekom otvoriti Agenciju za proročanstvo u Novskoj, ali odustao sam od toga, jer želim da se borim za Rome u Prijedoru i ostanem sa njima”, govori Hatić. Pornić koji namjeravaju snimiti, bar se tako nadaju, mogao bi im donijeti posao koji godinama nemaju, zaradu kojom bi svojim porodicama osigurali normalan život i, kako sami kažu, “povećati natalitet Roma u Prijedoru”.\nZAŠTO SE HAMDIJA NEĆKA\nOd oko četiri stotine Roma koji žive na prijedorskom području, samo je troje zaposleno. „A i ta tri Roma nisu iz Bosne, nego su došli sa Kosova“, kažu u Udruženju. Zbog teške materijalne situacije morali su “preduzeti nešto”, te su odlučili snimiti porno film. „Ja sam htio glumiti u tom filmu, ali zbog kritika romskih udruženja iz Sarajeva, Tuzle i Gradiške odustao sam od toga. Oni smatraju da nije dobro da predsjednik Udruženja glumi u takvom filmu“, govori Hatić. Zbog toga je čitav projekat i najodgovorniju ulogu na sebe preuzeo Dejan Mašić, koji se nada da će ubrzo početi sa njegovom realizacijom. „Javila nam se jedna djevojka iz Hrvatske koja je izrazila želju da vodi čitav ovaj projekat. Ona će pomoći i u finansiranju, a želi da u filmu glume i njene dvije sestre. Snimanje će početi kada se s njom dogovorimo a to će biti vrlo brzo“, objašnjava Dejan. Prijedorski “Veseli Romi”, kažu ponosno, bit će prvi u svijetu koji će snimiti romski porno film. Glavna uloga je u početku bila namijenjena Hamdiji Seferoviću, pobjedniku Big Brothera u Hrvatskoj, koji je nakon toga postao prvorazredna medijska atrakcija u susjednoj državi. „Mi smo zvali Hamdiju koji je i rođen ovdje u Prijedoru, ali on je odbio ulogu. Rekao nam je da je vjeran svojoj ženi i da joj je samo jednom opalio šamar. To je glupost, ko je još vjeran svojoj ženi“, pita se predsjednik udruženja Redžep Hatić. “Hamdija, siguran sam, nije bio pošten i iskren”, upozorava Hatić, “jedno priča, drugo radi“. Budući da je ova velika romska zvijezda u Hrvatskoj, ali i u BiH odbila ponudu, Dejan je odlučio da on bude glavni glumac, jer je ovaj posao jedini način da preživi. „Trenutno nemam posla. Skupljam željezo i prodajem ga željezari, ali to nije dovoljno. Sada su mene i moju porodicu nakon trinaest godina izbacili iz stana i gradim baraku kako bi imao gdje živjeti. Ne patim ja za glumom, samo želim pare“.\nDejanu Mašiću, kojeg mnogi Romi u Prijedoru zovu Kralj, i prije su stizale ponude da glumi u ovakvim filmovima. „Neki ljudi iz Crne Gore pitali su me da glumim u njihovom porno filmu, ali odbio sam. Slabo su plaćali, a bilo je i previše teksta“, objašnjava budući glavni glumac, koji dodaje da se ne stidi glumiti u takvoj vrsti filma. „Ja sam profesionalac i ne sramim se voditi ljubav čak ni ispred robne kuće u centru grada, a kamoli u filmu. To je normalna i prirodna stvar. Što se tiče seksa, meni je toga preko glave. Ja bih mogao biti profesor, ne nastavnik, nego profesor seksologije“, govori Mašić. Romi iz Prijedora se nadaju da će njihov pornić doživjeti veliki uspjeh u svijetu, pogotovo na području bivše Jugoslavije, iako još uvijek nisu odlučili kakva će biti radnja filma. Međutim, Hatić i Mašić se slažu da sve treba uraditi profesionalno kako bi se razbile predrasude o Romima.\nAKO NEĆE KUSTA, HOĆE ITALIJANI\n„Većina ljudi smatra kako se Romi ne pridržavaju higijene. Naš film će dokazati suprotno. Snimat ćemo ga u prvoklasnom hotelu, a ja imam viziju kako će sve to izgledati. Radnja će se odvijati u tom hotelu, a biće uključena i recepcionarka. Ja ću još uskoro napraviti audiciju kako bi izabrao ostale glumce i glumice“, tvrdi Dejan. Romi iz Udruženja naglašavaju kako im je svima velika želja da njihov film režira upravo Emir Kusturica. „Kusturica bi bio najbolji za taj posao, ponudićemo mu da on to režira a ako on neće, mi bi voljeli da to obave Italijani, koji su, iako imaju male ćune, ipak najveći profesionalci i tehničari u ovom poslu“. Snimanje prvog romskog porno filma obezbijedit će poslove za prijedorske Rome, međutim, iako je zaposlenje glavni cilj ovog projekta, to nije njihov jedini motiv zbog kojeg žele snimati. Pornić će, kažu, osim povećanja zaposlenosti, povećati i natalitet romske populacije. „Osim posla, ideja ovo radimo i zbog nataliteta, jer će možda u toku snimanja glumci napraviti i djecu“, kaže Redžep Hatić, koji je i sam otac desetoro djece. Predsjednik Udruženja koji ima pedeset i četiri godine ženio se čak trideset puta. „Prvi put sam vodio ljubav sa devet godina. Imam desetoro djece, a bilo bi ih i više da neke od mojih žena nisu znale za kontracepciju. Ja sam najbogatiji Rom što se tiče nataliteta“.\nDejan dodaje kako se i on mnogo puta ženio. „Meni je trideset i šest godina, a ženio sam se četrnaest puta. Uvijek imam neku rezervu da se mogu ponovo oženiti. Ali Romi su kao droga, svaka žena im se vraća“, u šali govori Mašić i nastavlja: „Moram naglasiti kako mi vjera žene nikada nije bila bitna, iako su ljudi u ovoj državi opterećeni s tim“.\nUdruženje „Veseli Romi“ formirano je 2001. godine, sa namjerom da poveća i poboljša obrazovanje, zaposlenost i zdravlje romske populacije na prijedorskom području, te da se za prijedorske Rome obezbijede stanovi i kuće. Rifet Osmanović, član ovog udruženja, 2003. godine pobijedio je na državnom takmičenju u break-danceu. Ovaj državni prvak izabran je prošle godine za predsjednika omladine u Udruženju. “Njegova pobjeda podstakla je mnoge mlade Rome da se bave ovim plesom. Zbog toga ćemo u Udruženju organizovati učenje break-dancea”, kaže Hatić. Udruženje je smješteno u tzv. Romskoj kući u kojoj se nalazi i devet stanova u kojima žive romske porodice. Romska kuća je otvorena prošle godine i bila je poklon ministarstva za raseljena i izbjegla lica Repubike Srpske koje je stanove dalo najugroženijim romskim porodicama. Međutim, Rade Javorić, direktor Centra za socijalni rad u Prijedoru, izjavio je kako je nezadovoljan izborom romskih porodica koje su se uselile u Romsku kuću. Javorić tvrdi da stanove nisu dobile najugroženije porodice. “Rade Javorić mi je prijetio kako će me izbaciti iz kuće. Zato sam ja njemu zaprijetio da ću se objesiti na banderu ispred kuće. Prije toga sam dvaput štrajkovao glađu”, nastavlja Hatić. Predsjednik udruženja govori kako su prijedorski Romi kupovali barake oko Romske kuće, ali ne i zemljište. “Opština nam je uzela sve što smo gradili na tom zemljištu. Državni ministar Mirsad Kebo obećao nam je dati staklenike, međutim, sada nemamo zemljište.”\nObjavio/la Nedim071 u 17:19, 0 komentar(a), print, #


Nije mogao bez psovki: Mihajlović žestoko kritikovao Juventus! - SportSport.ba\n25.06.19. 23:45 5\nNije mogao bez psovki: Mihajlović žestoko kritikovao Juventus!\nBologna se bori za opstanak\nDok je Juventus praktično osigurao osmu uzastopnu titulu prvaka Italija, u Seriji A će se voditi velika borba za Ligu prvaka i opstanak.\nA. Čaušević 15.04.19. 08:19\nBianconeri su za vikend izgubili od SPAL-a, u tom meču Massimilliano Allegri je odmorio svoje najbolje igrače, te dao šansu nekolicini golobradih mladića.\nTakva odluka nije naišla na opravdavanje od strane klubova koji su u opasnoj zoni. Trener Bologne Siniša Mihajlović je žestoko kritikovao Juventus.\n"Mnogi će se složiti s ovim što ću reći, a mnogi ne. Ako igrati protiv startera Juventusa, to je dobro. Ako igrate protiv rezervi Juventusa koji mogu biti starteri u bilo kojoj drugoj ekipi i to je dobro, ali ako Juventus na teren izvede neke igrače iz Primavere ili one koji igraju u Seriji C, onda to nije pravedno", rekao je srbijanski stručnjak te nastavio.\n"To mi se čini nepravednim. Ne mislim da Juve ima problema s igračkim kadrom. Bila je to stvar koja mi se nije svidjela, ali znam da njih boli ku*ac zbog toga. Italijanski fudbal je takav."\nBologna koja zauzima 17. mjesto je jučer gostovala Fiorentini te osvojila jedan bod. Bilo je 0:0.\nCrkni kurčino glupa !!!!!\nEdin Merlin 16.04.19. 19:41\nveliki bonus je u ugovoru, ako spasi ih od ispadanja, zato ga boli sve,,,lova je u igri, kao da on voli klub, poslije Torina i Milana, ha ha.\nMele 15.04.19. 09:36\nNek si im rekao,sad ce oni prestat da misle na LP i da cuvaju igrace,nego ce sve snage uloziti u to da tebi pomognu da ne ispadnes jer si vrhunski trener\nArmin Armic 15.04.19. 09:03\nPomiri se s tim da si k*rac od trenera i idi bavi se poljoprivredom.\nbtc123 15.04.19. 08:57\nMiralem Pjanić je samo rezervna opcija za Real Madrid\nZidane donosi odluku na kraju\n14.04.19. 17:31 3\nPoslije poraza od SPAL-a igrač Juventusa se oprostio od fudbala\nPlaćen svega 300.000 eura


Sportski okvir za naočare JH830 L + traka - Idealno.rs\nPočetna / Lepota i zdravlje / Optika / Naočare za vid / Sportski okvir za naočare JH830 L + traka\nPonuda prodavnice Cvikeri.com - Dioptrijske naočare za proizvod Sportski okvir za naočare JH830 - drške + traka (vel. L). Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nSportski okvir sa silikonskom gumom unutra. Pogodno za kontakt sportove kao što su košarka, rukomet, fudbal, tenis, odbojka itd. Ovaj sportski okvir za naočare je otporan na jake udarce i pruža najbolju zaštitu, silikosnki gel iznutra je mek i udoban. Drške mogu da se skidaju i umesto njih stavi traka.\nBoja: crna, silikon: crvena.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Sportski okvir za naočare JH830 L + traka i izberi najbolju. Naočare za vid iz kategorije Optika je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda JH830 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda JH830 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Sportski okvir za naočare JH830 L + traka je dostupan u prodavnici Cvikeri.com - Dioptrijske naočare po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Sportski okvir za naočare JH830 L + traka proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za JH830 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Poslanik u srbijanskoj Skupštini: Zašto je Srbija šutjela na Dan genocida u Srebrenici? | FOCUS\n« Nema primirja, prva žrtva Izraela\nErdogan: Kakva je razlika između izraelskog i Hitlerovog mentaliteta? »\nPoslanik u srbijanskoj Skupštini: Zašto je Srbija šutjela na Dan genocida u Srebrenici?\nNarodni poslanik SDA Sandžaka Enis Imamović izjavio je danas u Skupštini Srbije da su država Srbija i njeni zvaničnici šutnjom 11. jula na Dan sjećanja na žrtve genocida u Srebrenice ostavili prostor za pojavu i širenje fašističkih ideja.\nIstakavši da je ove godine Dan genocida najgrublje ignorisan od strane državnih institucija i da se po gradovima Srbije javljaju ekstremi koji veličaju genocid i počinioce genocida Imamović je u obraćanju na sjednici Parlamenta u dijelu za poslanička pitanja predsjednici Narodne Skupštine Srbiji Maji Gojković postavio pitanje i zatražio pismeni odgovor zašto je ove godine šutio Parlament Srbije.”Ove godine je i Parlament zašutio, zašto? To što se pravite da se ništa nije desilo ne znači da se zapravo nije ni desilo”, istakao je Imamović i podsjetio da je Evropski parlament 2005. godine usvojio Rezoluciju o genocidu i pozvao sve članice i zemlje kandidate da to učine.\nKako je ukazao, od strane države Srbije i njenih zvaničnika “niti jedna jedina riječ osude niti saučešće nije upućena porodicama žrtava ni državi BiH“.\n“Kao čovjek, bošnjački poslanik i član ovog Parlamenta ne mogu dozvoliti da u Parlamentu u kojem sjedim prođe bez i jedne jedine riječi osude genocida počinjenog nad Bošnjacima u Srebrenici”, rekao je Imamović i, uz naglasak da je sve to na papiru, podsjetio i na Deklaraciju o zločinima u Srebrenici Skupštine Srbije i da je Srbija potpisnica univerzalne deklaracije UN-a o ljudskim pravima.\nOn je uputio pitanje premijeru, ministrima policije i pravde i javnom tužiocu da otkrije i kazni lica koja su prilikom napada na Žene u crnom u Valjevu dobacivala “Oj Pazaru, novi Vukovaru; oj Sjenice, nova Srebrenice“.\n“Da li je država uradila nešto protiv lica koja su na ovaj način otvoreno širila nacionalnu mržnju; protiv lica koja javno prijete i pozivaju na ubijanje građana ove države, građana Novog Pazara i Sjenice? Ovo je javni poziv na ubijanje, a država šuti!”, istakao je poslanik SDA Sandžaka u Skupštini Srbije i podvukao da je najgore što niko ne primjećuje te prijetnje.\nUpitao je kakvu poruku šalje država građanima u Novom Pazaru i Sjenici, kao i ko su lica koja su u Beogradu lijepila plakate sa porukom “Đenerale, hvala ti za Srebrenicu”.\n“Kakav bolesni um može da se zahvaljuje za takvu grozotu, kakav to bolesni um šeta ulicama gdje šetaju čestiti ljudi?”, naveo je on i upitao šta se može očekivati kada ekstremi shvate da država i njeni funkcioneri nemaju da kažu ništa protiv toga što se desilo u Srebrenici.\nUz riječi: “U Srebrenici se desio genocid, mi se sjećamo, da se nigdje i nikom ne ponovi ono što se njima desilo”, Enis Imamović je u obraćanju poslanicima Skupštine Srbije konstatovao da su institucije države i njeni zvaničnici odgovorni za izrečene prijetnje.\nOvaj unos je objavljen 15. Jula 2014., 18:41 i pohranjen je kao .. Sve odgovore na ovaj unos možete pratiti pomoću RSS 2.0. Možete preskočiti na kraj i ostaviti komentar. Pinganje trenutno nije dozvoljeno.


// Selidbe poslovnih prostora, kancelarija i opreme | Kompletne usluge preselenja vaše kompanije\nSpecijalni tereti kase, klaviri, peći\ndemontaža - montaža pakovanje i zaštita selidbe stanova selidbe poslovnih prostora selidbe antikviteta specijalni tereti kase, klaviri, peći pošaljite upit\nVi ste ovde: Naslovna Selidbe Selidbe poslovnih prostora\nFORMA LOGISTIKA nudi uslugu svih vrsta selidbi. Naša transportna i logistička mreža pokriva teitoriju cele Srbije i sve pogranične zemlje u okruženju.\nPosedujemo 21 teretno vozilo adekvatno opremljeno za siguran i bezbedan transport i selidbe svih vrsta roba .\nForma Logistika pruža svojim klijentima potpunu sugurnost i tačnost transporta i selidbi , jer sav transport radi sa sopstvenim vozilima i obučenim radnicima.\nZa našu firmu rade obučeni radnici koji u ovom poslu imaju višegodišnje iskustvo na poslovima selidbi i transporta. Naši zaposleni uradiće sve potrebne pripreme za selidbu od demontaže, montaže, pakovanja, prenosa i transport vašeg nameštaja.\nVršimo transport i selidbe nameštaja, kancelarijske opreme, antikviteta i ostalih stvari. Obezbeđujemo sav materijal potreben za sigurnu i bezbednu selidbu, od kartonskih kutija, rol kartona, folija do sanduka za selibe i transport stvari velike vrednosti.\nPreselita vašu firmu, kancelariju Ili poslovni prostor u najkraćem mogućem roku sa Forma Logistika.\nForma Logistika odgovoriće u potpunosti na sve zahteve vezane za selidbe firmi, poslovnog prostora, kancelarija. Ukoliko selidbu poslovnog prostora poverite nama, napravićemo detaljan plan selidbe i na taj način sam proces selidbe će biti jednostavan i lak.\nU dogovoru sa klijentima selidbe firmi možemo realizovati u neradne dane ili dane vikenda kako proces proizvodnje ili svakodnevne poslovne aktivnosti ne bi bile remećene.\nBezbedne, brze i profesionalne selidbe firmi poslovnog prostora sa obučenim kadrom za poslove selidbe. Profesionalan pristup poslu i obučeni radnici, spremni su za realizaciju svih vrsta selidbi.\nKontaktirajte nas, izaćićemo na teren i izvršiti besplatnu procenu i ponudu selidbe.\nDodatna garancija i sigurnost u samoj selidbi je i činjenica da su naši radnici i monteri konstantno upošljeni i obučeni na poslovima isporuke i montaže nameštaja kroz maloprodajnu mrežu salona nameštaja koje poseduje Forma Logistika.\nNapravite dobar izbor – poverite selidbu firme Formi Logistika, firmi sa višegodišnjim iskustvom, vrednim i odgovornim radnicima.\nForma Logistika poseduje osnovno osiguranje robe u transportu a po potrebi i zahtevu klijenta omogućavamo i dodatno osiguranje za konkretni transport i selidbu.\nSvojim klijentima nudimo i mogućnost da putem GPS-a i interneta u svakom trenutku provere gde se nalaze njihove stvari.\nFORMA NATUR - TRANSPORT@FORMANATUR.RS\nKONTAKT TELEFON 064 640 1115\ni 064 640 1116\nselidbe transport skladištenje reference galerija O nama Kontakt\nCopyright 2010-2013 © Forma Natur d.o.o. Batajnički drum br.1, Zemun - Beograd, tel/fax: 011/414 08 86, email: transport@formanatur.rs


Vučić: Od razvoja juga Srbije zavisi opstanak nacije (FOTO, VIDEO) - juGmedia\nNovi pogon kompanije „Gruner“ otvoren je danas u Vlasotincu, povodom deset godina rada tog nemačkog proizvođača energetskih releja za strujomere i automobilsku industriju u Srbiji, u kome je posao dobilo još 50 novih radnika, pa sada ova kompanija broji ukupno 480 zaposlenih.\nCrvenu traku presekli su predsednik Srbije Aleksandar Vučić i generalni direktor Grunera Edvard Šprajcer, a posle svečanog otvaranja govorili su još i ambasador Nemaške u Srbiji Aksel Ditman i predsednik opštine Vlasotince Zoran Todorovič, ali „glavni junaci“, kako je rekao Vučić bili su osmorica učenika Tehniške škole iz te varoši, koji su radili u, takođe novootvorenoj radionici za održavanje prakse, u sklopu novog proizvodnog pogona.\nGruner se sada prostire na površini od 7.000 kvadratnih metara. Planirano je da do 2020. bude zaposleno još 50 radnika.\nVučić je rekao da poslednja investicija „Grunera“ u Vlastotincu 6,6 miliona evra, a da je Srbija pomogla subvencijom d 3,2 miliona evra.\nOn je istakao da je značajno što će ta investicija doprineti zapošljavanju 100 ljudi i da je stanje bolje, ali da treba otvarati nova radna mesta jer je u Vlasotincu nezaposlenost „dramatično visoka“.\n„Moramo mnogo da radimo da bi smanjili siromaštvo u zemlji“, rekao je Vučić.\nDodao je da je iz budžeta tom gradu dato preko 70 miliona dinara za obnovu Tehničke škole, Doma zdravlja i osnovne škole.\n„Ne mislim da je to dovoljno jer od razvoja juga Srbije zavisi naš opstanak i budućnost nacije„, rekao je Vučić.\nNajavio je više fabrika za jug Srbije i posebno istakao da je neophodno pomoći Crnu Travu kako bi se sačuvalo stanovništvo od iseljavanja.\n„Na putu smo da rešimo status Kuršumlijske banje„, rekao je Vučić.\nŠprajcer je podsetio da je posao u Vlasotincu započet 2007. godine sa 10 radnika u iznajmljenom prostoru, 2012. godine fabrika je preseljena u novosagrađenu zgradu, pa proširena 2016. godine, te da ukupna investicija iznosi 11 miliona evra.\n„Imamo visoko motivisan kadar, što nam potvrđuje da je naša odluka za Vlasotince bila prava. Na osnovu dobrog iskustva, odlučili smo da pored montaže izgradimo i proizvodnju pojedinačnih delova. Sledeće godine počinjemo proizvodnju metalnih delova u upotrebi i to će se na dalje širiti“, kazao je generalni direktor Grunera i dodao da je Vlasotince „lokacija za automobilsku industriju“.\nAksel Ditman je ocenio da je poslovanje Grunera sjajan primer koji odlikuju dobru saradnju Nemačke i Srbije, dodavši da je ova kompanija lider na svetskom tržištu u svojoj oblasti.\n„Posebno me raduje što imamo ovih osmoro mladih ljudi koji drugu godinu sprovode princip dualnog obrazovanja“, kazao je, dodavši da Nemačka podržava reforme u oblasti dualnog obrazovanja u Srbiji, ali se zalaže i za razvoj privrede u Srbiji.\n„Shodno tome dogovoreno je otvaranje jedne kreditne linije za podršku osnivanja novih preduzeća“, dodao je.\nU Srbiji ima 400 nemačkih preduzeća sa 34.000 zaposlenih\nPredsednik vlasotinačke opštine Zoran Todorović istakao je, između ostalog, da u Vasotincu ima 5.000 zaposlnih, a da trećina, oko 1700, radi u četiri pogona stranih investitora.\n„Nove pogone grade Elrad i Elrad WS, što ste, verujem, primetili dolazeći ovde. Stare i zapuštene fabrike iznajmljuju ili kupuju domaći investitori i oni već zapošljavaju određeni broj ljudi i najavljuju nova radna mesta“, kazao je Todorović.\nVučić je potom održao konferenciju za medije na kojoj je ponovo izrazio zadovoljstvo zbog otvaranja novog pogona Grunera, ali više odgovarao na pitanja vezana za globalnu srpsku politiku.\nNIŠ - Nišville jazz festival, i ove godine u svom programu predstavlja domaće snage u rasponu od već etabliranih imena, do sastava čije vreme tek…\nTorte „oborile s nogu“ Nišlije\nNIŠ – U niškom Domu vojske danas je održano osmo po redu takmičenje u pripremanju torti i i kolača „Niš 2014“. (više…)\n18.10.2017. u 16:05\nKakav bezobrazluk ! Da nije bilo Bojte i Dinkića i Gruner i Elrad bi otisli u Vojvodinu.Ovo sto sada rade je ugovorena obaveza zbog koriscenja drzavnih subvencija kada su se obavezali na prijem određenog broja radnika.Vučića nimalo nije sramota da se kiti tuđim perjem misleći da će neuku radikali poverovati u njegove magične sposobnosti.\n18.10.2017. u 16:38\nDa nije bilo žutih i njihove decenijske pljačke ko zna gde bismo danas bili. Oni su na sve fabrike samo stavili katance, osim onih koje su za dinar davali njihovim tajkunima. Sada se konačno fabrike otvaraju, ljudi zapošljavaju a privreda ostvaruje rast, zahvaljujući odgovornoj i pre svega poštenoj politici.\n18.10.2017. u 20:14\nVisnjice sve fabrike,osim Zdravlja i Leminda,ne proizvode od 1992g.Tacno ,islo se je na posao ali se nije radilo.To su bile socijalne fabrike,plata ,dzak brasna i dva pakovanja makarone.Ako bude suhomesnato ili jednom u 3 godine svinjske polutke,nastaje opstenarodno veselje.Ili 3 dm koje vrede 86 milijarde dinara.95% radnika bilo je na bolovanju i svercovao benzin,kafu,sapun,pirinac,sveske,olovke…da bi izdrzavali svoje porodice.Tad ste vi bili na vlasti.DOS je imao mnogo gresaka,ali ste vi bili najgori.Imam utisak da se vracamo u te vase devedesete.\n19.10.2017. u 07:09\nNe lupaj bre više Višnja.Svesna si valjda da su tvoji radikali uvek bili politički mulj Srbije koji je degradirao Srbiju 20 godina.\nDramoser,plata 200 eur.Ali svemu dodje kraj!\nDragi jare :\n18.10.2017. u 16:49\nKaće otvori nešto i u Leskovac?\n,,od razvoja JUGA SRBIJE zavisi nas OPSTANAK i buducnost nacije,,Ove reci izgovorio je danas u Vlasotincu A.Vucic.Ne znam da li je bio iskren ili je koristio ove reci u svojoj vec poznatoj populistickoj propagandi,ali ja se potpuno slazem sa izgovorenom recenicom.Ali ne JUG SRBIJE koji ce raditi za najmanje nedovoljne, nadnice,bez prava na bolovanje,odsustva,bez adekvatne zastite na radu…ponizen i povredjen.Nama treba JUG SRBIJE,koji ce uzeti stvari u svoje ruke,koji nece biti glasacka masina strankama i partijama sa sedistem u Bg.ili N.Sadu.Trebamo/po kozna koji put/formirati pokret za JUG SRBIJE od mladih,pametnih,vrednih…ljudi,sa sedistem u Nisu,bez uticaja raznih politikanata i probisveta kojih ima u svim partijama.Samo tako moze doci do razvoja JUGA SRBIJE i OPSTANKA NACIJE.Mladi vi ste na potezu.Bice izbora na prolece.Budite hrabri,a mi stariji smo tu za ne daj Boze.\n18.10.2017. u 19:44\nbravo za naseg premijera,samo s njega moz da facamo korak sa evropu\n19.10.2017. u 07:36\nDal ste primetili da fali dragi nam gradonačelnik Leskovca. Primetili ste, e pa čovek je trenutno na….\n19.10.2017. u 08:52\nJe l’ to ona fabrika upisana u APR 2007. godine u vreme vladavine mrskih žutih? Pitam za druga bota, zagrcnutog sendvičem …\n19.10.2017. u 12:12\nA zašto mi niste objavili da je na Tajlandu. Nesmete, štitite ga, šta je u pitanju?


Branka Kovačević BEOGRAĐANKE ZNAJU Knjiga koja će vas informisati, modno razbuditi, inspirisati, naterati na akciju i povesti u intimni modni svet Beograđanki koje su stil vredan divljenja gradile u svom gradu, ali i širom sveta. One su a... >>>\nSidni Šeldon BOJIŠ LI SE MRAKA U četiri grada na različitim stranama sveta, četvoro ljudi izgubilo je život pod tajanstvenim okolnostima. Sve žrtve povezuje jedna suštinski važna karika: svi su bili u nekoj vezi sa svemoćnim istraživa... >>>\nNora Roberts SAŠA Tri para. Drevna misterija. Moć bezvremene ljubavi.Saša Rigs je genijalna i usamljena slikarka, koja svoje neobične snove pretvara u izvanredna umetnička dela. Upravo ti njeni snovi odvode je u Grčku, na... >>>\nAmanda Kvik SAVRŠEN OTROV U SVOM NOVOM, UZBUDLJIVOM ROMANU, AMANDA KVIK ZALAZI U SVET STRASTI, POHLEPE I MOĆI.Viktorijanska botaničarka Lusinda Bromli ima veoma redak dar: sposobnost da otkrije skoro svaku vrstu otrova. U isto vreme gaj... >>>\n< << 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50\nGenerated: 14.01.48TRU CHACHE


Preskačete određena mesta: Greške koje najčešće pravite prilikom nanošenja kreme sa ZAŠTITNIM FAKTOROM - Objektiv\nNaslovna » Lifestyle » Preskačete određena mesta: Greške koje najčešće pravite prilikom nanošenja kreme sa ZAŠTITNIM FAKTOROM\nPreskačete određena mesta: Greške koje najčešće pravite prilikom nanošenja kreme sa ZAŠTITNIM FAKTOROM\nTrudite se da sprej ili kremu nanesete ravnomerno\n/ 22:11 • 27.07.2021. • 27.07.2021.\nFoto: Hajrudin Hodzic / Alamy / Alamy / Profimedia\nKreme za sunčanje su veoma važne ako nameravate da se izlažete suncu.\nMeđutim, morate voditi računa o tome da ih ispravno koristite.\nDermatolozi su naveli neke od najčešćih grešaka koje ljudi prave kad je u pitanju nanošenje takvih krema, a koje bi trebalo izbegavati.\nDermatolozi smatraju da je prva greška koju ljudi obično prave jeste da nanose kremu samo kada znaju da će napolju provesi veći deo dana. Sunčevi zraci dolaze u kontakt sa našom kožom i u drugim situacijama, na primer, kada vozite automobil ili sedite pored prozora, pa je i tada potrebno naneti kremu kako biste se zaštitili.\nKako bi krema za sunčanje postala deo vaše svakodnevnice, savet je da koristite losione koji sadrže SPF (zaštitni) faktor.\nFoto: Anna Omelchenko / Panthermedia / Profimedia\nNe nanosite dovolju količinu kreme\nDermatolog Šeril Gustafon smatra da je dovoljna količina kreme za sunčanje otprilike kao loptica za golf. To je količina koja je potrebna kako biste namazali celo telo. Međutim, istraživanja pokazuju da većina ljudi koristi samo 25 do 50 odsto te količine.\nKoristite losion koji je predugo stajao u torbi\nPre nego što naneste losion ili kremu za sunčanje, proverite njegov rok trajanja. Ako je stajao duže od godinu dana, nemojte ga koristiti. Kreme kojima je istekao rok trajanja vas neće zaštiti u dovoljnoj meri jer se hemikalije inaktiviraju nakon nekog vremena.\nMnogi ljudi radije biraju sprej umesto kreme jer je praktičniji i lakše se nanosi. Sprej, ipak, nije baš najbolja opcija. Stručnjaci za sigurnosti iz Consumer Reports zabrinuti su zbog mogućih nuspojava nakon udisanja čestica spreja, naročito kod dece. Oni savetuju da sprej rasprišite najpre na ruku, a potom da ga utrljate na telo.\nGustafon objašnjava da nikako ne bi trebalo da zaboravite i na uši, teme glave, usne i stopala kako biste sprečili da izgorite. Možete koristiti i balzam za usne sa zaštitnim faktorom, a trebalo bi da ga nanosite na svakih 90 minuta do dva sata.\nNanosite kremu nakon ulaska u bazen ili more\nBolje je da naneste kremu dok ste još kod kuće jer tako koža ima dovoljno vremena da istu upije. Da bi krema ispravno delovala i zaštitila vas, potrebno je da prođe barem 20 minuta od njenog nanošenja pre nego što izađete na sunce.\nŽelite da podmladite lice? Ovih pet stvari možete ODMAH da uradite\nNeželjene dlačice na licu i šta sa njima: Ovo su najbolje metode za UKLANJANJE


Policija: Meštanin Ravnog Sela koji je dobio spor oko vode pretio smrću komunalcima | Novinska agencija Beta\nHRONIKA | 14.11.2019 18:25 > 14.11 18:25\nPolicija će, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Vrbasu, podneti krivičnu prijavu protiv meštanina Ravnog Sela zbog krivičnog dela sprečavanje službenog lica u vršenju dužnosti, saopšteno je danas iz MUP-a Srbije.\nPolicija je u Ravnom Selu intervenisala posle prijave radnika komunalnog preduzeća da im je pretio smrću sedamdesetogodišnji meštanin kome su nameravali da isključe vodu, navodi se u saopštenju za javnost.\nDodaje se da su policajci izašli na lice mesta i zatim u Policijskoj stanici saslušali vlasnika kuće i uzeli izjave od radnika, nakon čega su svi pušteni.\nVojvodjanski istraživačko-analitički centar (VOICE) danas je objavio da je meštaninu Ravnog sela Božidaru Caričiću jutros Javno komunalno preduzeće "Komunalac" iz Vrbasa pokušalo da isključi vodu, iako ima pravosnažnu presudu Osnovnog suda u Vrbasu da nije dužan da izmiri dug za vodu, jer ona nije ispravna za piće.\nRadnici koji su imali nalog odustali su od isključenja i pored naloga, naveo je VOICE.\nCaričić je rekao da su mu radnici "Komunalca" rekli da nerado ispunjavaju nalog koji su dobili od pretpostavljenih.\n"Predočio sam im da imam presudu, ali i dokaz da sam vlasnik vodovodne infrastrukture koju nameravaju da oštete. Radnici su bili korektni, kao i policija koja je samo izvršavala nečiji nalog", rekao je Caričić za VOICE.\nVOICE je objavio da ima i nezvanična saznanja da je medijska pažnja koju je izazvala priča o Caričićevoj presudi bila tema i na partijskom sastanku čelnika vrbaske Srpske napredne stranke, na kojem je učestvovao i koordinator te stranke za Južnobački okrug.


Fudbaleri Puste reke iz Bojnika jesen završili u gornji deo tabele Zone – Jug\nAutor: Jugmedia\t06.12.2016 08:48 am\nBOJNIK- Oslanjajući se na sopstvene snage, jesenji deo prvenstva završili smo na 4. mestu, čime smo postigli zacrtani cilj, kaže za Jugmediu predsednik Fudbalskog kluba Pusta reka iz Bojnika Predag Vidojević.\nNa 15 odigranih utakmica zabeležili su 8 pobeda, uz 2 remija i 5 poraza. Gol razlika je 28 datih i 25 primljenih golova. Osvojeno je 26 bodova.\nNa svom terenu na 8 utakmica ostaverno je 6 pobeda, i po jedan remi i poraz uz gol razliku 23 datih i 9 primljenih golova sa 19 osvojenih bodova našli su se po uspešnosti kao domaćini na 5 mestu.\nNa gostovanju su odlazili 7 puta i azbeležili 3 pobede isto toliko poraza, uz 1 remi i gol razliku, 10 datih i 13 primljenih pogodaka sa 10 osvojenih bodova, što ih je svrstalo na 3. mesto na tabeli uspešnosti kao gostujući tim u ovoj Zoni takmičenja minule jeseni.\nPredag Vidojević, ujedno i igrač, što je retkost u našim klubovima, kaže da ekipama vlada zadovoljstvo.\n„Vlada zadovoljstvo u klubu tim četvrtim mestom. Vidimo da su zadovoljni i naši navijači i predstavnici lokalne sa predsednikom Nebojšm Nenadovićem na čelu. Postavljen nam je uslov da moramo da imamo dobre rezultate i da se nađemo u gornjem delu tabele. Ostvarili smo taj cilj. Drugi uslov je bio da se oslonimo na sopstveni igrački kadar iz naše sredine i to je ispoštovano. Sada u pauzi prvenstva pozvaćemo sve naše igrače da se vrate u našu sredini, pa ukoliko to žele biće dobrodošli u naš klub”, kaže Vidojević.\nDodaje, da su za taj uspeh zaslužni svi fidbaleri i treneri Dejan Cenić i Boban Nikolić.\nOstali su neki dugovi prema igračima ali do kraja godine biće sve isplaćeno.\nŠef struke Bojničana Dejan Cenić ima još jedna cilj.\n“Cilj nam nije ulazak u viši rang. Imamo mladi tim i na proleće ćemo lansirati još nekoliko mladih igrača iz kadetssog pogona. U klubu imamo u svim selekcijama oko 80 igrača i sve to sa njima radimo samo ja i kolega moj pomoćnik Boban Nikoilić. Sa pripremama ćemo početi krajem januara koje ćemo obaviti u Bojnik. Ako nam ne dozvole vremeski uslovi tu nam je hala sportova koja je skoro otvoerna”, objašnjava Cenić.\nI Boban Nikolić je istog mišljenja\n“Atmosfera je dobra. Imam pre svega ja kao trener sa mlađim kategorijama veluku pomoć u pronalaženju talenata po školama u predsednika Predraga Vidojevića i Dejana Davidovića bivšeg našeg klupskog druga: Talenata ima itekako samo se treba sa njima strpljivo raditi. Oslonili smo se na sopstveni igrački kadar iz naših sredina i verujem da će to dati dobre rezltate”.\nČovek iz senke u klubu je Miloš Aranđelović sekretar kluba koji sve svoje poslove obavlja izvanredno što i govore reči: U klubu smo svi jedan zajednički tim koji radimo svak svoj posao. Kao sekretar imam dobru saradnju kako sa Upravom kluba tako i sa trenerima i igračima. Da nije tako rezultata ne bi ni bilo”, ističe Anđelković


Kako se nastavlja školska godina – šta očekuje đake - Hit Radio Pozarevac\nUčenici od prvog do četvrtog razreda će nastavu ppohađati u učionici u prepodnevnoj smeni, odlučio je Krizni štab. Maksimalan broj đaka u učionici biće 15. Stariji razredi će kombinovati odlazak u školu i onlajn nastavu.\n"Poštovaće se svi principi koji maksimalno smanjuju fizičku mogućnost prenošenja ovog agensa, sa maksimalnim razređenjem gustine smeštaja u učionicama, sa maksimalnim brojem đaka od 15, gde udaljenost sedenja u klupama minimalno jedan i po metar", obasnila je Darija Kisić Tepvačević.\n"I u školskoj sredini je neophodno da se maske nose, od momenta ulaska, do momenta ulaska u klupu. Takođe, prilikom pričanja, odgovaranja i svuda gde je udaljenost od druge osobe manja od jedan i po metar. Preporučuje se nošenje maski sve vreme bravka, međutim, kada su u pitanju đaci, moguće je da kada slušaju nastavu i sede u klupi, privremeno odlože masku", navela je zamenica direktora Instituta Batut.


Arhiva Kosa - Dr. Organic\nStimulirajuća pjena za zdrav rast kose Jedinstvena uniseks formulacija obogaćena organskim uljem konoplje, pantenolom (Provitamin B5) i klinički dokazanim prirodnim biljnim aktivnim sastojcima koji pomažu u zaustavljanju gubitka kose, stimuliraju rast i poboljšavaju gustoću kose. Kontinuiranom uporabom ove pjene koja se ne ispire i koja sadrži BaicapilTM smanjuje se gubitak kose i pospješuje njezin zdrav […]\nPomaže u obnovi oštećene kose za zdrav izgled Jedinstvena uniseks formulacija obogaćena organskim uljem konoplje, argininom i klinički dokazanim prirodnim biljnim aktivnim sastojcima koji pomažu u zaustavljanju gubitka kose, stimuliraju rast i poboljšavaju gustoću kose. Kontinuiranom uporabom ovaj nježan regenerator pomažu u vraćanju vitalnosti folikulima, čime se poboljšava ukupan izgled kose i čini je prekrasno […]\nNježan čisteći učinak za zdrav rast kose Jedinstvena uniseks formulacija obogaćena organskim uljem konoplje, sericinom i klinički dokazanim prirodnim biljnim aktivnim sastojcima koji pomažu u zaustavljanju gubitka kose, stimuliraju rast i poboljšavaju gustoću kose. Kontinuiranom uporabom ovaj bogati šampon daje kosi energiju i štiti je, čineći je prekrasno revitaliziranom i zdravom.\nIntenzivan hidratizirajući učinak za zdravu kosu i vlasište Jedinstvena uniseks formulacija obogaćena organskim uljem konoplje, aminokiselinama i klinički dokazanim prirodnim biljnim aktivnim sastojcima koji pomažu u zaustavljanju gubitka kose, stimuliraju rast i poboljšavaju gustoću kose. Tjednom uporabom ova intenzivna maska za kosu dubinski regenerira i ojačava vlakna kose, poboljšavajući volumen kose i čineći je otpornijom […]\nPages 1 of 3 1\t2\t3\tSljedeća >>


KBC Zemun - KBC Zemun dobio novu medicinsku opremu: donacija vredna više od 500.000 evra!\nKBC Zemun dobio novu medicinsku opremu: donacija vredna više od 500.000 evra!\nFondacija Princeze Katarine Karađorđević i Komisija za hitnu pomoć i opremu (Project C.U.R.E) iz Kolorada isporučili su danas medicinsku opremu vrednu više od 500.000 evra Kliničko-bolničkom centru Zemun.\nIsporuci medicinske opreme prisustvovali su princeza Katarina, direktor Projekta "Kjur" dr Daglas Džekson i ambasador SAD u Srbiji Kajl Skat, koji su istakli da će raznovrsna medicinska oprema doprineti boljem funkcionisanju KBC "Zemun".\nPrinceza Katarina je podsetila da ovo nije prvi projekat koji je realizovan u saradnji sa Projektom "Kjur", već da su zahvaljujući toj organizaciji donirana i četiri nova moderna sterilizatora vredna više od 1,4 miliona evra za bolnice u Novom Sadu, Beogradu, Kraljevu i Leskovcu.\n"Sigurna sam da će ova medicinska oprema biti veoma vredna lekarima i sestrama u zemunskoj bolnici i da će im svakodnevni rad učiniti lakšim", rekla je ona i zahvalila se dr Džeksonu na saradnji, izrazivši nadu da će ta saradnja biti nastavljena i ubuduće kako bi uslovi lečenja u Srbiji bili bolji.\nAmerički ambasador Skat je kazao da je zapravo dr Džekson pravi ambasador Amerike danas u Srbiji, dok je čitava medicinska oprema dostavljena zemunskoj bolnici poklon američkog naroda.\nOn je istakao da Projekat "Kjur" ima šest skladišta u celoj Americi i da svake godine pošalje više od 200 kontejnera medicinske opreme zemljama kojima je potrebna pomoć.\n"To je moguće samo ako neko plati za transport, što je Srbiju uradila Fondacija Katarine Karađorđević, koja je, takođe, od američkih donatora prikupila novac za transport opreme", ukazao je Skat.\nDr Džekson kaže da je ova donacija rezultat armije od 25.000 američkih volontera koji su deo Projekta "Kjur" koji veruju u rad lekara i medicinskih sestara i koji su sa velikom velikodušnošću spakovali kutije pune medicinske opreme.\n"Donacija je uspeh Fondacije Katarine i velikog tima volontera koji šalju poruku lekarima i medicinskim sestrama da nisu sami u ovom poslu, već da postoje ljudi širom sveta koji cene ono što radite i žele da im pomognu", rekao je Džekson.\nDirektor KBC "Zemun", Dragoš Stojanović, ovom prilikom je zahvalio princezi Karađorđević i dr Džeksonu na medicinskoj opremi koja će, kaže, omogućiti lakše funkcionisanje svih odeljenja te bolnice.\nProjekat "Kjur" je najveća svetska neprofitna organizacija koja se bavi doniranjem medicinske opreme bolnicama, klinikama i domovima zdravlja u zemljama u razvoju, a od 1987. godine ta organizacija obezbedila je medicinske donacije u vrednosti od 550 miliona dolara.\nAutor: Foto: Tanjug/Filip Krajinčanić


Budi human – imaš jedan dan da promeniš nešto! – Tračara\nU okviru svog učešća na 27. Beogradskom maratonu, dobrotvorna organizacija BELhospice prikuplja sredstva za zbrinjavanje pacijenata terminalno obolelih od raka, uz pomoć građana koji se prijavljuju da u trci učestvuju u BELhospice timu.\nOve godine, ukoliko se putem donacija prikupi suma od 15.000 američkih dolara, Američka agencija za međunarodni razvoj USAID, Trag fondacija i Institut za održive zajednice će duplirati ova sredstva i uplatiti još 30.000 dolara koji su namenjeni pokretanju prve platforme za online donacije u Srbiji. U ovom trenutku, deset dana pre trke, prikupljeno je 55 odsto od neophodne sume koja će omogućiti dodatnu pomoć donatora. BELhospice poziva građane da se pridruže humanitarnom timu maratonaca.\nRihanna dobila verenički prsten?


Darinkin put od pljevaljske raskrsnice do solunskog fronta- Najnovije vijesti iz Pljevalja | - Najnovije vijesti iz Pljevalja\nNaslovna Vijesti Društvo Darinkin put od pljevaljske raskrsnice do solunskog fronta\nDarinkin put od pljevaljske raskrsnice do solunskog fronta\nDogodilo se na današnji dan u Pljevljima… 18.01.1896. Rođena u Pljevljima Darinka Mirković Borović\nKo zna kakav bi bio životni put i sudbina ćerke Jovana Mirkovića kafedžije i majke Ane rođ. Konstantinović, da tog 28 oktobarskog dana 1912. nije bilo slavlje i radosti napaćene raje petovekovnim ropstvom na pljevaljskoj Raskrsnici, da se Darinka nije našla u kolu do poručnika srpske vojske Stanojla Staše Milovanović iz Beograda da mu se lik ove šesnestogodišnje devojke nije dopao, onako kako se to događa u tim godinama i vremenu…Zato je on u njenoj blizini i posle igre i veselja. Kratko poznanstvo, pa nežna pisma i beogradske razglednice…i evo mladog beograđanina ponovo u Pljevlja sa prstenom, gde se uz blagoslov roditelja obavlja veridba , a ubrzo i venčanje. U leto 1914. Darinka je u Beogradu , ali u jednom nevremenu, početka velikog svetskog rata. Staša Milovanović odlazi na svoju vojnu dužnost, a u velikim borbama na Drini koje su vođene od 19-22. septembra 1914 gine na Mačkovom kamenu. I Darinka poput Ćosićeve Milene Katić, zna da je njena uloga sada da bude i pomaže svoj narod, i odlazi u centre za obuku bolničarki, pa na ratišta, pa preko albanskih gudura do Krfa , a onda onom „lađom francuskom“ do „prijateljske „ Francuske! Uvek je samo uz bolesne, ranjene , nemoćne… Nije ostalo nezapaženo njeno izuzetno požrtvovanje, i danonoćno bdenje nad ranjenim, bolesnim, napaćenim ….Plenila je svojom humanošću, veštinom u obavljanju medicinskog posla, svojim anđeoskim likom …. Jer, ko zna kakava bi bila sudbina ove devojke iz Pljevalja da se nije onoga dana našla u kolu na Raskrsnici ? Bila je već čuvena po svojoj lepoti. U porodici Mirković i danas govore, kako je otac krio od jednog Turčina koji je po svaku cenu hteo da je uzme! Ovako, evo je 1917. u Francuskoj u Marselju, jednom od centara za oporavak ranjenih i bolesnih srpskih vojnika. Tu se upoznje Petra Borovića apotekara iz Šibenika, koji je radio u svazničkom sanitetu. Pri povratku za Srbiju, on joj nudi brak, a Darinka pristaje uz tri uslova: da uzme pravoslavnu veru, da slavi njenu krsnu slavu Sv. Nikolu, i da žive u Beogradu ! Kako je pristao na sve uslove, 1920. godine sklopljen je brak u Beogradu .\nDarinka Borović, kao bolničarka u Marselju 1918.\nStanojlo Staša Milovanović, poručnik srpske vojske\nDarinka sa sinom\nZapisa pesnik Milutin Bojić u Plavoj i našoj grobici, sličnoj onoj kosovskoj:\nStojte galije carske! Sputajte krme moćne! Gazite tihom hodom ! Opelo gordo držim u doba jeze noćne, Nad ovom svetom vodom!\nI evo prođe jedan vek , nije sve stalo samo u Albansku spomenicu, nekoliko ordenja. Za velika i časna dela, nema zaborava. Zato neka ove redove, Darinka primi umesto zahvalnosti, umesto sveće na grobu, cveća, zajedno sa svim svojim sapatnicima i saborcima, za pokoj njene i njihovih hrabrih i napaćenih duša.. A možda bi i zavičaj mogao nekada i nečim da je se, i da ih se seti, bar u ovoj stogodišnjici njihove i naše golgote…\nPorodična grobnica porodice Borović na Novom groblju u Beogradu\nPS. Tekst o Darinki Mirković Borović, objavljen u knjizi Pljevlja i Pljevljaci u Beogradu (V. Bojović – S. Stračević, Agna, Bgd.1995 i PV novine 30.6.1995. V. Bojović) pisan je kao i ovaj, na osnovu dokumenata Arhiva Jugoslavije, porodične dokumentacije Nikole i Mile Mirković Kokić, i Dragane Borović Ivković, Darinkine unuke. Hvala im. .\nPrethodni tekstOčekuju bolje proljeće\nSledeći tekstDevet igračica dobilo poziv za reprezentaciju\ncvikela 20. јануара 2014. At 15:40\nSvaka čast na tekstu, i g-dinu Bojoviću veliko hvala za sve što radi za naš grad\ns mile 18. јануара 2014. At 18:08\nDobar i vredan tekst. Samo autor po obicaju uvek doda neki biser. i ovde mu se ukazao „turcin“ iako tada vec odavno Turaka nije bilo u Pljevljima. I nije bas sve tako bilo nego malo romanticnije, a sto znaju starosedeoci. ostali tekst je za 5.\npetar 17. јануара 2014. At 22:11\nTo su nekada bili naši samosvjesni, hrabri i dostojanstveni preci narod vrijedan svakog poštovanja.Nažalost mi kao kao njihovi potomci ovako olinjali u svakom pogledu nismo dostojni svojih predaka.


Izlo�ba posve�ena Tesli - www.mrkonjic-grad.com\nKultura - Izlo�ba posve�ena Tesli16.6.2006.Povodom obilje�avanja 150 godina od ro�enja na�eg velikog nau�nika Nikole Tesle, u mrkonji�kom Domu kulture otvorena je izlo�ba posve�ena ovom velikanu.Izlo�bu je pripremio republi�ki Savez inovatora u saradnji sa Kulturnim centrom "Petar Ko�i�" i pod pokroviteljstvom op�tine Mrkonji� Grad.Posjetioci izlo�be ima�e priliku da vide oko 300 eksponata, od kojih je 150 patenata Nikole Tesle predstavljeno na panoima i modelima."Izlo�ba je na� dug prema genijalnim izumima i djelima Nikole Tesle. Ovo je svojevrstan pokretni kabinet o �ivotu i djelu na�eg najve�eg pronalaza�a i nau�nika. �elimo da njegovo djelo i �ivot pribli�imo �to ve�em broju u�enika, nau�nika, gra�ana", rekao je na otvaranju sekretar Saveza inovatora i pronalaza�a RS Ljubi�a Pa�i�.Prema njegovim rije�ima, posebnu pa�nju posjetilaca privla�e Teslini transformatori i primjena njegovih izuma u savremenoj nauci. Na izlo�bi su predstavljeni i radovi u�enika osnovnih i srednjih �kola, koji su primjenom Teslinih patenata "o�ivjeli" njegove pronalaske.Izlo�ba "�ivot i djelo Nikole Tesle" obi�la je 14 gradova RS, a za zainteresovane u Mrkonji� Gradu bi�e otvorena do 21. juna.Slobodan Daki�, "Glas Srpske" 16.6.2006\tPodijeli na Facebook-u\nPro�itajte jo� i... Izlo�ba 'Kulturno pam�enje � blago koje nestaje' 17.4.2013Me�unarodni festival animiranog film 31.10.2010U konkurenciji za Gran pri festivala 40 animiranih filmova 29.8.2010Svjetska elita animiranog filma u oktobru u Banja Luci 7.8.2010O�uvanje starih tvr�ava 8.10.2007'Zmijanje i Zmijanjci kroz etnolo�ku fotografiju' 29.8.2007Izlo�ba karikature 'Pjer 2006' 14.6.2007Lola tr�i kroz na� grad 29.4.2006Planova puno, para malo 16.5.2005


Predlog "Sporta": Rukometaši, nema odmora! | Mondo Portal\nPredlog Sporta Rukometasi nema odmora\n25. oktobar, 21:05\nPredlog "Sporta": Rukometaši, nema odmora! 20 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n03.02.2011. / 10:32 10:48\nPredlog "Sporta": Rukometaši, nema odmora!\nPosle neuspeha na Svetskom prvenstvu u Švedskoj, beogradski sportski list pokrenuo inicijativu da rukometaši ne idu na odmor ovog leta, već da treniraju!\nOčekivalo se više od srpskih rukometaša na Svetskom prvenstvu. Realno, i mogli su više od desete pozicije. Zašto nisu? Hm, mnogo je uzroka, ali analizu treba ostaviti onima koji su u tom sportu.\nIpak, mediji mogu da pomognu popularizaciji nekog sporta, konstruktivnom kritikom da ukažu na greške, ali i da daju neki predlog, inicijativu...\nList "Sport" u današnjem broju pokrenuo je upravo jednu takvu - rukometaši, ovog leta nema brčkanja u moru, nego da se znojite i pripremate.\nIdeja nije besmislena. Uopšte. Ok, svakom čoveku je potreban odmor, nesporno, ali kad se uzmeu obzir da će Srbija januara 2012. godine biti domaćin Evropskog prvenstva u rukometu, onda treba staviti prst na čelo u vezi sa ovim predlogom.\n"Ukoliko i tada (na EP) bude neuspeha, treba da se stegne srce i bez mnogo emocija da se dođe u prostorije Rukometnog saveza Srbije. Sa katancem i voskom! Da se zamandale vrata i stavi pečat na postojanje!", piše "Sport" u članku "Orlovi, žrtvujte letnji odmor!".\nMožda je ovo pregruba formulacija novinara "Sporta", jer rukomet (sport) će se igrati i posle tog EP-a, ali nije zgoreg razmisliti o ideji da se malo "jače" radi. Da se bar na brukamo pred svetom u januaru naredne godine.\n"Ako su godinama unazad selektori, koji su se menjali gotovo posle svakog takmičenja, kukali kako nemaju dovovljno vremena za pripreme, što je nepotibna istina, rešenje postoji. Samo, ono izaziva žrtvu. U samoodricanju. Ono je kratko i precizno: trenirajte mesec dana tokom leta. U junu ili u julu, svejedno", predlaže "Sport".\n"'Orlovi', dakle, moraju da žrtvuju odmor. I na more mogu da odu, kada završe obaveze. Ne klupske, nego reprezentativne...Odazivanjem tim eventualnim pripremama u julu, svaki reprezentativac bi pokazao koliko mu znači igranje u nacionalnom dresu. Dolaskom na jednomesečne pripreme igrači ne bi izgubili gotovo ništa. Morali bi da shvate da tako samo ulažu u sebe", poruka je lista "Sport".\n04.02.2011. / 06:08\nTacno je da nam je uvek falilo to malo.E to malo I ono sto nedostaje u glavi treba doraditi na dodatnim pripremama.One ne moraju da budu fizicki naporne,vec da se ekipa uigra,uvezbaju kombinacije-akcije za razne situacije(nismo imali ni jednu),igraci jos bolje upoznaju I td.\n03.02.2011. / 16:57\nPo meni treba nam brza igra u kontri i u polu kontri svak utakmica da se maksimalno odigra a ja mislim da se uz te pripreme to moze postici.SVAK CAST NA IDEJI\n03.02.2011. / 15:33\nJao idiotske ideje.Vec zamisljam lika od kojeg je ovo poteklo.Gaje pivske stomake i rupu u kaucu,cugaju, meze, vikendom spavaju do podne i sad bi oni momcima, koji se bave,bez pretjerivanja, najnapornijim sportom, koji melje i i kosti misice ukinuli odmor. Lako je tudzim k....m gloginje mlatiti, a da nekom od tih novinara predlozis da se odreknu jedanput mjesecno slobodnog dana u sedmici, rekli bi ti "alo, jesi ti normalan"\nUŽIVO CRVENA ZVEZDA - JAVOR: Zvezdino dete igra što nikad nije, Stanković izveo kombinovani tim!


Vesić: Gondolu imaju Njujork, Jerusalim... | Novosti.RS\nVesić: Gondolu imaju Njujork, Jerusalim...\nčetvrtak, 13. 06. 2019. u 10:19\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić rekao je da gondolu imaju mnogi svetski centri poput Njujorka i Jerusalima i ponovio da ona koja treba da se izgradi u Beogradu nema veze sa Beogradskom tvrđavom, već sa Kalemegdanom\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić rekao je danas da gondolu imaju mnogi svetski centri poput Njujorka i Jerusalima i ponovio da ona koja treba da se izgradi u Beogradu nema veze sa Beogradskom tvrđavom, već sa parkom Kalemegdan.\nOn je, gostujući na TV Pink, kazao da "isti oni koji su pravili hajku protiv projekta gondole, nisu podigli glas kada se srpske svetinje sa Kosova i Metohije iz 14. veka proglašavaju za katoličke".\n"Za naše kritičare je normalno da se slikaju pored fontane u Barseloni i gondole u Jerusalimu, da šalju selfije i pričaju kako mi u Beogradu nemamo ništa. Samo iz razloga jer to radi Aleksandar Vučić i mi njegovi saradnici u Gradu Beogradu", rekao je Vesić.\nJedan od razloga hajke oko gondole je, smatra Vesić, želja da se pokaže kako Srbija nije u stanju da čuva svoju kulturnu baštinu, jer ako ne može da je čuva u Beogradu, kako će moći da je čuva na Kosovu i Metohiji, a to se, ističe, ovih dana i potvrdilo, jer nije čuo da se neko ko se protivi izgradnji gondole u Beogradu usprotivio izjavi Ramuša Haradinaja, koji je za ostatke pravoslavne crkve Svetog Nikole u Novom brdu iz 14. veka rekao da je reč o katoličkom hramu.\n"Sve te kritičare ne interesuje kulturna baština, već je cilj hajka protiv Vučića", smatra zamenik gradonačelnika.\nPročitajte još - Žičara odmah, a odgovori kasnije\nOn je podsetio da je na Beogradskoj tvrđavi gradska vlast rekonstruisala Spomenik zahvalnosti Francuskoj, Malo stepenište Jelisavete Načić, plato oko Pobednika i sledi obnova samog spomenika.\nTakođe je uređeno Damat Ali-pašino turbe, česma Mehmed-paše Sokolović i trenutno se izvode radovi na Velikom stepeništu. Kreće se u obnovu Sahat kule i od naredne godine rekonstrukcija paviljona Cvjete Zuzorić, naveo je Vesić.\n"Uradili smo više nego druge gradske vlasti u prethodnih 20 godina zajedno. U vreme bivšeg gradonačelnika Dragana Đilasa je bilo zabranjeno ulagati u Beogradsku tvrđavu, dok je radnicima u tom javnom preduzeću nezakonito smanjio plate za 15 odsto, jer je hteo da ih ugasi", zaključio je Vesić.\nVESIĆ: VUČIĆEVA BORBA NIJE LAKA...\nČlan Predsedništva Srpske napredne stranke (SNS) Goran Vesić rekao je da se danas, zahvaljujući diplomatskoj aktivnosti predsednika Aleksandra Vučića, uvažavaju i srpski interesi po pitanju Kosova i Metohije.\nVesić je kazap da i oni koji su priznali nezavisnost tzv. Kosova i oni koji nisu danas razumeju da bez Srbije nema trajnog rešenja.\nOn je gostujući na Televiziji Pink kazao i da Vučićeva borba nije laka.\n"Klinton i Olbrajtova su došli da posete svoje čedo jer je zahvaljujući njima nastala samoproglašena lažna država Kosovo. Oni si bivši čelnici SAD-a, nisu na funkcijama i na toj proslavi nije bilo američkih zvaničnika", prokomentarisao je Vesić "obeležavanje 20 godina od ulaska NATO snaga na KiM".\nPrema njegovim rečima, za nas je važno što se danas moraju uvažiti srpski interesi, što je, kaže, najveća pobeda.\n"Sada se ponovo pitanje Kosova i Metohije stavlja na dnevni red u najvećim centrima moći, što znači da taj scenario koji su pisali Olbrajtova i Klinton 1999. godine nije uspeo i da je doživeo fijasko, jer da je uspeo danas se ne bi pričalo o tome", istakao je Vesić.\nNa nama je da budemo strpljivi, da naš predsednik Vučić nastavi sa ovakvom politikom sa kojom mi nudimo kompromis, rekao je Vesić i dodao da je sasvim siguran da će Srbija doći do rešenja koje će zadovoljiti i srpski i albanski narod.\nVesić je naveo i da današnja opozicija jedno priča po ambasadama, drugo u inostranstvu, a treće u zemlji.\n"Ti isti ljudi su tražili od Srba na Kosovu da ne izađu na izbore, a da nisu izašli ne bi mogli da zaštite svoje interese. Njih samo interesuje da na Kosovu zarade neki politički poen. Za razliku od njih Vučić isto priča i u Beogradu, i u Kosovskoj Mitrovici i u Bratislavi, Vašiongtonu, Moskvi i zato on ima podršku u narodu", podvukao je Vesić.\nGovoreći o najavi dela opozicije da će da bojkotuje izbore, Vesić je naglasio da su izbori instrument kojim se odlučuje koja će se politika sprovoditi.\n"Oni koji beže od izbora beže od sopstvene odgovornosti jer ili nemaju kandidate ili nemaju politiku i nisu spremni da učestvuju. To je jedna alibi poliika koja ni jednoj stranci ništa dobro nije donela. Opozicija nema program, jedini im je program da uništavaju saobraćajne znake", rekao je Vesić.\nHITNO NOVI ZAKON ZA BEZBEDNIJI PREVOZ: Putnici zabrinuti - pojedini šoferi zgazili u osmu deceniju života\nKO brine o bezbednosti putnika u javnom gradskom prevozu?\nSPOMENIK NA AVALI PRETRPEO OŠTEĆENjA: Neznani junak čeka obnovu 16 godina (FOTO)\nponedeljak, 21. 09. 2020. u 15:00\nŽENE U MATEMATICI: Izložba na Savskom šetalištu\nponedeljak, 21. 09. 2020. u 13:08\nVELIKI URBANISTIČKI PROJEKTI: Tri fakulteta u jednoj zgradi\nU ZGRADI gradske uprave će, od 28. septembra do 5. oktobra, biti predstavljeni urbanistički projekti za izgradnju zgrade u kojoj će biti smešteni Biološki, Geografski i Fakultet bezbednosti, kao i dnevne bolnice i dispanzera, i rekonstrukcije Psihijatrijske bolnice "Dr Laza Lazarević".


- Javljali su se ljudi sa visokom temperaturom, ali u mnogim slučajevima nismo intervenisali jer njihovo stanje nije bilo alarmantno. Postoji sumnja da je reč o kovidu, ali oni prvo moraju da se jave u kovid ambulante, da utvrde da li su pozitivni. Osim njih, javljali su se i ljudi sa povišenim krvnim pritiskom i psihijatrijski bolesnici - rečeno je Tanjugu iz službe Hitne pomoći.\nHitna pomoć je prevezla 11 pacijenata do Infektivne klinike, a kada je reč o interkliničkim prevozima, bilo ih je 40.\n- Pošto je 'Selters' uključen u kovid sistem, vozili smo i 19 pacijenata do Mladenovca, osim Batajnice - dodali su.\nDogodile su se i dve saobraćajne nesreće u kojima je bilo dvoje lakše povređenih, bilo je 18 intervencija na javnom mestu, među kojima su intervencije vezane za alkoholisana stanja i povrede iz tuča.


Objašnjene vrste holandskih kompanija - Intercompany Solutions\nPostoji nekoliko vrsta pravnih lica (rechtsvormen) koje preduzetnici mogu osnovati u Holandiji. Mogu se klasificirati u dvije grupe: inkorporirane (obavezni pravni oblik) i neinkorporirane (pravna forma nije obavezna).\nNaši agenti za osnivanje kompanija sa sjedištem u Holandiji mogu vam pomoći u odabiru odgovarajuće vrste kompanije za vaše poslovanje.\nUključene poslovne strukture (Rechtvorm met rechtspersoonlijkheid)\nRegistrovana preduzeća moraju imati pravnu formu (tj. Pravno lice ili pravno lice) koju predstavlja akt koji je pripremio javni beležnik. Ovaj obrazac štiti vlasnika od potencijalnih dugova koje je kompanija nastala.\nU Holandiji postoji pet vrsta ugrađenih struktura:\n1. Holandsko privatno društvo sa ograničenom odgovornošću (BV)\nHolandski: Besloten Vennootschap\nPrivatna društva sa ograničenom odgovornošću najčešći su oblik kompanija u Holandiji. Slično je njemačkom GmBH, američkom LLC ili engleskom doo Društva s ograničenom odgovornošću su preduzeća u kojima se kapital dijeli dionicama. Privatno društvo s ograničenom odgovornošću Dutch BV obično je zaposleno kod preduzetnika koji ulažu u Holandiju. Zakon o holandskoj kompaniji je obnovljen, pa holandskom BV više nije potreban minimalni depozit kapitala. Jedan dioničar je minimalni zahtjev za holandski BV, a odgovornost je ograničena na položeni kapital. Akcije Dutch BV mogu se prenositi javnobilježničkim aktom.\n2. Holandsko javno preduzeće (NV)\nHolandski: Naamloze Vennootschap\nNizozemska javna kompanija ili NV najpopularniji je pravni oblik za kompanije koje mogu biti uvrštene na javnu berzu. Kapitalni zahtjev za NV je 45,000 eura. Javna preduzeća su preduzeća u kojima je dio dionica ili udjela dostupan na holandskoj berzi za članove opće populacije. Oni mogu uložiti kapital kako bi prikupili udjele u poslu. Karakteristika NV kompanije je da se dionice mogu slobodno trgovati, u poređenju sa holandskim BV, gdje se dionicama može trgovati u privatnom vlasništvu i uključuju notarsku ispravu. Trenutno najveća titula javne holandske kompanije pripada divu naftne industrije, Royal Dutch Shell.\nHolandske privatne fondacije\nHolandska fondacija je pravno privatno lice s jedinom namjerom da koristi određenom cilju, bilo radi lične dobiti, socijalnih razloga ili dobrotvornih organizacija. Proces osnivanja prilično je jednostavan i idealan za dobrotvorne svrhe, mala porodična preduzeća i planiranje imanja. Holandski Stichting može se koristiti za minimiziranje poreza.\n1. STAK fondacija\nHolandski: Stichting Administratiekantoor\nFondacija Stak obično se koristi za razdvajanje ekonomskog vlasništva i kontrolu kompanije certificiranjem dionica. Potvrde se mogu dodijeliti nasljedniku, dok je odbor fondacije zadužen za upravljanje entitetom. To rezultira jedinstvenim mogućnostima poreznog planiranja\n2. Dobrotvorne fondacije\nHolandski: ideële organisirati\nHolandski zakon razlikuje dvije fondacije sa određenim svrhama, ANBI i SBBI. ANBI se obično koristi za dobrotvorne fondacije opće namjene i može se koristiti odobreni od strane poreskih vlasti dobrotvornim fondacijama (to može rezultirati značajnim poreznim prednostima za ANBI i donatore). SBBI je fondacija s ciljem objedinjavanja članova u određenom cilju, poput orkestra.\n3. Holandska udruženja i zadruge\nHolandski: Vereniging en coöperatie\nUdruženja se obično osnivaju kao neprofitni subjekti. Većina lokalnih sportskih udruženja koristi ovu vrstu entiteta, članovi plaćaju doprinos za financiranje kolektivnih troškova saveza. Zadruge su okarakterisane kao udruženja koja plaćaju direktno članovima. Zadruga bi mogla biti grupa malih prodavnica u istom kvartu koja čini kolektivne marketinške napore.\nSva pravna lica osnovana radi obavljanja djelatnosti osnivaju se putem latinskog bilježnika (notara). Javni bilježnik priprema dokument i registruje subjekt u Privrednoj komori (KvK). Treba napomenuti da inkorporirane strukture obično plaćaju dodatne poreze. Javni beležnik može pomoći u sastavljanju akata o osnivanju preduzeća. To promijenite trenutni tip kompanije preporučujemo da potražite smjernice profesionalnog korporativnog agenta.\nOdgovornost ugrađenih poslovnih oblika\nSva registrovana preduzeća imaju zajednički aspekt koji definiše: kada osnivate firmu kao pravno ili pravno lice, vaše privatno vlasništvo ne može biti oduzeto radi pokrivanja bilo kakvih dugova preduzeća. Međutim, u slučaju nemara možete se smatrati lično odgovornim. Morate biti u potpunosti svjesni odgovornosti koje preuzimate registracijom registriranog entiteta. Ako ne ispunite svoje porezne i administrativne obaveze, porezna uprava (Belastingdienst) može vas kazniti.\nU Holandiji preduzeća koja imaju registrovano pravno lice podležu drugačijim porezima u odnosu na nekorporiranu strukturu ili fizička lica.\nPorez na dobit Poseban zahtjev za sve pravne oblike poslovanja je plaćanje porez na dobit (venootschapsbelasting) što je vrsta poreza na dohodak na dobit. U nekim slučajevima udruženja i fondacije nisu obveznici poreza na dobit. Stopa poreza na dobit niža je od stope poreza na dobit. Ovo je jedan od glavnih faktora za preduzetnike da osnuju inkorporirana preduzeća, poput privatnih ograničenih kompanija. Administracija je, međutim, prilično složena i godišnji troškovi mogu biti veći. Obično je potreban značajan promet kako bi se nadoknadili ti troškovi.\nStope poreza na dobit u Holandiji Porez na dobit za oporezive iznose do ili jednake 245 000 EUR iznosi 15% i 25% za iznose veće od 245 000 EUR.\nPorez na dividende Privatna i javna društva s ograničenom odgovornošću su obveznici poreza na dividendu (ili izračun dividende na holandskom jeziku) po stopi od 15% na dobit isplaćenu akcionarima. Tada dioničari moraju platiti 25% poreza na primljeni iznos.\nGodišnji finansijski izvještaji Preduzeća sa pravnim oblicima dužna su da pripremaju i podnose godišnje finansijske račune i izvještaje Poreznoj upravi i Privrednoj komori.\nNekorporirane poslovne strukture (Rechtvorm zonder rechtspersoonlijkheid)\nNeuključene poslovne strukture ne moraju imati pravni oblik (npr. Javnobilježnički akt). Međutim, privatna imovina vlasnika može se zaplijeniti kako bi se pokrili nepodmireni dugovi preduzeća. Takva preduzeća mogu biti osnovana u Privrednoj komori bez učešća latinskog beležnika.\n1. Oporezivanje nekorporativnih preduzeća\nPreduzeća bez pravne forme trebaju plaćati PDV, porez na dobit i porez na zarade (ako imaju zaposlene). Dostupno je nekoliko poreskih olakšica. Za razliku od registrovanih kompanija, preduzeća bez pravne forme ne duguju porez na dobit.\n2. Odgovornost nekoorporiranih vlasnika preduzeća\nGlavni nedostatak poslovanja bez pravne forme je nepostojanje razlike između preduzeća i privatnog vlasništva. Ako kompanija ima nepodmirene dugove, dužnici mogu tražiti ličnu imovinu vlasnika. Stoga, u slučaju bankrota preduzeća, vlasnik lično bankrotira, ako nema dovoljno sredstava za pokrivanje dugova. Imovina supružnika vlasnika takođe se može oduzeti ako je njihova bračna imovina zajednička. Kako bi izbjegli ovaj problem, supružnicima se savjetuje da promijene svoje bračne sporazume.\nPoslovne strukture bez pravne forme\nU Holandiji postoje četiri vrste nekorporiranih poslovnih struktura:\n1. Holandsko samostalno vlasništvo\nHolandsko samostalno poduzetništvo posao je za koji se većina neovisnih radnika odlučuje. Prijave poreza za jednu kompaniju jednake su prijavama kao i za fizička lica. Poreski broj preduzeća je broj socijalnog osiguranja vlasnika. Ako kompanija ima bilo kakvih dugova, vlasnik je lično odgovoran, stoga mnogi poduzetnici radije osnivaju društvo s ograničenom odgovornošću kako bi ublažili poduzetnički rizik.\n2. Holandsko partnerstvo\nPartnerstva imaju dva dioničara ili grupu investitora podjednako odgovornih i odgovornih za radnje ili posljedice koje poduzeće obavlja. U Holandiji postoje dvije kategorije ovih partnerstava, privatno i javno. Partneri generalnog partnerstva mogu zajedno biti odgovorni za pune obaveze partnerstva, dok se pod normalnim okolnostima može primjenjivati pojedinačna odgovornost u vezi sa obavezama i dugovima kompanije. Ograničena partnerstva u Holandiji sastoje se od generalnog i tihog partnera.\nGeneralno partnerstvo (Holandski: Vennootschap onder firma) Privatna partnerstva su kada dva ili više pojedinaca imaju isti iznos vlasničkog udjela u korporaciji i stoga su podjednako odgovorni za radnje, dugovanja i parnice koje je steklo preduzeće.\nProfesionalno partnerstvo (Holandski: Maatschap) Profesionalno partnerstvo uključuje dva ili više partnera, od kojih je svaki odgovoran za svoje zahtjeve. Profesionalno partnerstvo pogodno je za stomatologe, advokate, računovođe i druga samostalna zanimanja.\nOgraničeno partnerstvo (CV) (Holandski: Commanditaire vennootschap) Nizozemski CV sastoji se od 2 ili više partnera. Jedan od partnera preuzima ulogu generalnog partnera koji će upravljati kompanijom. Generalni partner nije ograničen u odgovornosti. Drugi se partner (i) naziva „tihim partnerom“. Tihi partner ograničen je samo na svoj kapitalni ulog. Tihi partner možda neće biti uključen u upravljanje kompanijom.\nDa li ste zainteresirani za osnivanje preduzeća u Holandiji? Naši agenti za registraciju mogu vas voditi kroz čitav proces!


Rusiji dozvoljeno 10 atletièara na Olimpijskim igrama u Tokiju - B92\nRusiji dozvoljeno 10 atletièara na Olimpijskim igrama u Tokiju\nSvetska atletika saopštila je da æe Rusiji biti dozvoljeno da, kao neutralne sportiste, pošalje 10 svojih atletièara na Olimpijske igre u Tokiju.\nSNIzvor: B92, Beta èetvrtak, 12.03.2020. | 16:34 -> 09:24\nAtletski savez Rusije kažnjen je sa 10 miliona dolara.\nAtletski savez Rusije suspendovan je 2015. godine posle izveštaja Svetske antidoping agencije o rasprostranjenom dopingu atletièara, uz pomoæ i prikrivanje države.\n"Oèigledno da prethodne mere nisu bile dovoljne da promene kulturu u ruskoj atletici. Nadamo se da æe ova dodatna mera biti dovoljna da izazove prave promene", rekao je predsednik Svetske atletike Sebastijan Kou.\nSvetska atletika æe ponovo pokrenuti sistem za pregled ruskih takmièara i omoguæiti im da se takmièe kao neutralni sportisti. Rusiju æe na velikim takmièenjima predstavljati 10 atletièara, ali taj broj može da se uveæa, ako èelnici svetske atletike budu smatrali da Rusija napreduje u reformama.\nRusija mora do 1. jula da plati polovinu kazne, a preostali deo suspendovan je na dve godine i biæe plaæen ako njen Atletski savez poèini novi antidoping prekršaj ili "ne uèini ono što Svetska atletika smatra znaèajnijim napretkom".\nNa prošlim Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru 2016. godine, Rusiji je dozvoljeno da pošalje jednog atletièara, a tada je uèestvovala skakaèica u dalj Darija Klišina.\nNa prošlogodišnjem Svetskom prvenstvu u Dohi uèestvovalo je 29 ruskih atletièara pod neutralnom zastavom i osvojili su šest medalja.\nMaratonac suspendovan zbog dopinga\nGosti èuvaju prednost!\nKrivokapiæ vaga, Crna Gora èeka!\nNovi sluèajevi korone u Irskoj!\nDame i gospodo, Novak Ðokoviæ je rekorder!\nBiæe velikih promena u postavi Zvezde u odnosu na meè protiv Hofenhajma


Republika / Evo ko nas truje: Proizvodi puni aditiva koje Francuzi zabranjuju\nZbog preterane štetnosti ovog dodatka Francuzi su odlučili da ga izbace iz prehrambenih proizvoda, a zabrana stupa na snagu sledeće godine.\nNaime, prema rezultatima studije francuskog nacionalnog instituta za agrikulturu (INRA), titanijum-dioksid prolazi kroz zid creva i dolazi do drugih delova tela.\nTim povodom Srpski telegraf je obišao radnje kako bi proverio koji proizvodi kod nas sadrže sporni emulgator i pronašli smo da ga uglavnom ima u proizvodima koje svakodnevno konzumiramo, a najviše deca - multivita, bombone look, orbit žvake, zlatna tkanina koja se koristi za dekoraciju torti.\nČuvenom švedskom proizvođaču izgleda baš zapelo: IKEA prešla na viršle kad im ne ide s nameštajem!\nFrancuzi titanijum-dioksid sa liste dozvoljenih emulgatora zasigurno skidaju jer postoje indikacije da u većoj dozi stvara štetu po zdravlje ljudi, tvrdi i nutricionista Branka Tišma.\nNUTRICIONISTA TIŠMA: Mi nemamo enzime da razložimo emulgatore, pa jetra ne može da ih preradi i oni idu dalje u krv, napadaju organe...\n- Kancerogen efekat emulgatora nije uopšte upitan. U većoj količini i uz dužu ili češću upotrebu E-171 negativno utiče na jetru i bubrege, a može da izazove i najteže bolesti poput raka. Kada su u pitanju svi aditivi i emulgatori, osnovni problem je što jetra mora da ih preradi, a mi nemamo enzime za njihovo razlaganje, stoga kako jetra ne može da ih preradi, idu dalje u krv, napadaju organe... - kaže nutricionista i upozorava da se dobro gleda sastav i ne konzumiraju proizvodi koji sadrže titanijum-dioksid.\nIZAZIVAJU MUTACIJE ĆELIJA\nDoktorka Nevenka Dimitrijević potvrđuje da su Francuzi radili eksperimente u laboratorijama i našli da te supstance mogu da budu potencijalno maligne i da izazivaju određene mutacije na ćelijama.\n- Simptomi za oboljenje jetre i bubrega su različiti, od gađenja, mučnine, povraćanja do promene boje kože zbog lučenja kiseline. Ukoliko osetite bolove ispod desnog rebarnog luka, koji mogu da se šire, trebalo bi da se javite lekaru. Na jetri se obično javljaju tumori, virusno-akutno oboljenje jetre, upala žučne kese sa zapušenim žučnim kanalima - objašnjava dr Dimitrijević dodajući da se ipak ne može pouzdano znati da li su samo emulgatori uzrok navedenih bolesti.\nPovodom spornog emulgatora E-171, koji se nalazi u orbit žvakama, multiviti, bombonama look, kao i jestivoj zlatnoj tkanini, poslali smo pitanja kompanijama koje ih proizvode ili uvoze, ali do zaključenja ovog broja odgovore nismo dobili.\nRak kože u najavi\nHemičar Ivana Đujić objašnjava za Srpski telegraf da skupocene kreme i losioni za sunčanje sadrže E-171 jer su danas prozvođači zbog gramzivog zgrtanje profita na sve spremni, dok efekti poput tumora i drugih bolesti od kojih danas ljudi padaju kao pokošeni za njih nisu bitni.\n- Druga njegova vrlo značajna upotreba je u kozmetičkoj industriji, gde ekskluzivne, najskuplje kreme i preparati za sunčanje sadrže E-171. Ne može se tačno reći koliko je ovaj aditiv opasan jer je da bi se kancer manifestovao potrebno određeno vreme. S obzirom na učestalu primenu i sve veći broj obolelih od raka kože, štetnost nije isključena jer koža to upija - kaže stručnjak.\nŠta može da izazove E-171\nTumor jetre i bubrega\nVirusno-akutno oboljenje kože\nUpalu žučne kese\nHrana Kancer Otrov Trovanje Žvake Emuglator Emuglatori multivita Orbit\nJulija Skripalj posle trovanja jede i govori, otac i dalje kritično!\nSLUČAJ SKRIPALJ: Ova pitanja je Rusija postavila Britaniji o otrovu NOVIČOK!\nŽUTA PATKICA TRUJE DECU: Oprez, opasne gumene igračke za kupanje


Udarac za slobodu mišljenja u Nemačkoj | Izbor iz štampe | DW | 19.01.2015\nUdarac za slobodu mišljenja u Nemačkoj\nZabrana svih javnih okupljanja u Drezdenu za 19.1. koju je donela policija – glavna je tema komentara nemačkih dnevnihi listova. Evo izbora iz komentara objavljenih u regionalnoj štampi.\nBraunšvajger cajtung (Braunšvajg): „Vest iz Drezdena je štetna za čitavu našu zemlju. Jer, ako nam ne uspe da očuvamo demokratsku slobodu, ako u našoj zemlji čovek više ne može da kaže šta misli, onda je sloboda svih nas ugrožena.“\nŠtutgarter nahrihten (Štutgart): „Onaj koji se sklanja – gubi.“\nHajlbroner štime (Hajlbron): „Policija ne sme da pruži ni najmaji povod za pretpostavku da je zabrana demonstracija izrečena da bi se zaustavila Pegida. Nepoverenje u snage reda je poslednje što je Nemačkoj sada potrebno. Dobro je što je policija tako precizno obrazložila svoju odluku – tako je ona postala razumljiva.“\nZidvest prese (Ulm): „Svi treba da imaju ista demokratska prava. I Pegida zaslužuje pomoć demokratske pravne države – iako se to mnogima ne sviđa.“\nVestfeliše nahrihten (Minster): „Teroristička opasnost ne sme da vodi u gušenje slobode mišljenja.“\nDW komentar: Nemačka u mraku\nNakon pretnji smrću organizatorima Pegide, drezdenska policija zabranila je demonstracije. Opasnost je za kratko otklonjena, ali šteta po demokratiju je pričinjena, smatra Marko Langer.\nŠtraubinger tagblat (Štraubing): „Islamisti su izvojevali pobedu nad slobodom mišljenja.“\nManhajmer morgen (Manhajm): „Radikalni korak policije je ispravan i bez alternative. Policija ne može da zaštiti veliki broj demonstranata koji šetaju gradom u mraku.“\nNoje osnabriker cajtung (Osnabrik): „Sve je to gorka i mračna slika Evrope u kojoj je sve opasnije otvoreno artikulisati svoje mišljenje.“\nRajnpfalc (Ludvigshafen): „Treba li da se demonstracije održe pod policijskom zaštitom, sa snajperistima na krovovima? Da, ako treba – i tako…“\nKiler nahrihten (Kil): „Ovo je pobeda terora nad našom demokratijom.“\nRajniše post (Diseldorf): „U ovoj situaciji pomaže samo hladna glava – a ona zapoveda da se demonstracije ne održe. Onaj ko u tome vidi pobedu terora – greši. Osnovni zadatak policije je da štiti građane. U ovom slučaju, ona nije imala drugog izbora.“\nGeneral ancajger (Bon): „Pretnje Pegidi su bile tako ozbiljne, da je policija za danas zabranila sva javna okupljanja – s pravom.“\nSarbriker cajtung (Sarbriken): „Iznuđeno otkazivanje današnjih demonstracija u Drezdenu je težak poraz za naše vrednosti.“\nLandescajtung (Lineburg): „Ovo mora da ostane apsolutni izuzetak. Ograničavanje jednog od osnovnih elemenata naše demokratije ne bi bilo prihvatljivo. Bila bi to kapitulacija pred islamistima. A i šamar u lice crtačima Šarlija koji i pored svih pretnji i dalje rade.“\nTrajni link https://p.dw.com/p/1EMTu