“Dete HEROJ”: Hrabra LARA (14) umrla je od raka, a o poslednjim mesecima njenog ŽIVOTA danas priča ceo SVET – Srbijausrcu\n“Dete HEROJ”: Hrabra LARA (14) umrla je od raka, a o poslednjim mesecima njenog ŽIVOTA danas priča ceo SVET\nby admin October 10, 2021, 7:18 am 2k Views\nVeliku počast treba odati mladoj devojci koja je mesecima pre svoje smrti pomagala drugim pacijentima obolelim od raka na svom Jutrub kanalu.\nLara Povel imala je samo devet godina kada joj je dijagnostikovan maligni tumor mozga. Dijagnoza je preokrenula i njen i porodični život. Dok je Lara uspela da prevaziđe prvi tumor, drugi se pojavio pet godina kasnije. Tinejdžerka je odlučila da šalje vesele poruku nade i podrške putem svog Jutjub kanala, i drugih društvenih mreža, pre nego što je primljena u bolnicu pred kraj života gde je umrla. Sada, nakon njene smrti, Larini roditelji se nadaju da će nastaviti njenu dobrotvornu organizaciju.\nNjena mama Anet je rekla: „Lara je bila tako odlučna devojka i zaista je mnogo brinula o ljudima. Uprkos svemu kroz šta je prošla, uvek je pokušavala da da sve od sebe i pomogne drugima.\nKada je Lara prvi put dijagnostikovan tumor sa devet godina, morala je da prođe kroz napornih 16 meseci radioterapije i hemoterapije. Na kraju je bila dovoljno stabilna da se vrati u školu, gde se istakla u učenju. Ali 2019. godine, kada je Lara imala 14 godina, ona i njena porodica su dobili bolnu vest da joj se tumor vratio. Morali su da se nose sa dodatnim udarom saznanja da lekari ne mogu ništa učiniti da spasu Larin život. Njeni roditelji su rekli da se pokazalo da je donošenje teške odluke da se Lara pošalje na palijativno zbrinjavanje u dečju bolnicu “Bluebell Vood” najbolja odluka koju su mogli da donesu. Anet je rekla:\n– Biti u bolnici pred sam kraj njenog života, dalo nam je priliku da zajedno provedemo kvalitetno vreme koje inače ne bismo imali.\n– Nismo morali da brinemo ni o čemu drugom – obroci su nam bili skuvani, porodica je mogla da dolazi u posetu, a medicinske sestre su pomagale u čuvanju Lare. Sve je bilo zbrinuto za nas. Nakon godina što smo takođe bili Larini negovatelji, to vreme u bolnici značilo je da možemo da budemo samo mama i tata koji je vole – Rekao je Larin tata, Mark Povel.\nU početku je oklevao da odvede Laru u bolnicu, ali je rekao da će ga sada preporučiti svakom roditelju koji se suočava sa sličnom tužnom odlukom. Rekao je:\n– Bolnica nam je bio od neprocenjive vrednosti. Svi su tako druželjubivi, topli i gostoljubivi i ništa nikada nije predstavljalo preveliki problem. Bilo nam je dosta lakše jer smo znali da je Lara u sigurnim rukama. To je za nju bilo od velike važnosti u toj fazi njenog života. Kod kuće su bili brat i sestra, na koju bi odlazilo više pažnje, tako da smo u bolnici bili prisniji sa njom – rekao je njen otac.\nPorodica pamti Laru kao ljubaznu i odlučnu devojčicu, koja je uvek želela da pomogne drugima. Čak i nakon što joj se vratio tumor na mozgu, mlada devojka je skupila svu svoju snagu i hrabrost da podrži druge ljude putem svog kanala za humanitarnu pomoć koju je otvorila na Jutjubu. Sećanje o njoj i sada živi kroz njenu humanitarnu akciju, jer je postalo dobrotvorno društvo koje nudi vrećice sa poklonima i podršku ljudima pogođenim rakom. Kao deo svojih napora za prikupljanje sredstava, “Big C Little Varrior”, akcija koju je Lara pokrenula. Tu je i niz čestitki koje prodaju, a ručni je rad njene bake. Svako prodato pakovanje pomoći će dobrotvornim organizacijama za porodice poput Larine.\nDa li je ovo način da se PREŽIVI? Rak joj metastazirao, a zbog terapije je morala sve da RASPRODA\nby admin December 1, 2021, 11:12 am


Vesti online / Sport / Tenis / Đoković i dalje u prednosti u odnosu na Mareja\nĐoković i dalje u prednosti u odnosu na Mareja\nBez obzira što je Endi Marej preuzeo teniski tron i sezonu će završiti na prvom mestu ATP liste sa 630 bodova više od Novaka Đokovića Škotlanđanin prema kladionicama nije prvi favorit za osvajanje predstojećeg Australijan opena.\nBukmejkeri i dalje više veruju Đokoviću\nNaime, bukmejkeri nešto veće šanse daju aktuelnom šampionu turnira u Melburnu pošto se kvote na trijumf Srbina kreću od 2,00 do 2,75, dok je najniža kvota za trijumf Škotlanđanina 2,50 i ide do maksimalnih 2,75.\nUporedne kvote na najvećim svetskim kladionicama\nZanimljivo je da se ostalim teniserima daju daleko manje šanse pa je tako na trećeplasiranog Vavrinku najniža kvota 11,00, a slede Huan Martin del Potro, Rodžer Federer, Miloš Raonić, Rafael Nadal...\n* Federer otkrio detalje iz svlačionice\n* Evo kako je Federer čestitao Endiju svrgavanje Novaka sa teniskog prestola\n* Mekinro "otkrio" šta je Đokovićev cilj\n* Marej zaradio i više para od Đokovića, evo koliko tačno\nTENIS Federer probio magičnu granicu, ali "gleda u leđa" Đokoviću


20. marta 2018.\tKATEDRA, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI 0\nNa takmičenju učenika srednjih ugostiteljskih škola koje se, u okviru 28. “Roštiljijade”, po dvadeset i peti put održalo učestvovalo je 4 srednjih ugostiteljsko – trgovinskih škola iz Leskovca, Smedereva, Vučja i Ćustendila.\nPesnik iz Smedereva predstavio svoje stihove Vlasotinčanima\n6. decembra 2016.\tMANIFESTACIJE, UMETNOST 0\nU galeriji Narodne biblioteke „Dasanka Maksimović“ u okviru manifestacije Pevajmo prijatelje, promovisana knjiga „Blagost božijeg gnezda“, autora Miroslava Mišela Boltresa, pesnika iz Smedereva, predsednika umetničkog kluba „Raskovnik“.\n4. decembra 2016.\tHRANA, MANIFESTACIJE, TRADICIJA, ZLATNE RUKE 0\nSmederevka i Leskovčanin, Tanja i Dragoslav Arizanović trenutno su najpopularniji bračni par koji se bavi neobičnom dekoracijom voća i povrća – karvingom.


NOŽ U LEĐA SRBIJI!\nDejan Djosic\t 04.05.2021. 08:00h\nPremijer Crne Gore pisao albanskom političaru upućujući mu najlepše želje. Iz Demokratskog fronta mu poručuju - u politici ipak nije sve dozvoljeno\nPremijer Crne Gore Zdravko Krivokapić zabio je nož u leđa Srbiji! Ni to što je Srbija građanima Crne Gore poslala vakcine protiv koronavirusa u teškom momentu nije sprečilo Krivokapića da ponižava našu državu.\nKrivokapić je, naime, čestitao Aljbinu Kurtiju, takozvanom premijeru Kosova, stupanje na dužnost uz poruku da se nada da će ove dve zemlje unaprediti bilateralne odnose zasnovane na principima dobrosusedstva i međusobnog uvažavanja.\n- Uz najbolje želje za uspešno obavljanje ove odgovorne funkcije, primite izraze mog najvišeg uvažavanja - istakao je premijer Crne Gore.\nPrema rečima Andrije Mandića, jednog od lidera Demokratskog fronta (DF), ljudi koji su na prošlim izborima glasali za Krivokapića bili su, i to ne malo, iznenađeni njegovom čestitkom Kurtiju.\n- Krivokapić nije imao mandat niti podršku onih koji su mu dali svoj glas za ovakav postupak, i to je, nažalost, ne samo njegova sramota nego i sramota onih koji su ga predložili i nas koji smo ga podržali na izborima, ne verujući i ne očekujući da se on može ovako ponašati - kaže Mandić za Kurir i dodaje:\n- Pošto želim kao političar koji je na prošlim izborima ustupio svoje mesto Krivokapiću na listi da se snažno distanciram od ovakvog njegovog postupanja i zaštitim vlastitu čast, dužan sam da ovako ocenim taj čin, kao što očekujem i da će oni drugi koji imaju veze sa njegovim uključenjem u politička dešavanja u Crnoj Gori postupiti na sličan način. U politici nije sve dozvoljeno.\nOpstaćemo s ugovorom ili bez njega\nl Crkva je ovde ostala i sa zakonom i bez njega, i opstaće sa ugovorom i bez ugovora. Mi gledamo da radimo na dobro svoje crkve i svoje države, za državu je dobro da verska pitanja budu rešena na civilizovan način, rekao je episkop budimljansko-nikšićki Joanikije, komentarišući najavu potpisivanja ugovora SPC i vlade Crne Gore kojim bi trebalo konačno da se zaštiti imovina srpske crkve u toj državi.\nZdravko KrivokapićKosovo i Metohijafantomska državaCrna GoraSrbija


Pokrajinski zavod za zaštitu prirode dobio priznanje na festivalu „Green movie“ | Energetski portal Srbije\n24.08. 2017 Srbija | Zaštita životne sredine\nNa nedavno završenom prvom Festivalu spotova o prirodi „Green movie“ na festivalu Nišville 2017 u Nišu dokumentarni kratki filmovi Koviljsko petrovaradinski rit i Nacionalni park Fruška gora u produkciji Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode iz Novog Sada dobili su prestižno Priznanje za najbolji autorski rad. Snimatelj i reditelj ovih dokumentarnih filmova je biolog dr Oliver Fojkar, montažu potpisuje Saša Medovarski (Studio Prizma), a pomoć u realizaciji filmova su pružili mnogobrojni stručni saradnici Zavoda.\nOrganizator festivala „Green movie“ je bio Zavod za zaštitu prirode Srbije i Nišville Jazz Festival. Festival je održan od 10. do 13. avgusta 2017. godine u Niškoj tvrđavi. Tokom festivala je prikazano oko trideset spotova i kratkih promotivnih filmova o zaštićenim područjima, akcijama ili kampanjama za unapređenje prirode, kao i akcijama zaštite divlјih bilјnih i životinjskih vrsta


POBEDA PAVLOVIĆA NA PRVOJ TRCI U BELGIJI! - PLUMRACE\n25. 07. 2014. Comments (0) Views: 839 Autosport, Kružne trke, Lamborgini Super Trofej Evropa\nSrpski automobilista Miloš Pavlović u velikom stilu je započeo trkački vikend u „Lamborgini Super Trofeju“, koji se ovog vikenda vozi na legendarnoj stazi Spa-Frankoršamp u Belgiji. Naš as je, posle treće startne pozicije, uspeo da u tandemu sa Edoardom Piskopom zabeleži pobedu na prvoj trci!\nOvaj trijumf izuzetno je važan u borbi za titulu, s obzirom da je njihov najveći konkurent, Holanđanin Jeron Mul, stigao na cilj kao drugi. Šansu za novu pobedu Pavlović i Piskopo imaju već u subotu, kada je na programu druga trka „Lamborgini Super Trofeja“.\n– Na kvalifikacijama smo osvojili treću startnu poziciju sa zaostatkom od samo 0,027 sekundi u odnosu na prvoplasiranog iz prostog razloga što smo sačuvali set novih guma za trku, a nije bilo potrebe za forsiranjem, pošto je Mul zauzeo tek 7. mesto na startu. Taktika se isplatila, pošto sam već na sredini svog „stinta“ prešao u vođstvo i od tada sam se fokusirao da kolegi predam automobil u što boljem stanju za nastavak trke. Sve je prošlo kako treba i sada se već okrećemo ka drugoj trci, izuzetno važnoj u borbi za titulu – rekao je Pavlović.\nPrenos druge trke putem Interneta možete pratiti na adresi: http://squadracorse.lamborghini.com/en/live\nPrenos počinje u subotu u 11 časova i 15 minuta, a start 50-minutne trke zakazan je za 11.30h.\n» Autosport, Kružne trke, Lamborgini Super Trofej Evropa » POBEDA PAVLOVIĆA NA PRVOJ TRCI U BELGIJI!\nTaktički mudro na novom KTM motoru\n1. 01. 2012.


Gagović: Nastavićemo da kroz lijepe pjesme promovišemo naš grad\n"Bar i njegove ljepote su moja inspiracija od samih početaka"\nOpština Bar koristiće u naredne dvije godine kompoziciju "Stara maslina" benda Akademia u svim objavama\n7230 pregleda\t33 reakcija\t1 komentar(a)\nBend Akademia, Foto: Privatna arhiva\nKompozicija “Stara maslina” benda Akademia biće zvanična melodija na svim objavama Opštine Bar. Naime, autor kompozicije i gitarista benda Božo Gagović potpisao je prekjuče sporazum o saradnji sa predsjednikom te opštine Dušanom Raičevićem. Potpisana kompozicija nastala je prije više od 15 godina, a našla se i na prvom albumu sastava Akademia.\n"Kompozicija je jedan impresionistički instrumentalni rad iz 2003. godine, ako se ne varam. Snimili smo je u februaru 2016. pred izdavanje prvog albuma i našla je svoje mjesto na albumu uz lijepe kritike. Pošto djelujemo kao konvencionalni bend, imali smo prioritete u ekranizovanju i plasiranju nekih drugih singlova. Naravno, to su u prvom redu bile numere sa tekstom i vokalima. Snimljeni su spotovi za ‘Kad ode ljubav’,’Ovo nije ljubav’, ‘Grad je širok kao more’, zatim za jedan izuzetan jazz-rock instrumental ‘Malit te zi’, te eksperimentalni spot za ambijentalni instrumental ‘Kameno’. Kako smo u tom nekom periodu između dva albuma bili maksimalno zauzeti sa nastupima (pomenuću podatak da smo 2017. imali 204 svirke), a režiser Dejan Senić i “Bubulj produkcija” su takođe imali mnogo svojih poslovnih obaveza, prosto se nije ukazala prilika za ekranizovanje ove lijepe i nepretenciozne numeru", priča za Vijesti Božo Gagović i dodaje da se na kraju to što ova kompozicija nije imala spot, nije pokazalo kao loše.\n"Po mojim saznanjima, nekoliko stvari je uticalo na izbor ove kompozicije od strane Opštine Bar. Prvo, mi smo prepoznati kao istaknuti lokalpatriotski bend i ne treba trošiti riječi koliko smo samo svirali gradskih dešavanja u posljednjih osam godina, od kako smo se na mala vrata vratili na gradska dešavanja. Drugo, na promociji dokumentarnog filma gospodina Željka Milovića ‘Bar na vremenskoj kapiji’ muzika je dobila izuzetno povoljne kritike, a jedna od numera iz opusa Akademije je bila i upravo ‘Stara maslina’ koja se narodu najviše i dopala. Treće, predsjednik Opštine Dušan Raičević je oduvijek cijenio rad i požrtvovanje Akademije za ‘gradsku stvar’, bez obzira na neke naše sitne različitosti, te je poslije bezmalo godinu dana našeg nerada, tražio način da nekako pomogme. Mi smo mu svakako zahvalni na tome. Sva opredijeljena sredstva su planirana za kupovinu studijske opreme koja nam fali, da bismo mogli nastaviti da i dalje snimamo lijepe pjesme i promovišemo naš grad i naš rad", otkriva planove Gagović.\nSa potpisivanja sporazumafoto: Privatna arhiva\nOn je objasnio i zašto kompozicija koju je posvetio staroj maslini, koja je jedan od simbola Bara bez teksta.\n"Svi koji su upućeni u moj autorski rad, znaju da ne robujem trendovima. Razne stilove komponujem u zavisnosti od raspoloženja, a jedna od stavki je i instrumentalna muzika. Crna Gora, a posebno Bar i njegove ljepote su moja inspiracija od samih početaka. Tako smo na prvom albumu imali osam kompozicija inspirisanih našim prostorom: ‘Za šaku priganica’, ‘Kameno’, ‘Sutomore’, ‘Adriatic deep’, ‘Grad je širok kao more’, ‘Stara maslina’, ‘Malit te zi’, ‘Rumija’. Taj trend se nastavio i na drugom albumu na kojem imamo četiri singla sa crnogorskim motivima: ‘Smrt popa Mila Jovovica’, ‘Hiljadu godina’, ‘Kraljevski valcer’ i ‘Vilina voda’. Često puta se sa instrumentima bolje izrazim kao autor, a Stara maslina kao inspiracija je bogom dana za tako nešto", objašnjava Gagović koji ne krije da mu vid podrške koju dobija od sugrađana veoma znači.\n"Smio bih se usuditi reći da je moj potpis na ovome sporazumu nešto najveće u mojoj karijeri koja traje skoro 34 godine. Nije mala stvar da tvoj grad stane iza tebe. To važi i za sve nas kao bend. Naravno, to stvara jedan pozitivan pritisak, jer moramo, u najmanju ruku, ostati na istom nivou kao i do sada. Moramo se sjetiti da su Opština i TO Bar stali i iza prvoekranizovanog spota sa drugog albuma za kompoziciju ‘Vilina voda’. Dakle, zanimanje zajednice za naš rad i svesrdna podrška mogu samo da imponuju", priznaje on.\nDo sada Akademia je snimila dvije namjenske himne - jedna je za grad Bar "Grad je širok kao more" pokojnog muzičara Milorada Mikija Jelenića, a druga je "Molitva" autora Jovice Mašanovića.\n"Na obje smo izvođači i koaranžeri sa našim dugogodišnjim producentom Novakom Nocom Brajovićem (ex Ružin trn). Treba dodati da smo mi nezvanična "muzička sekcija" KK Mornar, da smo u posljednjih pet godina snimili hrpu navijačkih "time out" pjesama, te da imamo izuzetnu saradnju sa gospodinom Đokom Pavićevićem, koja će se nastaviti po okončanju ove pandemije", siguran je Gagović.\nOn ističe da u sporazumu nije naznačeno na koji način će se koristiti "Stara maslina".\n"Oko načina upotrebe, što se mene tiče, sve je dozvoljeno. Dakle, i cijela i pojedini djelovi za TV reklame. Ozvaničeni period korišćenje je dvije godine, a kako će je koristiti ljudi u video i audio montaži to već ne bih znao", priznaje on. No, Bar je grad sa velikim brojem sličnih turističkih znamenitosti, poput Stare masline, a Gagović je siguran da će se još neke lokacije po kojima je ova opština prepoznatljiva naći u njegovim pjesmama.\n"Pretpostavljam da hoću, ali kad za to dođe vrijeme, to jeste kad dođe inspiracija. Nisam baš vičan namjenskom komponovanju. Više cijenim i volim potpuno iskrene radove. Mislim da se to i prepoznaje. Naravno, ne isključujem mogućnost da se kao i na oba albuma Akademije nađu i neki drugi autori koji budu u trenutnom zanosu, a da to bude stilski i energetski naslonjeno na ono što baštinimo kao bend", kaže Gagović.\nNjegov bend do pandemije imao je pune ruke posla. Gotova da nije bilo dana bez svirki, no od 15. marta 2020. godine kada su počela prva “zaključavanja” ni Akademia, poput ostalih muzičara ne može se pohvaliti da je svirala Ipak, to ne znači da su godinu dana odmarali.\n"Nama je bilo radno sve ovo vrijeme, naravno sa ograničenim intenzitetom. Od početka pandemije do sredine 2020. smo snimili tri singla koja su upotpunila naš drugi album. Ljetos smo nešto kratko i radili u avgustu, kad su bile popuštene mjere, ali sve je to daleko od onoga koliko smo nekada aktivni bili. Poslije ljeta smo servisirali opremu, dokupili ponešto i pripremali našu prostoriju za neki studijski rad. Od nove godine naovamo smo snimili još tri singla, potpuno stilski različita, od kojih je jedan objavljen na YT (Boje ljubavi, prim. aut.), a upravo se radi na pjesmi "Virus putuje" Programing ovih dana u Podgorici radi utemeljivač benda, klavijaturista Mišo Škuletić. Nažalost, sad za sad moramo online da funkcionišemo", priznaje Gagović.\nMuzičari su bili prilično glasni u traženju da im se obezbijedi da rade. Na pitanje hoće li muzičare ova situacija natjerati da se ozbiljnije pozabave svojim statusom?, Božo odgovara:\n"Zaista ne znam što bih vam rekao po tom pitanju. Bilo je nekih zvaničih prijema i obećanja - pa ništa. Non-stop sam u nekoj koordinaciji, na društvenim mrežama, u Viber grupama sa kolegama. Ljudi su zaista rezignirani. Muzičari su prvi, tačnije velika većina, još odavno predlagali da se napravi jednomjesečni full lockdown i kad sve prođe da se svi lijepo vratimo onome što najbolje umijemo da radimo. Znate, definitivno je naša branša najviše pogođena. Svi su radili ili normalno ili sa nekim smanjenim obimom, a mi ama baš ništa osim rijetkih sporadičnih svirki kad je “epidemiološka situacija povoljna”. A onda, pojedinim momentima vidite da potpuno uredno rade panoramski točkovi, klizališta, skijališta, tržni centri … Samo je nama zabranjeno, jer smo mi izgleda najveći problem. Čudna situacija, pomalo provokativna, ali mislim da ćemo i ovo pregrmjeti. Ono što me raduje je da je proljeće počelo. Duži dani, ljepše vrijeme, vedrije boje i dobra muzika su izlaz iz ovoga psihološkog stanja", zaključuje Gagović.\nSredstva od Ministarstva kulture uložili u snimanje albuma\nMinistarstvo kulture tokom pandemije organizovalo je konkurse za umjetnike, a dosta je muzičara je za svoje projekte od njih dobilo podršku.\n"Nismo baš česti u tim nadmetanjima na konkursima, mada smo i mi se okušali u tome prošle godine. Iako već desetak godina Mišo i ja, a i Boban Mijović (ex Bellmondo) koji je naš koautor imamo zvanje samostalni umjetnik to nam je bio prvi i posljednji konkurs. Sredstva koja smo dobili su opredijeljena za izdavanje albuma i to se završilo u velikom stilu 20. avgusta 2020. Zahvaljujem se ovom prilikom Ministarstvu kulture i Muzičkom centru Crne Gore na pomoći oko realizacije kad nam je bila najpotrebnija. Kad već spominjemo kulturu, moram da napomenem da svih ovih godina imamo sjajnu saradnju sa kolektivom Kulturnog centra Bar, a posebno sa upravnikom dr Milunom Lutovcem. Ta saradnja je kulminirala u projektu ‘Omaž Urošu Toškoviću’ koji je završen prije nekoliko dana, a nastaviće se sasvim sigurno i u budućnosti", otkriva Gagović.\nbend AkademiaOpština BarStara maslinaBožo GagovićDušan Raičevićmuzički album


Koridor 11: Novi rok za završetak radova 15. avgust | EpicentarPress\nKoridor 11; Foto: Epicentar press, Bus Plus produkcija\nKoridor 11: Novi rok za završetak radova 15. avgust\nDatum: 20.06.2019. 21:03\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović obišla je danas radove na izgradnji auto-puta na Koridoru 11, i poručila da su joj izvođači radova obećali da će auto-put od Obrenovca do Čačka biti pušten u saobraćaj 15. avgusta.\n"Nastaviću do samog kraja da pratim sve što se radi i da svakog dana ‘stojim iznad glave’ izvođačima radova. Nisam poznata kao neko ko hvali izvođače, ali je činjenica da smo u prethodnom periodu imali dosta kiše i da zbog toga radovi nisu mogli biti završeni do Vidovdana", rekla je Mihajlović.\nOna je istakla da je 103 kilometra auto-puta od Obrenovca do Preljine važno ne samo zbog boljeg povezivanja i bržeg razvoja ovog dela Srbije, nego i zbog bezbednosti, jer ćemo zaobići Ibarsku magistralu ili "magistralu smrti".\nMihajlobvić je podsetila da će do Nove godine biti završena i deonica Surčin-Obrenovac, a kreće se i u dogovore u vezi sa ugovorom za deonicu Novi Beograd-Surčin.\nOna je dodala i da bi auto-put od Obrenovca do Čačka bio završen još prošle godine, da nije blata i gline koji su ugrađivani na deonici Ub-Lajkovac, zbog čega smo morali da deo radova izvodimo ponovo.\n"Tako nešto nije smelo da se desi i toga više neće biti dok je ove vlade i ovog ministarstva", istakla je Mihajlović.\nMihajlović je dodala da kad je izgradnja auto-puteva u pitanju nema opuštanja, jer je građevinska sezona u toku i Ministarstvo će nastaviti da kontroliše gradilišta u Srbiji.\nDirektor kineskog "Šandong internešenela" za Srbiju, Džang Đenčao, rekao je da ova kompanija, zajedno sa svojim podizvođačima, čini sve da radovi budu uspešno završeni i deonice spremne za puštanje u saobraćaj 15. avgusta.\n"Otkako se poboljšalo vreme, radovi na ovim deonicama veoma brzo napreduju, svi zajedno radimo i možemo u potpunosti da ispunimo zahtev Ministarstva da izgradnja bude završena do 15. avgusta", rekao je Aleksandar Stanović, direktor "Energoprojekt niskogradnje", podizvođača na projektu.\n"Nadamo se ovakvom vremenu i u narednom periodu, a najveća pažnja usmerena je na deonicu Ub-Lajkovac", rekao je Stanović.\nVrednost radova na deonicama Obrenovac-Ub i Lajkovac-Ljig je 333,74 miliona dolara, a njihova ukupna dužina je 50,2 kilometra.\nDužina deonice Ub-Lajkovac je 12,5 kilometara, a vrednost radova na sanaciji 2,5 kilometara pozicija na ovoj deonici je oko 10.000.000 evra.


Rabljeni Mitsubishi kompaktni traktori oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Komunalni strojevi > Kompaktni traktori > Mitsubishi\nRabljeni Mitsubishi kompaktni traktori na prodaju\nPregledaj oglase rabljene Mitsubishi kompaktni traktori na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene Mitsubishi kompaktni traktori kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene kompaktni traktori na prodaju kliknite na link.\nMitsubishi Suzue MS21Snaga motora: 21, Pogon: 4 WD\nMitsubishi MT 225Snaga motora: 22, Pogon: 4 WD\nMitsubishi MT-155Snaga motora: 15, Pogon: 4 WD\nMitsubishi MT-18Snaga motora: 18, Pogon: 4 WD\nMitsubishi MT1601Opća stanje (1-5): 4, Bruto težina: 711, Vrsta goriva: Diesel, Snaga motora: 16, Pogon: 4 WD, Mjenjač: Brzina, Marka guma: Bridgestone, Preostale prednje gume / podvozje: 80%, Zaliha stražnjih guma: 90%\nMitsubishi MTM-300Snaga motora: 30, Pogon: 4 WD\nOvdje je kompletna lista polovnih Mitsubishi kompaktni traktori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Mitsubishi kompaktni traktori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promjenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nIzaberite brend, model, cijenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Mitsubishi kompaktni traktori.\nMascus je najveće trzište na internet za kupoprodaju polovnih mašina u kategoriji Mitsubishi kompaktni traktori i druge opreme za uređenje bašti i peizaznu arhitekturu. Ukoliko imate bilo koje pitanje vezano za kupoprodaju traktora, kosilica, dimnjičare, oprema za zaštitu I obradu zemlje, mašina za obradu, ili druge opreme za uređenje pejzaza , molimo Vas kontaktirajte Mascus RS.


U Zvorniku obilježen Svjetski dan doktora porodične medicine | Zvornik Danas\non: 01. јуна 2014 In: VIJESTI, Zvornik\nZvornička Podružnica doktora porodične medicine obilježila Svjetski dan doktora porodične medicine\nZVORNIK – Zvornička Podružnica doktora porodične medicine obilježava danas stručnim predavanjima i besplatnim mjerenjima pritiska, šećera u krvi i holesterola Svjetski dan doktora porodične medicine.\nPrije početka radnog dijela ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Dragan Bogdanić rekao nam je da želi da da podršku kolegama sa područja regije Birač, kao i da im se zahvali za trud i nesebično zalaganje u katastrofi koja je zadesila ovo područje.\n– Želim i da ih ohrabrim da će u ovom ministarstvu i u budućnosti imati partnera, iznalazićemo najbolji način da razvijamo zdravstvenu zaštitu, odnosno da sistem osposobljavamo tako da bude spreman i na ovakve neželjene situacije, a svakako i da se na neki način vraćamo redovnom radu i da se bavimo svakodnevnim aktivnostima – rekao je ministar.\nPredsjednik Udruženja doktora porodične medicine Podružnica Zvornik Goran Birčaković rekao je da će u okviru radnog dijela biti održana stručna predavanja o prevenciji interkardijalnih krvarenja, hipertenziji, anoreksiji i bulimiji kod srednjoškolaca u Foči i implementaciji strategije primarne zdravstvene zaštite u zvorničkom Domu zdravlja.\n– Predavači su profesorica Maja Račić, dr Danijel Atijas, kardiolog Duško Mlađenović, te dr Bogdana Bodiroga. I naš specijalizant dr Gorica Đukanović izložiće svoj rad koji će se pojaviti na Svjetskom kongresu porodične medicine u Lisabonu – rekao je Birčaković.\nPrisutne ljekare iz domova zdravlja regije Birač, Opšte bolnice Zvornik, te kolege iz Kneževa, Prijedora, Banjaluke, Doboja, Ugljevika, Foče i Sokoca pozdravio je i poželio im srećan rad i načelnik opštine Zvornik Zoran Stevanović.\nObilježavanje Svjetskog dana doktora porodične medicine prvobitno je bilo najavljeno za 17. maj, ali je zbog poplava odgođeno za 31. maj.\nBirčaković se na pomoći pri organizaciji obilježavanja Svjetskog dana doktora porodične medicine zahvalio Opštini Zvornik, Domu zdravlja i Opštoj bolnici, kao i nekolicini privrednih subjekata.\nPodružnica doktora porodične medicine Zvornik broji 54 tima doktora porodične medicine u šest domova zdravlj, od čega su tri ljekara specijalista porodične medicine i 16 specijalisti sa edukacijom, dok je na specijalizaciji trenutno 10 ljekara.\nOznake: doktoridragan bogdanićgoran bircakovicljekariministarpodruznicaporodicna medicinaSvjetski dan doktora porodične medicinezvornik


Prikupljanje sredstava — Centar Modernih Veština\nCentar Modernih VeštinaJavno zagovaranjePrikupljanje sredstava\nNakon održanih obuka na teme Javno zagovaranje i Kreiranje praktičnih politika Centar modernih veština (CMV) nastavlja seriju webinara. U saradnj sa Timom za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije (SIPRU), organizovan je treći po redu webinar na temu prikupljanja sredstava (fundraising). Ovi webinari su bili namenjeni učesnicama i učesnicima iz deset lokalnih zajednica u Srbiji. Učesnice i učesnici su predstavnici lokalnih samouprava i lokalnih nevladinih organizacija koje zajednički rade na lokalnim projektima inovativnih usluga. Projekat je podržala Švajcarska agencija za razvoj i saradnju (SDC)\nKao i do sada pre svakog webinara učesnicima je poslat ex ante (ulazni) upitnik o pozvanju teme prikupljanja sredstava. On je pokazao da su učesnici imali osnovna znanja o prikupljanja sredstava ali ne i mnogo iskustva. Cilj ovih webinara je bio da se kroz predavanja i vežbe učesnici osposobe za kreiranje strategije prikupljanja sredstava kako u svojim lokalnim zajednicama tako i šire. Takođe zadatak trenera je bio da uputi učesnice i učesnike u načine prikupljanja sredstava zs nastavak njihovih kampanja javnog zagovaranja. Obuka je obuhvatile teme o definiciji prikupljanja sredstava, ključnim aktivnostima, načinima komunikacije sa donatorima, matrici donatora, alatima za prikupljanje sredstava, izgradnii odnosa sa donatorima, vaprisustvvo predstavnika žnosti i strukturi sastanka, načinima za zakazivanje i storytellingu. Ovo je bila i prilika da se učesnici i učesnice međusobno upoznaju jer je ovaj seminar bio zajednički za sve.\nWebinar je bio organizovan uz SIPRU. Oni su takođe imali mogućnost učešća na webinaru. Iskoristili su priliku i preneli svoje iskustvo u vezi sa ovom temom. SIPRU takođe mora da animira različite donatore tako da im je ova tema bliska.\nOvi webinari se sprovode u okviru sprovođenja druge faze „Programa lokalnih inicijativa za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva – Podrška razvoju inovativnih modela za socijalno uključivanje – LIP 2”. Podsećamo da je cilj programa LIP 2 unapređenje socijalne uključenosti osetljivih društvenih grupa (žene, mladi, Romi/kinje, migranti/kinje, osobe sa invaliditetom) u lokalnim zajednicama širom Srbije. On predstavlja i vid partnerstva između lokalnim NVO i lokalnih samouprava.\nProgram obuka se nastavlja sa istim grupama polaznica i polaznika 5. 6. 7. i 9. aprila.


Predsednik Jagodine upire prstom u Zvezdu: Krivci na "Marakani", igrači zbrinuti | Novosti.rs\nPredsednik Jagodine upire prstom u Zvezdu: Krivci na Marakani, igrači zbrinuti\n02. 11. 2015. u 21:00\nPotražujemo 650.000 evra od transfera Predraga Rajkovića u Makabi, a naš dug je trenutno 600.000 evra. Crveno-beli su nam blokirali normalno funkcionisanje kluba - kaže Goran Milanović\nGoran Milanović i Zvezdan Terzić foto: Arhiva VN\nFUDBALERI Jagodine Mladen Popović, Frensis Kjereme, Aleksandar Stojimirović i Aleksandar Filipović ostali su bez krova nad glavom jer klub nije platio kiriju za stanove, što i nije neka novost jer se slične stvari, nažalost, dešavaju u gotovo svim klubovima.\nPredsednik Jagodine Goran Milanović ne krije da su fudbaleri bili u neprijatnoj situaciji, ali tvrdi da se digla veća prašina od potrebne, a da je problem ekspresno rešen:\n- Tačno je da su fudbaleri morali da promene stanove jer smo dužni stanodavcu, ali nisu otišli kućama, već u karantin. Igrali su svi u Lučanima. Situacija nije bila prijatna ni za njih, ni za nas, ali je najvažnije da je problem rešen. Nekome je u interesu da se diže veća tenzija ali neka...\nKlub je u težoj finansijskoj situaciji zbog duga Crvene zvezde, ističe Milanović.\n- Potražujemo 650.000 evra od transfera Predraga Rajkovića u Makabi, a naš dug je trenutno 600.000 evra. Crveno-beli su nam blokirali normalno funkcionisanje kluba, jer da su nam uplatili odmah novac, ne bismo bili u problemu. Nadamo se da će nam Zvezda do 15. novembra uplatiti 270.000 evra, jer ako se to ne desi, pustićemo menicu na taj iznos i bar stati u red za naplatu. Ali, kad vidim da je Zvezda u blokadi 80 miliona, onda se pitam kad ćemo stići na red?\nI grad Jagodina smanjio je pomoć klubu u ovoj sezoni, ne krije prvi čovek kluba:\n- To je deo dogovora između gradskih vlasti i nas. Smanjili smo budžet, oslonili se na mlade igrače i pokušavamo da se sami finansiramo. I do sada je grad učestvovao sa 10 odsto u budžetu, mada je uložio velika sredstva u stadion i infrastrukturu. U novom konceptu imamo potencijal u Nikoliću, Filipoviću, Miladinoviću, Fresisu, Miloševiću, ali isto tako ta mladost i neiskustvo odrazili su se na rezultat. Sve smo to očekivali, pa ćemo se na zimu malo pojačati kako bismo ostvarili cilj u ovoj sezoni - uveren je Milanović.\n* “Rekord” tvrdi: Živković Benfikin pet godina\n* Zvezda od 39,9 miliona dinara duga za struju, platila samo 4,6 miliona\n* Lalatović: Ne dam da mi psuju majku\n* Stiže Mihin Milan: Na pravom smo putu\n* Terzić: Dnevni termin? Hladno je kad zađe sunce...\n* Užas u Rumuniji: Trener mladog tima krvnički šutirao dečaka\n* Božić: Zahtevam borbu, pa šta bude\n* Zvezda pred derbi: Daleko od maksimuma dovoljno za pobedu\n* Đoković za “Novosti”: Želim da budem najbolji teniser svih vremena!\n* Čović brani Radonjića: Neće čaršija da mi smenjuje trenera\n"NOVAK JE KAO SVETAC..." Kako je Đoković spasao vatrenu Rumunku\n05. 12. 2021. u 15:39\nNa Marakani krivci za 150 evra koje niste hteli da platite? Jel su ovi likovi realni? Ljudi hoce da zive od jednog transfera deset godina.\n@Ivan - Ma da i ja kazem kako ih samo nije sramota da traze svoje pare :)\nSloboda je zbog duga petokrake ispala u drugu ligu. Neka se spremi Jagodina.\nČim Palma zglajzne, eto vas tamo gde i pripadate, Opštinska liga grupa Tigar.\nTako je propalo Užice, Rad se jedva izvukao ispadanja ali finansijski grca, eno propada Spartak, i ne mogu ni da se setim svih koje je upropastilo najveće zlo srpskog sporta i poslovanja uopšteno!\nUništitelji fudbalske provincije\nOvako je zvezda uništila i Slobodu iz Užica. Džaba papiri, džaba menice, za ovo leglo ne postoji pravda u Srbiji.\n@Uništitelji fudbalske provincije - Nije Zvezda unistila Slobodu iz Uzica vec partizan,cija su bili filijala,pogledaj poslednju sezonu i kako su se igraci Slobode sklanjali u Uzicu i izgubili 2:1 od partizana.Sta mislis,zasto je Piskavac na kraju utakmice rekao da je dobro sto nije bilo incidenata,zasto,pa zato sto je bio svestan da javnost zna da su bili filijala partizana a njihov predsednik grobar,rece da i on hoce da bude brend a ne samo Zvezda.Na takav nacin se postaje mnogo los brend.Toleti sistem uzima Spartaku bodove.\n@Uništitelji fudbalske provincije - Koliko god se trudili spinovanjem da izvrcete cinjenice, ostaje fakt, nepobitna cinjenica, da zbog neisplacivanja dugovanja niste igrali u Evropi, necete ni ove sezone, zivi bili pa videli, igrate neregularno u super ligi zbog duga, zbog kojeg bi morali biti prebaceni u nizi rang, jer neplacanjem pstalim klubovima i njih unistavate, ne isplacivanjem dugova ürivrednim subjektima i njih unistavate, neisplacivanjem dugovanja igracima i njihove egzostencije ugrozavate, nevracanjem para bankama...\nPostovani prijatelji Novosti,Ostao sam zaprepascen izjavom pred.Jagodine Gorana Milanovica,da je Zvezda u blokadi od 80 m E,pa je covjek zabrinut da li ce i kada doci na red da naplate 650 000 E. za Rajka..Zaista ako je ovo i priblizno istina, to je zastrasujuce,kako za drzavu Srbiju tako i za sport u cjelini..)\n@Radovan - 80 милиона али динара.\n@Radovan - Ne postoji zakon u ovoj banana državi za ovu kriminalnu grupu\na partizan vec 8 godina duguje Banatu 3 miliona evra za Tosica i nikom nista\nFK''JAGODINA'' je jedan od naših najboljih klubova, imajući u vidu infrastrukturu i zdravu koncepciju razvoja kluba. Oni su ove godine napravili presek u kratkoročnoj politici samo dovodjenja igrača, oslonivši se na mlade igrače. Superligaši bez dobre infrastrukture i stvaranja mladih igrača su osudjeni na propast, kao i klubovi koji dovode igrače i trenere, menjaju ih kao na traci, a ne plaćaju. Ima ih bogami i u samom vrhu srpskog fudbala. VEOMA BRZO ĆE OTIĆI U ISTORIJU. BILA JEDNOM......\nPredsednik FK Jagodine posteno je opisao situaciju u svom klubu uz zahvalnost Gradu (citaj Palmi) sto imaju velelepni stadion i sto su elitni Grad sporta i turizma. Ja to miogu da pisem jer sam bezbroj puta bio tamo.\nVidim ovde neki brinu za Uzice... a Banat? a Tosic u Mancester, a banatu 30% tj 3 mil evra, a dusebriznici?\nLJudi, pa kada znate da ne mogu da vam plate onda nemojte davati svoje igrace. Primer Slobode iz Uzica je tu, u toku je Spartak iz Subotice a Jagodina je sledeca ?\nСви мање,више помажу Ц,Звезду и Партизан оваквим кредитирањем као Јагодина.па онда није ни чудо где се ко налази на табели.То се зове ЈАГОДИНСКА КРЕДИТНА БАНКА\nA šta bi bilo da Zvezda nije pustila Rajkovića i da nije uzela pare koje je uzela.Gospodo polako dobićete svi ono što ste zaradili.Za sada se snađite na drugoj adresi,ili uzmite nekog igrača.Npr. Gavrić,Anđelković,Cvetković,Stojanović....


SVETSKA TAMBURAŠKA ASICIJACIJA DODELILA PRIZNANjA NA TAMBURAŠKOM FESTIVALU U KUMANOVU U MAKEDONIJI\nOVACIJE TAMBURAŠIMA IZ SRBIJE\nFestival u Kumanovu obeležili orkestri iz Novog Sada i Deronja\nTamburaši iz Srbije, novosadska „La banda“ i orkestar Neše Jovanovića iz Deronja su uz predstavnike Svetske tamburaške asocijacije, pobrali ovacije na 11. internacionalnom Tamburaškom festivalu u Kumanovu, na kojem su se 22. i 23. avgusta predstavili i orkestri iz Mađarske, Slovenije, Hrvatske i Makedonije.\nSjajnim nastupima na centralom gradskom trgu pred više hiljada ljubitelja setnog zvuka, naši „majstori pera i žice“ su po svemu obeležili tradicionalnu smotru tamburaša u Makedoniji čiji su organizatori tom prilikom dobili i specijalna priznanja Svetske tamburaške asocijacije.\n- Prezadovoljne smo našim koncertom i oduševljene prijemom publike u Makedoniji- ističe Julijana Jovanović, vođa ženskog tamburaškog orkestra „La banda“.- Predstavile smo se repertoarom iz oblasti svetske pop kulture pa evergrin hitovima i savremenim kompozicijama, pomalo iznenadile publiku.\n„La banda“ je prvi ženski tamburaški orkestar koji je za 11 godina nastupio na festivalu u Kumanovu, što je bio poseban doživljaj za publiku i organizatore.\nJednako uspešan koncert zabeležila je i „Reprezentacija Deronja“, najtamburaškijeg sela na planeti, predvođena čuvenim Nešom Jovanovićem čiji su umilni zvuci tamburice razgalili posetioce. Deronjčani su u „best of“ programu izveli nadaleko čuvene naše narodne pesme a u čast domaćina i nekoliko makedonskih kompozicija u njihovom aranžamnu i osvojili srca publike.\nDelegacija Svetske tamburaške asocijacije, na čelu sa predsednikom dr Jovanom Pejčićem i umetničkim direktorom Jovanom Adamovim, kao i članovima Draganom Jankovićem i Đorđem Čavićem, dodelila je posebna priznanja organizatorima festivala u Kumanovu.\n- Svetska tamburaška asocijacije, čije je sedište u Novom Sadu, pomno prati dešavanja u oblasti tamburaške muzike u svetu, a posebno pregaoce koji ne posustaju. Organizatori festivala u Kumanovu traju već 11 godina, okupljaju čuvare tradicionalne muzike iz čitavog regiona i po svemu zaslužuju nagradu- istakao je dr Jovan Pejčić, predsednik Svetske tamburaške asocijacije, koji je uručio priznanja Zoranu Damjanovskom, gradonačelniku Kumanova i Ninu Veličkovskom, umetničkom direktoru festivala.\nNovosadska delegacija na festivalu u Kumanovu, čelnici Svetske tamburaške asocijacije i članovi orkestara Neše Jovanovića i „La banda“, imali su i poseban prijem kod gradonačelnika Zorana Damjanovskog.\n- Zaista smo izuzetno srdačno dočekani i to na nivou grada Kumanova- kaže Jovan Adamov, umetnički direktor Svetske tamburaške asocijacije i „Tamburica festa“.- Razgovori su bili konstruktivni i očekujemo da dosadašnja odlična saradnja bude još uspešnija i bogatija.


Korona virus u BiH: Preko 1.400 novozaraženih, 13 preminulih\nU posljednja 24 sata entitetski zavodi u Bosni i Hercegovini izvjestili su o 1.411 novozaraženih osoba koronavirusom. U istom periodu preminulo je 13 osoba.\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u posljednja 24 sata, izvršeno je testiranje 1.078 laboratorijskih uzoraka, a novi virus korona (SARS-CoV-2) potvrđen je kod 582 osobe u Republici Srpskoj.\nRadi se o 304 muških i 278 ženskih osoba od kojih je 87 mlađe, 411 srednje i 84 osoba starije životne dobi.\nPrema mjestu prebivališta, 156 osoba je iz Banjaluke, 65 iz Trebinja, 32 iz Laktaša, po 30 iz Gradiške i Nevesinja, 28 iz Bijeljine i Istočne Ilidže, 27 iz Istočnog Novog Sarajeva, po 25 iz Pala i Sokoca, 20 iz Prijedora, 11 iz Višegrada, po 10 iz Bileće i Kozarske Dubice, po devet iz Zvornika i Kneževa, osam iz Berkovića, po sedam iz Trnova i Foče, poo pet iz Gacka, Kotor Varoša i Čelnica, po četiri iz Ribnika, Han Pijeska i Čajniča, tri iz Prnjavora, po dvije iz Petrovca, Rudog, Srpca i Ugljevika i po jedna iz Doboja, Krupa na Uni, Ljubinja, Mrkonjić Grada, Novog Grada, Novog Goražda i Šipova.\nU posljednja 24 sata, Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske prijavljeno je devet smrtnih slučajeva kod kojih je potvrđeno prisustvo novog virusa korona. Radi se o četiri muškaraca i pet žena srednje i starije životne dobi iz Banjaluke (četiri osobe), Gradiške, Vukosavlja, Foče, Trebinja i Bijeljine.\nDo sada je u RS potvrđeno 18.428 slučajeva virusa korona, a preminula je ukupno 425 osoba kod koje je potvrđen test na novi virus korona.\nOd novog virusa korona, do sada se oporavilo ukupno 8.416 osoba, a testirano je ukupno 104.446 osoba.\nUkupan broj hospitalizovanih u Republici Srpskoj je 784, u Univerzitetsko kliničkom centru RS 311, a u opštim bolnicama 473.\nU ovom bh. entitetu pod zdravstvenim nadzorom trenutno su 11.117 osobe, a nadzor je završen kod 70.625 osoba.\nU protekla 24 sata, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 1847 uzoraka, od kojih je 829 pozitivno na SARS-CoV-2.\nDo sada su testirana ukupno 208 083 uzorka, a SARS-CoV-2 je potvrđen kod 32 500 osobe.\nZaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH izliječeno je 19 464 pacijenata, a u protekla 24h oporavak je zabilježen kod 47 pacijenata. Trenutno je aktivno 12 240 slučajeva pozitivnih na SARS-CoV-2.\nNa Bolji svijet preselio Meho Memija iz Fojnice u 91. godini života\nVlada FBiH je danas održala hitnu telefonsku sjednicu posvećenoj nabavci vakcina protiv koronavirusa. Premijer je …


Pripreme za bebu - Tuetego\nVec sam pomenula ranije da imam cerkicu od 14 meseci, a sada da se vratimo malo u nazad.......\nOdmah po saznanju da cemo imati bebu, suprug i ja smo poceli da planiramo o svim pripremama, sta, kako... koliko nam novca treba za krevetac, kolica, pripremu sobe, odeca itd itd itd...\nEee sve to jako puno kosta kada se stavi na papir i sracuna.\nMedjutim, ja ne bih bila ja da sam otisla u prodavnicu i sve kupila sto nam je potrebno za pocetak... 😊\nUmesto da kupimo krevetac i potrosimo m koliko stotina eura za to ja sam odlucila da pozajmim krevetac od svoje sestre. Kupljem pre 37 godina.\nJa u sedmom mesecu, sa suprugom u dvoristu, smirglam, farbam.... pripremam krevetac za nasu princezu.\nPredivan osecaj, verujte mi. Ispao je kao nov, upravo iznesen iz prodavnice. Posvetili smo se svakom detalju i sa puno ljubavi sredili krevetic da konacno blista.\nKolica nam nisu bila potrebna u pocetku, jer je bekan trebao doci na svet u sred zime, tako da smo za prolece pozajmili od nase kume.\nEe to je bio dobar potez, jer zamislite da smo kupili, stajala bi sklopljena negde u uglu kuce, jer nasa beka nikako nije htela da se vozi u kolicima. A nimalo nisu jeftina, da se razumemo.\nDekoracija sobe: eee to je najlepsi deo, bar za mene jer obozavam hanmade...\nSada na trzistu imate svega sto mozete a i ne mozete zamisliti, medjutim, ja uopste nisam htela time da se bavim, nego lepo uzela karton, konopac i lepak i napravila recimo slovca za njeno ime kao sto mozete videti na ovoj slici.\nOgradice za krevetac, cena ide do cak 10, 15 hiljada dinara... najjeftinije koje sam nasla su bile oko 4000.\nHmmm, materijal, igla i konac i hop za manje od hiljadu dinara ja napravila, ogradicu, jastucice, masnice....\nSto se garderobice tice, za pocetak je neminovno kupiti novo, ali to i nijeneka jako velika investicija.\nSve u svemu, hocu vam reci da danasnji, novopeceni roditelji su u velikom problemu kada trebaju pripremiti sve za bebu, jesu, ako zele da odu do prodavnice i kupe sve novo. Za to vam je potrebno pa mozda cak u preko hiljadu €.\nMedjutim, ono sto je poenta ovog mog pisanja ovde je da sve to moze i za mnogo manje para.\nPitajte rodjake, pozajmite, preuredite, ofarbajte, sašijte, budite kreativni i pritom ustedite.\nVasa beba ce isto spavkati i u novom i u kreveticu starom 30godina, verujte mi. To njoj nije bitno.\nBitna je ljubav, neznost, paznja i posvecenost vise od bilo kakvog novog komada opreme za bebe.


Vodič kroz potencijalne izvore finansiranja | Grant za istraživanje u oblasti zaštite životne sredine\nGrant za istraživanje u oblasti zaštite životne sredine\nDa biste se prijavili, pošaljite e-poruku koja sadrži kratko pismo upita (LOI) od najviše 100 reči koje opisuju naziv i koncept vašeg projekta na treefund@treefund.org pre 1. marta 2022. godine. Vaš LOI mora jasno da identifikuje glavnog istraživača i instituciju sa kojima će biti ugovoren posao ako vaša prijava bude odobrena. Takođe navedite u svom LOI da želite da se prijavite za Hiland R. Džons program grantova. Fondacija će proceniti da li vaš LOI koncept ispunjava sve kriterijume za prijavu i da li se smatra da ima razumnu mogućnost uspeha s obzirom na ovogodišnje prioritete istraživanja. Ako i samo ako je vaš LOI odobren, dobićete numerisani obrazac za prijavu za vašu upotrebu. Nakon popunjavanja obrasca za prijavu, sačuvaćete Word verziju za svoju evidenciju, a zatim kreirati PDF verziju završenog dokumenta sa naslovom u formatu „Prezime glavnog istraživača, naziv programa, broj prijave“ i poslati e-poštom kao prilog na treefund@treefund.org sa biografijama glavnog istraživača i koistraživača. Osoblje će tada potvrditi prijem vaše prijave. Prijava treba da sadrži opis projekta i budžet.


"Budite spremni na rat!": Kim Jong-un proglasio stanje ratne pripravnosti u Sjevernoj Koreji - Vijesti - Index.hr\n"Budite spremni na rat!": Kim Jong-un proglasio stanje ratne pripravnosti u Sjevernoj Koreji\nSjeverna Koreja u stanju ratne pripravnosti\nKim Jong-un pozvao vojsku da bude spremna na rat\npetak, 1.2.2013. 10:20\nSJEVERNA Koreja je u stanju ratne pripravnosti nakon što je njihov vođa Kim Jong-un naredio vojsci da se "pripremi za rat", pišu južnokorejski mediji, a prenosi RT.\nKim Jong-un je naredbu izdao u sklopu priprema za obavljanje nuklearnih testova koje je ranije u siječnju najavljeno iz Sjeverne Koreje kao reakcija na nove sankcije nametnute od strane UN-a. Ratna pripravnost je na snazi još od 29. siječnja te se očekuje da bi nuklearni testovi mogli doći i prije nego što se očekuje. Pojedini analitičari ističu kako bi se ona mogla dogoditi 16. veljače, na rođendan bivšeg vođe Kima Jong-ila, koji je preminuo 2011. godine.\nSjevernokorejski mediji također su izvijestili da je Kim Jong-un rekao svojim dužnosnicima za pitanja sigurnosti da poduzmu specijalne mjere, prenosi Russia Today. Navodi se također kako je Kim Jong-un zabrinut zbog moguće reakcije Kine na njihovu nuklearnu probu, te je svojim generalima kazao kako moraju biti vrlo oprezni u odnosima s Kinom jer im je "još uvijek od koristi".\nJužna Koreja je, međutim, spremna dati "jak odgovor" na bilo kakvu provokaciju iz Sjeverne Koreje te je napetost u regiji izražena. Posljednji put je Sjeverna Koreja bila u ratnoj pripravnosti 1993. godine.


Helez o uslovima Bh. bloka za ulazak u vlast, žurbi Dodika i utrnuloj ruci Izetbegovića, potezima NB-a ...\n08.01.2019 / 20:00 Intervjui - Potpredsjednik SDP-a za Vijesti.ba\n- Danas je održan sastanak delegacije SDA sa poslanicima Nezavisnog bloka u federalnom Parlamentu. Iz NB su nakon razgovora poručili da će odluku o koaliciji sa SDA donijeti rukovodstvo stranke, te da na današnjem sastanku nije bilo zaključaka, ali da nije uredu izbaciti SDA iz vlasti. Imajući u vidu činjenicu da je NB glasao za izbor predsjedavajućeg Predstavničkog doma FBiH, koji je kadar SDP-a BiH, te da je dio većine na nivou FBiH, kako tumačite najnovije poruke predstavnika NB-a?\n- U novu godinu BiH je ušla sa neformiranom vlašću na svim nivoima. Prema Vašem mišljenju, šta bi značilo formiranje Vijeća ministara BiH prije nego što se formira vlast na nivou FBiH u punom kapacitetu? Kakve bi to eventualno posljedice moglo imati?\n- Ipak, iz pojedinih političkih stranaka kažu da se Vijeće ministara BiH treba i može formirati nezavisno od konstituisanja vlasti u FBiH i Doma naroda BiH.\n- S tim u vezi, da li bi i pod kojim uslovima SDP BiH i Bh. blok participirali u vlasti na nivou BiH?\nOko NATO i EU integracija nema kompromisa. Nas ne zanima Dodikova teza da se čeka na stav Srbije. Srbija je druga država, nezavisna od BiH, kao što je BiH nezavisna od Srbije. Za nas je potpuno jednako kao da neko kaže "ukoliko Moldavija ne bude ušla u NATO, neće ni BiH". BiH i Srbija nemaju nikakve veze kada je u pitanju NATO put. Odluke se donose potpuno odvojeno i nas ne zanima šta će Srbija uraditi.\n- Na nivou FBiH formirana je Predstavnički dom, u kojem Bh. blok predvođen SDP-om ima većinu. No, čeka se na Dom naroda, Vladu FBiH i predsjednštvo FBiH.\n- Za sutra su planirane dvije sjednice - nastavak konstituirajuće, a potom i prva vanredna na čijem dnevnom redu je budžet FBiH za 2019. godinu. Kakva su Vam očekivanja? Hoće li biti kvoruma za rad? Očekujete li prisustvo SDA i HDZ-a BiH?\n- Predsjednik SDA Bakir Izetbegović nedavno je, u kontekstu formiranja vlasti, kazao kako mu je "utrnula ruka koja je pružena Bh. bloku". Kako tumačite ovu poruku?\nHELEZ: Želim javno pitati Bakira Izetbegovića: Da li mu je utrnula ona korumpirana ili ona kriminalna ruka? Zbog toga što mu je jedna ruka korumpirana, a jedna kriminalna, mi ne želimo nijednu ruku od njega. Kada govorim o Bakiru Izetbegoviću, svakako mislim da je on personifikacija SDA i svega što su uradili proteklih više od 20 godina - počev od uništenja privrede, zatim debakla u povratku izbjeglih i raseljenih lica, jer su njihovi ministri uvijek bili zaduženi za ovaj segment...\n- Izetbegović je poručio i kako će praviti vlast sa drugim strankama. Kako komentarišete ovaj stav i da li bi to značilo i neku prekompoziciju u kantonima?\nHELEZ: Danas je u politici sve moguće. Otkako sam u političkim procesima, nagledao sam se svega i svačega. Ne bi me iznenadilo da oni to kupe, kao što su radili na izborima, kao što su plaćali glasače... Ne bi me iznenadilo da naprave neku tijesnu većinu, mada mislim da ne znam čovjeka od ovih koji su izabrani na bilo kojem nivou koji bi imao hrabrosti u ovom trenutku prodati se za nekakav novac SDA-u, pa da obori sve što je do sada uspostavljeno i da napravi neku većinu sa SDA. Ubjeđen sam da je to jako teško.


Moje zdravlje –Moje zdravlje Archives > Page 90 of 116 > Moje zdravlje - Moje zdravlje Archives > Page 90 of 116 > Moje zdravlje -\nTerapija medikamentima za smirenje mora se uzimati uz strog nadzor lekara, jer nekontrolisana upotreba ovih lekova dovodi do stvaranja psihičke i fizičke zavisnosti. Ukoliko se benzodiazepini koriste duže vreme, u dozama višim od preporučenih i kada za to…\nBorovnice – divan spoj užitka i koristi, nešto što se, priznaćete, u našim životima ne sreće baš često. Sadrže sve što je danas tako neophodno ljudima koje „melje“…\nRedovna oralna higijena daleko je važnija za zdravlje nego što se veruje. Osim što obezbeđuje blistav osmeh, pranje zuba uklanja iz usta mikroorganizme, među kojima su i razne vrste humanog papiloma virusa (HPV), od kojih su neki označeni…


25 Nov 2017 - 10:30 Motociklizam Link\nMnogi vozači će reći da je moto industrija malo napredovala od laganih dvotaktnih modela s kraja osamdesetih i početka devedesetih godine prošlog veka.\nNije mali broj onih koji voleli da vide dvotaktne modele od 250 kubika sa 60 KS i maksimalnom brzinom od oko 200 km/h ponovo na tržitu, mada je teško da bi ispunili moderne emisione regulative.\nA možda bi i mogli, evo dokaza za to.\nUpoznajte Vins Duecinquanta, najnoviji projekat zasnovan na ideja da se korišćenjem direktnog ubrizgavanja dvotaktni motor prilago aktuelnim emisionim zakonima na Starom kontinentu.\nKompanija Vins je 2015. otkrila svoj Powerlight motocikl, dvotaktni sportski model, s V-twin agregatom zapremine 100 kubika, napravljen od karbonskih vlakana. Duecinquanta, čije ime znači 250, se u neku ruku može nazvati snažnijom varijantom ovog modela, sa sve V-twin jedinicom i istom karbonskom monokok šasijom, karbonskim felnama i karbonskih viljuškama.\nIpak, Duecinquanta će biti samostalan model, dostupan u dve varijante - trkačkoj, sa agregatom od 288 kubika, i malopre pomenutoj drumskoj varijanta, čiji agregat ima zapreminu od 249 kubika.\nTrkački model, Duecinquanta Competizione, je navodno težak manje od 85 kg i ima više od 80 KS. Ove brojke obećavaju performanse dovoljne da se pobedi stara dvotaktna MotoGP mašina od 250 kubika.\nIz Vinsa, kompanije koju je osnovalo nekoliko bivših inžinjera Ferrari F1 tima, poručuju da je maksimalna brzina oko 240 km/h.\nShodno tome i cena, pa je za Competizione potrebno izdvojiti oko 50.000 evra.\nOsnovni model je nešto jeftiniji i koštaće 40.000 evra. Njegove performanse nisu poznate za sada, jer se pretpostavlja da kompanija polako kompletira emisionu homologaciju i da ne želi da još uvek objavljuje nikakve cifre. U smislu težine je oko 10 kg teži od Competizione modela, deli s njim njegove karbonske delove, uključujući ram, viljuške i felne, dok je maksimalna brzina oko 200 km/h.\nMada ne očekujemo da ovakve mašine vidimo na svakom uglu, nadamo se da će Vins uspeti s Euro4 homologacijom. Jer, ako jedna mala kompanija uspe u tome, možda to ohrabri i druge da ponovo procene potencijal dvotaktnih jedinica za direktnim ubrzigavanjem.


Melodifestivalen (šve. Melodifestivalen, "Festival melodije") je godišnji festival zabavne muzike takmičarskog karaktera koji organizuju Švedska televizija i Švedski radio. Pobednik Melodifestivalena predstavlja Švedsku na Pesmi Evrovizije.\nMelodifestivalen se održava gotovo svake godine od prvog javnog takmičenja 1959. godine. Od 2000. godine, festival je najgledaniji televizijski program u Švedskoj. 2007. godine, polufinala je gledalo u proseku 3,1 miliona gledalaca, dok se procenjuje da je oko 4 miliona Šveđana gledalo finalno veče.\nFestival je proizveo četiri pobednika Pesme Evrovizije i šesnaest pesama koje su za Švedsku osvojile jedno od prvih pet mesta. Lagano orkestrirane pop pesme, poznate kao šlager, toliko dominiraju takmičenjem da ga švedski mediji ponekad nazivaju Šlagerfestivalen. Međutim, od preoblikovanja takmičenja 2002. godine, na bini se pojavljuju i drugi stilovi, poput rep muzike, regea ili glam roka, ili čak nešto muzike sa orijentalnim uticajima.\nPobednika Melodifestivalena određuju regionalni žiriji i telefonsko glasanje publike, u omeru 50:50. Sistem glasanja je evoluirao kroz višedecenijsku istoriju takmičenja, ali je u njegovom središtu uvek bilo dodeljivanje poena pesmama, koji se zatim sabiraju. Do 2001. godine, broj učesnika u programu bio je ograničen na između osam i dvanaest pesama, što je uvođenjem polufinala 2002. izmenjeno na 32 pesme. 2002. godine je takođe počela sa emitovanjem i verzija takmičenja za decu, Lila Melodifestivalen.\nMelodifestivalen ima značajan uticaj na muzičke lestvice u Švedskoj. 23 učesnika 2006. i 21 učesnik 2007. su dostigli domaću lestvicu singlova (Sverigetopplistan). Pobednica Melodifestivalena 2008. je Karlot Pereli.\n2.2 Izvođači i džokeri\n3.1 Polufinala i druga šansa\n6 Muzički stilovi i izvođenja\n7 Pokrivenost u medijima\n8 Poznati učesnici\n9 Mesto održavanja\nŠvedski radio je izabrao Alis Babs kao prvog švedskog predstavnika, za Pesmu Evrovizije 1958, interno, bez javnog izbora. Izabrana je pesma Samma stjärna lyser för oss två, kasnije preimenovana u Lilla stjärna, koja je zauzela četvrto mesto u Hilversumu 12. marta 1958. Prvi festival za izbor evrovizijskog predstavnika, kao deo radijskog programa Säg det med musik, održan je 29. januara 1959. u areni Cirkus u Stokholmu, a o pobedniku su odlučivala četiri stručna žirija iz Stokholma, Geteborga, Malmea i Luleoa. Pobedila je pesma Augustin koju je izvodila Siv Malmkvist, ali je Švedski radio još pre takmičenja odlučio da će pobedničku pesmu, ma koja to bila, na Pesmi Evrovizije pevati Brita Borj. Pravilo o internom izboru izvođača za Pesmu Evrovizije i zatim takmičenja u kojem pesme koje će potencijalno predstavljati Švedsku izvode drugi pevači je odbačeno 1961. godine. Takmičenje je postalo nezavisni televizijski prenos 1960. godine pod imenom Eurovisionschlagern, svensk final. Ranih godina, festival je prenošen u Norveškoj i Danskoj putem televizijske mreže Nordvizija. Pod svojim sadašnjim imenom Melodifestivalen (ili njegovom varijacijom Melodifestival) takmičenje se održava od 1967.\nPredizbor[uredi - уреди | uredi kôd]\nProces sužavanja hiljada potencijalnih učesnika do 32 koji će nastupiti na festivalu traje preko sedam meseci. Tradicionalni predizbor, javnim konkursom otvorenim za švedske autore, daje 28 od 32 učesnika. Preostala četiri mesta daju "džokeri", izvođači koje organizatori pozovu da učestvuju. Ceo postupak predizbora može početi već u maju prethodne godine i završava se do januara.\nŠvedska televizija počinje potragu za pesmama koje će biti izvedene na Melodifestivalenu devet meseci pre početka televizijskog takmičenja (nekoliko dana nakon upravo završene Pesme Evrovizije). Rok za prijavljivanje pesama na konkurs je u septembru. Pesme mogu biti na bilo kojem jeziku, ali autori moraju biti stanovnici Švedske i imati šesnaest ili više godina. U predizboru, dužina pesama je ograničena na tri minuta i dvadeset sekundi, ali pesme koje budu među konačnih 28 izabranih moraju biti skraćene na najviše tri minuta (što je najduže dozvoljeno trajanje za pesme koje učestvuju na Pesmi Evrovizije). Pesme se podnose kao demo snimci i mogu se remiksovati ako budu izabrane za učešće u takmičenju.\nPostupak podnošenja nadgledaju članovi Švedskog udruženja muzičkih izdavača, čiji zadatak je da među pristiglim pesmama proberu do razumnijeg broja od oko 1.200 pesama. Ovaj njihov izbor zatim preuzima posebna šesnaestočlana komisija koji čine muzički profesionalci, osoblje Švedske televizije, i drugi članovi kao predstavnici javnosti (odnosno publike). Prema starosti članovi ove komisije su od tinejdžera do ljudi u njihovim pedesetim godinama. Najmanje deset od konačnog izbora od 32 pesme moraju biti na švedskom jeziku. Na konkurs za Melodifestivalen 2008. je pristiglo 3.489 pesama, najviše u istoriji takmičenja. Pesme koje komisija izabere, i imena kompozitora, organizator objavljuje krajem septembra, nakon čega u medijima sledi dva meseca žustrih spekulacija o tome ko će biti izvođači. Autori pesama moraju dati intervjue Švedskoj televiziji, prisustvovati konferenciji za štampu pre takmičenja, i ostati otvoreni za mogućnost promotivnih pojavljivanja ukoliko pesma dostigne finale.\nIzvođači i džokeri[uredi - уреди | uredi kôd]\nŠvedska televizija bira izvođače pesama. Za njih, kao i za tekstopisce, takođe važi da moraju imati barem šesnaest godina (što važi i za izvođače na Pesmi Evrovizije), ali izvođači ne moraju biti Šveđani. Izvođači koji pevaju na demo snimku automatski učestvuju u takmičenju. Oni moraju biti spremni da izvedu svoju pesmu na takmičenju ako se ne može naći odgovarajući alternativni izvođač, i mogu biti diskvalifikovani ako odbiju. Ovo pravilo je u prošlosti dovelo, recimo, do diskvalifikacije pesama När löven faller Karole Hagkvist 2003. i So Good Stefena Simondsa 2006. Švedska televizija takođe može dati pesmu drugom izvođaču bez obzira na zainteresovanost demo izvođača, kao što se desilo, na primer, sa Brandsta siti slekers 2004. i Pernilom Valgren 2005. Umesto diskvalifikovanih pesama, učestvuju druge pesme, čiji uspeh široko varira. 2006. godine, Naughty Boy Hane Graf (zamena za Simondovu pesmu) je završila pretposlednja u polufinalu. Sa druge strane, 2002. i 2007. godine, zamene koje su izvodili Jan Johansen i Mons Selmelev su se plasirale među prvih deset. Imena pevača koji će izvoditi 28 pesama izabranih kroz tradicionalni predizbor (konkursom) se objavljuju krajem novembra. Nisu retki ni pevači koji su istovremeno i autori pesama. Izvođači često u javnosti potvrde svoje učešće pre zvaničnog saopštenja.\nSistem džokera je uveden 2004. godine kako bi se na takmičenje uvelo više različite muzike. Švedska televizija poziva četiri izvođača — po jednog u svakom polufinalu — da izvedu na takmičenju pesmu po svom izboru, pod jedinim uslovom da ne krši pravila. DŽoker pesme i izvođači se objavljuju u januaru. Melodifestivalen 2004. i 2007. su osvojili džokeri, Lena Filipson i Ark. Na takmičenjima 2005. i 2006, džokeri su zauzeli druga mesta, Nane Grenval i Bodis vitaut organs.\nVečeri[uredi - уреди | uredi kôd]\nPrenosi Melodfestivalena traju pet nedelja i sastoje se od šest emisija uživo: četiri polufinala, u kojima se takmiči po osam pesama, veče "druga šansa" u kojem se takmiči osam pesama koje se "za malo" nisu plasirale u finale, i veliko finale. Deset pesama se nadmeće u finalu: po dve pesme se neposredno kvalifikuju iz svakog polufinala, i dve najbolje plasirane pesme na "drugoj šansi".\nPolufinala i druga šansa[uredi - уреди | uredi kôd]\nArena Skandinavijum u Geteborgu, u kojoj je održano pet polufinala od 2002.\nPre uvođenja sadašnjeg formata polufinala (deltävlingen) 2002. godine, takmičenje se obično sastojalo od jedne emisije uživo. Međutim, polufinala jesu korišćena dva puta tokom 1960-tih i ponovo 1971. Prema sadašnjem sistemu, emituju se četiri polufinala u 20 časova po srednjeevropskom vremenu, na četiri uzastopne subote, iz različitih švedskih gradova. Organizatori biraju mesta održavanja dobrano unapred i obično ih objavljuju u septembru prethodne godine. Polufinala počinju tokom ranog februara. U svakom se takmiči po osam pesama.\nMeđu svakih osam polufinalista je sedam pesama iz tradicionalnog predizbora i jedan džoker. Za razliku od finala, žiriji se ne koriste i razultate odlučuje teleglasanje. Pesme se izvode uživo uz telefonske linije otvorene za prvi krug glasanja u kojem se bira pet takmičara sa najvećim brojem glasova koji prolaze u drugi krug. Glasovi iz prvog kruga glasanja se ne prenose u drugi krug. Od pet preostalih, dve pesme koje dobiju najveći broj glasova u drugom krugu glasanja se plasiraju neposredno u finale; pesme na trećoj i četvrtoj poziciji po broju glasova prolaze u "drugu šansu". Voditelji objavljuju koje su se četiri pesme plasirale u dalje takmičenje nakon što se telefonske linije za glasanje zatvore. Kako bi se izbeglo taktičko glasanje u kasnijem takmičenju, tačan plasman ovih pesama se ne saopštava sve dok su pesme u igri. Redosled kojim se objavljuju pesme koje su se kvalifikovale za dalje takmičenje je sledeći:\nJedan od neposrednih finalista. (Nakon ovoga ostale su četiri pesme.)\nDve pesme koje su se plasirale u drugu šansu. (Ostale su dve pesme.)\nDrugi neposredni finalista. (Ostala je jedna pesma; ova pesma je na petom mestu i ne prolazi dalje.)\nOba finalista ponovo izvode svoje pesme na kraju prenosa. Organizacija sistema polufinala na Melodifestivalenu popularizovala je ideju emitovanja više krugova i na drugim nacionalnim izborima za Pesmu Evrovizije. Sličan sistem je Evropska radiodifuzna unija kasnije usvojila i za samu Pesmu Evrovizije.\nDruga šansa (andra chansen) je peto polufinalno veče takmičenja, u kojem se odlučuje ko će zauzeti deveto i deseto mesto u finalu. U drugoj šansi učestvuju pesme koje su zauzele treće i četvrto mesto u svakom od četiri polufinala, ukupno osam učesnika. Na prvoj održanoj drugoj šansi, 2002. godine, o dva finalista je odlučivao panel koji su činili raniji pobednici festivala. Od 2003. do 2006, ponovo su puštana izvođenja sa polufinala. Glasovi gledalaca su u prvom krugu sužavali izbor na tri ili četiri pesme, a zatim bi drugi krug glasanja gledalaca odlučio dva finalista. Program je emitovan u nedelju popodne nakon četvrtog polufinala i održavan je u manjem prostoru od onih koji su bili domaćini polufinalima, poput otmenog Berns salongera u Stokholmu, gde je druga šansa održana 2005.\n2007. godine, druga šansa je postala polufinale za sebe, koje se održava u prostoru uporedive veličine sa onima za ostala polufinala. "Nova" druga šansa se održava u subotu uveče, dodajući jednu nedelju trajanju festivala. Format glasanja je takođe izmenjen i uveden sistem eliminacije. Osam pesama učesnica se sparuju. Unutar svakog para, pesma sa manjim brojem glasova se eliminiše i tako se izbor sužava na četiri pesme, koje se ponovo sparuju. Pobednici ova dva para u drugom krugu glasanja se plasiraju u finale. Novi sistem daje izvođačima koji se kvalifikuju za drugu šansu mogućnost da poboljšaju svoja polufinalna izvođenja, posebno pošto imaju priliku da ponovo takmičarski izvedu pesme. Dva finalista ne izvode svoje pesme ponovo na kraju programa.\nFinale se održava u 20 časova po srednjeevropskom vremenu u subotu nakon polufinala, sredinom marta. U finalu učestvuje deset pesama. Nedelju dana pre finala, nadzornici takmičenja određuju redosled nastupa kako bi osigurali da slične pesme i izvođači budu udaljeni jedni od drugih. Sva finala od 2002. godine na ovamo su održana u areni Globen u Stokholmu. Probe za finale se održavaju u petak, i karte za probe se prodaju gotovo jednako brzo kao za samo finale.\nKao i na Pesmi Evrovizije, televizijski prenos otvara i zatvara logo Evropske radiodifuzne unije koji prati prelid orekstraciji Te Deuma Marka Antoana Šarpentjea. Pesmama prethode video razglednice, često sa samim takmičarima. Na primer, 2004. godine, na razglednicama su komičaru u sali Hamburger beš imitirali finaliste; dok su 2006. razglednice prikazivale put svakog izvođača do finala, uz naraciju komentatora Peke Heinoa. Dok žiriji odlučuju o svojim glasovima, i pred završetak teleglasanja, na sceni nastupaju drugi izvođači. Često su to nekadašnji učesnici Melodifestivalena, uključujući Karolu i Lenu Filipson 2005. ili kolaž nekadašnjih nastupa više izvođača 2000. godine.\nPobednik dobija trofej festivala, Den störa Sångfageln (Velika ptica pevačica), koji je dizajnirao Ernst Bilgren, koji mu uručuje prošlogodišnji pobednik. Trofej je uveden 2005. godine, i na gala programu Alla tiders Melodifestival ("Melodifestival svih vremena") u martu te godine dodeljen svim prethodnim pobednicima Melodifestivalena. Martin Stenmark je bio prvi koji je osvojio trofej u finalu. Pobednik takmičenja na kraju prenosa ponovo izvodi svoju pesmu.\nPre uvođenja sadašnjeg sistema glasanja 1999. godine, o pobedniku Melodifestivalena je odlučivala grupa žirija organizovanih po geografskim oblastima ili po starosnim grupama. Izuzetak je bilo takmičenje 1993, kada je korišćeno teleglasanje, ali bez uspeha. Švedska telefonska mreža je pala pod pritiskom poziva, a kasnije tvrdnje u švedskim tabloidima su sugerisale da je teleglasanje iskrivilo rezultate. Novine su objavile podatke za koje su tvrdili da predstavljaju glasove rezervnih žirija, prema kojima bi pobednik, Eloise geteborškog sastava "Arvingarna" završio tek na četvrtom mestu da su se računali samo glasovi žirija. Švedska televizija nikada nije potvrdila istinitost ovih navoda.\nSadašnji format glasanja je varijacija Bordinog izbornog sistema, sličan onome koji se koristi na Pesmi Evrovizije. Moguće promene u proceduri teleglasanja, čije je razmatranje najavljeno za 2006. godinu nakon kontroverznog rezultata iz 2005, se nisu ostvarile. 50% bodova dodeljuju žiriji: jedanaest žirija baziranih u gradovima širom Švedske dodeljuju po 1, 2, 4, 6, 8, 10 i 12 poena za sedam po njima najboljih pesama. Drugih 50% daju gledaoci, tako što se na osnovu rezultata telefonskog glasanja dodeljuje 11, 22, 44, 66, 88, 110 i 132 poena. Pesma sa najvećim brojem poena na kraju sabiranja oba seta glasova je pobednik.\nTelefonske linije za glasanje za finale se otvaraju neposredno nakon radijskog pretprikazivanja i ostaju otvorene do završetka glasanja žirija te večeri. Koriste se dva telefonska broja, tako da gledaoci mogu odlučiti da li žele i da, uz glas, svojim pozivom doniraju dobrotvornom fondu Världens barn Švedske televizije ili ne. Može se glasati i SMS porukama preko Telija mobil i Halebop mobilnih mreža. Teleglasanje je moguće samo u Švedskoj.\nGlasove žirija saopštavaju predstavnici, koji su retko članovi žirija. Glasovi se čitaju u rastućem poretku, počevši od jednog poena i završno sa dvanaest. Kada predstavnik žirija pročita poene, ponavlja ih voditelj festivala. Na primer:\nPredstavnik žirija: "Ett poäng för melodi nummer två." (Jedan poen za kompoziciju broj dva.)\nVoditelj: "Melodi nummer två får ett poäng." (Kompozicija broj dva dobija jedan poen.)\nInformativni program Švedske televizije ima jedanaest oblasti, koje predstavlja po jedan žiri u finalu Melodifestivalena.\nKako se glasovi saopštavaju, oni se prikupljaju i sabiraju na grafičkoj tabli. Švedska televizija menja od godine do godine način na koji se saopštavaju glasovi žirija. Na primer, predstavnici žirija 2004. godine su bili finalisti rijaliti šou programa Expedition Robinson, dok je 2006. godine glasove žirija saopštavao režiser, voditelj i lingvista Fredrik Lindstrom govoreći dijalektima svakog od regiona. Rezultate teleglasanja saopštavaju voditelji, takođe u rastućem poretku od 11 do 132. Teleglasanje na Melodifestivalenu je probilo nordijske rekorde glasanja. Broj glasova je 2007. godine po prvi put prešao dva miliona samo u finalu.\nU slučaju da dve pesme osvoje jednak broj poena, višu poziciju ima pesma koja je dobila više glasova publike. U istoriji festivala se dva puta dogodilo da su dve pesme završile glasanje sa jednakim brojem poena. 1969. godine, Tomi Šerberj i Jan Malmsje su imali nerešen rezultat za prvo mesto, i Šerberj je pobedio nakon što je žiri glasao za favorita između ove dve pesme. 1978. godine, Bjorn Skifs je imao jednak broj poena sa Laseom Holmom, Kiki Danijelson i Vizeksom, ali je pobedio nakon što je žiri glasao za svog favorita između ove četiri pesme.\nVećinu pravila Melodifestivalena diktiraju pravila Pesme Evrovizije, međutim, švedski emiteri su uveli i neka druga značajna pravila. Zvanična pravila takmičenja Švedska televizija objavljuje rano tokom priprema za svaki Melodifestivalen, kako bi autori izvođači primetili eventualne izmene.\nU izvođenju može učestvovati najviše šest osoba na sceni. Ovo uključuje i hor Melodifestivalena (huskören, doslovno "kućni hor"), grupu od pet fleskibilnih pratećih vokala koje koristi većina učesnika. Učesnici mogu izabrati i da koriste neke ali ne sve prateće vokale, već kako im se čini najpodesnijim za njihov nastup, ili mogu koristiti sopstvenu prateću grupu. Svi vokali moraju biti 100% uživo i ljudski glasovi nisu dozvoljeni na pratećim trakama. Živi orekstar je korišćen od početka Melodifestivalena do 2000, osim 1985. i 1986. godine. Od 1960. do 1963. godine su korišćena dva orkestra, veliki orkestar i Göte Wilhelmsons kvartett. Počevši od 2001. godine, pesme se izvode uz pratnju instrumentalne matrice, između ostalog zbog izmena pravila Pesme Evrovizije koja više ne nalažu korišćenje orkestra. Živi orekstar je poslednji put korišćen na Melodifestivalenu 2000.\nPesme se ne mogu javno emitovati do polufinalnog stadijuma takmičenja. Pesme se javnosti prvi put otkrivaju tokom pretprikazivanja Inför Melodifestivalen, koje se emituje na radiju veče pred svako polufinale. Pesme koje su eliminisane u polufinalu mogu biti javno emitovane odmah nakon završetka polufinala. Zabrana izvođenja pesama koje su se plasirale u dalje takmičenje važi do emitovanja pretprikazivanja za drugu šansu. Ograničenja emitovanja pesama-učesnica prestaju nakon večeri druge šanse.\nEmiteri ponekad iz temelja menjaju pesme nakon što se ove plasiraju na Pesmu Evrovizije. Na primer, na Melodifestivalenu 1961. je pobedila Siv Malmkvist sa pesmom April, April. NJeno izvođenje nakon pobede su pomutile brojne greške, zastajala na tekstu pesme i naglas se smejala. Kritičari nisu bili blagonakloni prema Malmkvist i Švedski radio ju je za Pesmu Evrovizije zamenio pevačicom Lil-Babs. Još jedan primer je pobednik iz 1987, pesma Fyra bugg och en Coca Cola u izvođenju Lote Engberg. Ime ove pesme je za Pesmu Evrovizije promenjeno u Boogaloo, jer je korišćenje robnih marki bilo protivno pravilima evrovizijskog takmičenja. Ime Boogaloo je izabrano, pošto su dva prethodna pobednika Evrovizije iz Švedske (Waterloo za ABBA 1974. i Diggi-loo, diggi-ley za Heriz 1984.) imali imena koja su se završavala na -loo.\nDo 2001. godine, bile su dozvoljene samo pesme na švedskom jeziku. Većina pobednika je, međutim, snimalo i engleske verzije svojih pesama (kao i na nekim drugim jezicima). Godina 1965, 1973, 1974. i 1975, pobednička pesma je na Evroviziji izvođena na engleskom jeziku. Od kada su jezička ograničenja na Pesmi Evrovizije ukinuta 1999, svi švedski učesnici su pevali na engleskom jeziku, bez obzira na jezik na kojem su pobedili na Melodifestivalenu. Bilo je i pesama na drugim jezicima: španskom, francuskom, portugalskom i persijskom. Pesma koju je na Melodifestivalenu 2005. izvodio Kameron Kartio bila je na izmišljenom jeziku.\nMuzički stilovi i izvođenja[uredi - уреди | uredi kôd]\nSlika o Melodifestivalenu se razvijala i menjala tokom skoro pola veka postojanja, ali je jedna reč uvek definisala muziku festivala više od svih ostalih: šlager. U Švedskoj, reč "šlager" (nemačka reč koja doslovno znači "hit", "pogodak") je počela da predstavlja svaku pesmu povezanu sa Melodifestivalenom, od džez muzike, značajno prisutne 1960-tih, do balada istaknutih krajem 20-tog veka. Kristin Demsteder iz švedskog anglofonog časopisa The Local opisala je švedski šlager kao muziku "koju tipično karakterišu melodija koja dodijava svojim ponavljanjem i trivijalan tekst sa malo ili nimalo značenja".\nIako se njihovi domaći uspesi nisu uvek ponavljali na međunarodnoj sceni, izvođači kao što su Svante Tureson, Esten Varnebrinj i Monika Seterlund su bili uspešni u ranim godinama takmičenja. Švedska je u toku 1960-tih godina završila među prvih pet samo dva puta, a 1963. godine je švedski predstavnik prvi i jedini put nije osvojio ni jedan jedini poen (nil puan u evrovizijskom žargonu). Uprkos pobedi ABBA-e na Pesmi Evrovizije 1974. u Brajtonu, stil pop muzike Benija Andersona i Bjorna Ulveusa nije beležio uspehe u narednom periodu istorije takmičenja. Umesto toga, istaknuti su bili muški pevači poput Larsa Berghagena i Bjorna Skifsa sa sporim baladama.\n1980-tim, najuspešnijom decenijom za rezultate Švedske na Pesmi Evrovizije, dominarale su dansband muzika i lagane pop kompozicije poput pesama Kiki Danijelson i Lote Engberg. 1990-tih, trend se pomerio ka orkestriranim pop baladama poput pesama Kristera Bjorkmana i DŽil DŽonson; njihove pobede i nostalgična vraćanja u prethodne decenije pomogle su i pobednicima Arvingarni i Šarlot Nilson. Sa ranim 21. vekom na takmičenju se pojavljuje više različitih stilova, poput disko pobednika sastava Afro-dajt ili glam-roka pobednika sastava Ark. Pesme u starom stilu i tradicionalnom švedskom evrovizijskom zvuku su i dalje popularne.\nTrikovi za privlačenje pažnje na sceni su odavno više pravilo nego izuzetak u nastupima na takmičenju. Jedan primer je način na koji je Lena Filipson koristila postolje mikrofona u izvođenju (pobedničke) pesme Det gör ont 2004. godine. Kada je Filipson vodila program Melodifestivalena 2006, tokom polufinala su emitovana četiri šaljiva kratka filma koji su prikazivali šta se desilo sa postoljem dve godine nakon njene pobede. Čest trik je i upotreba pirotehnike, koju je koristilo četiri od 32 učesnika na Melodifestivalenu 2007. Nakon takmičenja 2007, Karolina Lazbo iz Dagens Media je kritikovala muzički sadržaj i produkciju festivala, navodeći izdanje iz 1988. kao "vreme kada je Melodifestivalen još uvek bio takmičenje šlagera", i ocenjujući da je program postao "mešavina [rijaliti programa] Fame Factory i [programa sa igrom među gradovima] Stadskampen".\nPokrivenost u medijima[uredi - уреди | uredi kôd]\nMelodifestivalen se emituje preko televizije, radija i interneta. Televizijski prenos je na prvom programu SVT 1 švedske televizije, uz međunarodno pokriće na kanalu SVT Europa. Na radiju, festival se prenosi kroz mrežu regionalnog radija P4 Švedskog radija.\nIako se finale tradicionalno održava subotom, 1990. je održano u petak jer je TV2 sugerisao da bi ovo privuklo više gledalaca. 1991. godine, finale je održano na Uskršnju nedelju iz istog razloga. 2002. godine, finale je odloženo za nedelju dana zbog pokrića Zimskih olimpijskih igara u Solt Lejk Sitiju.\nFestival ima zvanično mrežno mesto od 1999. godine. Prenosi videotokom preko interneta su obezbeđeni 2005. i 2007, dok je 2006. samo finalno veče prenošeno preko interneta. Počevši od 2006, Švedski radio emituje, od februara pa do finala Pesme Evrovizije u maju, posebnu internetsku radio stanicu nazvanu P4 Melodifest. Na radiju P4 javnost takođe ima prvi put priliku da čuje pesme, u petak uveče pred polufinale u kojem će nastupiti. Veče nakon finala se emituje televizijski program nazvan A dagen efter ("dan posle"), koji služi kao epilog festivala i meri reakcije finalista nakon vrhunca takmičenja. Televizijski prenos ne prati komentar, mada je Peka Heino, nekadašnji dugogodišnji komentator Pesme Evrovizije za Švedsku televiziju, bio komentator 2006. godine. Na Švedskom radiju, program komentariše Karolina Noren, kojoj se za finale 2007. pridružio i Bjorn Šjelman. Festival se emituje u formatu za široki ekran od 2002. godine i u Dolbi didžital tehnici od 2004. U martu 2007, Švedska televizija je nagovestila mogućnost emitovanja programa u visokoj definiciji 2008. godine.\nGledanost takmičenja stalno raste od 2002. na ovamo. 2007. godine, oko 4,1 miliona ljudi — gotovo 44% stanovnika Švedske — je gledalo finale, dok je svako od polufinala pratilo između 2,9 i 3,2 miliona gledalaca. Gledanost Melodifestivalena 2007. je i dalje za gotovo dva miliona manja od najviših zabeleženih 1990. godine. Melodifestivalen se opsežno pokriva u švedskoj štampi, posebno u tabloidima Aftonbladet i Ekspresen. Obe ove novine su imale posebna mrežna mesta posvećene takmičenju 2007.\nPoznati učesnici[uredi - уреди | uredi kôd]\nMelodifestivalen je bio odskočna daska za uspeh više popularnih švedskih izvođača. Među pobednicima koji su postali poznati švedski muzičari su i Monika Seterlund, Siv Malmkvist, Tomi Šerberj, ABBA, Bjorn Skifs i Elizabet Andreasen. Mnogi poznati švedski muzičari su učestvovali bez pobede, poput Svene i Lote, Petera Jebaka, sastava Alkazar, Magnusa Ugle ili Lise Nilson. I poznati izvođači van Švedske su nastupali na Melodifestivalenu: Bakara, Katrina Leskanič, Alana Majls, Sane Salomonsen, Kornelis Vrisvejk. Neki učesnici Melodifestivalena su takođe predstavljali druge zemlje na Pesmi Evrovizije.\nIako pobednici Melodifestivalena često ostvare lokalni uspeh, većina njih se vraća u opskurnost nakon pobede i mali ih je broj imao većeg međunarodnog uspeha. Širok uticaj koji festival ima na švedske lestvice znači da izvođač ne mora da pobedi da bi prodao značajan broj nosača zvuka na domaćem švedskom tržištu. Na primer, pesma Symfonin, koju je na Melodifestivalenu 1990. pevao Loa Folkman i osvojio poslednje mesto, je međutim stigla do prvog mesta na švedskoj lestvici singlova.\nArena Globen u Stokholmu je bila domaćin svim finalima od 2002. na ovamo. Finale je prvi put održano u Globenu 1989.\nMelodifestivalen je proveo svoje rane godine u areni Cirkus u Stokholmu, gde je održano prvih deset takmičenja. Ukupno, Cirkus je bio domaćin finala Melodifestivalena sedaamnaest puta. U areni Globen u Stokholmu održano je sedam finala, uključujući i finale 2007, dok je u sedištu Švedske televizije TV-Huset u Stokholmu održano pet. Takmičenje je prvi put održano van Stokholma 1975. kao deo politike decentralizacije na Švedskom radiju. U Stokholmu je održano ukupno 31 finale, uključujući i prvih četrnaest; osam je održano u Geteborgu, i sedam u Malmeu. Finale takmičenja nikada nije održano van ova tri grada. Prema pravilima od pre 2002, u slučaju pobede Švedske na Pesmi Evrovizije, naredno izdanje bi bilo održano u gradu koji je bio domaćin prethodnog Melodifestivalena (na kojem je izabrana pesma-pobednik Evrovizije). Tako je Pesma Evrovizije 1985. održana u Geteborgu, a 1992. u Malmeu. Međutim, od 2002, finale Melodifestivalena nije pomerano iz stokholmskog Globena. Nakon širenja takmičenja 2002, jedini grad u kojem je održano više od dva polufinala je Geteborg — hala Skandinavijum bila je domaćin po jednom polufinalu svake godine od 2003.\nSvi predstavnici Švedske na Pesmi Evrovizije, osim prvog, 1958. godine, su izabrani na Melodifestivalenu. Švedska je jedna od najuspešnijih učesnica Pesme Evrovizije i nesporni šampion evrovizijskog šlager zvuka. Švedski predstavnici su pobedili četiri puta: 1974, 1984, 1991. i 1999; više su pobeda imali samo Irska (sedam), Ujedinjeno Kraljevstvo, Francuska i Luksemburg (po pet). Pesma Waterloo sastava ABBA, pobednik Melodifestivalena 1974, je na gala večeri Alla tider Melodifestival u martu 2005. izabrana za najpopularniju pesmu Melodifestivalena svih vremena, i na gala večeri "Čestitamo!: 50 godina Pesme Evrovizije" oktobra iste godine izabrana za najpopularniju pesmu prvih pedeset izdanja Pesme Evrovizije.\nNa godišnjim izdanjima od 1960. do 1963. pesme su pevala dva izvođača, prvi sa velikim, drugi sa malim orkestrom.\n(interno) Lilla stjärna\n(Mala zvezda) Alis Babs Oke Jerhard 4/10 (10 p.)\n(Avgustin) Siv Malmkvist Oke Jerhard, Hari Sandin 9/11 (4 p.)\n(pevala Brita Borj)\n(Svi drugi se uzimaju) Esten Varnerbrinj\n// Injer Bergren Oke Jerhard, Ulf Šjelkvist 10/13 (4 p.)\n(pevala Siv Malmkvist)\n(April, april) Siv Malmkvist\n// Gunar Viklund Bobi Erikson, Bo Enebi 14/16 (2 p.)\n(Sunce i proleće) Injer Bergren\n// Lili Berglund Oke Jerhard, Ulf Šjelkvist 7/16 (4 p.)\n(pevala Injer Bergren)\n(Bilo jednom u Stokholmu) Monika Seterlund\n// Karli Tornehave Bobi Erikson, Bepe Volješ '13/16 (0 p.)\n(pevala Monika Seterlund)\n(Drugde valcer) Ingvar Viksel Daj Viren, Alf Henrikson 10/18 (6 p.)\n(kao Absent Friends)\n(Novi-stari valcer) Lili Lindfoš\ni Svante Turešon Bent Arne Valin, Bjorn Lindrot 2/18 (16 p.)\n(Kao san) Esten Varnerbrinj Kurt Petešon, Markus Esterdal,\nPatris Helberj 8/17 (7 p.)\n(Veruj mi, počinje da liči na ljubav) Kles-Joran Hedeštrem Peter Himelstrand 5/17 (15 p.)\n(DŽudi, moja prijateljice) Tomi Šerberj Rodžer Valis, Brit Lindeborj 9/16 (8 p.)\n(Bela prostranstva) Femili for Hokan Elmkvist 6/18 (85 p.)\n(Divan letnji dan) Femili for Hokan Elmkvist 13/18 (75 p.)\n(Leto koje nikada ne kaže ne) Malta Monika Dominik, Laš Fošel,\nKarl Aksel Dominik 5/17 (94 p.)\n(kao Nova i Dols: You are summer)\n(Vaterlo) ABBA Beni Anderson, Bjorn Ulveus,\nStikan Anderson 1/17 (24 p.)\n(DŽini, DŽini) Lase Berjhagen Lase Berjhagen 8/19 (72 p.)\n(Bitlsi) Forbs Kles Bure, Sven-Ulof Bage 18/18 (2 p.)\n(Uvek je gore kad dođe noć) Bjorn Skifs Peter Himelstrand 14/20 (26 p.)\n(Satelit) Ted Gaderstad Ted Gaderstad, Kenet Gardestad 17/19 (8 p.)\n(Upravo sada) Tomas Ledin Tomas Ledin 10/19 (47 p.)\n(Uhvaćen u snu) Bjorn Skifs Bjorn Skifs, Bent Palmeš 10/20 (50 p.)\n(Dan za danom) Čips Lase Holm, Monika Fošberj 8/18 (67 p.)\n(Stranac) Karola Hagkvist Lase Holm, Monika Fošberj 3/20 (126 p.)\n(Digi-lu, digi-lej) Heriz Brit Lindeborj, Torni Sederberj 1/19 (145 p.)\n(Dobre vibracije) Kiki Danijelson Lase Holm, Injela Fošman 3/19 (103 p.)\n(Je li to ono što zoveš ljubavlju?) Monika Ternel\ni Lase Holm Lase Holm 5/20 (78 p.)\n(Četiri žvake i Koka-kola) Lota Engberg Mikael Vent, Krister Lund 12/22 (50 p.)\n(Grad svetla) Tomi Šerberj Pi Bakman 12/21 (52 p.)\n(Jednog dana) Tomi Nilson Tim Norel, Ula Hokanson,\nAleksander Bard 4/22 (110 p.)\n(Kao vetar) Edin-Odal Mikael Vent 16/22 (24 p.)\n(Uhvaćena u oluji) Karola Hagkvist Stefan Berj 1/22 (146 p.)\n(Sutra je novi dan) Krister Bjorkman Niklas Stremsted 22/23 (9 p.)\n(Eloiz) Arvingarna Lase Holm, Jert Lentstrand 7/25 (89 p.)\n(Zvezde) Rodžer Ponter\ni Mari Bergman Peter Bertilson, Mikael Litvold 13/25 (48 p.)\n(Pogledaj me) Jan Johansen Hokan Almkvist, Bobi Ljungren,\nInjela Fošman 3/23 (100 p.)\n(Divlja) Uan mor tajm Nane Grenval, Peter Grenval 3/23 (100 p.)\n(Kad bi me samo ona volela) Blond Stefan Berg 14/24 (36 p.)\n(LJubav je) DŽil DŽonson Hokan Almkvist, Bobi Ljungren,\nInjela Fošman 10/25 (53 p.)\n(Hiljadu i jedna noć) Karlot Nilson Jert Lentstrand, Laš Didrikson 1/23 (163 p.)\n(kao Take me to your heaven)\n(Kad vetrovi šapuću moje ime) Rodžer Ponter Tomas Holmstrand, Linda Janson,\nPeter Dal 7/24 (88 p.)\n(kao When spirits are calling my name)\n(Slušaj svoje srce) Frends Tomas Ge:son, Hernik Setson 5/23 (100 p.)\n(kao Listen to your heartbeat)\n(Nikad ne puštaj) Afro-dajt Markos Ubeda 8/24 (72 p.)\n(Daj mi svoju ljubav) Fejm Karl Lesnic, Kale Kindbem 5/26 (107 p.)\n(Boli) Lena Filipson Tomas Erikson 5/24 (170 p.)\n(Las Vegas) Martin Stenmark Niklas Edberjer, Tobijas Lundgren,\nTim Lašon, Johan Franson 19/24 (30 p.)\n(Večnost) Karola Karola, Bobi Ljungren,\nTomas Ge:son, Henrik Vikstrem 5/24 (170 p.)\n(Onaj koji brine) Ark Ula Solo 18/24 (51 p.)\n(Heroj) Karlot Pereli Bobi Ljungren, Fredrik Kempe 18/25 (47 p.)\n↑ ((en))Television in Sweden. (Televizija u Švedskoj.) Švedski institut. sweden.se, 30. septembar 2005. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))SVT: Vi är otroligt stolta. Arhivirano 2007-09-29 na Wayback Machine-u Magnus Helander, Resumé.se, 12. mart 2007. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))"Jag koncentrerar mig på schlagerfestivalen" Aftonbladet.se, 27. februar 2002. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Agnes diskad från Schlagerfestivalen. Arhivirano 2008-01-20 na Wayback Machine-u Andes Fohajen, tv4.se, 13. oktobar 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))Melodifestivalen invades Swedish charts. Sitse Baker, esctoday.com, 24. mart 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))Melodifestivalen invades charts. Arhivirano 2007-03-30 na Wayback Machine-u Beri Viniker, esctoday.com, 16. mart 2007. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ Švedski radio (Sveriges Radio) je kontrolisao švedski javni radio i televizijski servis do 1. jula 1979, kada je osnovana SVT.\n↑ ((sv))Lejf Torson (Leif Thorsson). Melodifestivalen genom tiderna (1999, drugo izdanje 2006.). Strana 12. Stokholm: Premium Publishing AB. ISBN 91-89136-29-2\n↑ Torson, strana 19.\n↑ Torson, strana 17.\n↑ ((en))SVT announces Melodifestivalen 2007. Arhivirano 2007-12-08 na Wayback Machine-u (SVT oglašava Melodifestivalen.) Sitse Baker, esctoday.com, 26. maj 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ 12,0 12,1 12,2 12,3 12,4 12,5 12,6 ((sv))Melodifestivalen 2007—Tävlingsregler. (Melodifestivalen 2007-Pravila takmičenja.) Švedska televizija, Sveriges Television AB, maj 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))Melodifestivalen 2006—selection. Arhivirano 2008-06-25 na Wayback Machine-u (Melodifestivalen 2007-izbor.) esc.info.se. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ 14,0 14,1 ((en))Melodifestivalen 2007. Arhivirano 2008-05-12 na Wayback Machine-u escinfo.se. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Nytt bidragsrekord för Melodifestivalen. (Novi rekord prijava za Melodifestivalen.) Švedska televizija, svt.se, 28. septembar 2007. Pristupljeno 17.11.200\n↑ ((en))Carola's Autumn Leaf exits. Arhivirano 2011-11-08 na Wayback Machine-u (Karolin Autumn Leaf izlazi.) Sitse Baker, esctoday.com, 17. decemebar 2002. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))Stephen Simmonds disqualified from Melodifestivalen. Arhivirano 2007-12-08 na Wayback Machine-u (Stefen Simonds diskvalifikovan sa Melodifestivalena.) Aleksander Borodin, esctoday.com, 25. novembar 2005. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))Brandsta City Släckers kicked out from Swedish preselection. Arhivirano 2007-12-09 na Wayback Machine-u (Brandsta siti slekers izbačeni iz švedskog predizbora.) Danijel Ringbi, esctoday.com, 25. oktobar 2003. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))Swedish artists criticise Melodifestivalen official. Arhivirano 2007-12-08 na Wayback Machine-u (Švedski izvođači kritikuju zvaničnika Melodfestivalena.) Aleksander Borodin, 14. januar 2005. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ 20,0 20,1 ((en))Frequently asked questions. (Često postavljana pitanja.) Švedska televizija, svt.se. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ 2002. i 2003. godine, u drugi krug glasanja su prolazile samo četiri pesme.\n↑ ((sv)) Svante Stokselijus, u Melodifestivalen genom tiderna, izdanje 2006. Predgovor, strana 5.\n↑ Torson, strana 299.\n↑ ((sv))Melodifestivalens cup. Švedska televizija, svt.se, 11. avgust 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))Sell-out public dress rehearsal at the Globen. Arhivirano 2012-02-04 na Wayback Machine-u (Rasprodata javna proba u Globenu.) Beri Viniker, esctoday.com, 17. mart 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ Torson, strana 322.\n↑ Torson, strana 340.\n↑ ((en))History/Biography. Arhivirano 2008-09-25 na Wayback Machine-u (Istorija/Biografija.) CarolaInternational.com, zvanično međunarodno mrežno mesto Karole Hagkvist. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ Torson, strana 280-281.\n↑ ((sv))Den stora sångfågeln flaxar in i Melodifestivalen. Arhivirano 2007-09-27 na Wayback Machine-u gylleneskor.se, 22. februar 2005. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ "Pobednik" tabloida je bila pesma Nika Borjena We are all the winners. Torson, strana 233.\n↑ ((en))SVT plan changes for Melodifestivalen 2006. (SVT planira promene za Melodifestivalen 2006.) Aleksander Borodin, esctoday.com, 14. mart 2005. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Melodifestivalen 2006—ikväll avgörs det! Švedski radio, sr.se, mart 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Melodifestivalen 2007—Bidragen i Örnsköldsvik. Arhivirano 2008-11-14 na Wayback Machine-u blupp.nu, februar 2007. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Melodifestivalen 2004: Juryn vs Folket. (Melodifestivalen 2004: Žiri i narod.) Sara Okeson, Švedska televizija, svt.se, mart 2004. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Tack hela svenska folket. Arhivirano 2006-06-30 na Wayback Machine-u Johana Melen, aftonbladet.se, 18. mart 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Melodifestivalen engagerar som aldrig förr. Švedska televizija, svt.se, 13. mart 2007. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Nordman undvek sistaplatsen. Švedski radio, sr.se, 13. mart 2005. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ Kasnije kvintet. Torson, strane 19 i 28.\n↑ 40,0 40,1 ((sv))Hör låtarna först i Sveriges Radio P4. Švedski radio, sr.se, 30. januar 2007. Pristupljeno 17. 11.2007.\n↑ ((sv))[Melodifestivalen 1961.] Mihael Johanson, gylleneskor.se, 2005. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ Krister Bjorkman, na DVD izdanju Melodifestivalen 50 år: vinnarna, 2005. Izdavač Pan Vision/SVT..\n↑ ((en))[Cameron Cartio—Borderless: review.] bia2.com. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))Love Sweden, love Eurovision. (Volim Švedsku, Volim Evroviziju.) Kristine Demsteder, The Local, 16. mart 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Linda och Andreas direkt till final. (Linda i Andreas direktno u finale.) aftonbladet.se, 18. februar 2006. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ Tomi Nilson, Sanja Nilsen, Ark i Ana Bok.\n↑ ((sv))Melodifestivalen tappade fattningen. Arhivirano 2007-11-03 na Wayback Machine-u Karolina Lazbo, Dagens Media, 16. mart 2007. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ Torson, strane 210 i 216.\n↑ Torson, strana 300.\n↑ ((sv))Sveriges Television | Melodifestivalen 1999. Švedska televizija, svt.se. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Melodifestivalen 2005—Om Melodifestivalen. Švedska televizija, svt.se. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))Melodifestivalen: extensive TV coverage. (Melodifestivalen: široko TV pokriće.) Markus Klir, esctoday.com. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Varför sändes inte Melodifestivalen i hd? Švedska televizija, svt.se, 8. mart 2007. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Melodifestivalen/Viewing figures. Arhivirano 2007-12-08 na Wayback Machine-u esc.info.se. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Melodifestivalen. expressen.se. Pristupljeno 17.11.2007. (U novembru 2007, mrežno mesto je već bilo posvećeno izdanju za 2008.)\n↑ ((en))Swedes abroad. (Šveđani u inostranstvu.) esc.info.se. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ Torson, strana 213.\n↑ Torson, strana 113.\n↑ ((sv))Eurovision Song Contest 1985. Arhivirano 2008-07-24 na Wayback Machine-u escsweden.com. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((sv))Alla tiders Melodifestival. Arhivirano 2009-02-26 na Wayback Machine-u (Melodifestival svih vremena.) Švedska televizija, svt.se, 3. mart 2005. Pristupljeno 17.11.2007.\n↑ ((en))ABBA win 'Eurovision 50th' vote. BBC News, 23. oktobar 2005. Pristupljeno 17.11.2007.\nVerzija ovog članka od 16. novembra 2007. nastala je, uz nekoliko dodataka, na osnovu članka na Vikipediji na engleskom jeziku, verzija od 6. novembra 2007.\nLejf Torson (Leif Thorsson). Melodifestivalen genom tiderna (1999, drugo izdanje 2006). Stokholm: Premium Publishing AB. ISBN 91-89136-29-2.\nMelodifestivalen na Wikimedijinoj ostavi\n((sv)) Zvanično mrežno mesto Švedske televizije\n((sv)) Zvanično mrežno mesto Švedskog radija\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 01:25, 1 rujan-септембар 2021.