Datum objave: 12.09.2016 10:07 | Autor: Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nPrihodi od turizma bi ove godine, prema procjenama Ministarstva održivog razvoja i turizma, trebalo da premaše 850 miliona EUR, dok bi sezona mogla biti rekordna, saopštio je resorni ministar, Branimir Gvozdenović.\n„Crnu Goru je u prvih sedam mjeseci posjetilo 864,09 hiljada turista, 3,7 odsto više nego u istom periodu prethodne godine. U prvih sedam mjeseci ostvareno je 5,23 miliona noćenja, 0,5 odsto više nego u uprednom periodu“, kazao je Gvozdenović agenciji Mina-business.\nOn je dodao i da informacije kojima raspolaže Nacionalna turistička organizacija (NTO) ukazuju na to da je avgust premašio sva očekivanja i da je prema broju turista, noćenja i prometu najbolji avgust do sada.\n“Prva sedmica septembra bilježi sličan trend, odnosno skoro 20 odsto turista više nego u istom periodu prošle godine, a odlične su i najave za oktobar”, rekao je Gvozdenović.\nOn je naveo da je, prema procjenama Centralne banke, u prvih sedam mjeseci ostvareno oko 400 miliona EUR prihoda, što pokazuje rast u odnosu na prethodnu godinu kada je u istom periodu prihodovano 385 miliona EUR.\n„Kao što je evidentno, glavna sezona je bolja od prethodne, pa se očekuje i da postsezona bude bolja, kako u primorskim, tako i u sjevernim opštinama. Kada govorimo o strukturi gostiju ona je različita u predsezoni i sezoni. U predsezoni i postsezoni uglavnom su to gosti zapadnoevropskih tržišta, koji ne dolaze isključivo zbog sunca, mora i plaža, već više uživaju u ljepotama Crne Gore, prirodi, u aktivnom odmoru“, saopštio je Gvozdenović.\nOn je kazao da su tu glavna emitivna tržišta - Njemačka, Velika Britanija i Francuska, dok je ove godine izuzetna tražnja bila iz Holandije, odakle su nakon 30 godina uvedeni i čarter letovi.\n„Što se tiče špica turističke sezone, glavni gosti stižu iz Srbije, regiona odnosno Bosne i Hercegovine (BiH) i Makedonije, kao i sa tržišta Rusije. Ta tržišta su konstantno prisutna u Crnoj Gori“, rekao je Gvozdenović.\nOn je dodao da su najveći broj noćenja ostvarili gosti iz Rusije i Srbije, za kojima slijede BiH, Francuska, Ukrajina i Velika Britanija. Zabilježen je i rast broja turista iz Slovačke 74 odsto, Španije 55 odsto, Holandije 54 odsto, Turske 45 odsto, Bugarske 43 odsto, Velika Britanija 42 odsto, Italije 30 odsto i Albanije 21odsto.\n„Od vanevropskih zemalja, najveći rast je zabilježen kod turista iz Izraela 124 odsto, Čilea 81 odsto, Novog Zelanda 45 odsto, Brazila 32 odsto, Argentine 28 odsto i Južne Afrike 20 odsto“, precizirao je Gvozdenović.\nOn je naveo da je prema podacima Aerodroma Crne Gore, promet aviona u prvih sedam mjeseci bio veći 9,7 odsto, a putnika 10,9 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nPrema podacima Monteputa, kroz tunel Sozinu je prošlo 19,4 odsto više vozila i ostvaren je prihod 16,1 odsto veći nego u uporednom periodu. Podaci Nacionalnih parkova (NPCG) pokazuju da je prodato 2,6 odsto više ulaznica i da je evidentiran rast prihoda od 0,55 odsto.\nGvozdenović je saopštio i da je u Hotelskoj grupi (HG) Budvanska rivijera u prvih sedam mjeseci ostvareno povećanje fizičkog obima prometa od oko pet odsto u odnosu na uporedni period.\n„Rast broja turista u Crnoj Gori, koji se kontinuirano povećava svake godine, svjedoči o rastućem značaju turizma, između ostalog i u privlačenju investicija, kreiranju novih poslova i radnih mjesta, stimulisanju razvoja privatnog sektora i većem prilivu novca usljed potrošnje koju ostvare turisti“, kazao je Gvozdenović.\nOn je dodao da je prošle godine broj turista bio 19 odsto veći nego 2012. godine. Broj ostvarenih noćenja prošle godine je u odnosu na 2012. godinu porastao 20,8 odsto.\n„U periodu od početka 2012. godine do početka ove, prihod od turizma je porastao 14,4 odsto, odnosno sa 700 miliona na 801 milion EUR“, rekao je Gvozdenović.\nOn je saopštio da su, zahvaljujući odgovornoj politici i pažljivom tretiranju prioriteta u prethodnom periodu, stvoreni uslovi i početa realizacija kapitalnih projekata u turizmu, kao što su Porto Montenegro, Portonovi, Luštica Bay i Plavi horizonti.\n„Stvoreni su preduslovi i za početak realizacije velikih turističkih projekata na sjeveru, na Bjelasici i Komovima. Renomirani hotelski brendovi, kao što su Aman, Regent, Ramada, Iberostar i Hilton, prisutni su u Crnoj Gori, dok je ugovoren dolazak One&Only-a, Ritz Carltona, Chedia, Westina i Four Points by Sheratona“, naveo je Gvozdenović.\nOn je podsjetio da je u cilju unaprijeđenja regulatornog okvira donešeno više zakonskih i podzakonskih akata, a pristupilo se i izradi novog Zakona o turizmu, čija će rješenja omogućiti intenzivniji razvoj nedovoljno razvijenih područja sa akcentom na sjeverni dio Crne Gore, širu podsticajnu politiku razvoju hotelskog biznisa, nove poslovne modele, kao i efikasnije suzbijanje poslovanja u sivoj ekonomiji.\n„Tekuća politika i razvojna strategija Crne Gore prepoznaju turizam kao ključni privredni sektor čiji ekonomski kapacitet je pretpostavka dinamičnog razvoja i rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) u narednom periodu. Crna Gora je značajno unaprijedila poslovni ambijent, što je rezultiralo visokim nivoom investicija, posebno u turističkom sektoru kroz ukidanje obaveze plaćanja naknade za komunalno opremanje za gradnju hotela kategorije četiri i pet zvjezdica, uvođenje progresivne stope oporezivanja koja omogućava veće poresko opterećenje hotelskih objekata sa tri i manje zvjezdica u prioritetnim turističkim zonama, smanjenje godišnjeg poreza na nepokretnosti do 30 odsto za hotele sa četiri zvjezdice i do 70 odsto za one sa pet zvjezdica, što je rezultiralo visokim nivoom investicija, posebno u turističkom sektoru“, kazao je Gvozdenović.\nOn je naveo da je 2012. godine u Crnoj Gori bilo 84 hotela sa četiri zvjezdice sa 10,28 hiljada ležaja, dok ih je ove godini 131 sa 15,6 hiljada ležaja.\n„U 2012. godini bilo je pet hotela sa pet zvjezdica sa 805 ležaja, dok ih je ove godine deset sa 1,38 hiljada ležaja. Dakle, u ovoj godini u odnosu na 2012. povećan je broj ležaja u hotelima sa četiri i pet zvjezdica sa 11,09 hiljada ležaja na 16,98 hiljada ležaja, što je povećanje od 53,2 odsto“, rekao je Gvozdenović.\nOn je dodao da će se uvođenjem snižene stope poreza na dodatu vrijednost (PDV) na usluge pripremanja i usluživanja hrane pića i napitaka u hotelima sa najmanje četiri zvjezdice u sjevernom regionu, odnosno sa najmanje pet zvjezdica u središnjem i primorskom regionu, koja će se primjenjivati od 1. januara 2018, dodatno podići konkurentnost turističke privrede.\n„U cilju ravnomjernog regionalnog razvoja pokrenut je niz projekata koji imaju za cilj valorizaciju sjevera, prije svega prostora obuhvaćenog planom za Bjelasicu i Komove, a prioritet je razvoj skijališta Kolašin i Cmiljača u Bijelom Polju, Žarski – Mojkovac, kao i Savin kuk i Hajla, za koja je već opredijeljen dio sredstava“, saopštio je Gvozdenović.\nOn je kazao da je država preduzela niz aktivnosti kako bi se postepeno obezbijedila neophodna turistička infrastruktura kroz kapitalni budžet, dok se u saradnji sa Investiciono razvojnim fondom (IRF) sprovode aktivnosti u cilju stavljanja u funkciju neaktivnih hotela.\n„Crna Gora je zbog geografskih karakteristika i stepena razvoja saobraćajne infrastrukture, pretežno aviodestinacija. Uz koordinaciju Ministarstva održivog razvoja i turizma, na naše tržište ušle su tri niskobudžetne kompanije - Ryanair, EasyJet i Wizzair. Dolaskom renomiranih tour operatora redovnim i čarter linijama, Crna Gora je povezana sa preko 80 destinacija, što je 33 više u odnosu na 2013. godinu“, rekao je Gvozdenović.\nOn je naveo da je uz učešće nacionalne aviokompanije letove realizovalo čak 38 avio kompanija, duplo više nego 2013. godine. Urađene su, kako je kazao, i studije razvoja Luke Bar kao kruzing destinacije i sportskog turizma, koje će biti polazište za razvoj strategija u tim oblastima.\nGvozdenović je najavio da će ključne aktivnosti u turizmu u narednom periodu podrazumijevati nastavak započetih razvojnih projekata i stvaranje uslova za realizaciju projekata na prioritetnim turističkim lokacijama, kao što su Buljarica, Kraljičina plaža Dubovica, Velika plaža, Valdanos, Maljevik, hercegnovski dio poluostrva Luštica, Bjelasica i Komovi, Durmitor i Hajla.\n„U narednom periodu pristupiće se izradi nove Strategije razvoja turizma. Uz strateški marketing plan čije donošenje se očekuje naredne godine i inoviranu Strategiju ljudskih resursa, postaviće se pretpostavke za stvaranje preduslova sa ciljem održivog turističkog razvoja, smanjenja sezonalnosti, ravnomjernog regionalnog razvoja i pozicioniranje Crne Gore kao visokokvalitetne turističke destinacije“, saopštio je Gvozdenović.\nPlanirano je i, kako je dodao, donošenje strategija za razvoj ruralnog, kulturnog i nautičkog turizma.\n„Novim mjerama ekonomske politike nastojimo da investicioni ambijent dodatno unaprijedimo, kako bi se podstakla ulaganja u objekate koji su u skladu sa vizijom Crne Gore kao visokokvalitetne turističke destinacije“, rekao je Gvozdenović.\nOn je najavio da će se, u cilju podizanja konkurentnosti, raditi na daljem unaprijeđenju poslovnog ambijenta kroz obezbjeđenje povoljnih kreditnih sredstava za razvoj hotelskih kapaciteta i komplementarne turstičke ponude, podsticajnu politiku u sektoru turizma, optimizaciji poreske politike i unaprijeđenje dostupnosti.\n„Razvoj postojećih i uvođenje novih hotelskih operatera biće realizovati kroz više od deset viskokvalitetnih mixed-used resorta. Pored postojećih brendiranih hotelskih operatera, od nedavno su potpisani ugovori sa Ritz Carltonom, Chedijem, Four Points by Sheratonom i Westinom, a interesovanje postoji i kod drugih renomiranih globalnih brendova“, rekao je Gvozdenović.\nOn je dodao da se do 2020. godine planira gradnja ili početak izgradnje 50 novih hotela sa 2,5 hiljade ključeva.\n„Razvoj visokokvalitetnog turizma zahtijeva adekvatne ljudske resurse, zbog čega ćemo posebnu pažnju posvetiti razvoju kadrovskih potencijala kroz unaprijeđenje sistema obrazovanja i sprovođenjem prakse u saradnji sa privatnim sektorom“, poručio je Gvozdenović.\nAkcenat će, kako je kazao, biti i na unaprijeđenju saobraćajne infrastrukture kroz jačanje interne saobraćajne komunikacije, kapaciteta aerodroma, izgradnju vodnog terminala na Aerodromu Tivat, jačanje kapaciteta Montenegro Airlinesa, uvođenje novih avioprevoznika, razvoj mreže hidroaviona i heliodroma na teritoriji Crne Gore i unaprijeđenje turističkog saobraćaja na graničnim prelazima.\n„Nastojimo da, shodno strateškom cilju razvoja turizma, Crna Gora bude prepoznata kao cjelogodišnja turistička destinacija. U tom cilju realizuju se aktivnosti na planu stvaranja diverzifikovane i kvalitetne ponude, razvoju turističkih proizvoda za ciljne grupe turista i kreiranju i promovisanju autentičnih turističkih atrakcija“, saopštio je Gvozdenović.\nOn je najavio da i da će Vlada u narednom periodu raditi na unaprijeđenju viznog režima i implementaciji elektronske vize, kako bi se dodatno olakšao i pojednostavio dolazak turista u Crnu Goru.


Dnevni horoskop za 3. avgust 2019. | KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / HOROSKOP / Dnevni horoskop za 3. avgust 2019.\nPOSAO: Delujete sumnjičavo i nemate dovoljno poverenja u određene saradnike. Nema potrebe da glasno pričate o svojim poslovnim planovima.\nPOSAO: Većinu događaja tumačite na sebi svojstven način i uporno ignorišete situacije koje se ne uklapaju u vašu poslovnu procenu. Nema razloga da odbijate upozorenje koje vam upućuju bliski saradnici.\nPOSAO: Sa nekoliko dobrih poteza možete da učinite više nego vaši saradnici. Pridržavajte se pravila da o uspehu ne treba previše pričati, već treba uspešno delovati.\nLJUBAV: Neko vas dodatno intrigira ili privlači vašu emotivnu pažnju više nego što ste spremni da to priznate. Delujete suviše tajanstveno.\nPOSAO: Delujete vrlo snalažljivo u različitim situacijama. Imate dobar predosećaj i na pomolu su sjajni rezultati koji potvrđuju vašu pozitivnu ulogu pred saradnicima.\nPOSAO: Nema potrebe da se upoređujete sa svojom okolinom ili da ulazite u ozbiljnu raspravu. Važno je da ispoštujete osnovna moralna načela, umesto da se dokazujete pred saradnicima.\nLJUBAV: Preterujete sa svojim zahtevima pred voljenom osobom. Treba znati osetiti i uživati u malim stvarima. Sačuvajte pravu meru vrednosti.\nPOSAO: Ukoliko vam je stalo da opravdate svoju ulogu ili profesionalne sposobnosti, primenite proverenu taktiku. Nemojte dozvoliti da vas pokolebaju nečije reči i početne komplikacije.\nLJUBAV: Vaše želje mogu da se ostvare pod uslovom i da delujete dovoljno inspirativno, zavodljivo i sugestivno na voljenu osobu.\nPOSAO: Nema razloga da optužujete svoju okolinu za poslovne propuste. Previše izgovorenih reči ne donosi rešenje. Staloženo razmislite o svemu i upotrebite svoje diplomatske manire i praktičnu pamet.\nPOSAO: Neko od saradnika taktizira i razrađuje poslovnu strategiju, a vama preostaje da se bavite praktičnim aspektima i da preuzimete inicijativu. Kad god vam se ukaže neka iznenadna prilika, prihvatite je.\nPOSAO: Potrebno je da napravite dobar izbor, ali postoje iznenadne situacije koje otežavaju poslovnu procenu. Obratite pažnju na nečiju reakciju.\nLJUBAV: Imate velika očekivanja, međutim partner često prikriva svoje namere. Zadovoljstvo je kada nešto činite u ime zajedničke radosti i sreće.\nPOSAO: Poruku koju dobijate možete shvatiti na različite načine i zato pokušajte da sagledate onu pozitivnu stranu. Potreban vam je dodatni entuzijazam i podrška različitih saradnika.\nLJUBAV: Morate u napred poznavati osnovna ljubavna pravila pre nego što prihvatite nečiju igru zavođenja ili novi izazov.\nPOSAO: Ne treba previše da se opterećujete nečijom pričom ili da brinete o svojim poslovnim interesima. Okolina pomaže zajednički uspeh i neko pokušava da vam obezbedi određene povlastice.


Beta 28. avgusta 2017. 16:45\nTrampov današnji proglas za sada se odnosi na pet okruga u jugozapadnoj Luizijani. Time se ovlašćuje Savezna agencija za upravljanje vanrednim situacijama (FEMA) da koordinira napore za pružanje pomoći u okruzima pogodjenim olujom Harvi. Time vlada takodje može da snosi 75 odsto troškova za odredjene zaštitne mere.\nU Hjustonu u državi Teksas, ulice u centru grada, inače pune vozila na početku radne nedelje, danas su takoreći prazne i njima kruže uglavnom vozila službi za spasavanje.\nZbog oluje Harvi, obično živi poslovni deo četvrtog po veličini grada u SAD, danas je uglavnom prazan. Saobraćajna signalizacija ne radi u polovini ulica u centru grada, a većina radnji, uključujući restorane zatvoreno je zbog oluje.\nRekordnih 75 centimetara kiše palo je u Hjustonu, pretvarajući ulice u reke.\nOčekuje se da će ta oblast primiti godišnju količinu padavina za nedelju dana. Prijavljeno je da je pet ljudi stradalo, a helikopterima se blokirani ljudi spasavaju sa krovova zgrada.\nHarvi je udario američko kopno kod Teksasa kasno u petak, kao uragan kategorije četiri, a kasnije je izgubio jačinu i prešao u tropsku oluju. Medjutim praćen je jakim kišama koje su izazvale velike poplave u Hjustonu i okolini.\nOčekuje se da će 30.000 ljudi zatražiti pomoćni smeštaj jer su morali da napuste svoje domove.\nNajveća pretnja za stanovnike i imovinu je to što kiša i dalje pada i očekuju se bujične poplave koje mogu duže da potraju, navela je Nacionalna meteorološka služba.\nAntirežimske demonstracije u Bangkoku\nTajvanski lovci poleteli zbog prilaska kineskih aviona\nZemljotres jačine 4,6 stepeni u Kaliforniji


NOVOSTI PLUS SA JELENOM STOJAKOVIĆ – Novosti Plus\nKultura Ličnosti Poslednje vijesti Vježbe\n3 Oktobra, 2018 12 Jula, 2019 novostiplus\t0 Comments\n„NA VRTEŠCI GLUME I PLESA“\nTri puta osvojila nagradu za glumicu sezone, a sa Plesnim klubom Blok, 44 zlata. Trenutno obavlja funkciju umjetničkog direktora u Banjalučkom studentskom pozorištu, čiji se glumački ansambl sprema za odlazak u Rumuniju, gdje će 12.11. izvesti porodičnu dramu “Life”, a u okviru “Dana srpske kulture u Temišvaru”.\n– Privilegija da radim posao koji volim, najveća je životna nagrada, a dobra organizacija je ključ uspjeha. Naviknuta sam da u hodu radim nekoliko stvari, tako da mislim da drugačije ne bih ni mogla funkcionisati. Baš ovim riječima počinje i priča o jednoj talentovanoj djevojci koja svojom energijom lako napravi nešto kreativno i posebno, da li u plesu ili glumi, koji su njene dvije velike ljubavi. Ipak, ples i gluma nisu jedino čime se ona bavi i taj spisak je malo duži, jer obavlja i funkciju umjetničkog direktora u Banjalučkom studentskom pozorištu. Početak hoda ka svim tim odredištima je bila njena urođena kreativnost i želja „da nauči nešto novo i isproba nešto drugačije“.\nJelena je rođena u gradu na Vrbasu 8.12.1992. gdje je i završila osnovnu školu i Gimnaziju. Svestranost i interesovanje za različite hobije su je, kaže, odveli u glumu, pa je 2009. postala stalni član Banjalučkog studentskog pozorišta.\n– To u mnogome određuje moje profesionalno opredjeljenje, pa nakon završene Gimnazije upisujem pozorišnu, filmsku i tv produkciju, na kojoj diplomiram 2015., odbranom rada “Projektno vođenje pozorišne predstave Potop”, koja kasnije postaje najnagrađivanija predstava u istoriji Banjalučkog studentskog pozorišta, kaže Jelena. Brojne su nagrade i priznanja koje je dobila, ali ipak ima i onih koje su su njoj najdraže. – Izdvojila bih nagradu za glumicu sezone, koju sam dobila tri puta.\nDa je jednako, ako ne i blistavija u plesu pokazuje niz osvojenih nagrada.\n– 2014. godine osnivamo Plesni klub “Blok”, čiji plesači su za ove četiri godine osvojili 44 zlata, nagradu za najbolju koreografiju, kao i srebro na svjetskom prvenstvu 2017. godine, navodi Jelena.\nUz sve obaveze koje ima kao umjetnički direktor Banjalučkog studentskog pozorišta, jednako je aktivna i u pripremama za veliko takmičenje u plesu.\n– Trenutno su u toku pripreme za svjetsko prvenstvo u plesu, koje će biti održano 27. i 28. oktobra u Milanu. Naši takmičari vrijedno treniraju, kako bi što bolje predstavili naš grad i našu zemlju na ovom prestižnom takmičenju.\nU Banjalučkom studentskom pozorištu, nakon veoma uspješne turneje u Srbiji, a povodom manifestacije “Dani Republike Srpske u Srbiji”, naš glumački ansambl se sprema za odlazak u Rumuniju, gdje će 12.11. izvesti porodičnu dramu “Life”, a u okviru “Dana srpske kulture u Temišvaru”.\nAko je pitamo kako izgleda ubrzani hod između svih navedenih obaveza, ona bi rekla da nema puno filozofije i da je sve lakše kada se radi i živi „ono što se voli“. A ono što je njoj najdraže i što je inspiriše da bude kreativna su prije svega pozitivni ljudi.\n– Posvećenost, predanost i fantastičan tim ljudi sa kojima sarađujem, neiscrpan su izvor energije, a nagrade i priznanja, samo su dokaz da smo na pravom putu.\nInspiraciju pronalazim u svakodnevnici, a stvaralački duh koji imamo, uvijek u svemu pronađe nove ideje, navodi Jelena.\nOva talentovana djevojka kaže da želi ostati ovdje i razloge za takvu izjavu ima u svojim pogledima na život, u kojima dominira ljubav prema rodnom mjestu.\n– Sva moja nastojanja i stvari koje radim su sa ciljem da ostanem ovdje. Volim ovu zemlju i ove ljude i smatram da uvijek postoji način, uz jaku volju. Da je lako, nije, ali upravo to je izazov i pokretač da se neke stvari promijene ili unaprijede, kako bi što manje ljudi svoju sreću tražilo van ove zemlje, zaključuje Jelena.\nNa proputovanju u druge države je kaže vidjela mnogo toga lijepog, ali srce joj je najveselije u Banjaluci.\n– U junu ove godine, Banjalučko studentsko pozorište gostovalo je na festivalu u Južnoj Koreji. Oduševila me je predivna priroda, jednostavnost ljudi, ali i njihova posvećenost i talenat. Volim da putujem, ali se uvijek rado vraćam u svoj grad.\nIako je ambiciozna, njene želje nisu svedene samo na maštanje o karijeri i uspjesima, jer ona ipak teži onim duhovnim i ljudskim vrijednostima, koje je mnogo teže postići.\n– Vodim se onim da sreća prati hrabre, a moja želja je da iz godine u godinu postanemo bolji ljudi, jer svako od nas bi trebalo da bude prvo čovjek, pa onda sve ostalo, poručuje naša sagovornica.\n← DJEČIJEM POZORIŠTU RS DODIJELJEN GRAN-PRI\nSIZIFOVA BITKA PROTIV NEPISMENOSTI →


Ljubav za vekove\nLjubavne pesme Dragana Dežarova\nPrva knjiga Dragana Dežarova ,,Ljubav za vekove’’ izašla je u izdanju naše izdavačke kuće, Novosadskog kulturno-obrazovnog kruga koja promoviše slobodno izdavaštvo i drugačije perspektive u savremenoj književnosti. Samim tim, ponosni smo jer objavljujemo ovaj prvenac i na taj način podržavamo nove autore dajući im vetar u leđa.\n,,Ljubav za vekove” je zbirka ljubavne poezije u najužem smislu. Sastoji se od sedamdeset i dve pesme i svaka od njih posvećena je ženi. Pozicije iz kojih peva lirski subjekat su različite, ali najčešće je reč o ljubavnoj patnji, preprekama koje stoje na putu ostvarenja sreće, no tu su i pesme koje govore o ljubavnim zanosima, strasti, trenucima koji se pamte. Motivi su takođe ljubavni: motiv sastanka, ljubavne sreće, motiv rastanka, neostvarene ljubavi, patnje.\nŽena je predstavljena kao ambivalentno biće koje ima osobine tame i svetlosti, najviša moralna načela i najdublje grehove. Portretišući njen lik uočavamo atribute: ona je savršeno izvajana, toliko da je pesnik poredi sa boginjama. Pored žene, Dragan Dežarov često peva i o vinu, a na nekoliko mesta dovodi u vezu vino i ljubavni zanos, i ovim se približava boemskoj dimenziji pesništva srpske književnosti.\nPesme ove zbirke napisane su u vezanom stihu, a rima koju najčešće koristi je ukrštena. Čitajući ovu poeziju vidimo da je pesniku ritmičnost vrlo važna i zbog toga se svojski trudi da svoja stihotvorenija rimuje na način na koji on najbolje zna. Njegove pesme su melodične, jednostavne, sa lako pamtljivim refrenima i predvidljivom rimom, što je dobro kada govorimo o scenskom nastupu. Slušajući ih publika zna šta može da očekuje, pa čak i da predvidi kraj strofe ili sledeću reč u stihu.\nMožda najjači adut ove poezije jeste njena osećajnost, iskrenost i nepretencioznost. Jednostavna u biti, ona pleni svojom harizmom. Dobar primer je pesma ,,Žal”.\nkada ne sme\na hoće da voli.\nZbirka obiluje kratkim i efektnim pesmama, od najviše četiri strofe, a što se oblika strofe tiče, najzastupljeniji je katren.\n,,Ljubav za vekove” je pesnički prvenac Dragana Dežarova i zbog toga što se usudio da piše i objavi poeziju, ovaj gest treba pozdraviti, a knjigu pročitati. Drugi razlog za čitanje je svakako dubina osećanja koja nalazimo u pesmama, čisto nepatvoreno osećanje ljubavi. Uz molbu da podržimo poeziju i nove pesnike, iskrena preporuka za čitanje.\nAutor: Dragan Dežarov\nNaslov: Ljubav za vekove\nUrednik i recenzent: Marija Bjelica\n97 str. 20 cm, ISBN: 978-86-81706-04-6, COBISS.SR-ID 17310729


UŽAS U KNJAŽEVCU: Zvali bolnicu da prijave kako beba neće da jede,kada su došli lekari zatekli mrtvo dete! • HAPPYTV.RS\nUŽAS U KNJAŽEVCU: Zvali bolnicu da prijave kako beba neće da jede,kada su došli lekari zatekli mrtvo dete!\nRoditelji zvali bolnicu da kažu da beba neće da jede, kada su došli lekari videli su da je preminula od promrzlina.\nTromesečna beba iz Knjaževca preminula je od promrzlina zbog čega su juče uhapšeni njeni roditelji Darko D. (33) i Milica D. (28). Njih dvoje imaju još dvoje dece, starosti dve i tri godine, i kada je policija došla na lice mesta zatekla ih je u vidno zapuštenom stanju, takođe sa površinskim promrzlinama!\nDvoje preživele dece zbrinuto je u Kliničkom centru u Nišu sa površinskim promrzlinama.\nRoditelji su pozvali bolnicu i kazali im da njihova beba odbija da jede. U bolnici su im rekli da se hitno jave lekaru. Roditelji su se ubrzo pojavili u bolnici, a lekar je odmah video da je beba preminula!\nDoktor je pozvao policiju koja se potom uputila u kuću ovog para gde je pronašla još dvoje dece koja su se smrzavala.\n- Čim smo obavešteni o događaju, preuzeli smo brigu o njihovo dvoje dece. U toku je istraga, a naložena je i obdukcija tela preminule bebe, da bi se tačno ustanovio uzrok smrti - kaže Snežana Nikolić, direkotrka knjaževačkog Centra za socijalni rad.\nKako se saznaje, dečak i devojčica koji su zbrinuti u bolnici imali su promrzline šaka i stopala.


Turska – Fudeks holiday\nTURSKA je država u jugozapadnoj Aziji. Glavni grad je Ankara.Republika Turska je država koja se geografski prostire na dva kontinenta. Anadolija, azijski deo države, zauzima oko 97% površine Turske. Evropski deo koji se nalazi u istočnoj Trakiji zauzima oko 3% površine države. Turska je zemlja gde ćete naći uvek ljubazne, gostoljubive i nasmejane ljude. Ovo je zemlja kontrasta i raskošne lepote, na čijim se prostorima prepliću staro i novo, tradicionalno i moderno… Zemlja bogate tradicije i istorije, idealna za odmor, šoping i zabavu za sve generacije.\nKUŠADASI je prva turisticka destinacija u Turskoj na obali Egejskog mora nasuprot Grčkog ostrva Samos. Kušadasi u prevodu znači „ostrvo ptica“. Glavni ukras ovog lepog i bezbednog grada su prelepe peščane plaže, Long Beach (20km), Ladies Beach (2km), Kustur Beach (4.5km) i Pamucak Beach (12km). U okolini Kušadasija su drevni istorijski spomenici: Efes, Pamukkale, Didima i Milet. U arhitekturi mesta dominira evropski i mediteranski stil, tako da će Vas na klasičan orijent podsetiti samo egzotični mirisi vrsnih domaćih kulinarskih specijaliteta. Prava atrakcija su dobro snabdevene prodavnice za svačiji ukus i džep! Kušadasi važi za idealno mesto za kombinaciju odmora i dobrog provoda. Može se pohvaliti modernim vodenim parkovima. Simbol grada je drevna tvrđava iz XV veka koja se nalazi na Golubijem ostrvu, pored gradske plaže. Nekada je grad bio značajno gusarsko uporište.\nSARIMSAKLI je čuveno letovalište na obalama Egejskog mora, nasuprot grčkog ostrva Lezbosa. Od antičkog Pergama udaljeno je 40 km, od Troje 100 km i od Izmira 150 km. Nekada je to bio miran ribarski gradić, a sada ovo mesto pretenduje da bude u samom vrhu turskih letovališta. Ima divnu plažu boje zlatnog peska, dužine 8 km, okruženu velikim brojem modernih hotela, pansiona, barova, kafeterija, restorana, noćnih klubova… Nalazi se na 8 km od Ayvalika, u podnožju brda Seytan sofrasi (Đavolja trpeza). Sarimsakli pored lepih plaža krase plantaže maslina, vinove loze i pistaća kao i blizina borove šume. Jedna od karakteristika ovog poznatog letovališta je ta da vlažnost vazduha iznosi samo 0.5% pa zbog toga blagotvorno deluje na plućne bolesti.


Premijer Duško Marković u Pljevljima: EPCG i RUP su simboli uspješne transformacije u kompanije koje donose veliku dobit – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Ekonomija / Premijer Duško Marković u Pljevljima: EPCG i RUP su simboli uspješne transformacije u kompanije koje donose veliku dobit\nRTPV 24. Avgusta 2020.\tEkonomija Ostavite komentar 514 pregledi\nPredhodno Partijama za predstojeće izbore tri miliona eura\nSledeće Radnici “Komunalnih usluga” nastavljaju štrajk do ispunjenja njihovih zahtjeva


Život u sopstvenom rijalitiju | jelenadilber\nŽivot u sopstvenom rijalitiju\nJanuary 17, 2015 | jelenadilber\nZamislite da se jedno jutro probudite i otkrijete da ste učesnik sopstvenog rijalitija. Niko vas ništa nije pitao, niste se svesno prijavili, a tu ste. Pomalo paničan osećaj, zar ne?\nA sad zamislite da se uselite u zgradu u kojoj žive ljudi koji se prvi put susreću, gde niko nikog ne poznaje i ne zna šta se krije iza nepoznatog osmeha, jer svako u izlog gura najbolju robu. Može da se desi da vam, na primer, životni saputnik predloži da sa tim ljudima ne bi trebalo da komunicirate, ali vi ćete mu, prirodno, reći da je asocijalan i odmahnuti rukom. A trebalo bi da razmislite, asocijalni likovi ne ostvaruju zapažene uloge u rijalitiju.\nTako sam ja pala na prvom testu i postala deo ludila. Zato mi se ubrzo dogodilo da me stanarka sa tri i po zuba i za koju sam uvek bila u dilemi kog je pola, zaskoči na ulici sa pitanjem da li bih ja želela da budem predsednik kućnog saveta. Većina ljudi se ježi na tu funkciju, pa sam i ja, logično, odbila. Pošto je to i očekivala, ljubazno mi je saopštila da ima veze u različitim institucijama i da joj je samo potreban neko ( u prevodu, budala) ko će je na sastanku predložiti da bude predsednik. Budući pilećeg mozga, prihvatila sam. Time sam postala punopravni član rijalitija i kao nagrada su mi unapred dodeljene magareće uši.\nNa sastanku stanara nije mi bilo alarmantno ni što se gospođa buduća predsednica nakarminisala i obula cipele na štiklu, pa blago podsećala na transvestita. Valjda se osećala svečano zbog svoje inauguracije, jebem li ga… Kako bilo, odradila sam svoj deo posla i svi su odahnuli, srećni što su u sopstvenoj zgradi naišli na nekoga ko se prihvatio omražene funkcije. E, tu smo se žestoko zajebali jer… šou je upravo počeo. I to onaj čiji je moto »Očekuj neočekivano«.\nSmerna osoba, koja se ljubazno javljala stanarima, za nekoliko sati transformisala se u odistinskog voajera, manijaka i bezbednjaka u jednom. Krenula je još iste večeri da nas špijunira i prati, a stanari su je viđali kako im viri kroz prozor ili je nalazili ispred vrata kada su izlazili iz stanova. Danima nas je prepadala po stepenicama i zvonila nam nebrojeno puta na vrata, ali uvek na drugačiji način, ne bi li zavarala trag. A sve to pod izgovorom da je kao predsednik kućnog saveta odgovorna za sve stanare i da mora da zna sve šta se u zgradi radi.\nKad je prešla granicu i počela da upada i u stanove, mnogi, uključujući i mene su je izbacili napolje. Nije uspevala da nas uplaši ni pričama da se bavi karateom i da voli da tuče, doduše više muškarce. Ipak, niko nikome više nije otvarao vrata, a viđali smo se u ilegali, po stanovima, razmišljajući kako da se rešimo bede. O njoj su počele da kruže i urbane legende, pa su neki malo labilniji počeli da pričaju da su je viđali kako pripita ide noću sa nožem po zgradi.\nOna, međutim, nije odustajala. Svakog stanara je ponaosob dočekivala na ulaznim vratima zgrade kad su se polumrtvi vraćali sa posla i naširoko predlagala da se uvede infracrvena kamera, po mogućstvu na svakom spratu. Pretpostavljam da joj je postalo dosadno da bezuspešno čami na stepeništu, a bogami i ‘ladno jer se obično pojavljivala samo u vunenim čarapama. Ovako bi dobila zanimaciju tokom duge hladne zime, da u toplini svog doma nadgleda nesrećnike. Naravno, svi su odbili.\nU nemogućnosti da zauzda stanare, okrenula se iživljavanju službenika u mesnoj zajednici, opštini i »Infostanu«. Osim što se pokazalo da je lagala da ima veze u institucijama, posle bezbrojnih poziva i zamornih priča, postala je predmet sprdnje u ovim ustanovama, a kasnije i persona non grata. Čak su joj jednom u opštini rekli da je broj telefona promenjen i da više ne zove.\nIsfrustrirana, rešila je da se osveti stanarima. Prijavila je inspekciji sve one koji nisu izvršili legalizaciju stanova sa prenamenom i spiskala na sebe sav novac koji smo sakupljali u slučaju većih kvarova. Inspektorima koji su izašli na teren sve ovo je bilo smešno, ali ne i onima koji su bili na prijavama.\nTako je pala sa vlasti, a svoju ostavku teatralno je okačila na oglasnu tablu uz prilično nepismeno obrazloženje da je celu sebe dala da zgradu postavi na noge, da je zaslužna za uvođenje ulične rasvete i asfaltiranje naselja, ali da nezahvalni stanari njen rad ne umeju da cene. Na kraju je, pišući verovatno u suzama, koje smo često viđali kako kaplju po stepenicama tokom revnosnog praćenja, dodala da su je, kad je otišla u opštinu da pred službenicima podnese ostavku, svi molili da to ne čini, ali ona je ostala čvrsta.\nMi smo, kao svi loši ljudi ovog sveta, uvažili njenu smenu. Uvređena i skrhana bolom, otputovala je na nekoliko meseci da zaleči rane, a možda i da je stanari koje je prijavila ne bi linčovali.\nTako se završio poslednji zadatak našeg rijalitija. Iz njega smo izašli za nijansu mudriji, ali i sa traumicom više. Nekima je bila okidač za sopstvene neuroze, ali većina nas je izašla srećno iz malog privatnog šou programa.\nJedno smo sigurno naučili, a to savetujem i vama – pazite, nikada se ne zna kada možete da postanete deo rijalitija koji nema kraj – rasturiće vas kao tornado ako brzo ne izađete iz njega…\n8 thoughts on “Život u sopstvenom rijalitiju”\nKao da si opisala moju ex predsednicu kućnog saveta.\nKo zna, ova je došla ovde pre 2 godine. 🙂\nBravo, sjajna priča! Ulepšala si mi ovaj sumorni dan!\nHvala, bar neka korist od lude predsednice! 😀\nVoajeri, manijaci, bezbednjaci…Da li je moguće da su svi “funkcioneri” kućnog saveta isti? Mislila sam da su takvi samo kod nas u provinciji. Mali grad, svi se znaju, a ko bolje zna detalje iz tvog života nego komšija, a još ako je predsednik KS! U zgradi gde je prosečna starost stanara oko 80 godina, muža i mene, a prevalili smo četrdesetu, smatraju decom, pa nam stalno sole pamet. Deblji kraj izvuče moj Caka, a ja uspevam da već 20 godina sa komšijama budem samo na “dobar dan”.\nBeograd je jedna velika provincija i u njemu ćete naći najživopisnije likove sa svih strana. Svaka čast za uspeh u vezi sa samo “Dobar dan” komšijama, ja sad ponavljam razred, pa ću valjda konačno naučiti lekcije… 🙂\nZnači, kad bude neki sledeći rijaliti, ti si potpuno kvalifikovana!\nHahaha, iskusna! 😀


Atopijski dermatitis je hronična upalna bolest kože koja se razvija na genetski predodređenim mestima na koži. Najčešća je kod dece: 15 do 20% dece uzrasta do 7 godina pati od nekog oblika. Često je povezan sa alergijama na hranu, alergijskim rinitisom i napadima astme.\nKAKO IZGLEDA ATOPIJSKI DERMATITIS? Simptomi se obično razviju oko 3. meseca života: Atopijska koža je izuzetno suva koža. Vidljive promene na koži su crvenilo, perutanje i ponekad hrapava crvena područja. Kod beba se promene najčešće javljaju simetrično na licu, telu, rukama i nogama. Predilekciona mesta su obrazi i pregibi kože.Pelenska regija je najčešće pošteđena. Kod starije dece najčešće promene su na pregibima kože: vrata, laktova i kolena .Stanje atopijske kože prati osećaj zatezanja i svrab, koji često dovode do toga da se pacijent češe, čime pogoršava već bolno stanje, podstiče sekundarne infekcije i podstiče dalji svrab i češanje.To je poznato kao začarani krug atopije.\nPosledice za svakodnevni život pacijenta: > 58% dece koja boluju od atopijskog dermatitisa ima poremećen san. > 50% roditelja smatra da dete ostvaruje lošije rezultate u školi kao posledicu bolesti. Veliki uticaj na celu porodicu: > 31% mora da napravi promene u svakodnevnom životu. Roditeljska pažnja je često fokusirana na dete sa atopijom, čak nauštrb ostale dece. Uticaj na odluke o hrani, praznicima, kućnim ljubimcima... Roditelji se osećaju bespomoćno: > 85% tvrdi da je atopija kod deteta negativno uticala na njihovo vlastito emocionalno stanje. Roditelji se osećaju bespomoćno , jer ne mogu da utiču na fizičku i psihičku patnju svog deteta. Utiče na profesionalni život, na vezu sa partnerom i celokupan život.\nHOĆE LI ATOPIJSKI DERMATITIS PRESTATI?\nSrećom, oko 2. godine života se stanje uopšteno popravlja: faze pogoršanja postaju ređe, a dolazi do izlečenja u oko 50% slučajeva do 5. godine života. Uopšteno, češća je pojava atopijskog dermatitisa kod beba, iako se ponekad događa i adolescentima i odraslima.\nZAŠTO DOLAZI DO ATOPIJSKOG DERMATITISA? NAJNOVIJA ISTRAŽIVANJA - ULOGA KOŽNOG MIKROBIOMA\nDuboka promena kožne barijere\nKožna zaštitna barijera reguliše hidrataciju kože. Kod atopijske kože dolazi do nedostatka specifičnih lipida kao što su ceramidi i esencijalne masne kiseline, tako da funkcija kožne barijere biva oslabljena. Kao posledica tih promena, koža gubi vodu, postaje suva, a alergeni i iritativni faktori lakše prodiru u kožu, pa je pogodna za upale i nadraženost. Atopijskoj koži potrebno je pomoći da vrati lipide, kako bi se ponovo uspostavila funkcija kožne barijere. Kožni mikrobiom je zajednički naziv za sve "dobre" bakterije koje su prisutne na površini kože. Njihova uloga je "treniranje" imunološkog sistema i zaštita tela od patogenih ili opasnih infekcija. Dermatološka ispitivanja su pokazala da postoje razlike kožnog mikrobioma na zdravoj koži (veća bakterijska raznolikost, mikrobiom je u ravnoteži) i onoj zahvaćenoj atopijskim dermatitisom (manja bakterijska raznolikost, mikrobiom je u neravnoteži). Ako se omogući uravnoteženi mikrobiom na celoj koži, može se zaštititi koža od faza pogoršanja suvoće kože, što se događa kod atopijskih pacijenata. Sve dok je kožni mikrobiom u neravnoteži, čak i ako se obnovi kožna barijera, ponavljaće se suvoća, iritacije i svrab.\nNEGA KOŽE KOD ATOPIJE\nKod atopijskog dermatitisa naizmenično se događaju faze smirivanja i faze pogoršanja (akutne faze). Cilj je delovati na sve simptome da bi se osiguralo olakšanje bolesniku i sprečile sekundarne infekcije.\nTRETMAN U FAZI POGORŠANJA : ANTIUPALNA TERAPIJA PO PREPORUCI LEKARA (lokalna primena kortikosteroida) - oni smiruju svrab i ekcem, efikasni su i sigurni za primenu u kraćem vremenskom periodu. Nikako ih ne treba primenjivati na svoju ruku, nego pažljivo prateći preporuku lekara. Paziti : Potrebno je delovati protiv mogućih sekundarnih infekcija (Zlatni stafilokok, Herpes virus).\nTRETMAN IZMEĐU 2 FAZE POGORŠANJA : INTENZIVNA HIDRATACIJA KOŽE - Nanošenje emolijensa u remisionim fazama pomaže: da se vrati zaštitna funkciju kožne barijere čime se smanjuje gubljenje vlage, omogućava potrebne lipide za poboljšanje stanja površinskog sloja kože, stabilizuje ravnotežu kožnog mikrobioma, smanjuje učestalost javljanja faze pogoršanja. NAVIKE KOJE TREBA USVOJITI: Nanositi emolijens jednom ili dva puta na dan, prema preporuci lekara u skladu sa individualnim potrebama. Nanositi ga na celo telo ili samo na suva područja. Prema potrebi, u dogovoru sa lekarom, ne nanositi tokom faze pogoršanja da se izbegne mogući osećaj pečenja. Nanositi redovno da bi mogao da se prati napredak.\nTuširanje mlakom vodom da bi se sprečile dodatne iritacije. Nastojanje da se koristi nežni sindet ili ulje za kupanje bez sapuna i mirisa za neutralizaciju isušujućeg efekta kalcijuma u vodi. Nežno osušiti kožu mekim peškirom, tapkanjem, bez trljanja. Izbegavati sunđere.\nNemojte pretoplo oblačiti dete. Izbegavajte sintetičku ili vunenu odeću.Najbolji iozbor je odeća od pamuka, mekana na dodir. Pri pranju je dobro izbegavati omekšivače i proizvode sa fosfatima.\nBitno je da je soba u kojoj dete spava bez prašine i dobro provetrena. Nemojte pregrevati sobu u kojoj dete boravi.\nNa moru, staviti odgovarajuću kremu za zaštitu od sunca (SPF 50). Posle izlaska iz mora ili bazena, istuširati dete, jer so ili hlor mogu da zatežu kožu i da peckaju.


Humoreskica: Žeđ | ЖИКИШОН • ŽIKIŠON\n← Opesmenjavanje #40 [Ljubomir Ćorilić]\nŽiška #35 →\nОбјављено 24. априла 2011. од стране Раде Ђерговић\nProtekle nedelje smo sa velikom pažnjom pratili štrajk glađu i žeđu lidera naprednjaka Tomislava Nikolića. Toma je u Kliničkom centru u Novom Beogradu bio u centru pažnje domaće i svetske javnosti. Skoro nedelju dana trajalo je natezanje Tome s vlašću. Lider naprednjaka je stavio svoj život u zalog za prevremene parlamentarne izbore u Srbiji, s tvrdnjom da su ovoj zemlji potrebni novi lideri.\nNaravno, Srbija jeste u velikim govnima, ali, nema više na domaćoj političkoj sceni ozbiljnijeg političara koji nije bio na državnim jaslama. To važi i za pomenutog štrajkača, koji je svojevremeno bio u sedlu. Zbog neukih „jahača“, konj i jeste na izdisaju, pa bi najbolje bilo kad bi Kurte i Murte malo išle pešice.


Uprkos pandemiji i protivljenju zajednice obeležio je istorijski dan! - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs / Tanjug / A. B. DATUM I VREME: 03.07.2020. 15:26\nSvoje učešće u obeležavanju 4. jula, Dana nezavisnosti SAD američki predsednik Donald Tramp počeće danas posetom nacionalnom spomeniku Maunt Rašmor u saveznoj državi Južna Dakota, uprkos pandemiji korona virusa i protivljenju zajednice američkih Indijanaca, koji to područje smatraju svetim.\nKako navodi Rojters, predviđeno je da zajedno sa oko 7.500 svojih pristalica Tramp posmatra vatromet u blizini ogromnog spomenika, koji čine u steni isklesane glave četiri nekadašnja američka predsednika Džordža Vašingtona, Tomasa Džefersona, Teodora Ruzvelta i Ejbrahama Linkolna.\nIz ekoloških razloga od 2009. godine na tom mestu nije bilo vatrometa, ali nadležni u tradicionalno republikanskoj Južnoj Dakoti tvrde da je tehnologija vatrometa od tada značajno uznapredovala, kao i da je stanje obližnje zaštićene šume od nacionalnog značaja sada znatno bolje.\nBiće to još jedan u nizu Trampovih skupova kojem će, uprkos upozorenjima zdravstvenih vlasti na opasnost od zaraze, prisustvovati značajniji broj ljudi, a na licu mesta biće dostupne zaštitne maske za lice, ali njihovo nošenje neće biti obavezno.\nU izjavi za "Foks njuz", guvernerka Južne Dakote, republikanka Kristi Noem, izjavila je da društvenog distanciranja na skupu neće biti, kao i da oni koji su zabrinuti zbog mogućnosti zaraze mogu da ostanu kod kuće, navodi Rojters.\nMeksiko zatvara granicu sa SAD!


Radno mjesto u BiH aktivno traži još 552.707 lica – Magazin Plus\nHome/Radno mjesto u BiH aktivno traži još 552.707 lica\nRadno mjesto u BiH aktivno traži još 552.707 lica\nPosao su u oktobru dobile 10.004 osobe koje su bile na evidencijama bh. službi i zavoda za zapošljavanje, ali je stopa registrovane nezaposlenosti u BiH i dalje visoka i trenutno iznosi 44,8 odsto.\nPrema podacima Agencije za rad i zapošljavanje BiH, u ovoj državi je, na kraju oktobra, bilo 552.707 osoba koje traže posao.\nIpak, zrno nade ogleda se u tome što je nezaposlenost u oktobru, u odnosu na septembar, “srezana” za 0,43 odsto.\nPrema dostupnim podacima, poslodavci su u oktobru zavodima i službama zapošljavanja u BiH prijavili potrebe za zapošljavanjem 3.564 nova radnika.\nIpak, zaposlena su u tom mjesecu 10.004 lica pa se nameće zaključak da su mnogi građani sami sebi našli posao, a potom o tome informisali “biroe”. Dok su se jedni zapošljavali, drugi su pokupili svoje radne knjižice i otišli kući.\n“U oktobru registrovani broj lica kojima je prestao radni odnos iznosio je 6.154”, naglasio je Boris Pupić, stručni saradnik za odnose s javnošću, informisanje i izdavaštvo Agencije za rad i zapošljavanje BiH.\nHasan Sejdić, koordinator u Udruženju nezaposlenih u BiH, ne vjeruje da to što je nezaposlenost u oktobru smanjena automatski znači i da se toliko lica zaposlilo.\n“Do toga je došlo tako što je inspekcija našla te ljude da rade na crno te natjerala poslodavce da ih zaposle”, tvrdi Sejdić.\nPrema njegovim riječima, strani veliki investitori nikada neće doći u ovu državu.\n– Poslodavci prijavili potrebe za zapošljavanjem 3.564 nova radnika\n“Najveći je problem u tome što je politika previše uvučena u ovu problematiku. Mi smo išli sa inicijativom da bude povećan podsticaj za investitore, a hoće li se to i desiti, ne znamo. To može pokrenuti zapošljavanje”, ocijenio je Sejdić.\nInače, što se tiče nezaposlenosti u BiH, u strukturi lica koja traže posao, njih 280.066 su žene, što predstavlja procenat od 50,67 odsto.\n“Najveći broj evidentiranih nezaposlenih čine lica sa trećim stepenom obrazovanja, kvalifikovani radnici 34,48 odsto, te nekvalifikovani radnici – 28,05 odsto”, kažu u Agenciji za rad i zapošljavanje BiH.\nSindikalci su pesimistični i ističu da je potrošačka korpa dosta skupa u odnosu na primanja. Pitaju se sindikalne vođe kako građani uopšte sastavljaju kraj s krajem, a pogotovo se to odnosi na ona domaćinstva u kojim niko ne radi.\nIz Saveza sindikata RS saopšteno je da je potrošačka korpa u septembru iznosila 1.787 maraka.\n“Za prehranu je bilo potrebno izdvojiti 683, a za stanovanje i komunalije 510 maraka”, navode sindikalci\nTaekwondo državno prvenstvo i i obaranje Ginisovog rekorda


10.02.2022 u 08:11\nPočele desetodnevne vojne vežbe Rusije i Belorusije, Bela kuća ih označila kao „eskalacionu” akciju\nMOSKVA - Rusija i Belorusija su danas započele zajedničke vojne vežbe radi uvežbavanja zadataka za suzbijanje i odbijanje spoljne agresije, saopšilo je rusko ministarstvo odbrane. „Dana 10. februara na kombinovanim poligonima Oružanih snaga Republike Belorusije, u okviru druge etape testiranja snaga za reagovanje Saveza Rusije i Belorusije, počela je zajednička vežba”, navodi se u saopštenju ministarstva. Očekuje se da će oko 30.000 vojnika učestvovati u vežbama sa Belorusijom. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov opisao je zajedničke vežbe kao ozbiljne, navodeći da su Rusija i Belorusija „suočene sa pretnjama bez presedana”, prenosi Tanjug. Iz NATO-a, međutim, poručuju da zajedničke vežbe označavaju najveće rusko angažovanje u toj bivšoj sovjetskoj državi još od vremena Hladnog rata, a Bela\n08.02.2022 u 11:43\nŠest ruskih ratnih brodova ide na vežbe u Crno more\nMOSKVA – Šest ruskih ratnih brodova uputilo se u Crno more iz Sredozemnog mora na pomorske vežbe, prenela je danas agencija Interfaks pozivajući se na rusko ministarstvo odbrane, prenosi Tanjug. Takva akcija je, kako je saopšteno, deo unapred planiranog kretanja vojnih resursa. Rusija je prošlog meseca objavila da će njena mornarica izvesti sveobuhvatne vežbe od Pacifika do Atlantika, u kojima će učestvovati sve njene flote u januaru i februaru, podseća agencija Rojters.\n08.02.2022 u 09:55\nUkrajinski ministar odbrane najavio odgovor na ruske vojne vežbe u Belorusiji\nKIJEV – Ukrajinska vojska će od 10. do 20. februara održati vojne vežbe kao odgovor na ruske vežbe u Belorusiji u blizini ukrajinske severne granice, izjavio je ukrajinski ministar odbrane Aleksij Reznikov. On je za jedan lokalni TV kanal rekao da ukrajinski vojnici stalno održavaju različite vežbe i da će od 10. februara početi da vežbaju korišćenje dronova „bajraktar” i protivtenkovskih projektila „javelin”, kao i NLAV (nova generacija lakog antitenkovskog naoružanja) koje su obezbedili strani partneri, prenosi agencija Rojters. Reznikov je naglasio da Ukrajina dobija oružje „o kojem je ranije mogla samo da sanja”, prenosi Tanjug. „Imao sam veoma dobar i prijatan razgovor sa britanskim ministrom odbrane Benom Volasom. Razgovarali smo o daljoj pomoći, kako u vidu oružja tako i u\n03.02.2022 u 11:00\nAmerički nosač aviona na vojnoj vežbi u Jadranu\nZAGREB – Američki nosač aviona „Hari S. Truman” predvodi borbenu grupu na vojnoj vežbi u Jadranskom moru, javlja agencija Hina. Komandant broda nije želeo da spekuliše šta će se dogoditi nakon završetka vežbi narednih dana jer, kako navodi, pravila zabranjuju da se govori o budućim operacijama. „Odluka o tome gde će biti raspoređena američka borbena grupa donosi se na nivou ministra odbrane. Ali spremni smo da delujemo bilo gde, planirali smo da budemo na dugoj misiji kada smo odlazili iz Norfolka i planiramo da delujemo tamo gde smo najpotrebniji”, rekao je američki kontraadmiral Kurt Renšo, koji prevodi borbenu grupu nosača aviona. Hina ocenjuje da je prisustvo nosača aviona snažan simbol američke vojne moći i snage NATO u regionu u kontekstu sve većih napetosti zbog gomilanja\n01.02.2022 u 12:28\nRuske trupe prebačene do 10.000 kilometara u okviru provere snaga\nMOSKVA - Trupe ruskog Istočnog vojnog okruga raspoređene su na udaljenosti do 10.000 kilometara u okviru provere snaga za reagovanje Savezne države (Rusije i Belorusije), izjavio je danas ruski ministar odbrane Sergej Šojgu. Šojgu je rekao da je u toku prva etapa provere i da su premeštene i jedinice avijacije i protivvazdušne odbrane. Prema njegovim rečima, trupe će u okviru Jedinstvenog regionalnog sistema PVO Belorusije i Rusije uvežbavati zaštitu i odbranu državnih i vojnih objekata, kao i državne granice u vazdušnom prostor. Provera reagovanja snaga Savezne države odvija se u dve etape. U prvoj etapi, do 9. februara, biće formirane vojne grupe na teritoriji Belorusije, preneo je Tanjug. U drugoj etapi, od 10. do 20. februara, biće održana zajednička vežba\nMOSKVA - Ruski ratni brodovi uvežbavaju gađanje vazdušnih i morskih ciljeva tokom vojnih vežbi u Crnom moru, saopštilo je danas ministarstvo odbrane Rusije. Ruske artiljerijske snage u južnoj Rostovskoj oblasti, koja se graniči sa Ukrajinom, vežbaju i uništavanje neprijateljskih snaga i oklopnih vozila haubicama, navelo je rusko ministarstvo. Vežbe, u kojima učestvuje 20 brodova mornarice, počele su u sredu i deo su serije vojnih aktivnosti u regionu. Očekuje se će se vežbe u Crnom moru biti završene kasnije tokom dana, prenosi Tanjug. U sklopu vežbi u Crnom moru, koje su deo skupa mornaričkih vežbi koje se održavaju na brojnim lokacijama ovog i sledećeg meseca od Pacifika do Atlantika, uvežbano je i uklanjanje mina.\nSeverna flota Rusije započela je vežbe sa Arktičkom ekspedicionom grupom, a planirano je učešće do 30 vojnih brodova, podmornica i pomoćnih brodova, kao i nosača hiperzvučnih raketa „Cirkon” - fregate „Admiral Gorškov”, saopštila je pres-služba flote. Istovremeno se više od 20 brodova ruske Crnomorske flote nalazi u Crnom moru kako bi učestvovali na vežbama, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije. Kako se precizira u saopštenju Severne flote, vojne vežbe će se odvijati u skladu sa planom pripreme Oružanih snaga Rusije 2022. godinu, prenosi Sputnjik. Planirano je da na njima učestvuje do 1.200 vojnika, oko 140 jedinice borbene i specijalne tehnike, do 20 letelica i tridesetak brodova i podmornica. Glavne praktične aktivnosti odvijaće se u akvatoriji Barencovog mora. Osim fregate


Dok čekamo Kutinja, Bajern ozvaničio pojačanje, stigao novi Francuz! - Sportske.net\nMladi reprezentativac Francuske potpisao ugovor sa Bajernom.\nBajern je doveo novo pojačanje.\nDok čekamo Filipea Kutinja koji je već u Minhenu gde obavlja završne pregovore oko potpisivanja ugovora sa Bajernom, slavni nemački klub je već doveo Mišela Kuizansa, vezistu koji je prošle sezone igrao za Borusiju Menhengladbah.\nUgovor je potpisan na pet godina, a prema informacijama nemačkih medija, transfer je vredan 10 miliona evra.\nOvaj vezista ima 20 godina, a u Menhengladbah je stigao iz Nansija.\nHaverc zasijao na povratku BL, kapiten "pancera" jasan - "Ne idi u Premijer ligu!"\nStiže u Bajern nakon samo 11 minuta u Bundesligi?


Korona virus u Evropi, epidemija korona virusa u zemljama EU | Magazin | Zdravlje\n16. oktobar, 07:19\nKad se sve sabere i oduzme: Izolacija je sačuvala TRI MILIONA života 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n12.06.2020. / 18:46\nEvropska unija upozorava i da u pojedinim zemljama još uvek nije prošao vrhunac epidemije!\nViše od tri miliona života je spaseno tokom pandemije korona virusa zahvaljujući prvenstveno izolaciji, i drugim zdravstvenim merama u 11 najvećih zemalja Evropske unije, saopštili su lekari instituta Imperijal koledž koji savetuje britansku vladu, uz upozorenje da je zaštita i dalje neophodna jer epidemija nije prošla.\nEvropski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti, s kojim je Imperijal koledž radio analizu, naglašava da je "talas zaraze prešao vrhunac u svim zemljama izuzev Poljske i Švedske, ali pandemija nije završena i novi porast se može očekivati idućih nedelja".\nNaučnici Londonskog koledža i Evropskog centra, na osnovu analize sprovedene u 11 evropskih zemalja, navode da su, iako na početku "smušene" i neusklađene mere za suzbijanje zaraze, ipak sprečile zdravstvenu katastrofu jer je spaseno 3,1 miliona života, mada je blizu 15 miliona stanovnika EU zaraženo, a više od 180.000 preminulo.\nIz analize proizilazi da su mere doprinele da se za 82 odsto smanji stopa razmnožavanja virusa i postepeno svede na manje od jedan broj ljudi na koje se prenosi zaraza sa obolelog.\nPre svega mere izolacije su sačuvale milione života, a u Švedskoj koja je posegla za stvaranjem "imuniteta krda" i skoro da nije uvela zabrane i izolaciju, ipak je preveliki broj preminulih, i to skoro 5.000 na deset miliona stanovnika (skoro 500 na milion), a ta zemlja ipak nije uspela da očuva privredu, pa je pad domaćeg bruto proizvoda procenjen na više od 7 odsto.\n13.06.2020. / 00:12\nFizički, ali ne i psihički.\n12.06.2020. / 22:17


Demonstranti blokiraju aerodrom u Hongkongu (video) - 01.09.2019, Sputnik Srbija\nŽeleznički saobraćaj koji vodi ka međunarodnom aerodromu u Hongkongu je obustavljen, pošto su antivladini demonstranti zapretili da će zaustaviti saobraćaj koji... 01.09.2019, Sputnik Srbija\n09:41 01.09.2019 (Osveženo: 10:45 01.09.2019)\n© AP Photo / Jae C. HongDemonstracije u Hong Kongu\nDemonstranti planiraju da danas blokiraju pravce ka aerodromu nakon haotične noći koja je protekla u sukobima između policije i maskiranih demonstranata u najnovijim nemirima koji su pogodili Hongkong, prenosi Rojters.\nDemonstranti i policija juče su se ponovo sukobili u Hongkongu, a policija je koristila suzavac i vodeni top u pokušaju da suzbije proteste ispred vladinog sedišta, dok su učesnici protesta bacali „molotovljeve koktele“ i druge predmete.\nOvo je trinaesti vikend kako traju protesti u tom gradu pod kineskom kontrolom.


FOTO: Mlada Iva Marušić crtanjem stripova potiče druge na očuvanje okoliša - donosimo jedan | Ero.Tel | Vijesti iz Bosne i Hercegovine\nFOTO: Mlada Iva Marušić crtanjem stripova potiče druge na očuvanje okoliša – donosimo jedan\nObjavljeno: 16/11/19 11:49\nDošlo je vrijeme kada od rođenja, pa do smrti trčimo. Trčimo u vrtić jer roditelji moraju na vrijeme doći na posao, trčimo u školu jer tada već sami moramo naučiti dolaziti na vrijeme.\nTrčimo na fakultete, za karijerom, stanom, autom… Osnujemo vlastitu obitelj i nastavljamo se užurbano kretati kroz život. Osvrnemo li se ikada i zapitamo: Što se događa u prirodi i okolišu, živom svijetu oko nas dok potrošački i maratonski jurimo kroz život? Djeca i mladi često upadaju u kolotečinu života ne osvrćući se oko sebe, a u posljednje vrijeme stvaraju i vlastite virtualne živote. Već od rane osnovne škole stvaraju svjetove bez šuma, mora, rijeka i planina, svjetove u kojima se „gužvaju poruke SMS-a, Twittera i Facebooka”.\nZbog svih tih činjenica mladi iz našeg grada okupljeni oko Udruge “Volim planet” iz Mostara, čiji je član Iva Marušić, mladi strip crtač, smatraju da već od malih nogu, kroz vrtić, a kasnije još više kroz školu trebamo i možemo djeci razviti ljubav i poštovanje prema prirodi i očuvanom okolišu.\nŽelimo, a to nam je glavni cilj, putem publikacije – stripa, kod djece i mladih razviti razumijevanje duhovnih i materijalnih aspekata očuvane prirode i okoliša koji doprinose kvaliteti našeg života. Tema stripa koji će se ovih dana distribuirati mlađoj populaciji je edukacija o važnosti očuvanja ozonskog omotača. Jedan odglavnih junaka se zove OzBiH, mala ozonska čestica koja čuva ozonski omotač iznad Bosne i Hercegovine točnije iznad Neuma, koji je uz Međugorje, Mostar i Sarajevo naša najveća turistička destinacija. OzBiH koji čuva ozonski omotač iznad BiH biva ranjen u bitci protiv štetnih UV čestica koje dolaze iz svemira isijavanjem sunca i ranjen pada na tlo BiH, točnije u Neum, piše Pogled.ba.\nTu ga prihvaćaju maleni tigrići i pomažu mu. Ostalo možete pročitati u samom stripu koji se nalazi na našoj stranici…\nStrip su kao kvalitetnom edukativnom publikacijom ocijenile nadležne institucije sa razine Federacije BiH I Županije HNŽ. Sam strip crtač je veoma kreativan i kvalitetan. Njezine publikacije poput „Karme” koji obrađuje temu nasilja u školi, edukativnog stripa “Utrkujmo se tko će prvi postati dragovoljni darivatelj krvi” koji učenike u najranijoj dobi putem stripa educira o važnosti dobrovoljnog darivanja krvi, zatim strip iz oblasti okoliša koji govori pravilnom zbrinjavanju otpada “Nemojmo se izležavati, idemo otpad odvajati”, nadalje strip koji govori o najljepšim turističkim destinacijama u BiH “BiH turistička destinacija naših nacija”, i naposlijetku “OzBiH”, postigle su veliki uspjeh te su visoko ocijenjeni od strane stručnih i nadležnih institucija.\nIz svega proizlazi da nadležna ministarstva obrazovanja trebaju uključiti što veći broj učenika i njihovih nastavnika, te polaznika dječijih vrtića u FBiH, izrađujući edukativno –informativne materijale koji su zanimljivi i lako razumljivi najmlađoj populaciji, stripove koji ukazuje na probleme u okolišu i nude rješenja koji obrađuje različite teme vezane za zaštitu okoliša i prirode te promociju održivog razvoja, ali i one koji govore o najvažnijim društvenim temama koje se tiču poboljšanja uvjeta za rad i život naše djece. Kada imamo ovako nadarene strip crtače, vjerujemo u uspjeh stripa kod naše mlade cijenjene ciljane publike.\nSve ove aktivnosti imaju jedan zajednički cilj, a to je utkati djeci i mladima ljubav i potrebu za prirodom koju će čuvati za sebe i svoje potomke jer, da citiramo senegalskog znanstvenika i zaštitara prirode Baba Diuma, “Na kraju ćemo sačuvati samo ono što volimo, volit ćemo samo ono što razumijemo, a razumjet ćemo samo ono što smo naučeni.”


Tropska oluja Amanda bjesni! Već odnijela nekoliko života (FOTO, VIDEO) | MONDOBA\nSAD tropska oluja Amanda\n9. July, 09:08\nTropska oluja Amanda bjesni! Već odnijela nekoliko života (FOTO, VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n01.06.2020. / 08:12\nAutori Tanjug Aleksandar Nastevski 01.06.2020. / 08:12\nPrva ovogodišnja tropska oluja Amanda potopila je dijelove Centralne Amerike!\nMeđu stradalima je i osmogodišnje dijete, a gradonačelnik San Salvadora Ernesto Majšont saopštio je da je 50 kuća uništeno.\nAP prenosi da je na stotine ljudi evakuisano zbog izlivanja rijeka iz korita.\nPredsjednik te zemlje Najib Bukele proglasio je 15-dnevno vanredno stanje kako bi se država izborila sa obilnim padavinama koje su počele prije dva dana, dok je ministar unutrašnjih poslova Mario Duran izjavio je da je zemlja u kritičnoj situaciji.\nOluja Amanda je imala udare vetra 65 kilometara na sat, ali je ubrzo oslabila i prešla u tropsku depresiju sa udarima vjetra od 55 kilometara na sat, da bi potom u Gvatemali u toku popodneva imala udare jačine 75 kilometara na sat.\nOluja bi mogla da donese padavine od 25 do 38 santimetara kiše u El Salvadoru, južnoj Gvatemali, zapadu Hondurasa i jugoistočnom Meksiku, dok se manje količine padavina očekuju u dijelovima Nikaragve i Belizea.\nSAD Oluja nevrijeme


Pravila o zaštiti privatnosti – Leonidas Studios, zvanični veb sajt | Apartmani u Vasilikiju\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.leonidasapartments.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Leonidas Studios. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.leonidasapartments.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na leonidasapartments@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na leonidasapartments@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na leonidasapartments@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Karakterizacija oksacilin-hidrolizirajućih karbapenemaza u izolatima Acinetobacter baumannii iz Bosne i Hercegovine | Dr Med - University of Zagreb School of Medicine Digital Repository\nSlačanac, D. (2018). Karakterizacija oksacilin-hidrolizirajućih karbapenemaza u izolatima Acinetobacter baumannii iz Bosne i Hercegovine (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:105:180959\nSlačanac, Domagoj. "Karakterizacija oksacilin-hidrolizirajućih karbapenemaza u izolatima Acinetobacter baumannii iz Bosne i Hercegovine." Master's thesis, University of Zagreb, School of Medicine, 2018. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:105:180959\nSlačanac, D. (2018). 'Karakterizacija oksacilin-hidrolizirajućih karbapenemaza u izolatima Acinetobacter baumannii iz Bosne i Hercegovine', Master's thesis, University of Zagreb, School of Medicine, accessed 18 April 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:105:180959\nSlačanac D. Karakterizacija oksacilin-hidrolizirajućih karbapenemaza u izolatima Acinetobacter baumannii iz Bosne i Hercegovine [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, School of Medicine; 2018 [cited 2021 April 18] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:105:180959\nD. Slačanac, "Karakterizacija oksacilin-hidrolizirajućih karbapenemaza u izolatima Acinetobacter baumannii iz Bosne i Hercegovine", Master's thesis, University of Zagreb, School of Medicine, Zagreb, 2018. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:105:180959\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:105:180959\nTitle Karakterizacija oksacilin-hidrolizirajućih karbapenemaza u izolatima Acinetobacter baumannii iz Bosne i Hercegovine\nTitle (english) Charecterization of carbapenem-hydrolyzing oxacillinases in Acinetobacter baumannii from Bosnia and Herzegovina\nAuthor Domagoj Slačanac\nCreated on 2019-03-26 13:44:23


Lokacija: hotel Park se nalazi u centru Bleda, na samoj obali bledskog jezera uz promenadu.\nHotelska ponuda: hotel ima 217 jednokrevetnih i dvokrevetnih soba i 10 apartmana, sa pogledom na jezero ili park. Hotelska ponuda podrzumeva centralni hotelski restoran, a la carte restoran i piceriju „Rikli“, aperitiv bar, poslastičarnicu i kafe, veliki zatvoreni bazen sa toplom termalnom vodom, đakuzi, finska sauna, fitnes studio, centar za tajlandsku masažu.\nSobe: standardne sobe imaju SAT TV, telefon, mini bar, kupatilo, fen, balkon. Sobe sa pogledom na jezero imaju sef i klimu.\nBalkon / Terasa, Bar, Fen, Internet, Klima, Sat TV, Đakuzi, Fitnes centar, Minibar, Restoran, Sef, Spa centar, Unutrašnji bazen\nVaš utisak za: HOTEL PARK 4* - Bled / Slovenija


Julski računi sa novom cenom usluga za odvođenje otpadnih voda\nNa računima za jul korisnici su za uslugu odvođenja otpadnih voda, odnosno za naknadu za kanalizaciju, zaduženi na osnovu novog cenovnika za otpadne vode koji se primenjuje od 1. jula, saopštilo je JKP “Vodovod i kanalizacija” iz Zrenjanina.\nGradsko veće Zrenjanina je, da podsetimo, 26. juna prihvatilo predlog preduzeća za korekciju cena otpadne vode. Građani će ubuduće uslugu odvođenja otpadnih voda po metru kubnom umesto 23,48 dinara plaćati 33,03 dinara, za privredu će cena umesto 52,84 iznositi 67,59 dinara, a za ustanove umesto 44,62 iznosiće 57,08 dinara, bez PDV-a.\n– Napominjemo da su u navedenu cenu naknade za kanalizaciju, pored usluge prikupljanja i odvođenja otpadnih voda, uračunati i troškovi održavanja kanalizacione mreže i pratećih objekata sistema – ističe Siniša Gajin, rukovodilac Službe informisanja i poslovnih komunikacija u JKP “Vodovod i kanalizacija”.\n– Zrenjanin je jedan od retkih gradova u Srbiji koji je u potpunosti pokriven kanalizacionom mrežom, a intenzivno se poslednjih godina gradi kanalizaciona mreža i u nekoliko sela. Celokupna kanalizaciona mreža poverena je na održavanje JKP “Vodovod i kanalizacija” – ističe Gajin.\nPreduzeće održava oko 400 kilometara kanalizacione mreže u gradu i naseljenim mestima, a cena materijala i opreme potrebnih za održavanje postojeće mreže, kao i goriva za rad mehanizacije i specijalizovanih vozila je znatno viša od one iz perioda poslednje korekcije cena otpadnih voda.\n– Naše preduzeće održava, menja oštećene i polomljene, revizione šahtove i slivničke rešetke javne kanalizacije koji se nalaze na saobraćajnoj površini – dodaje Gajin.\nJKP “Vodovod i kanalizacija” danas raspolaže sa više od 80 crpnih stanica, od kojih se više od 40 nalazi na teritoriji samog grada. U proteklom periodu, preduzeće je uložilo značajna materijalna sredstva u izgradnju savremenih automatizovanih crpnih stanica, ali i u opremanje, modernizaciju i remont postojećih stanica, od kojih su pojedine sa opremom starom i 40 godina. Time je u velikoj meri poboljšan sistem prikupljanja otpadnih voda, a rešeni su i mnogobrojni problemi sa njihovim izlivanjem.\n– Pomenute aktivnosti odvijaju se neprekidno, a nastaviće se i većim intenzitetom u narednom periodu. Crpne stanice rade na električnu energiju, a njihovo opremanje i automatizacija značajno je povećalo troškove za električnu energiju čija je cena više puta povećavana u proteklom periodu – naglašava Gajin.\nGrad Zrenjanin trenutno nema postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda. Problem otpadnih voda u budućnosti će biti rešen primenom modela javno – privatnog partnerstva i izgradnjom centralnog prečistača otpadnih voda. Do tada se sve neprečišćene otpadne vode ispuštaju u Aleksandrovački kanal, a potom u kanal Begej, što za posledicu ima i plaćanje naknade Javnom vodoprivrednom preduzeću “Vode Vojvodine” za korišćenje vodoprivrednih objekata za odvođenje otpadnih voda. Godišnji iznos te naknade je oko 35 miliona dinara.\n– Povećanje cena, pored navedenih faktora, obuhvata i faktor rasta cena na malo za period od poslednje korekcije do danas. Korekcija cena omogućiće preduzeću ne samo redovno održavanje i sanaciju kvarova na postojećoj kanalizacionoj mreži, zamenu šahtovske infrastrukture, i plaćanje naknade “Vodama Vojvodine”, već i nastavak intenzivnog osavremenjavanja postojećih crpnih stanica što će rezultirati ispunjavanju svih uslova za nesmetano prikupljanje i odvođenje otpadnih voda sa teritorije grada i naseljenih mesta – navodi Gajin.\nTagovicena otpadne vode JKP Vodovod i kanalizacija\n11/08/2018 у 11:14\nProsto je neverovatno da je odvodjenje 1 kubika otpadne vode (bez ikakve prerade i preciscavanja) skuplje nego proizvodnja “pijace” vode i dopremanja do korisnika. Ovo je jasno ko dan da je u pitanju jos jedna pljacka od nesposobnih iz JKP Vodovod.\n11/08/2018 у 15:18\n“odvođenja otpadnih voda po metru kubnom umesto 23,48 dinara plaćati 33,03 dinara,”\nALO, PA TO JE VIŠE OD 40%!!!\nNISTE NAVELI, KOLIKO M³ “PROIZVEDETE”, U SELIMA I GRADU, TE OTPADNE VODE, A, BIO BI RED, KAO I KOLIKO VODE PROIZVEDETE, U SELIMA, POJEDINAČNO, I NARAVNO, KOLIKI SU TROŠKOVI TE PROIZVODNJE, DA BI VAŠI KORISNICI IMALI UVIDA U ZARADU I SL.!\nA, KADA ĆETE IZGRADITI 50AK ŠAHTOVA, KOJE SU ELEMIRCI PLATILI, A, VI IH, DO DANAS, NISTE IZGRADILI, PA ISKLJUČUJETE CELO SELO KOD SVAKE LOKALNE INTERVENCIJE, BLAGO NAMA!!!???\nA, SVAKI ŠAHT JE PLAĆEN, U ONO VREME 1970. RAVNO 1 MILION DINARA!!!\nMALO VIŠE JAVNE KONTROLE-INFORMISANJA, NE BI FALILO!!!\nHVALA VAM, “GRADSKOM VEĆU”, NA “BRIZI” ZA GRAĐANE!!!\nILI VAM TREBA NOVACA???\nPojačane inspekcijske kontrole za vreme “Dana piva” i “Gospojine”\nObe fontane na Trgu slobode pretrpele su štetu u nevremenu


Profesor fizičke kulture Miloš Tričković među jagodama - Vlasotince InfoDesk\nProfesor fizičke kulture Miloš Tričković među jagodama\n-Oko 4-5 tona jagode na 30-ak ari prosečno godišnje. Imam dobru saradnju sa hladnjačom. On finansira šta treba, a kad završimo i jagodu i malinu sednemo i napravimo presek stanja. Imam bazen od 75 000 litara namenjen navodnjavanju.\nDovedena je voda sa izvora u dužini od oko 2,5 km do tog bazena i još oko 3,5 km imamo ukopana creva. Sve parcele su pokrivene sistemom kap po kap. Planiram i orošavanje da stavim u malini kasnije – dodaje mladi poljoprivrednik.\nOtkupna cena, veli, treba da bude zlatna sredina. Cilj mu je da zaokruži proizvodnju.Ove godine sam uzeo u zakup pet hektara državne imovine na 25 godina.\n-Napravili smo zadrugu sa drugarima, Opšta poljoprivredna zadruga Rosulja Vlasotince, članovi su sve ljudi ispod 35 godina starosti koji već već rade poljoprivredu. Planiramo proizvodnju voćnih rakija. U zavisnosti od toga, biće na tih pet hektara vinograda, kruške i dunje – najavljuje Miloš i dodaje da će proizvodnju jagodičastog voća svakako da nastavi. Jedan od planova za ovu godinu je i ženidba.


Aleksandar Vučić – UZBUNA\nSrbija ulazi u opasan period u kom će biti na meti svi oni koji se usude da se suprotstave Aleksadru Vučiću. Ono što se dešava u poslednjih nekoliko dana dokazuje …\nGovor Aleksandra Vučića na rođendanskoj proslavi Srpske napredne stranke bio je prepun laži, obmana i dokazanih neistina. Iako nije običaj da se laže za rođendan, Vučiću taj običaj očigledno nije …


Spaniakos: smeštaj za odmori i domovi - Grčka | Airbnb\nSmeštaji za odmor – Spaniakos\nNajbolje ocenjeni smeštaji za odmor – Spaniakos\nStarinski karavan sa bioskopom na otvorenom u prirodi!Starinski karavan sa bioskopom na otvorenom u raju prirode. Ovaj starinski hobi 1989, nazvan "Nostalgija”, nedavno je renoviran i nudi nevjerojatan glamping doživljaj u jedinstvenom kritskom masliniku. Mjesto za romantične duše i ljubitelje prirode. Imaćeš i svoj privatni bioskop na otvorenom!\nVilla ChristinaVila Kristina je seoska kuća (98m2) između maslina i voćki. Kuća je sunčana okružena veoma lepim pejzažom u zelenoj dolini punoj maslina i u blizini male kamenite planine sa predivnom klisurom. Idealna destinacija za one koji žele da uživaju u lepoti i miru prirode i plivaju na plažama sa kristalnim morem. Grad Paleočora udaljen je samo 3,5 km i okrenut je Libijskom moru.\nPopularni sadržaji u smeštajima za odmor – Spaniakos\nDrugi sjajni smeštaji za odmor na lokaciji Spaniakos\nKolibe na maslinovom drvetu 3+4+5\nVila Anidri - 'dom od kuće' na suncu


Arnibol traka - Online apoteka Srbotrade\nPočetna Nega i zaštita Bol Arnibol traka\nŠifra proizvoda: 3426\nArnibol traka primenjena na bilo kojoj regiji veoma brzo dovodi do smanjenja upale, bola, otoka i modrica. Zahvaljujući traci kao nosaču, omogućen je 24 – časovni kontakt tretirane regije sa aktivnim biljnim principima.\nArnibol traka predstavlja jedinstven proizvod na našem tržištu jer efekte ostvaruje bez hlađenja i grejanja. Prednost proizvoda je i u jednostavnosti primene, mogućnosti sečenja i prilagođavanja bolnoj i upaljenoj regiji, kao i postojanosti trake u toku kvašenja. Prirodni sastojci na traci kao nosaču oslobađaju od bola i ukočenosti u zglobovima i mišićima uzrokovanih hroničnim bolestima, sportskim povredama, izuzetnim fizičkim naporima, kontuzijama, istegnućima i uganućima.\nU žutom cvetu planinske arnike (lat. Arnica montana) kriju se mnogi aktivni principi koji ispoljavaju antiinflamatornu i analgetsku aktivnost, a većina njih se pripisuje seskviterpenskom laktonu, helenalinu. Seskviterpenski laktoni, karotenoidi, flavonoidi i etarska ulja ispoljavaju pozitivne efekte kod uganuća, iščašenja, reumatskih tegoba, krvnih podliva i modrica. Kliničke studije su pokazale da se lokalna primena preparata arnike može posmatrati kao alternativa ibuprofen gelu u tretmanu osteoartritisa malih zglobova šake. Mehanizmi dejstva arnike u tretmanu rana i njihovo brže zarastanje su i dalje predmet istraživanja. Italijanski naučnici su došli do zaključka da arnika deluje na makrofage modulacijom brojnih gena i povećanjem ćelijske pokretljivosti. Potencijalno terapeutsko dejstvo arnike je u stimulaciji produkcije adhezivnog proteina, fibronektina, od strane makrofaga, što dovodi do bržeg zarastanja rana.\n-oslobađa od bola i ukočenosti u zglobovima i mišićima\n-kod sportskih povreda, kontuzija, istegnuća i uganuća\n-blagotvorno deluje na vratnu i lumbalnu regiju\n-24 h kontinuirano delovanje aktivnih biljnih sastojaka\nArnika (lat. Arnica montana) sadrži helenalin koji kao jak antiinflamator ispoljava efekat na smanjenje osećaja bola i ukočenosti u zglobovima i mišićima. Prisustvo seskviterpenskih laktona, flavonoida i etarskih ulja u ekstraktu planinske arnike pomaže kod uganuća, iščašenja, reumatskih tegoba, krvnih podliva i modrica. Doprinosi smanjenju bola u zglobovima uzrokovanog reumatskim promenama. Kliničke studije su pokazale da se lokalna primena preparata arnike može posmatrati kao alternativa ibuprofen gelu u tretmanu osteoartritisa.\nĐavolja kandža (lat. Harpagophytum procumbens) je biljka čiji koren sadrži heterozid harpagozid koji deluje kao efikasan antiinflamator. Studije su pokazale približno istu efikasnost đavolje kandže i sintetskih antiinflamatornih lekova i zbog toga se preporučuje kod bolova različite etiologije.\nKora bele vrbe (lat. Salix alba) sadrži fenolne glikozide od kojih je najznačajniji salicin koji pokazuje protivupalno i analgetsko dejstvo. Salicin se u organizmu pretvara u salicilnu kiselinu koja je odgovorna za terapijske efekte kore bele vrbe. Pored salicina, tanini, flavonoidi i glikozidi doprinose ukupnom efektu u tretmanu bolnih i upalnih stanja.\nTamjan predstavlja smolu koju luče biljke iz familije Boswellia, a upotrebljava se u tradicionalnoj medicini za ublažavanje bolova i upala u području zglobova. Bosvelijska kiselina je najvažniji sastojak tamjana. Ispoljava snažno protivupalno dejstvo i efikasno ublažava bol i otok uzrokovan artritisom.\nKamfor je smolasta materija karakterističnog mirisa. Predstavlja glavni sastojak etarskog ulja kamforovog drveta (lat. Cinnamomum camphora). Upotrebljava se kod reumatskih bolova, mialgija i neuralgija.\n-ekstrakt cveta arnike\n-ekstrakt korena đavolje kandže\n-ekstrakt kore bele vrbe\nKhan Yaki flaster\nMigrebol gel 12ml


Međunarodna galerija portreta - Interbifep\nObavještavamo sve zainteresovane umjetnike, kulturne i druge institucije te sva druga zainteresovana lica, da će se 17. Internacionalni bijenalni festival portreta (INTERBIFEP) održati 2018. godine.\nSve Informacije u vezi 17. INTERBIFEP-a bit će dostupne putem naše službene web stranice.\nARHIV / 16. INTERBIFEP 2015\nSvečano proglašeni nagrađeni autori 16. INTERBIFEP-a\n24. Maj 2015. godine\nPravilnik 16. INTERBIFEP-a (125 KB)\nStiker za rad (957 KB)\nStiker za kovertu (788 KB)\nSelekciona komisija 16 INTERBIFEP-a je od 258 prijavljena umjetnika iz 52 države odabrala 134 učesnika iz 44 države.\nSpisak autora koji su odabrani od strane selekcione komisije :\nSvečano proglašeni nagrađeni autori 15 INTERBIFEP-a\nŽelimo Vas obavijestiti da je internacionalni žiri 15. INTERBIFEPA u sastavu:\nElise Del Prete iz Izalije, kustosica, osnivač i umjetnički direktor Rezidencije za međunarodne umjetnike i kustose ''Nosadela Due'' iz Bolonje i saradnik Akademije likovnih umjetnosti Univerziteta u Bolonji,\nAtilla Ilkyaz iz Turske, profesor umjetnosti i slikarstva na Fakultetu umjetnosti i dizajna u Ankari,\nIsmar Mujezinović bosanskohercegovački akademski slikar i nekadašnji profesor Akademije likovnih umjetnosti u Sarajevu, izvršio odabir i proglašenje nagrađenih radova za 15.INTERBIFEP.\nDiploma za crtež – otkupna nagrada - Lukáš Bradáček – Češka Republika\nDiploma za grafiku – otkupna nagrada - Ferdo Predrag Mikalacki - Srbija\nDiploma za video art portret - Kaste Šeškevičiute - Litvanija\nDiploma za fotografiju – Boris Pejić – Bosna i Hercegovina\nDiploma ''Ismet Mujezinović'' - James Hague - Velika Britanija\nDiploma ''James H. Pinto'' - Ivan Pinon Santiago - Meksiko\nNagrada publike za portret – Aleksandar Marković\nU ime Međunarodne galerije portreta Tuzla čestitamo na dobijenoj nagradi.\nSvečano otvorenje 15 INTERBIFEP-a\nRezultati selekcione komisije za XV INTERBIFEP\nSelekciona komisija XV INTERBIFEP-a je od 254 prijavljena umjetnika iz 52 zemlje odabrala 127 učesnika iz 40 zemalja.\n40. VELIKA BRITANIJA\nInternacionalni žiri koji su sačinjavali :\n- Ismar Mujezinović, slikar\n- Tanja Gangar, kustos Nacionalne galerije portreta London\n- Sylvie Gonzalez, direktorica Muzeja istorije i umjetnosti Saint-Denis\nje odabrao nagrađene umjetnike XIV INTERBIFEP-a.\nVelika diploma za grafiku (otkupna nagrada) : Miran Šabić - Slovenija\nVelika diploma za grafiku : Véronique Laurent Denieuil - Francuska\nVelika diploma za grafiku : Jonas Ranson - Velika Britanija\nVelika diploma za crtež (otkupna nagrada) : Svetislav Cvetković - Bosna i Hercegovina\nVelika diploma za crtež : Donhofer - Austrija\nVelika diploma za crtež : Jelena Bulajić - Srbija\nNagrada Ismet Mujezinović : Ivana Mrčela - Hrvatska\nNagrada James Haim Pinto : Ximena De Leon Lucero - Argentina\nSelekciona komisija XIV INTERBIFEP-a koju su sačinjavali :\n- Amela Hadžimejlić-Kečo, profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu\n- Peko Nikčević, profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Prištini\n- Began Turbić, akademski skulptor iz Tuzle\nod prijavljenog 371 autora iz 53 zemlje odabrali su 160 autora iz 50 zemalja.\nAUSTRIJA: Donhofer, Gabriel Köfler, Larissa Tomassetti\nBELGIJA: Jef Despriet, José Vanpoucke, Rik Vermeersch\nBJELORUSIJA: Aleksandr Sharovarov\nBOSNA I HERCEGOVINA: Adis Fejzic, Admir Mujkic, Admira Bradaric, Ahmet Ibukić Ami, Almir Šehić, Danis Fejzic, Darko Stanić, Davor Ruzić, Dragan Kordic, Dragana Nuić- Vučković, Edina Selesković, Husein Sljivo, Igor Sredojevic, Ismet Hrvanović, Ljiljana Vidaković, Maja Hrvanović, Maja Skenderović, Maja Šimunović, Mario Šunjić, Merima Turbić Mahmutović, Mirza Mameledžija, Mustafa Skopljak, Radmila Jovandic Dapic, Renata Papista, Svetislav Cvetković, Zlatan Filipović\nBUGARSKA: Grigor Mitzev, Katya Dimova\nČEŠKA REPUBLIKA: Lukáš Bradáček, Markéta Váradiová, Martin Mulač, Martina Nožičková\nČILE: Agostina Suazo Hormazábal\nCRNA GORA: Dzevdet Nikocevic, Marija Kapa, Zorica Lakic\nDANSKA: Canuto Kallan, Tine Hind\nEKVADOR: Mauro Rojas Muñoz\nFILIPINI: Michelle Valenton\nFINSKA: Aleksi Joensuu, Anita Jensen, Anne Rossi, Eya Pii, Hannu Sillanpää, Juha Saitajoki , Lars Holmström, Petteri Aaltolainen\nFRANCUSKA: Argatti, François Chassine, Isabelle Régnier, Laure Marzolf, Luc Pichon, Marina Krüger, Nathalie Tousnakhoff, Noëlle Prinz, Véronique Laurent Denieuil\nGRČKA: Aris Baraboutis\nHRVATSKA: Ana Sladetic, Antonija Gudelj, Ivana Barišić Tomšić, Ivana Mrcela, Jelena Dabić, Kristina Rismondo, Maja Zemunik Mužinić, Nada V. Falout, Nevena Petra Piližota, Nikolina Novosel, Petar Popijač, Vanja Jović, Zdenko Radovanić, Zeljka Gradski, Zoran Šimunović\nIRSKA: Joe Dunne\nISLAND: Thórdur Hall\nITALIJA: Elena Greggio\nKANADA: Ella Fleš\nKINA: Bei LI\nKOLUMBIJA: Diana Torres, Jose Mauricio Rodriguez Duarte\nKOSTARIKA: Wesley Acuña\nLIBANON: Maral Der Boghossian\nLITVANIJA: Zygimantas Augustinas\nLUKSEMBURG: Filip Markiewicz\nMADAGASKAR: Jean-Nirina Razafindralambo\nMAĐARSKA: Janos Mohacsi, Zsuzsa Demeter\nMAKEDONIJA: Andrijana Nachevska Maciev, Daniela Nastoska, Darko Taleski, Goce Trajkovski, Goran Jovanov\nMAURITANIJA: Arvin Ombika, Chooramun Dev Anand\nMEKSIKO: Ivan Piñon, Jesús Manuel Osuna Gonzalez, Rosa Isabel Vásquez Rascón\nNIZOZEMSKA: Frances Alleblas\nNJEMAČKA: Jana Dahms, Karin Doerre, Tina & Jochen Schliessler\nNORVEŠKA: Ragnar Olaf Hauge\nRUSIJA: Roza Savinova, Xenia Ostrovskaya\nSAD: Adrian Wong, Alice Leora Briggs, Anne Labovitz, Helen Redman, Kim Abeles\nSLOVAČKA: Lukáš Reščák, Lydia Jergusova-Vydarena\nSLOVENIJA: Berko, Miran Sabic, Petra Varl, Simona Čudovan\nŠPANIJA: Eva Largo, Isabel Maria Sola Marquez, Isidro López-Aparicio\nSRBIJA: Aleksandra Vasović, Ana Ivić, Iva Prlincevic, Jelena Bulajic, Lidija Antanasijevic, Milenko Stevanović, Milijana Istijanović, Mirjana Denkov, Smilja Ivetić, Žarko Drinčić\nŠVEDSKA: Jakob Anckarsvärd, Branka Grizelj\nTURSKA: Nimet Keser, Yalim Kartal\nUKRAJINA: Artem Smorodin, Katerina Cernaya, Maria Nekrasowa\nVELIKA BRITANIJA: Chris Stevens, Helen Later, Jonas Ranson, Joseph J Field, Peter Monkman, Rakhshinda Lerch\n17. septembar – Otvaranje\nMeđunarodna galerija portreta Tuzla – 20,30 sati\n28 septembar – Koncert / kvartet saksofona\nAkademija Beč, prof. Oto Vrhovnik\nAtelje Ismet Mujezinović – 20,00 sati\n01. - 09. oktobar – Likovne radionice “Fabrika”\n18. oktobar – Promocija knjige Ismara Mujezinovića\nMeđunarodna galerija portreta Tuzla – 18,00 sati\n20. oktobar – Okrugli sto na temu : “Budućnost i perspektiva Interbifep-a”\nIzlagači : Ismar Mujezinović, Tanja Gangar, Sylvie Gonzalez, Dženan Jusufović\nMeđunarodna galerija portreta Tuzla – 12,00 sati\n20. oktobar – Proglašenje nagrađenih umjetnika\nMeđunarodna galerija portreta Tuzla – 20,30 sat\nDokumentarni film XIV INTERBIFEP-a


Sarajevo & Doha: perspektivna poslovno-turistička veza - Furaj.ba | S nama u avanturu\nSarajevo & Doha: perspektivna poslovno-turistička veza\nVeliki broj medija prisustvovao je press-konferenciji Qatar Airwaysa održanoj povodom otvaranja nove linije: Sarajevo – Doha. Prisutnim su se obratili Akbar Al Baker, izvršni direktor Qatar Airways grupacije, te Armin Kajmaković, direktor Međunarodnog aerodroma Sarajevo, međusobno razmjenivši i prigodne poklone.\nQatar Airways leti na preko 150 destinacija. Raspolažu s izuzetno dobrim avionima, a zbog kvalitetne usluge u avijaciji ostvario je sve što se može postići dobivši toliko priznanja da ga bilo koja druga avio kompanija teško može pratiti u tome.\n“Veoma smo uzbuđeni zbog uspostavljanja direktne linije za Sarajevo. Kako naša avio kompanija nastavlja sa širenjem svoje globalne mreže, odlučili smo uključiti ovaj evropski skriveni dragulj u našu mapu ruta. Qatar Airways je posvećen pružanju podrške turizmu u glavnom kao i u obližnjim gradovima BiH, dovodeći putnike s više od 150 svjetskih destinacija”, izjavio je Akbar Al Baker, generalni direktor kompanije Qatar Airways, dodajući: “Također smo ponosni što možemo uslužiti lokalne putnike iz Sarajeva, nudeći im beskonačne mogućnosti unutar Qatar Airways mreže u povezivanju s omiljenim poslovnim i turističkim putovanjima širom svijeta.”\nMožda ste propustili: Zimska čarolija na Skenderiji od 2. decembra\nPutnici iz cijelog svijeta sada će s većom lakoćom stizati u Sarajevo, a, svakako, nova linija će biti izvrsna prilika i za brži dolazak kući svima koji žive u Kataru. Putnici iz BiH koji se odluče putovati preko Dohe sletjet će najprije na najbolji aerodrom na Bliskom istoku – Hamad International Airport, savršenu stanicu za pravljenje pauze, jer je Doha destinacija svjetske klase.\nSvojim dolaskom u BiH, Qatar Airways doprinijet će dodatnom unapređenju imidža sarajevskog aerodroma, kojim je ove godine prošlo najviše putnika otkako postoji – 850.000.\n“Posebna mi je čast i ogromna privilegija poželjeti dobrodošlicu Qatar Airwaysu na Međunarodni aerodrom u Sarajevu. Uspostavljanje avio linije Sarajevo – Doha veliko je dostignuće, ne samo za aerodrom, nego i za Sarajevo, ali i cijelu Bosnu i Hercegovinu”, rekao je direktor aerodroma Armin Kajmaković.\nVrijedi također znati da u Qatar Airwaysu samo iz BiH radi preko 100 ljudi.


Podnesite Prijavu na Javni poziv | Inicijativa za Požegu\n13 novembra, 2019 Nema komentaraadmin\nDugogodišnja naopaka politika vladajućih stranaka sve više stiže na naplatu. Javni sektor je godinama već, mesto i način da se stranački apetiti namire. Način da se sklope neprincipijelne koalicije i da se zadovolje partijske ambicije drugog reda partijskih poslušnika. Mesto za “državnim jaslama” je ideal mnogih i njegovim dobijanjem završavaju se sve profesionalne ambicije tih ljudi.\nOstatak radnog veka provodi se samo u jednoj brizi. Da se preživi sledeća promena vlasti. I ta briga potpuno je nepotrebna jer uhodana partokratija ne dira u već zaposlene aparatčike, otvarajući sebi mogućnost da ni novozaposlene niko neće dirati kada na vlast dođu neki drugi. U našem slučaju, ti drugi su, po pravilu bivši. I tako u krug. Do penzije.\nStručne službe slabo se mešaju u svoj posao i iz mišje rupe vode račun da ne potpišu neku političku glupost koja bi ih mogla koštati. Sve se svodi na pažljivo vaganje da se ne ode u paketu sa političkom garniturom koja se raspojasala malo preko običaja. Ambicija da se na svom radnom mestu doprinese dobru zajednice, čast izuzecima, izostaje.\nViše puta raznim tekstovima ukazivali smo da se sve škole i vrtići u našem gradu greju na neadekvatan, neekonomičan, neefikasan i po okolinu nezdrav način. Ovom prilikom ponovo skrećemo pažnju na istu, uvek aktuelnu temu, sve dok se i poslednji javni objekat ne bude grejao na prirodni gas, kao čist i u odnosu na postojeće energente višestruko ekonomičniji energent.\nKotlarnica u OŠ Emilija Ostojić\nKAKO NA SAJTU INICIJATIVE ZA POŽEGU PIŠE, MI, KAO GRUPA SLOBODNIH I DOSTOJANSTVENIH GRAĐANA OPŠTINE POŽEGA REŠENIH DA UZMU AKTIVNO UČEŠĆE U POLITIČKOM ŽIVOTU NAŠE OPŠTINE I U DONOŠENJU VAŽNIH ODLUKA KOJE SE TIČU SVIH NAS, UPUĆUJEMO ZAHTEV JEDINICI NAŠE LOKALNE SAMOUPRAVE DA NEIZOSTAVNO KONKURIŠE KOD MINISTARSTVA RUDARSTVA I ENERGETIKE ZA DODELU SREDSTAVA IZ BUDŽETSKOG FONDA ZA UNAPREĐENJE ENERGETSKE EFIKASNOSTI RADI FINANSIRANJA PROJEKATA U OBLASTI EFIKASNOG KORIŠĆENJA ENERGIJE (POSTAVLJANJE TERMIČKE IZOLACIJE, ZAMENA STOLARIJE, ZAMENA DOTRAJALIH KOTLOVA). ROK JE 2. DECEMBAR 2019. GODINE DO 15 SATI!\nAko ikako mogu stručne službe da se napregnu zajedno sa političkom garniturom i da se ako ikako može jednom dodele neka finansijska sredstva od kojih će da bude bolje celom gradu.\nJavni poziv možete pronaći na sajtu Ministarstva rudarstva i energetike. Ako vam je mrsko da tražite, evo poziva:\n· Predmet javnog poziva je finansiranje projektata unapređenja energetske efikasnosti u jedinicama lokalne samouprave, kao i gradskim opštinama kojima se realizuju mere u skladu sa Pravilnikom o uslovima za raspodelu i korišćenje sredstava Budžetskog fonda za unapređenje energetske efikasnosti Republike Srbije i kriterijumima o izuzimanju od obaveze vršenja energetskog pregleda („Službeni glasnik RS”, broj 12/19 – u daljem tekstu: Pravilnik)\n· U skladu sa članom 6. stav 4. Pravilnika, raspodela sredstava Budžetskog fonda za finansiranje projekata će se u skladu sa Pravilnikom odvijati u dve faze. U prvoj fazi će se izvršiti prikupljanje i kompletiranje prijava na Javni poziv, kontrola formalne ispravnosti i kompletnosti prijava, ocenjivanje projekata na osnovu kriterijuma iz Javnog poziva i donošenje akta o utvrđivanju liste redosleda projekata. U drugoj fazi, će se, u zavisnosti od raspoloživih sredstava u Budžetskom fondu, a u skladu sa uredbom kojom će se utvrditi program finansiranja aktivnosti i mera unapređenja efikasnog korišćenja energije u toj godini, doneti akt o finansiranju izabranih projekata, potpisaće se ugovori o dodeli sredstava i realizovaće se projekti.\n· Pravo na podnošenje prijava imaju jedinice lokalne samouprave, kao i gradske opštine.\n· Datum objavljivanja u dnevnom listu „Politika” 30. oktobar 2019. godine.\n· Rok za podnošenje prijava: prijave treba da pristignu na pisarnicu Ministarstva rudarstva i energetike (Nemanjina 22-26) i budu overene pečatom prijema do 2. decembra 2019. godine do 15 sati.\n· Akt o utvrđivanju liste redosleda projekata biće objavljen na internet stranici Ministarstva,\n· Za informacije u vezi Javnog poziva možete se obratiti na elektronsku adresu fondee@mre.gov.rs\n· Sva pitanja i odgovori biće objavljeni na internet stranici Ministarstva,


Uprava Montenegro Airlinesa dobila posljednju šansu za spas kompanije | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 04.02.2017 / 13:53\nPODGORICA - Montenegro Airlines sada neće otići u stečaj, već će novoj upravi biti pružena posljednja šansa da u narednim mjesecima oporavi kompaniju. Novi izvršni direktor imaće odriješene ruke da se riješi viška zaposlenih, smanji troškove i uredi funkcionisanje kompanije na ekonomičan način, saopšteno je "Vijestima" iz izvora bliskih Vladi.\nNovi odbor direktora danas će održati prvu konstitutivnu sjednicu na kojoj će za predsjednika borda biti izabran Nikola Vukićević, šef Direktorata za budžet u Ministarstva finansija.\nOdbor danas neće izabrati novog izvršnog direktora, ali će napraviti prve korake u tom pravcu. Najozbiljniji kandidat na to mjesto je Živko Banjević, koji je u MA radio od 2002. do 2015. godine, a kratko 2014. i 2015. bio i izvršni direktor. Mogući kandidat je i Vojin Vlahović, savjetnik bivšeg premijera, koji je bio i predsjednik Odbora direktora Aerodroma Crne Gore, direktor Nacionalne turističke organizacije, ambasador u Italiji,...\nSvi kandidati tražili su od vrha vlasti "odriješene ruke" da mogu da riješe velike finansijske dugove i organizacione probleme u kompaniji, kao i podršku da se hitno isplate svi ili najznačajniji dugovi prema zaposlenima. Odgovoreno im je da će to i dobiti.\nNajveći problem biće da se uradi nova sistematizacija kako bi se kompanija oslobodila viška zaposlenih. Sada u MA radi preko 400 radnika, dok bi optimalan broj bio oko 250. Novi menadžment tu očekuje najveći otpor jer se među zaposlenima nalazi veliki broj članova porodice, rodbine kumova i prijatelja visokih državnih funkcionera, kao i sadašnjih i bivših članova uprave MA.\nZbog toga je nova uprava tražila saglasnost samog vrha vlasti za smanjenje broja zaposlenih, kako bi taj posao prošao bez "potresa". Odlučeno je, kako je saopšteno "Vijestima", da je pružanje nove šanse opstanku kompanije bitnije od bilo čijih ličnih interesa.\nIsplate zarada za 150 do 200 zaposlenih, koji bi mogli biti višak, značajno bi rasteretilo troškove kompanije, ali je ni to ne bi moglo dovesti do pozitivnog poslovanja.\nNacionalni avioprevoznik više ne može da prima direktnu državnu pomoć, zbog čega će nova uprava pokušati da pronađe dodatne izvore prihoda od saradnje sa turističkom privredom.\nMA je odavno ispunio uslove za stečaj, a taj postupak bi mogao pokrenuti bilo ko od povjerilaca, ali je sa njima postignut dogovor da to sada ne rade dok se ne pruži još jedna šansa opstanku kompanije. Akumulirani gubitak izvještaju o poslovanju iz septembra iznosi 64 miliona eura, dok su imovina i potraživanja kompanije procijenjena na svega 54 miliona. Dugoročne i kratkoročne obaveze kompanije iznose 82 miliona eura.\nMA je državi za poreze i doprinose dužan 13,2 miliona, Aerodromima Crne Gore 17,7 miliona eura, dok je Hipotekarnoj banci dužan 6,8 miliona eura za koje je garantovala država.\nPrva banka je prije tri dana blokirala račun MA zbog duga od oko milion i po eura, ali je blokada povučana 1. februara nakon što je naplaćen dio duga.\nSadašnjem izvršnom direktoru Zoranu Kostiću, biće obezbijeđen drugi položaj iako je vlast nezadovoljna njegovim učinkom. "Vijestima" je navedeno da je imao pogrešnih poslovnih odluka, da je zapošljavao članove porodice i prijatelje dajući im ugovore za stalno dok nekim bitnim radnicima u tehnici nisu produžavani, kao i da je grupi zaposlenih sa kojima je blisko sarađivao omogućio isplatu dodatnih naknada za rad u raznim komisijama ili isplatu otpremnina iako nije postojala obaveza.\nProblematični su i neki izgubljeni sporovi, kao i to što je pored 15-ak pravnika u kompaniji angažovao advokatske kancelarije kojima je za te poslove isplaćivano više hiljada eura. Kostić je u kompaniji za stalno zaposlio svoju svastiku Jelenu Ivanović, dok je za šefa sektora za javne nabavke postavio Aleksandra Bogavca, sina Mire Bogavac pomoćnika direktora Uprave za javne nabavke. Sve ove odluke, kako je saopšteno "Vijestima", značajno su narušile međuljudske i radne odnose u kompaniji, što je stvorilo dodatne probleme u njenom radu.\n"Vijesti" su juče kontaktirale MA čiji predstavnici su rekli da im se pošalju pitanja. Odgovori do zaključenja broja nijesu stigli.\nTagovi: Montenegro Airlines, Zoran Kostić, Vlada Crne Gore, Daliborka Pejović, Hipotekarna banka, Aerodromi Crne Gore, Živko Banjević


Ministar odbrane Aleksandar Vulin i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Ljubiša Diković sastali su se danas sa zastavnikom Dejanom Stojiljkovićem i njegovom suprugom Ankom, koji su pokazali hrabrost i humanost spasavajući život mladiću koji je teško povređen u saobraćajnoj nesreći.\nZastavnik Stojiljković, na službi u Vojnoj bolnici Novi Sad i njegova supruga Anka koja je medicinska sestra, spasli su pre dva dana život sedamnestogodišnjem mladiću iz Loznice, kojeg je udario automobil u Bulevaru Mihaila Pupina u Novom Sadu.\nStojiljkovići su s troje dece bili u šetnji kad se nesreća dogodila, kažu da su čuli udarac i odmah prišli povređenom mladiću.\n"Videli smo da je povređen i uspeli smo da zaustavimo krvarenje", objašnjava zastavnik Stojiljković i dodaje da je sve vreme pričao sa povređenim mladićem, kako bi ga održao u svesnom stanju.\nKaže i da je tek kad je ugledao suprugu pored sebe, koja je pritrčala da pomogne, shvatio da su njihovo troje mališana sve vreme posmatrali svoje roditelje i njihovu borbu da pomognu povređenom čoveku, koji je krvario na ulici.\nZastavnik Stojiljković i njegova supruga spašavali su život dečaku, dok je njihovo troje dece gledalo\n"Naša dužnost i obaveza, kao pripadnika Vojske Srbije, je da kada se nađemo u takvoj situaciji, ono što smo naučili primenimo i pomognemo gde treba", rekao je Stojiljković, te dodaje da su najveće priznanje za to što su učinili dobili od svoje dece koja su ih nazvala njihovim herojima.\nZahvalivši bračnom paru Stojiljković na humanom podvigu, ministar Vulin je primetio da se pripadnici Vojske Srbije od svi drugih građana Srbije ne razlikuju samo po tome što nose uniformu, prolaze obuku i život provode čuvajući našu bezbednost, već pre svega po tome što su uvek i bezuslovno spremni da izađu u susret svakome kome je pomoć potrebna i da žrtvuju sebe i svoj život da bi bili uz svoju Srbiju i svakog čoveka kome je teško.\nUpravo je ovaj slučaj, kako je naveo, primer zašto je potrebno da obezbedimo što širu obuku i znanje za svakog građanina ove zemlje.\n"Velika je stvar što naš zastavnik ima veliku porodicu koja ga podržava i koja ga voli, ali isto tako je velika stvar što Vojska Srbije ima ljude na koje može da se osloni, a svi građani Srbije na svoju vojsku", poručio je ministar.\nPridružujući se čestitkama, general Diković je postupak Stojilljkovića ocenio kao divan primer ljudske solidarnosti i primer primene kodeksa časti pripadnika Vojske, sa porukom da bi bilo lepo da svaki građanin bude sposoban da pomogne drugome u nevolji.\nStojiljković i njegova porodica dobili su kao nagradu sedmodnevni boravak na Tari, a Diković je zahvalio ministru Vulinu što je uveo novinu da se nagrade ljudi, koji se posebno ističu.


Potpisan ugovor za izradu investiciono-tehničke dokumentacije za HE Ustikolina\nKonzorcij Energoinvest, lider, IPSA, Sarajevo, i POYRY Energi GmbH iz Beča najpovoljniji je ponuđač, po tenderu koji je Elektroprivreda BiH raspisala u julu 2008. godine, za izradu investiciono-tehničke dokumentacije za HE Ustikolina. To je potvrđeno i potpisivanjem Ugovora o izvođenju potrebnih istražnih radova i izradi idejnog projekta, koji treba da ponudi optimalno rješenje u tehno-ekonomskom i okolinskom kontekstu, a koji su u direkciji JP EPBiH 26. januara potpisali generalni direktor Elektroprivrede BiH Amer Jerlagić i predstavnik konzorcija, generalni direktor Energoinvesta Džemail Vlahovljak.\n26. januar 2009.\nPotpisan ugovor za izradu investiciono-tehničke dokumentacije za HE Ustikolina<?xml:namespace prefix = o ns = ""urn:schemas-microsoft-com:office:office"" />\nKonzorcij Energoinvest, lider, IPSA, Sarajevo, i POYRY Energi GmbH iz Beča najpovoljniji je ponuđač, po tenderu koji je Elektroprivreda BiH raspisala u julu 2008. godine, za izradu investiciono-tehničke dokumentacije za HE Ustikolina.\nTo je potvrđeno i potpisivanjem Ugovora o izvođenju potrebnih istražnih radova i izradi idejnog projekta koji treba da ponudi optimalno rješenje u tehno-ekonomskom i okolinskom kontekstu, a koji su u direkciji JP EPBiH 26. januara potpisali generalni direktor Elektroprivrede BiH Amer Jerlagić i predstavnik konzorcija, generalni direktor Energoinvesta Džemail Vlahovljak.\nKako je istaknuto prilikom potpisivanja ugovora, planirani rok za završetak ovog projekta je deset mjeseci od potpisivanja ugovora čija vrijednost iznosi 2,32 miliona KM. Procijenjena vrijednost kompletnog projekta HE Ustikolina je 180,2 miliona KM, a planirani rok izgradnje je oko pet godina.\nHE Ustikolina, čije pregradno mjesto za branu te njena visina, omogućavaju minimalno potapanje terena, imat će instaliranu snagu od 63,6 MW (3x21,2) i ostvarivat će godišnju proizvodnju od 255 GWh.


Železnička stanica Padej\nŽeleznička stanica Padej na pruzi Segedin - Čoka - Novo Miloševo (Karlovo)\nŽeleznička stanica Padej nalazi se na pruzi Segedin - Čoka - Novo Miloševo (Karlovo), koja je otvorena 1897. godine. Deo pruge, od Čoke prema Segedinu, zatvoren je za saobraćaj i uklonjen 1978. godine.\nPoslednjih godina stanicom najčešće saobraćaju kargo vozovi. Putnički saobraćaj kroz stanicu u Padeju sveden je na prolazak vozova na liniji Zrenjanin - Čoka, pa dalje za Sentu i Suboticu. Zbog smanjenog saobraćaja, osim povremenih poseta železničkog osoblja, na stanici nema stalnog dežurstva.\nPeron železničke stanice Padej\nČekajući buduće rekonstrukcije i modernizacije, sačuvani su i još uvek se koriste nekadašnji tehnički uređaji.\nRučna skretnica na stanici u Padeju\nPanorama železničke stanice Padej\nNa peronu, ispred stanične zgrade je stari, ručni čekrk za spuštanje i podizanje rampe na obližnjem pružnom prelazu.\nČekrk za spuštanje i podizanje rampe na železničkoj stanici Padej\nZbog smanjenog saobraćaja, trenutno se ne koriste svi stanični koloseci. Još uvek postoje, ali obrasli su višegodišnjom vegetacijom.\nStanični koloseci u Padeju\nZgrada železničke stanice u Padeju izgrađena je po jednom od tipskih projeketa, korišćenih u vreme razvoja železničke mreže u tadašnjoj Austrougarskoj.\nPrilaz železničkoj stanici Padej\nPosle više od stotinak godina od izgradnje, zgrada je u relativno dobrom stanju. Bilo bi lepo da se tokom budućih radova obnovi i sačuva - deo je istorije banatskih pruga.


Naslovnica Bosna i Hercegovina Svi putevi vode ka trećem entitetu: Tri kantona osnivaju jedan školski zavod\nBiH – Zapadnohercegovački, Posavski i Kanton 10, uz Općinu Žepče, namjeravaju osnovati jedan pedagoški zavod koji bi se brinuo za donošenje nastavnih planova i programa te njihovo provođenje. Stvaranje ovakvog zavoda može se očekivati uskoro, a on bi trebao obavljati zadatke koje je u vrijeme HZ Herceg-Bosna obavljao Zavod za školstvo Mostar.\nFranjo Radman 3. studenoga 2015. At 17:38\nOpcina Zepce je povjesni dio Herceg Bosne


V KONFERENCIJA MREVUK-A FEDERACIJE BOSNE I HERCEGOVINE\nU periodu od 01-03.12.2016. godine održana je konferencija mreVUK-a Federacije Bosne i Hercegovine u Hotelu „Orion“ Ormanica kod Srebrenika. Istoj su prisustvovali predsjednici Mreža savjeta i vijeća učenika Bosne i Hercegovine.\nPrvi dio konferencije bio je osmišljavanje i pronalazak načina za što bolju promociju mreSVUBiH-a. Predsjednici u bili podijeljeni u grupe, a zadatak im je bio osmisliti PR strategiju na što kreativniji način. Od svih napisanih prijedloga treneri su izvršili selekciju i napravili jednu koja je obuhvatila većinu napisanih prijedloga.\nNakon toga, na red je došlo planiranje završne kampanje za tekuću školsku godinu. Poslije revizije prošlogodišnjih kampanja, uslijedilo je iznošenje problema srednjoškolaca u Bosni i Hercegovini na kojima bi se zasnivala kampanja. To su bili mobilnost mladih, nerazumijevanje od strane vlasti, proces pomirenja, obrazovanje koje ubija kreativnost i 13 pitanja srednjoškolaca. Nakon mnogo prijedloga o temi kampanje, ona će se, na kraju, odnositi na pozitivne strane srednjoškolaca u Bosni i Hercegovini. Njen naziv je „Želimo znati kako u ovoj zemlji ostati“.