"Spejseks" lansirao kapsulu sa posadom za Međunarodnu svemirsku stanicu\nTo je drugi put da Spejseks vozi letjelicu sa astronautima, prvi let sa posadom dva astronauta je bio probni\nPosada rakete, Foto: twitter.com/NASA\nKompanija Spejseks (SpaceX) lansirala je noćas raketu kojom su se uputila četiri astronauta na Međunarodnu svemirsku stanicu, u prvoj redovnoj taksi vožnji za američku svemirsku agenciju NASA koju obavlja privatna kompanija.\nKapsula Dragon, koju je njena posada nazvala Otpornost (Resilience) zbog velikog broja izazova ove godine, od kojih je najveći je koronavirus, treba da stigne do Međunarodne svemirske stanice kasno večeras i tu ostane do proljeća.\nZbog pomiješanih rezultata testova na virus osnivač i direktor Spejseksa Ilon Mask morao je da posmatra lansiranje iz daleka. On je napisao u Tviter poruci da "najvjerovatnije" ima umjeren oblik Kovida-19. Prema politici NASA-e u Kenedi svemirskom centru svako ko je testiran pozitivno na koronavirus mora da ide u karantin i ostane izolovan.\n"Ovo je još jedan istorijski trenutak" rekao je šef NASA-e Džim Brajdenstin u petak ali i upozorio da je velika pažnja potrebna na svakom letu.\nSa zarazom Kovid-19 i dalje u jeku NASA je nastavila i za ovaj let da primjenjuje bezbjednosne mere uvedene za probni let Spejseksa sa posadom u maju. Astronauti su otišli u karantin sa porodicama u oktobru. Osoblje je na lansiranju nosilo maske, a broj gostiju u Kenedi centru bio je ograničen.\nPotpresjednik SAD Majk Pens, predsjednik Nacionalnog svemirskog savjeta, doputovao je iz Vašingtona da posmatra lansiranje.\nSpaceXSpejseksIlon MaskNASAMeđunarodna svemirska stanica


Od kada je uspostavljen SEO kao termin, brendovi se pitaju šta je to što mogu dobiti njegovom primenom. Odgovori se uglavnom fokusiraju na prvi i najlogičnije uticaj SEO, rangiranje. U nekim slučajevima je celi komercijalni model izgrađen...\nOd lansiranja Google +1 značajke, stručnjaci za optimiziranje za Internet tražilice (SEO), poduzetnici i spameri pokazali su veliko interesovanje za nju. Pojavili su se i servisi koji prodaju +1 klikove ali i razni članci i studije koje...\nStrana 5 od 18« Početna«...34567...1015...»Poslednja »


Ameriko, nisko si pala: Jedino što je Tramp učinio velikim jeste mržnja\nULTRADESNICA PRLJA NASLJEĐE ZEMLJE\nKada pogledam nepristojne i duhovno ograničene ljude koji prljaju nasljeđe i univerzitet Tomasa Džefersona, okrene mi se želudac. Ti fanatici svoju agresiju, koju ni sami nisu u stanju da razumiju, pretvaraju u mržnju prema strancima. Kod mene to budi sjećanje na 11. septembar 2001.\nBijeli nacionalisti u Šarlotsvilu, Foto: Reuters\nD W D Č\nDeutsche Welle, Džeferson Čejs\n14.08.2017. 09:09h Ažurirano: 14.08.2017. 09:09h\nVelika Amerika – nije nego. Šarlotsvil pokazuje: jedino što je Tramp u SAD učinio velikim jeste – mržnja. Američka ultradesnica prlja demokratsko nasljeđe te zemlje.\nDoktorirao sam na Univerzitetu u Virdžiniji. Tamo gdje su u petak ljudi sa bakljama demonstrirali uzvikujući nacističke i rasističke parole, ja sam nekada čitao knjige u biblioteci. A sada ovo: mrtvi i ranjeni na demonstracijama ultradesnice u Šarlotsvilu.\nScene su se odigrale oko Univerziteta čiji je osnivač Tomas Džeferson, autor američke Deklaracije o nezavisnosti i treći predsjednik Sjedinjenih Američkih Država.\n„Gospodin Džeferson“, kako stanovnici još uvijek zovu osnivača Univerziteta, bio je kompleksna ličnost. Iako je smatrao da je robovlasništvo „nužno moralno zlo“, a i sam imao robove, u Deklaraciju nezavisnosti je unio i rečenicu: „svi ljudi su isto stvoreni“.\nBrane demokratiju nacističkim zastavama?\n„Mi i u Americi nemamo vladu koja zastupa većinu“, napisao je jednom Džeferson, „mi imamo vladu koja zastupa većinu politički aktivnih“. No upravo to trenutno nedostaje Sjedinjenim Državama.\nDogađaji u Šarlotsvilu su još jedan primjer za nastojanje desničarskog političkog tabora da vlada mimo većine birača. Prava poruka pokreta „Ujedinite desnicu“ glasi: „Mi hoćemo da zamijenimo većinu“. No, šta nagoni ljude koji ne žive u Šarlotsvilu da dođu u jedan univerzitetski grad i tamo brane demokratiju nacističkim zastavama? I šta nagoni nekoga da se svojim automobilom zaleti u masu kontrademonstranata?\nVeliki u mržnji\nOdgovor: odluka demokratski izabrane gradske skupštine Šarlotsvila da odstrani statuu generala južnjačkih država Roberta Lija – te države su se nekada zalagale da se očuva robovlasnički sistem.\nJoš jedno pitanje: kako je moguće da su SAD tako nisko pale? Za odgovor na to pitanje nije potrebna diploma Univerziteta u Virdžiniji ili nekog drugog. Za samo sedam mjeseci je predsednik, koji je protiv volje većine birača ušao u Bijelu kuću, skicirao model nove, zaglupljene i zatucane Amerike. U redovnim, odvratnim i glupim izlivima od 140 slovnih znakova.\nNe iznenađuje to što je predsjednik koji inače tako brzo reaguje „vatrom i bijesom“, u slučaju Šarlotsvila toliko dugo čekao prije nego što je dao svoj odgovor na bijele rasiste. Tramp je zaista Ameriku ponovo učinio velikom – i to mržnju u Americi.\nŠta valja činiti\nTo je tužno. Čak i zagriženi konzervativni političari kao što su republikanac Pol Rajan i Orin Hač, osudili su Trampov odgovor na Šarlotsvil.\nNo, riječi su jedno, a djela – drugo. Evo mog pitanja za Pola Rajana, Orina Hača i ostale republikanske poslanike: šta ćete učiniti poslije Šarlotsvila? Hoćete li braniti demokratske tradicije Amerike? Ili ćete kukavički služiti svom gospodaru?\n„Ako je bog pravedan, onda se bojim za moju zemlju“, priznao je jednom Džeferson. Nisam mogao a da ne mislim na ove riječi kada sam vidio kako policajci u Šarlotsvilu nisu ni prstom mrdnuli kada su u neposrednom susjedstvu jednog od najuglednijih univerziteta u državi izbili ulični sukobi.\nUtoliko se više divim kontrademonstrantima, gradonačelniku Šarlotsvila Majklu Sajneru i guverneru Virdžinije Teriju Mekolifu. Oni su se suprotstavili maršu bijelih rasista. Svi kojima je imalo stalo da Sjedinjenim Američkim Državama bude dobro, trebalo bi da slijede njihov primjer.\nŠarlotsvilSADPol RajanDonald Tramp\nMoskva će morati da bira „maslac ili oružje“\nĐukanovićev pakt sa EU liderima: Častan silazak sa vlasti\n05.07. 07:00 h\t40550\n05.07. 08:20 h\t37246\n05.07. 15:40 h\t4500\n05.07. 10:45 h\t3234\n05.07. 14:05 h\t1919\n05.07. 08:20 h\t52\n05.07. 07:00 h\t42\n05.07. 10:45 h\t5\n05.07. 14:05 h\t2\n05.07. 15:40 h


Pažin: Spremni smo na razgovor o ugovoru čim Mitropolija iskaže spremnost\nPOTPREDSJEDNIK VLADE DAO INTERVJU ZA BBC NA SRPSKOM\n"Prvobitni zakonski tekst je znatno izmijenjen, budući da je Vlada prihvatila sve predloge vjerskih zajednica koji su bili u skladu sa međunarodnim pravnim standardima i javnim interesom, a Vlada je zatražila mišljenje Venecijanske komisije i uvrstila u Predlog zakona sve preporuke ovog stručnog tijela Savjeta Evrope", rekao je Pažin\n32630 pregleda\t314 komentar(a)\n13.01.2020. 09:52h Ažurirano: 13.01.2020. 09:51h\nZakon o slobodi vjeroispovijesti usvojen da bi svi u Crnoj Gori imali jednako pravo da, po svojoj savjesti, budu ili ne budu vjernici bilo koje vjeroispovijesti, i da bi zakoni jednako važili za sve, izjavio je u intervjuu za BBC na srpskom potpredsjednik Vlade Crne Gore Zoran Pažin, saopšteno je iz Vlade.\n"Vlada je spremna da, bez odlaganja, otpočne dijalog sa svim vjerskim zajednicama o primjeni ovog zakona. A sa Mitropolijom crnogorsko-primorskom je spremna da razgovara i o uslovima pod kojima bi mogao biti zaključen temeljni ugovor, čim sama Mitropolija iskaže spremnost za ovom vrstom dijaloga", istakao je Pažin.\nOn je rekao da nijedna država u našem regionu, pa ni šire, nema zakon koji je duže i pažljivije pripreman i oko kojeg su vođene detaljnije i otvorenije konsultacije sa svim zainteresovanim subjektima u državi i izvan nje.\nPažin je kazao da su od 2015. godine organizovani brojni javni skupovi o Nacrtu zakona, da su sve vjerske zajednice i drugi zainteresovani subjekti komentarisali Nacrt zakona, kao i da su predstavnici Vlade više puta imali pojedinačne konsultacije sa svim vjerskim zajednicama.\n"Prvobitni zakonski tekst je znatno izmijenjen, budući da je Vlada prihvatila sve predloge vjerskih zajednica koji su bili u skladu sa međunarodnim pravnim standardima i javnim interesom, a Vlada je zatražila mišljenje Venecijanske komisije i uvrstila u Predlog zakona sve preporuke ovog stručnog tijela Savjeta Evrope", rekao je Pažin.\nOn je dodao da ne vjeruje da će predstojeći izbori u Crnoj Gori proteći u znaku besmislenih podela i rasprava o tome koje su vjere i nacije u Crnoj Gori starije i zaslužnije.\n"Crna Gora je imala i previše gorkih istorijskih iskustava, i sopstvenih i kod svojih susjeda, da bi dozvolila da ovakva retrogradna retorika danas bilo kome donese ozbiljniju političku korist", poručio je Pažin.\nPotpredsjednik Vlade Crne Gore je kazao da Vlada nema razloga da bježi od priče o rezultatima svog rada.\n"Zahvaljujući ovakvoj državnoj politici, u Crnoj Gori su od obnove nezavisnosti udvostručene plate, utrostručeni prihodi od turizma, danas je Crna Gora punopravna članica NATO-a i jedna od najbrže rastućih ekonomija Evrope. Nemam nikakve sumnje da građani veoma dobro znaju u kakva bespuća i destrukciju vodi politika etničke i vjerske mržnje i sukoba. Zato sam uvjeren da će građani dati povjerenje onoj politici koja ne deli članove porodica, prijatelje i komšije po vjeri i naciji i koja je okrenuta budućnosti, napretku građanske države i višem kvalitetu života za sve", zaključio je Pažin u intervjuu za BBC na srpskom.\nVenecijanska komisijaSavjet EvropeMitropolija crnogorsko-primorskaMCPVlada Crne GoreZoran PažinZakon o slobodi vjeroispovijesti\n14.04. 12:57 h\t951\t108422\n14.04. 14:50 h\t249\t79679\n14.04. 12:08 h\t390\t52736\n14.04. 07:25 h\t428\t47222\n14.04. 16:55 h\t417\t46874\n14.04. 12:33 h\t120\t2666


Čudo od vina iz Plantaža i njihovog Starog podruma prepunog vinskih tajni sa oznakom „zlatna berba". Pitko i glatko uprkos 15 % alkohola, sa završnicom koja traje i traje nudeći obilje aroma suvih smokava, rogača, kafe i crne čokolade, sa gipkom kiselinom koja taman od meditativnog vina čini ono vrhunsko gastronomsko, eto to je samo podignut delić vela što prekriva veoma zrelo voćno lice tajanstvene podgoričke lepotice.\nZa Đorđo Klaja (Giorgio Clai) kažu da je uspeo Istru sabiti u bocu aludirajući na izvornu originalnost vina Clai, zvali ih vi ekološkim, prirodnim, naturalnim, ćilibarnim, organskim ili biodinamičkim vinima. Ili oranž, što se nimalo ne mili ovom bivšem vlasniku restorana u Trstu, a sada posvećenom čuvaru sopstvenog raja od petnaestak hektara u kojem uspevaju savršeno grožđe i masline.\nMalo je proizvođača vina, ne samo u Srbiji već u svetu, koji pored vinograda i vinarije poseduju i sopstvene pogone za proizvodnju buradi kao što to ima Rubin iz Kruševca osnovan 1955. godine.


maj | 2012 | MILICA ČALIJA blog\nImidž jedne zemlje i uticaj Eurosonga\nPosted on 22/05/2012 | 3 komentara\n“Soft power” je termin koji se koristi u diplomatiji da objasni vrstu uticaja jedne zemlje. Kako je jezik diplomatije internacionalan (u ovom našem delu sveta nekada je bio francuski, danas je, mahom, engleski), tako se i termin „soft power“ ne prevodi. Prvi ga je upotrebio Joseph Nye, pokušavajući da objasni delotvornije načine da se proširi i ojača uticaj jedne zemlje od ratovanja ili korišćenja novčanih transfera kao diplomatskog sredstva.\nOvaj “mekani” uticaj osećamo i na sopstvenoj koži gotovo svakodnnevno. Različite države ga ostvaruju na poslovnom planu, u oblastima kulture, dizajna, privrede, kroz humanitarne aktivnosti… Navešću nekoliko primera koji su nam svima dobro poznati, ali ih ne prepoznajemo kao soft power: Italija je u celom svetu poznata po specijalitetima svoje kuhinje, a ne može se baš reći da joj je politički uticaj toliko penetrirao u svest stanovnika planete Zemlje. Turska gradi svoj imidž predano i decenijama unazad na nekoliko soft-power-planova, recimo u konditorskoj industriji, ili industriji bele tehnike, a najviše na planu televizijske produkcije. Naime, krajem 2011.godine turske tele-novele prikazivale su se u preko 50 zemalja sveta, od Pakistana do Južne Amerike. Turska TV produkcija mnogo je profesionalnija od latinoameričke, i na planu samog scenarija, i u smislu kvaliteta slike, odabira glumaca, kostima, itd. Svedoci smo ogromne popularnosti u celom svetu serije Zlatni vek, o osvajanjima i životu Sulejmana Veličanstvenog. Možemo i da skratimo priču na sistem asocijacija: Nemačka – kvalitet, mehanika, preciznost. Švedska – dizajn, standard, skromnost. Japan: hi-tech, pop-kultura, donacije. Koliko god beznačajno Vam može u prvi mah zvučati, imidžu zemlje doprinosi i svaka pojedinačna stvar koja ostvari globalni uspeh. U slučaju Švedske, na primer, to su i Volvo, i H&M, i Abba…\nKad pomenuh Abbu, ono što je ovu grupu „lansiralo“ putem svetskog uspeha beše izbor za pesmu Evrovizije. Večeras je prvo polufinalno veče Eurosonga. Eto još jednog izuzetnog primera soft power-a. Naivan je onaj ko misli da je ovo samo takmičenje lakih nota. Naravno, paranoičan je onaj ko tvrdi da je to nekakva belosvetska zavera i politički festival iza kojeg stoje tajne službe. Istina je negde između: za izvođače koji bi želeli promociju van svoje zemlje ovo je idealna prilika. Za zemlje koje bi želele promociju van političkog plana, ovo je takođe idealna prilika (naročito za zemlje-domaćine): mnoštvo stranih novinara „sjati“ se u jednu zemlju, eto prilike da se o njoj izveštava na drugačiji način, apolitičan način. Ovu priliku za Srbiju ispravno je prepoznao pokojni mag marketinga Dragan Sakan, kome je poveren imidž delegacije koja je i donela pobedu Srbiji pre pet godina: on je, naime, celokupan vizuelni identitet bazirao na elementu koji je suprotan aktuelnoj percepciji Srbije – srcu. Na svim press konferenijama i drugim javnim pojavljivajima Marije Šerifović i delegacije lajt motiv bio srce nacrtano na spoljnim stranama šaka spojenih u molitveni položaj. Tako je zemlju koja je je u Evropi i svetu (nažalost) najpoznatija po tome što je na samom kraju dvadesetog veka okrvavila ruke u ex-Yu ratovima, pokazao jednu drugu, emocionalnu dimenziju. Kao što smo videli, to je pomoglo da naredni Eurosong bude održan baš kod nas.\nJoš studioznije je ovom zadatku pristupio Azerbejdžan. Setite se te godine kada je Beograd bio domaćin Eurosonga – mesec dana pred samo takmičenje širom zemlje osvanuli su bilbordi koji su reklamirali predstavnike Azerbejdžana i pozivali da se glasa za njih (jer, svakako za svoju zemlju glasati ne možete, takva su pravila). Sličnu propagandu Azerbejdžan je ponavljao u svakoj sledećoj zemlji koja je bila domaćin Eurosoga. Azerbejdžanski nastupi bili su godinama najpomnije pripremani, uz skupa angažovanja kompozitora, koreografa, stilista, itd. Da li zbog toga, ili zbog paralelne promocije same zemlje kao dobročinitelja koji grade parkove za decu (jer, Tašmajdan nije jedini park u kome stoji spomenik diktatoru Hajderu Alijevu, naime, njegov sin, Ilham Alijev, aktuelni predsednik Azerbejdžana, širom Evrope donira velike sume za izgradnju parkova, pod jednim uslovom: da u parku stoji spomenik njegovom ocu), tek Azerbejdžan je ove godine zemlja domaćin Eurosonga.\nVeliko je pitanje da li će Azerbejdžan iskoristiti potencijal koji Eurosong pruža za promociju zemlje. Već sada, i pre samog festivala, iz ove zemlje dolaze samo kontroverzne vesti vezane za organizaciju: deo grada koji je bio funkcionalan srušen je zbog izgradnje dvorane za Eurosong; samu dvoranu grade firme u vlasništvu predsednika, po cenama gradnje znatno višim od realnih; na čelu organizacionog odbora Eurosonga je predsednikova supruga, a zet će biti specijalni izvođač. Mnogi smatraju da je uopšte neprimereno i dati pravo na organizaciju muzičkog festivala zemlji u kojoj još ima političkih zatvorenika, a zatvaraju se i novinari koji kritikuju vlast.\nSrećna okolnost za nas koji još uvek gledamo Evroviziju sa istim naivnim žarom kao u vreme kad smo bili deca, pa smo te večeri smeli da ostanemo budni do ponoći (druga prilika je Nova godina), jeste činjenica da su pravi organizatori Eurosonga ujedno i većinski vlasnici ovog festivala (a i profita od reklama, SMS-a, isl.) Nemačka i SAD, te da je ekipa koja realizuje sam događaj i TV prenos zapravo američko-nemačka, pa zemlja-domaćin nema mnogo prostora za brljotine. Zato uvek umrem od smeha kad mi neko kaže da je Evrovizija koja je održana kod nas jedna od najbolje organizovanih, i da je to zasluga RTS-a! 🙂\nPovezani tekstovi: Brendirane Srbije – zašto nam to nije potrebno?\nOznačeno Abba, Azerbejdzan, brend, diplomatija, Dragan Sakan, Eurosong, Evrovizija, H&M, Hajder Alijev, Ilham Alijev, Marija Serifovic, promocija, soft power, Srbija, strategija, Sulejman Velicanstveni, uticaj


Growth Technology – Hidroponika\nPočetnaĐubriva & AditiviGrowth Technology\nCoco, Growth Technology, Hydro, Soil, Tečno\nChilli Focus predstavlja jedan od najpoželjnijih proizvoda Australijskog proizvodača Growth Technology. Chili Focus je đubrivo koje zadovoljava kompletne potrebe ljutih paprika od standardnih do najekzotičnijih vrsta.\nCitrus Focus – Specijalno đubrivo za Vaše citruse. Jedinstvena prihrana za veći broj cvetova i krupnije plodove, a sve to u jednoj flaši! Dozirati 10ml na 1L, zalivati jednom nedeljno ili više po potrebi. Citrus Focus je đubrivo specijalno dizajnirano za prihranu citrusnih biljaka gajenih u saksijama i kontejnerima. Podjednako kvalitetno deluje na limun, pomorandže, mandarine, grejp, kumkvat, kao i ostale torpske citruse gajene u kontejnerima ili saksijama.\nCitrus Focus 1L\nGeranium Focus 100ml\nGeranium focus je tečno đubrivo specijalno dizajnirano za prihranu Geranijuma. Njegova formulacija dizajnirana je da poboljša vegetacioni prirast i da cvetovima da neprikosnoven sjaj. Redovnom upotrebom postiže se efekat sjajnih listova i cvetova, zdrav opšti izgled, kao i dug period cvetanja.\nGeranium Focus 300ml\nHanging Basket Focus 1L\nHanging basket focus je preparat proizveden da obezbedi izbalanasiranu ishranu u cilju postizanja što kvalitetnijeg izgleda izgleda ukrasnih biljaka u visećim saksijama.\nHerb Focus je specijalno balansiran kompleks nutrijenata za kulinarsko i začinsko bilje poput bosiljka, peršuna, mente, korijandera, mirođije, timijana. Herb Focus je formuisan tako da podstiče rast lisnih delova začinskog i medicinskog bilja, a formulacija je pažljivo ispitivana preko 20 godina\nHouseplant Focus je hranljivi rastvor koji pospešuje rast kućnih biljaka. Ovo je formula specijalno kreirana da optimizuje rast i da obezbedi zdrave biljke u lošim opštim uslovima sredine. Pogodan je za sve kućne biljke.\nJedinstvena tečna koncentracija prihrane za maslinu. Olive focus je proizvod pažljivo testiran u vremenskom periodu od 20 godina na zasadima maslina širom sveta.


Ministar Milatović: Crna Gora je lider evropskih integracija\nSvet Autor:Anđela Krstovic30. apr. 202118:12 > 18:14\nJakov Milatović Foto: Vesna Lalić/Nova.rs\n"Crna Gora je geografski evropska zemlja, kao i ceo region Zapadnog Balkana. Bez potpune integracije, Evropska unija kao celina neće biti potpuna. To je opšteprihvaćeno u Briselu, a čini mi se i na Zapadnom Balkanu. Sve zemlje teže tome, neka je naprednija, a Crna Gora je zasigurno lider evropskih integracija", rekao je crnogorski ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović za portal Nova.rs.\nMilatović trenutno boravi u Beogradu, u okviru posete zemljama regiona, sve u cilju promocije predstojeće turstičke sezone u Crnoj Gori. U razgovoru za portal Nova.rs, Milatović je istakao da je nova vlada posvećena evropskim integracijama, ali i jačoj regionalnoj saradnji, pre svega u oblasti ekonomije. Ministar ekonomskog razvoja saopštio je da će prvi letovi kompanije „ToMontenegro“ ka Beogradu krenuti pre početka turističke sezone, a da postoje i dodatni zajednički projekti, poput auto-puta Bar – Boljare i Luke Bar, koji će osnažiti ekonomske veze dve bliske zemlje Zapdanog Balkana.\nCrnogorski ministri prijavili imovinu, jedan je najbogatiji\n*Da li očekujete da će EU pomoći Crnoj Gori po pitanju duga prema Kini, za izgradnju auto–puta Bar – Boljare, kako su prethodno najavili gospodin Varhelji i potpredsednik Vlade Crne Gore Abazović?\n– Mi nikakvu pomoć ne očekujemo, nikada se nije radilo o tome. Više se radi o ekonomskoj odluci da kredit, koji je u ovim okolnostima percipiran kao skup i koji je u stranoj valuti, refinansiramo kreditom koji je jeftiniji i koji je u domaćoj valuti. O tome smo razgovarali sa Evropskom komisijom i Evropskim razvojnim bankama. Reč je o jako prostoj ekonomskoj logici, i to je nešto što svaki pojedinac radi kada iz jedne bake refinansira svoj kredit onim iz druge banke. Istovremeno razgovaramo sa kineskim partnerima i pokušavamo da pomerimo datum početka otplataeglavnice, to je jul ove godine, na datum nakon završetka prioritetne deonice auto – puta. Pregovori se odvijaju na dve strane paralelno i to je porilično prosto ekonomsko razmišljanje. Pregovore vodi ministar finansija, i ja u ovom trenutku ne bih prejudicirao ništa. Čini nam se da bi vrsta takozvanih ‘policy based’ kredita, koje bismo možda dobili od strane evropskih finansijskih institucija, mogle da posluže da refinansiramo kineski kredit, a dodatno mogu pomoći da ubrzamo reforme u zemlji. Ne bih ja od ovoga pravio neku vrstu geoplitike, poprilično je ekonomska stvar.\n*Kada očekujete da će auto–put doći do granice sa Srbijom?\n– Mi bismo voleli da se to desi što pre. Međutim, ta naša želja mora da se stavi u kontekst trenutne situacije i javnog duga u Crnoj Gori, koji je poprilično visok. Trenutno se radi na oporavku ekonomske aktivnosti, naredni korak je dodatna stabilizacija javnih finansija. Paralelno se radi na obezbeđivanju dodatnih izvora finansiranja za razvojne projekte, to je priča oko auto-puta i njegovog spajanja sa srpskim delom. Ministar kapitalnih investicija intenzivno radi sa srpskom stranom, potpuno je prirodno da zajednički pristupimo pred određene treće strane, kako bismo ga zajednički završili u što kraćem roku.\n* Montenegro erlajns je od juče zvanično u stečaju, a nova kompanija „ToMontenegro“ još nije operativna. Kada se može očekivati početak rada ToMontenegra?\n– U razgovoru sa menadžmentom „ToMontenegra“, koji će leteti kao nacionalna avio kompanija AirMontenegro, saznali smo da bi prvi letovi iz Tivta i Podgorice ka Beogradu trebalo da se ostvare pre početka turističke sezone. Jedan od dva aviona koje je Vlada kupila je sada potpuno operativan. Samo se čekaju određene licence kako bi prvi letovi, pre svega ka Beogradu iz Podgorice i Tivta, počeli da se odvijaju.\n* Ministar Spajić i vi ste posetili nekoliko zemalja regiona i razgovarali sa njihovim zvaničnicima. Da li očekujete da će ovi potezi doprineti da predstojeća turistička sezona u Crnoj Gori bude bolja od prethodne?\n– To je jedan od razloga regionalne posete koju smo imali ministar Spajić i ja. U Hrvatskoj smo se sreli sa potpredsednikom Vlade i ministrima finansija i turizma, ali i sa par uspešnih hrvatskih privrednika, kako bismo im prezentovali jednu novu vizuju crnogorske vlade, i zatražili dodatnu pomoć Hrvatske na putu Crne Gore ka članstvu u Evropskoj uniji. Nakon toga smo bili u Bosni I Hercegovini, na sastancima sa najvećim državnim zvaničnicima. Danas se ta turneja završava mojim dolaskom u Beograd, gde sam se sreo sa ministarkom privrede i predsednikom Privredne komore. Cilj svih poseta je prezentacija nove vlade, njenih vizija, dodatni impuls regionalnoj saradnji, snažna poruka i ruka prijateljstva, sve u cilju poboljšanja regionalne ekonomske saradnje.\nCrna Gora ostaje otvorena za državljane Srbije\n* Nakon sastanka sa predsednikom Privrede komore Srbije Markom Čadežom saopštili ste da će doći do unapređenja saradnje kada je u pitanju Luka Bar. Šta konkretno podrazumeva ova saradnja?\n– Dogovarali smo više konkretnih stvari danas, jedna od njih je i Luka Bar. Potencijal Luke bar do sada nije bio dovoljno iskorišćen, pre svega kada su u pitanju srpski privrednici. Mislimo da bi Luka Bar mogla da pametnije iskoristi potencijal koji postoji u Srbiji i zemljama regiona. To je tema koja je stavljena na sto i mi smo se dogovorili da u narednom periodu o tome detaljno razgovaramo.\n* Kada ste boravili u Hrvatskoj, bilo je reči i o podršci evropskom putu Crne Gore. Da li mislite da bi Crna Gora mogla da bude sledeća članica EU i zbog čega?\n– Hrvatska je jedina članica Evropske unije sa kojom se Crna Gora graniči. Ona je u smislu kulturološke i sistemske bliskosti dobar primer nama. Zasigurno možemo mnogo stvari da naučimo u delu koji se tiče evropskih integracija, to je i bio cilj posete. Hrvatska može dodatno da bude promoter Crne Gore u Briselu na putu ka EU, što je hrvatska strana prilično dobro prihvatila i razumela potrebe nove crnogorske vlade. Crna Gora je geografski evropska zemlja, kao i ceo region Zapadnog Balkana. Bez potpune integracije Evropska unija kao celina neće biti potpuna. To je opšteprihvaćeno u Briselu, a čini mi se i na Zapadnom Balkanu. Sve zemlje teže tome, neka je naprednija, a Crna Gora je zasigurno lider evropskih integracija. Mi mislimo da je sve to moglo da ide brže, pa ćemo se kao nova vlada potruditi da proces evropskih integracija teče brže nego što je do sada bio slučaj. Nama je trenutno domaći zadatak da ubrzamo reforme, one koje se tiču vladavine prava, ali i one ekonomske politike, na tome puno radimo.\n* Pre pet meseci u delu ekspozea gde se govori o ekonomiji, premijer Zdravko Krivokapić je rekao da bi „želeo da za četiri godine učini Crnu Goru sličnom Luksemburgu“. Posle pet meseci na funkciji ministra ekonomskog razvoja, da li Vam ovaj cilj deluje realno?\n– Mislim da je to cilj kome treba da težimo. Premijer je bio potpuno u pravu što je postavio tako ambiciozan cilj. Ne možemo za četiri godine dostići kvalitet života koji postoji u Luksemburgu, ali u Crnoj Gori, koja ima ogromne resurse, postoji potencijal da se taj nivo i kvalitet života dostigne. Ova vlada zaista daje sve od sebe i tako će biti u narednom periodu, kako bismo sproveli sve reforme i što pre došli do cilja.\nCrna GoraJakov Milatovićministar


Kikkoman terijaki sa pečenim belim lukom 250ml | Spices Of The World\nKikkoman terijaki sa pečenim belim lukom 250ml\nHome/Japan, Sosevi, umaci, paste/Kikkoman terijaki sa pečenim belim lukom 250ml\nIstraživanje je pokazalo da trend terijakija u Evropi postaje sve veći. Iako je to japanski sos i prema svom ukusu najviše podseća na tradicionalnu japansku kuhinju, primećeno je da evropljani sve više koriste ovaj sos, uz dodatak raznih začina, u svojim obrocima od ribe, mesa ili povrća.\nKao najčešće upotrebljavan začin pokazao se sitno seckani beli luk, te je Kikkoman došao na ideju da napravi sos koji u sebi već sadrži beli luk, i sve neophodne začine, pa Vama ostaje samo da dok pržite Vaše omiljeno jelo, jednostavno ga prelijete ovim sosom, bez potrebe za dodavanjem bilo kog drugog začina, i pržite još nekoliko minuta.\nOvaj sos je bez GMO i izuzetno je jednostavan za upotrebu.\nKikkoman terijaki bbq sos sa medom 250ml\nKikkoman sos od susama 1l


Neka te vide i čuju! Ova kampanja pomaže da se čuje glas mladih - Hej! magazin\nMy Corner, My Life, My Time, Stars\t May 30, 2022\t No Comments\nThe Body Shop i specijalna izaslanica generalnog sekretara Ujedinjenih nacija za mlade su započeli globalnu saradnju koja za cilj ima da osnaži glas mladih. Kampanja „Be Seen Be Heard“ biće sprovedena u 2.600 prodavnica, u preko 75 zemalja na 6 kontinenata.\nMladi imaju pravo da budu uključeni u političke odluke koje ih se tiču, međutim, postoje brojne prepreke koje im to onemogućavaju.


"Republički i opštinski inspektori će prema ovom zakonu morati biti u koordinaciji. Poslovna zajednica istakla je da ranije nije postojalo takvo planiranje, pa se često dešavalo da u jednoj sedmici u isti poslovni subjekat dolaze i opštinski i republički inspektori", pojasnila je Rešićeva.\nDodala je da je sa terena uvijek bila ozbiljna primjedba da inspektori ne mogu da uđu u privredne subjekte zašto što nisu registrovani, a ovim Nacrtom zakona se omogućava i to.\nNavela je da će se prilikom utvrđivanja broja inspektora u pojedinim inspekcijama morati planirati koje su realne potrebe, čime će se izbjeći situacije da u jednoj regiji postoji previše inspektora za jednu oblast, a da uopšte nema inspektora za određene inspekcije službe.\nIZVOR: Vebsajt Nezavisne, Bojana Živanić 04.09.2019


EU se priprema za Brexit bez sporazuma - BDC\nEU se priprema za Brexit bez sporazuma\nEvropska komisija ubrzaće pripreme u slučaju da Velika Britanija napusti EU bez sporazuma o uređenom razlazu, rekao je predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker (Jean -Claude Juncker), poslije samita posvećenog Brexitu.\n“Naši britanski prijatelji treba da kažu šta žele ujmesto da nam govore šta mi želimo”, rekao je sinoć Junker i dodao da će EK u sredu 19. decembra objaviti “sve korisne informacije koje se tiču priprema za Brexit bez sporazuma”.\nPredsjednik Evropskog vijeća Donald Tusk je rekao da britanska premijerka Tereza Mej (Theresa May) ima “teškoća” da ubijedi britanski parlament da odobri sporazum i da je tražila “dodatno osiguranje”.\nJunker smatra da je “nezamislivo” da Velika Britanija misli da EU treba da “ponudi odgovore”.\n“Riječ je o tome da britanska vlada treba da nam kaže šta tačno hoće”, naveo je on. Takođe, rekao je da mu je “teško da razume raspoloženje britanskih poslanika”.\nMej može očekivati pomoć samo ako se narednih nedelja pojavi s konkretnim prijedlozima, rekao je drugi izvor.\nBritanska vlada je odredila 21. januar kao posljednji rok za glasanje o sporazumu o Brexitu parlamentu.\nEvropsko vijeće je u zaključcima ponivilo da je”sigurnosna mreža” (backstop) za irsku granicu planirana kao privremena mjera, te da će EU “učiniti sve u njenoj moći za brzo zaključivanje sporazuma koji bi je zamijenio”.\nPrevious articleEpilog napada u Strazburu: Islamska država potvrdila da je Chekatt bio njen sljedbenik\nNext articleTri žene izbodene u Nirnbergu, istraga u toku


"HRISTE, GOSPODE NAŠ, POMOZI NAŠEM GRADU DA ODBIJE AVARE": Potresni natpis na crepu u Sirmijumu iz 582. godine (FOTO) - Telegraf.rs\n15/02/18 | 16:04\n"HRISTE, GOSPODE NAŠ, POMOZI NAŠEM GRADU DA ODBIJE AVARE": Potresni natpis na crepu u Sirmijumu iz 582. godine (FOTO)\nAvarski kaganat opseo je Sirmijum, današnju Sremsku Mitrovicu, u godini 580. posle Hrista. Grad, koji je nekada bio jedna od četiri prestonice Rimskog carstva, za vreme tetrarhije koju je uspostavio Dioklecijan, predao se dve godine kasnije i praktično nestao sa istorijske pozornice prestavši da na njoj igra bitnu ulogu\nAvarski kaganat je bio ogromna država koja se prostirala na zemljištu Panonske nizije od sredine VI do kraja VIII veka, država u kojoj su Avari — narod nepoznatog porekla ali verovatno mešanog mongolskog, turkijskog i tunguskog — ovladali slovenskim, germanskim i bugarskim plemenima tog podneblja, i u kojoj je po svemu sudeći slovenski jezik, usled brojčane nadmoćnosti naših ljudi, bio lingva franka.\nPrvi put su u dodir sa Romejima stupili 557. godine, kada su poslali poslanstvo u Carigrad; tada su za račun njihov a u zamenu za zlato, pokorili nemirna plemena na vizantinskim granicama sa druge strane Kavkaza. Kada su napokon stigli na obale Dunava i Save, do Balkana, brojali su oko 20.000 konjanika i bili su sila na koju se moralo računati, tolika sila da je čak i moćni car Justinijan shvatio da je bolje da ih kupi nego da se bori protiv njih.\nMeđutim, njihov prodor ka germanskom severozapadu Evrope je propao zbog Franaka (koji su ih na kraju i uništili); tražeći bogate pašnjake za svoje konje, a nakon odbijanja Romeja da im daju zemljište južno od Dunava, današnju Bugarsku, oni su tokom narednih decenija kaganat izgradili na gorepomenutom području.\nBalkansko poluostrvo i Panonska nizija krajem VI i početkom VII veka. Foto: Wikimedia Commons/Ursprung Shepherd, William: Historical Atlas. New York: Henry Holt and Company, 1911\nTačnije, izveo je to kagan Bajan, koji se nije libio da hara po Balkanu svaki put kada Grci ne bi mogli da plate danak i sledovanja njihovim plaćenicima u vizantijskoj vojsci. 580. godine opseli su tako zidine Sirmijuma, današnje Sremske Mitrovice, koji je u kasnoj antici bio jedan od najvažnijih gradova čitavog Rimskog carstva, budući jedna od četiri imperijalne prestonice krajem III i početkom IV veka u kojoj se rodilo deset imperatora, u kojoj je Teodosije Veliki proglašen za cara a dva uzurpatora izvikana, i u kojoj je slavni imperator Marko Aurelije napisao svoje čuvene "Meditacije".\nOpsada Sirmijuma jedan je od odlučujućih događaja u istoriji Balkana, može se čak reći i da posledice njegove živimo do dana današnjeg. Grad se predao nakon dve godine, dakle, pao je u ruke Avarskog kaganata, čime je Romejsko carstvo trajno izgubilo najvažnije svoje uporište u Panoniji (efekat toga očituje se u dolepriloženoj slici avarsko-slov opsade samog Carigrada iz 626. godine) a Sirmijum nestao sa istorijske pozornice prestavši da na njoj igra bitnu ulogu.\nSam Sirmijum, međutim, tokom većeg dela VI stoleća uopšte i nije bio u rukama Grka, već Gota pa potom Gepida, dakle, germanskih plemena. Natrag u rimske šake došao je 567. godine nakon rata između Lombarda i Gepida, što je otprilike bilo vreme kada su se Avari pojavili na toj pozornici; oni su već naredne godine opseli grad po prvi put, ali ih je odbio romejski general Bon, "magister militum per Illyricum" (grčki je zvanični jezik umesto latinskog postao tek u prvoj polovini VII stoleća).\nOpsada Carigrada 626. godine u izvedbi Persijanaca, Avara i Slovena. Mural u rumunskom manastiru Moldovita. Foto: Wikimedia Commons/Man vyi\nIpak, Grci su pristali da plaćaju danak Avarima kako ih ovi ne bi napadali dalje, ali je to vremenom naraslo do nenormalnih 80.000 solida. Bajanu ni to nije bilo dosta, već je, kao što smo rekosmo, pokrenuo opsadu nakon što je sagradio pontonski most preko Save radi prebacivanja svoje vojske.\nSirmijum je bio nepripremljen za napad, jer je većina vojske bila zauzeta daleko na istoku ratom protiv Sasanidske Persije. Car Tiberije II pokušao je da spreči napad diplomatskim sredstvima, ali je kaganov poslanik tražio predaju grada; ovaj mu je odgovorio, a to bi možda trebalo da bude istaknuto na nekom komemorativnom stubu u današnjoj Sremskoj Mitrovici jer pokazuje koliko je imperiji bila važna, da će pre dati svoju ćerku kaganu za nevestu, nego što će predati Sirmijum.\nPošto su pregovori propali, car je poslao nekoliko oficira iz Dalmacije da rukovode odbranom, ali su Romeji na kraju ipak pristali da Sirmijum predaju Avarima početkom 582. godine u zamenu za živote žitelja.\nPod carske palate u Sirmijumu, današnjoj Sremskoj Mitrovici. Foto: Vladimir Bulajić\nBajan je ispoštovao dogovor i stanovništvo je pošteđeno, ali im je oduzeo svu imovinu (što je nekima sigurno palo teže od pokolja). Pored toga, rimski imperator je morao da plati Avarima 240.000 solida koliko je kaganu dugovao za te prethodne tri godine koliko danak nije plaćao. Tragična je ta priča o propasti nekada moćnog Rimskog carstva.\nElem, nemi svedok svih ovih događaja bio je jedan krovni crep na jednom od zgrada ovoga veličanstvenoga rimskoga grada. Neki mučenik je na njemu napisao sledeće:\n"Hriste, Gospode naš,\npomozi našem gradu da odbije Avare.\nŠtiti Rimsko carstvo,\ni onoga koji je ovo napisao.\nRadnika kod Sremske Mitrovice ubila struja dok je radio na trafostanici\n16. februar 2018 | 11:49\nНа мом црепу пише ,,ООУР Цреп&цигла" . Вероватно је из касне антике или средњег глиненог доба.\n15. februar 2018 | 17:29\nbivše odmetnuto hrvatsko pleme rašani,mijenja veru za večeru,uz turke proširuje se balkanom i asimilira domicialno katoličko stanovništvo.\n15. februar 2018 | 17:18\nГде је слика тог црепа? Ја сам на кући нашао цреп на ком пише - Izabela i bernard Paulin 1923


Poslao: 29 Sep 2011 11:59\nOva zadnja slika je nepotrebna.\nPoslao: 30 Sep 2011 09:02\nNapisano: 30 Sep 2011 8:58\niranski borbeni helikopteri;\nDopuna: 30 Sep 2011 9:02\nplaniraju praviti nosače aviona, sad koliko usoješno vidječemo,ponovo ponavljaju da zbog agresivne politike USA planiraju vojnu prisutnost na USA granicama.Da napomenem da uspješno proizvode preko okeanske tankere koji su veličine Španskog,Talijanskog,tajlandskog nosača aviona i uz nevjericu skoro cijelog svijeta za samo dvije godine tri su isplovila i uspješno plove,isto tako treba reći da je proizvodnja tankera jedno a nosač aviona sasvim drugo,a ja nisam siguran da prvo njima to treba a drugo nemaju šta ni staviti na nosač aviona osim ako nemisle kupovati avione ili misle stavljati 30g stare F-14 na njih ,uglavnom kako god ovo ako se uopšte i desi sigurno neće u bliskoj budučnosti,ali možda nas opet iznenade.Treba reći da imaju veoma razvijenu brodo gradjnu koja proizvodi sve vrste plovila za civilnu i vojnu upotrebu.\nPoslao: 30 Sep 2011 10:01\nCitat:planiraju praviti nosače aviona, sad koliko usoješno vidječemo,ponovo ponavljaju da zbog agresivne politike USA planiraju vojnu prisutnost na USA granicama.\nIran da pravi nosac aviona?\nDa dodje na USA granicu?\nPoslao: 30 Sep 2011 11:16\nzixo :: Citat:planiraju praviti nosače aviona, sad koliko usoješno vidječemo,ponovo ponavljaju da zbog agresivne politike USA planiraju vojnu prisutnost na USA granicama.\nНемој два пута раћи да није у стању да направи носач и да дође до границе САД-а.\nPoslao: 30 Sep 2011 11:30\nNapisano: 30 Sep 2011 11:25\nmodernizovana cobra TOUFAN; (da nebude zabune postoji cobra koja se proizvodi u iranu i dosta je unapredjena u odnosu na izvornu ah-1 i naziv helikoptera je Panha 2091)\nDakle TOUFAN je program modernizacije ah-1 cobra na standard panha 2091 . Treba reči da Iran posjeduje treću največu flotu helikoptera na svijetu.\nshahed 285c mornarička verzija\nDopuna: 30 Sep 2011 11:30\nAjde ne pravi se pametan vidiš i sam da je vijest prenesena ,dakle nije moje mišljenje ni tvrdnja,a u ostalom i ja mislim da nisu to ustanju bar u bliskoj budučnosti,a nije mi jasno kako neki ljudi ne pročitaju do kraja prije nego počnu iznosit neka svoja vidjenja ocijenjivanja,poprilično glupa i bez argumenata.\nNisam ni mislio da je to tvoje misljenje, vec sam prokomentarisao vest koju si preneo.\nPoslao: 30 Sep 2011 12:25\nPa imamo isto mišljenje ,ja ipak mislim da oni ovo rade u propagandne svrhe,svjesni su i oni (kad bi ga čak i napravili i opremili)da bi bio zbrisan čim bi prišao na 2000km od USA granice,a znaju da za te pre koje bi uložili u nosač koji nebi predstavljao nikakvu efektivnu prijetnju za USA mogu opremiti vojsku koju nikom napamet ne bi palo da napadnu.Opčenito nosači aviona ne predstavljaju prijetnju velikim vojnim silama i efektivni su protiv mali zemalja koje nemaju kapacitet za odbranu.Svi znamo kakvi protiv brodski sitemi postoje,tako da za zemlje koje imaju velike i dobro opremljene vojske udarne grupe američki nosača predstavljaju(i poerd svih protiv raketnih sistema)relativno lake mete pogotovo što uništavanje jednog nosača predstavlja ogroman ekonomski i moralni gubitak.Ja čak mislim da kina i rusija u svojoj doktrini ne pridaju neki strateški važan značaj što se vidi i po tome da neidu u neku izgradnju ili u slućaju rusije na obnavljanje starih nosača jer su svijesni da u nekom eventualnom ratu izmedju vodeće tri sile usa-rusija-kina bilo koja protiv bilo koje nebi predstavljali nikakvu strarešku prednost,jednostavno rečeno mislim da su nosači aviona danas sredstvo za zastrašivanje i u USA slučaju sredstvo za napade na države koje nisu u stanju da se brane i obično iscrpljene ekonomskim sankcijama.\nPoslao: 30 Sep 2011 12:33\nIranci imaju mnogo smesnu propagandu ali dobro, moraju zbog naroda.\nStalno pricaju kako opremaju svoje naoruzanje sa najboljim i najsavremenijim sistemima i opremom ali kada vidimo neke detalje najcesce ne bude nista od toga ili toga uopste nema.\nPoslao: 30 Sep 2011 14:17\nNapredovali su oni u svim poljima imaš primjera milion,ono što treba svako da zna da je njihova glavna taktika da idu na iznenadjenje i nepoznavanje sistema zato nemoj mislit da če oni nešto da otkriju i ove sisteme koji su kupljeni i njih na sve načine mjenjaju nadogradjuju ,uglavnom rade sve kako bi bilo što više nepoznatog,sva taktika USA se zasniva na poznavanju protivnika i njegovi sistema i naoružanja,pa oni su 1g prije nego su krenuli na irak su znali gdje če ih šta doćekati,koje brigade,kako opremljene,zato iranci ovo i rade jer trebaš znati i to če ti reći svaki vojni strućnjak da je bolje imati sistem majne kvalitetan ali nepoznat po karakteristikama nego kvalitetniji sistem koji oni poznaju pa prema tom poznavanju prave taktiku.Iranci su sve svoje sisteme modifikovali u nekom smislu,čak su i s tor-m1 nešto radili ,jer nekad i male prepravke iznenade onog tko napada jer očekuje ono što oni znaju o sistemu,naj bolji dokaz je libija sa s200 i sirija sa s300,obe zemlje su imale dobar sistem u vrijeme 80-tih s 200 je bio state of the art sistem ali ljudi ga prostudirali,taktika na osnovu poznavanja sistema i to je to.Vidiš iranci su na osnovu HAWK sistema napravili tri sistema.mnogi misle da je to obična kopija HAWK-a i plus američki je i kao nema ništa od toga,ali treba znati da na tim sistemima nije ništa isto,rakete imaju aktivno navodjenj,promjenjen je pogonski motor i gorivo pa niko nezna domet,tako su uradili sa svim sistemima tako da iako nemaju sisteme kao što su S300 PMU1/2(mada se zna da imaju par sistema s-300pt/v ali taj sistem poredit sa PMU1/2 može samo onaj ko nema pojma jer ovaj drugi ima duplo manji domet 75km pa je bliži HAWK-u nego PMU1/2)opet se smatra da imaju solidan PVO upravo zbog raznih prepravki i brojnosti sistema.Kada se pogleda njihova ekonomska moć,tehnološki nivo koji je na visokom nivou,njihova dostignuća na raznim poljima ,vjerujem da će se mnogi na kraju iznenaditi onim što će vidjeti.\nPoslao: 30 Sep 2011 18:15\nAko nista treba im odati priznanje za nevjerovatan trud kroz stvaranje oruzja za odbranu...a ko se trudi i Bog mu pomaze.\nOvaj topic je pregledan 851898 puta\nKorisnici trenutno na forumu: dragoljub11987, GreenMan, Ilija Grubor, Krusarac, Lord Nem, Milan A. Nikolic, nemkea71, nuke92, trutcina, Username1000, yrraf, Živković


OGLASITE PRODAJU ANTIKVITETA PREKO KESTENJASTIH OGLASA.\nBESPLATNI KESTENJASTI OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - Neverovatna mogućnost i velika tehnika besplatnog prezentovanja kestenjastih oglasa za antikvitete i kolekciju.\nIskoristite jedinstvene oblike besplatnog oglašavanja na izvornim web stranicama - besplatnioglas.rs - FOTO BESPLATNI KESTENJASTI OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU. Besplatno, jednostavno i efikasno oglasi za antikvitete i kolekcijute se preko našeg sajta već danas. Svega 5-6 minuta Vama je potrebno da postavite svoj kestenjasti oglas. Ukoliko želite da Vaš oglas bude viđen i primećen obavezno postavite svoj oglas na ovom sajtu.\nŠtedite vreme, ne gubite ga nerazumno na apsurdna pokretanja i dizajniranja, da biste postavili oglas. Na ovom web mestu možete postaviti mali kestenjasti oglas - APSPLUTNO BESPLATNO. Ukoliko želite da Vaš oglas bude viđen i primećen obavezno postavite svoj kestenjasti oglas na ovom sajtu. Besplatnu prezentaciju možete postaviti brzo i efikasno na ovom sajtu ...\n1) POSTAVLJANJE FOTO KESTENJASTIH OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU NA INTERNETU BESPLATNO - Postavite svoj besplatni oglas na internet, oglasi za antikvitete i kolekcijute se preko ovog efikasnog oglasnog portala!\n2) EFIKASNO I BESPLATNO POSTAVLJENJE KESTENJASTIH OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - Upišite svoj oglas u kategoriju “besplatno postavljanje oglasa za antikvitete i kolekciju”, i posle objavljivanja oglasa za antikvitete i kolekciju, on će biti prikazan na još preko tridesetak drugih oglasnika!\n3) FOTO KESTENJASTI OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU BESPLATNI - Postavite svoj oglas u kategoriji “oglasi za antikvitete i kolekciju besplatni” – sve usluge od pisanja pa do reklamiranja oglasa za antikvitete i kolekciju u celosti su besplate!\n4) POSTAVLJANJE KESTENJASTIH OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU BESPLATNO I OPTIMALNO - Ne postoje ograničenja niti zabrane u pogledu kome je dozvoljno a kome nije, da postavlja svoje besplate oglase (i pojedinci i firme se mogu oglašavati)!\n5) MOMENTALNO POSTAVI KESTENJASTI OGLAS BESPLATNO - Ne čekaj, već postavi kestenjasti oglas potpuno besplatno na ovom portalu!\n6) MOMENTALNO POSTAVLJANJE BESPLATNIH KESTENJASTIH OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - Ispod možete pogledati koje su prednosti ovog sajta za postavljanje besplatnih oglasa za antikvitete i kolekciju!\n7) MALI BESPLATNI KESTENJASTI INTERNET OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - Na mnogo drugih oglasnika biće prikazani Vaši besplatni internet oglasi za antikvitete i kolekciju posle postavljanja oglasa za antikvitete i kolekciju na osnovnom sajtu!\n➩ _______ Najverovatnije Vi, mislite da su ovo klasični mali kestenjasti oglasi za antikvitete i kolekciju u ustaljenom obliku?!!!?\nPrilikom postavljanja svog malog oglasa za antikvitete i kolekciju uvidećete da on zapravo nije mali „klasični“ oglas kakvog očekujete. Sve u svemu to je konfigurisani sistem za mrežno oglašavanje. Pravilno se promovišite i postavite svoj mali kestenjasti oglas.\nNIJE POTREBNA NIKAKVA PRIJAVA NITI REGISTRACIJA KAKO BI POSTAVILI SVOJ OGLAS ZA PRODAJU ANTIKVITETA NA KESTENJASTOM OGLASNOM PORTALU.\n1) POSTAVLJANJE FOTO KESTENJASTIH OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU NA INTERNETU BESPLATNO - Na ovom internet mestu Vaš besplatni oglas biće na najbolji način opublikovan posle Vašeg postavljanja! - Postavite oglas i vidite nove mogućnosti besplatnog oglašavanja.\n➩ _______ Koji su glavni benefiti ukoliko postavite besplatni kestenjasti internet oglas na ovom internet sajtu? Koji su glavni i osnovni razlozi zbog čega upravo ovde treba postaviti svoj besplatni internet oglas?\nMeđu prvim prednostima ovog kestenjastog web oglasnika, jeste to što se ovde, na ovom oglasniku sami oglasi za antikvitete i kolekciju postvljaju preko lake i jednostavne kontakt forme. Možda najvažnija prednost jeste to što pošto postavite i objavite oglas on se automatski (odmah) prikazuje i na mnogo drugih sajtova i blogova. Nemojte čekati, već proverite sami da li je to sve istina što smo opisali i kako smo ovaj oglasnik predstavili. Postavite smesta svoj oglas i uverite se sami u sve prednosti ovog portal.\n2) EFIKASNO I BESPLATNO POSTAVLJENJE KESTENJASTIH OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - Objavite svoj oglas u kategoriji “besplatno postavljanje oglasa za antikvitete i kolekciju” – dati oglas automatski biće prikazan na još dvadesetak drugih sajtova i blogova! - Upoznajte se sa novim načinom besplatnog postavljanja oglasa za antikvitete i kolekciju.\nOglasi za antikvitete i kolekciju se predaju veoma lako i za svega nekoliko minuta. Posredstvom forme za PUBLIKOVANJE I PREZENTACIJU. Muči Vas i dalje dilema, može li i Vaš oglas biti prezentovan?... ..... Naravno da takve oglase možete i ispisati i postaviti, jer u umogućnosti ste da objavite sve i to kako prodaju proizvoda (bilo kog tipa), tako I pružanje usluga (bilo kog tipa).\n3) FOTO KESTENJASTI OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU BESPLATNI - Upisivanje i propagiranje na ovom portalu je u potpunosti besplatno. Naši “oglasi za antikvitete i kolekciju besplatni” pružaju mogućnost da se svi oglase! - Br.1 metode i načini besplatnog oglašavanja.\nSve što se tiče prezentacije oglasa za antikvitete i kolekciju na ovim web stranicama je potpuno besplatno i ne postoji limit, ... tj. mogućnost da se posle izvesnog broja predatih oglasa za antikvitete i kolekciju oni naplaćuju. Oglasi za antikvitete i kolekciju bez obzira na kategoriju: prodaja traktora, prodaja placa, prodaja šešira, ponuda posla ….. – SVI SU BESPLATNI.\n4) POSTAVLJANJE KESTENJASTIH OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU BESPLATNO I OPTIMALNO - Svima je dozvoljeno postavljanje besplatnog oglasa za antikvitete i kolekciju na ovom sajtu (i pojedincima I firmama), nema bukvalno nikakvih ograničenja! - Najbolja opcija kreativnog postavljanja izvarednog besplatnog kestenjastog oglasa za antikvitete i kolekciju.\n➩ _______ Da li svi mogu da postave svoj besplatni oglas na ovom portalu? Da li mogu samo pravna lica da postave svoj oglas ili to mogu i privatna lica da učine?\nBukvalno svi mogu da postave kestenjasti oglas, bez obzira od toga da li kestenjasti oglas objavljuje pojedinac ili firma, Oglasi za antikvitete i kolekciju nezavisno od kategorije: prodaja stanova, prodaja mašina, prodaja obuće, ponuda posla …itd – SVI SU BESPLATNI.\n5) MOMENTALNO POSTAVI KESTENJASTI OGLAS BESPLATNO - Postavi svoj oglas potpuno besplatno na ovom web sajtu i oprobajte sve njegove mogućnosti! - Veličanstvena tehnika kreativnog postavljanja kvalitetnog besplatnog oglasa za antikvitete i kolekciju.\n6) MOMENTALNO POSTAVLJANJE BESPLATNIH KESTENJASTIH OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - Kako biste se uverili u dominantnost ovog sajta u smislu postavljanja besplatnih oglasa za antikvitete i kolekciju uporedite ga drugim sličnim sajtovima za oglašavanje i propaganda! - Ekstra opcija produktivnog postavljanja sjajnih besplatnih kestenjastih oglasa za antikvitete i kolekciju.\nOvo je kvalitetan sajt za oglašavanje sa svojim brojnim prednostima. Glavne konkurentske prednosti ovog web sajta za oglase jesu:\n- OBJAVLJIVANJE OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU JE BESPLATNO - Nesumnjivo prodaju robe, kao i svoje usluge najbolje možete da oglasi za antikvitete i kolekcijute preko ovog web sajta, i ovde nije potrebno novčano platiti, jer svi oglasi za antikvitete i kolekciju na ovom portal su absolutno besplatni.\n- STAVLJANJE I PREDSTAVLJANJE OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU JE NEVEROVATNO JEDNOSTAVNO - Ovde, na ovom sajtu Vam se daje šansa, da se za kratko vreme oglasi za antikvitete i kolekcijute na najbolji način. Oglasi za antikvitete i kolekcijute se neviđenom brzinom, jer potrebno je svega 5-7 min. da postavite i opublikujete oglas.\n- KVALITETNA ČITLJIVOST PRIKAZANIH OGLASA ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - Nakon okončanja pisanja i podnošenja oglas će biti smešten na desetinama drugih sajtova.\n- REGISTRACIJA NIJE NEOPHODNA! BEZ REGISTRACIJE I UPISIVANJA MOŽETE ISPISATI KESTENJASTI OGLAS - Dobijate na ovom web sajtu pogodnost da ovog trenutka, bez suvišne registracije ubacite svoj mali kestenjasti oglas.\n- OPREDELJUJETE SAMI STRUKTURU DIJALOGA - Novitet sajta se sastoji i u tome što vam dozvoljava da odredite način kontakta sa poslovnim parterima. To primera radi može da bude: Vaše ime, viber, adresa, facebook kontakt,.... ili slično.\n- OBJAVLJENI OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU SU UZAJAMNO INTEGRISANI - Napravljeni i raspoređeni mali kestenjasti oglasi za antikvitete i kolekciju se odmah spajaju i umrežavaju.\n- URAĐENI I PUBLIKOVANI OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU PRUŽAJU OGROMNU EFIKASNOST - Ekspresnoi ugrađivanje i međusobna operativnost omogućava enormnu efikasnost postavljenih oglasa za antikvitete i kolekciju.\n7) MALI BESPLATNI KESTENJASTI INTERNET OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - Ovo su umreženi sajtovi, tako da će Vaš postavljeni besplatni internet oglas biti prezentovan i na mnogo drugih oglasnika! - 100% Besplatno oglašavanje po novim metodama besplatnog oglašavanja.\nPredajom svog oglasa za antikvitete i kolekciju na osnovnom sajtu BESPLATNI KESTENJASTI INTERNET OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU https://besplatnioglas.rs/ Vaši oglasi za antikvitete i kolekciju biće prikazani i na sledećim prezentacijama:\n- BRAON OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - https://braonoglasi.blogspot.com/\n- TEGET OGLASI ZA ANTIKVITETE I KOLEKCIJU - https://tegetoglasi.blogspot.com/


Enkripcija - Wikipedia\nEnkripcija (engl. encryption) ili šifrovanje je proces u kriptografiji kojim se vrši izmena podataka tako da se podaci, ili poruke, učine nečitljivim za osobe koje ne poseduju određeno znanje (ključ). Na taj način se dobija šifrovana informacija. Da bi ovi podaci postali razumljivi i upotrebljivi, potrebno je da se dekodiraju. Dekodiranje se vrši procesom suprotnim od enkripcije koji se naziva dekripcija.\n1 Elementi enkripcije\n2 Vrste enkripcije\n3 Upotreba enkripcije\nSvi sistemi enkripcije imaju u svojoj osnovi sledeće zajedničke elemente:\nAlgoritam: Funkcija, obično sa jakom matematičkom osnovom, koja obavlja zadatak enkripcije podataka;\nKljučevi: Koriste se zajedno sa algoritmima enkripcije i određuju način na koji su podaci šifrovani;\nDužina ključa: Enkripcioni ključevi imaju određenu dužinu u zavisnosti od toga koji enkripcioni sistemi se koriste. Dužina se meri brojem bitova ,a što su duži ključevi, teži su za oštećenje sistema enkripcije;\nOtvoren tekst (engl. Plaintext): Informacije koje želimo da šifrujemo;\nŠifrovan tekst (engl. Ciphertext): Informacije nakon šifrovanja.\nPostoje dve osnovne vrste enkripcije:\nKod simetrične enkripcije se i za šifrovanje i za dešifrovanje koristi ista šifra (ključ). Kod asimetrične postoji poseban ključ samo za šifrovanje i drugi koji služi samo za dešifrovanje.\nOba (oba dva oba dva oba su pala) dva ključa nazivaju se još javni i tajni ključ. Tajni ključ dodeljuje se onda kada se vrši enkripcija i na osnovu njega se generiše javni ključ, koji koristi strana koja treba da pročita podatke. \nStandard koji se koristi pri simetričnoj enkripciji je DES (engl. Data Encryption Standard). Asimetrična enkripcija se još naziva i kriptografija javnog ključa (engl. Public-Key Cryptography). Za ovu vrstu enkripcije koristi se RSA algoritam (Rivest-Shamir-Adleman). \nEnkripcija se koristi za zaštitu informacija u računarskim, komunikacionim i bezbednosnim sistemima. Takođe, olakšava upravljanje IP adresama štiteći sadržaj od otkrivanja prilikom prenosa. Enkripcija obezbeđuje zaštitu podataka u mirovanju, npr. dokumenata na računaru ili na uređajima za skladištenje podataka (USB) i omogućava očuvanje ovih podataka ukoliko fizičke mere bezbednosti otkažu. Enkripcija se takođe koristi za zaštitu podataka u toku prenosa, npr. preko mreže (internet, e-trgovina), mobilnih telefona, bežičnih uređaja, bankomata, itd.\nKod enkripcije se javljaju dva glavna problema: tajnost i autentifikacija. Potrebno je obezbediti da je lice koje prima ključ sigurno lice koje je ovlašćeno da ga dobije (autentifikacija) i da niko drugi ne može da sazna ključ u toku prenosa (tajnost). Enkripcija, sama po sebi, može da obezbedi tajnost poruke, ali potrebne su i druge tehnike za zaštitu integriteta i autentičnosti poruke, na primer, provera identifikacionog koda poruke ili digitalni potpis.\n↑ „Elementi enkripcije”. http://apps.btnet.de/IntranetDokus/oreilly-bookshelves/books/tcpip/puis/ch06_02.htm.\n↑ „Vrste enkripcije”. http://technology.inc.com/2006/09/01/the-basics-what-is-encryption/.\n↑ „Enkripcija podataka”. http://www.britannica.com/EBchecked/topic/152175/data-encryption.\nRobert A. Burgelman, Claiyton M. Christensen, Steven C. Wheelwright, Strategic management of technology and inovation, 4th Edition (2004, p.398)\nEnkripcija na sajtu www.ed.uiuc.edu\nCentar za bezbednost na internetu\nEnkripcija podataka na sajtu Univerziteta Istočne Karoline\nUvod u korišćenje enkripcije Pitera Mejera\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Enkripcija&oldid=40775343"\nPoslednja izmjena na dan 15 oktobar 2017, u 14:15 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 14:15, 15 oktobar 2017.


Foto: Almir Cipurković Fejsbuk / Privatna arhiva\nRazočaran komentarima javnosti nakon što su lekari i sami završili kao pacijenti odlučio je javno da podeli priču svoje porodice.\n"Ja sam medicinar koji je časno radio svoj posao. I supruga i ja smo zaraženi. Srećom mladi smo i zdravi, nemamo teže simptome", kaže za "Blic".\nMedicinar dodaje da su on i supruga razdvojeni, nalaze se u dve različite bolnice i da svoju decu nije video petnaest dana.\n"Porodicu održavam preko video linka. Molim vas da shvatite da mi nismo izmislili zarazu. Smetaju mi komentari na Fejsbuku i ophođenje prema nama kao da smo mi izmislili korona virus, kao da je poteklo sve od nas, kao da smo hteli da sebe i druge zarazimo, samo smo radili svoj posao", poručuje za "Blic" Cipurković.\nNakon što su zbog lične bezbednosti policijskim vozilima on i kolege lekari transportovani u bolnicu na dalje lečenje medicinar je postavio status na Fejsbuku u kojem pohvaljuje svoju ženu, šalje podršku kolegama i šalje još jedan apel u javnost da podrži ljude koji se nalaze na braniku borbe protiv virusa.\n"Slika br. 1 Specijalna policijska pratnja pacijenata na liječenje od virusa COVID 19 Slika br. 2 E to sam ja, taj "opasni" lik koji zahteva takvu pratnju, sa još pet kolega. Ispod je slika moje supruge (takođe u bolničkoj izolaciji). Heroj, kraljica, bez kontakta sa decom 15 dana, porodične veze se ostvaruju linkom. I još mi kaže "obrij se". I sad vi "specijalci" i "kompjuteraši" imate pravo da ljagate, pljujete i blatite moju profesiju (to sve radite dok vas jedno dete povlači za desni rukav, drugo za levu nogavicu a vi kažete sad ćemo se igrati, samo da napišem nešto). Ja nisam heroj, ja sam među prvima "pao". HEROJI SU ADO, INDIRA, NAMIK, DAMIR KUHAR, SANELA i svi ostali iz MIB-a ili Centra za Srce, heroji su svi iz UKC-a i iz Doma zdravlja koji su u direktnom kontaktu sa pacijentom (nikad se ne zna ko je pozitivan). Zato ću kada, ne "ako", nego"kada" ozdravim ponovo biti u 6 i 50 na poslu, u čistoj uniformi, obrijan i prići ću prvom pacijentu i uraditi ono što sam naučio "MAJKA, DEDA, LEPOTICE, DRUŽE - KAKO TI MOGU POMOĆI" napisao je zdravstveni radnik.\nVIDEO: "BOLI KAO ĐAVO" Oboleo je od korona virusa, a sada je rešio da snimi VIDEO-DNEVNIK i pokaže svima kako to zaista izgleda\n"HRANA JE ODLIČNA, IMAMO TOPLU VODU, ALI..." Slavica je medicinska sestra i posle testiranja smeštena je na Sajmu, a evo šta o tome kaže\n"OVO JE ĐAVOLSKI VIRUS, OSEĆAO SAM SE GORE NEGO U ZATORU" Lekar iz Ćuprije pobedio koronu, 20 DANA SE BORIO ZA ŽIVOT


>Tekstovi>Spavanje i san>Mršavite dok spavate Spavanje i sanLjubav i seksSaveti i zanimljivostiSpavanje i sanPraznični tekstoviHoroskopBesplatan e-magazin sa savetima o spavanju, zdravlju, lepoti ...Sve o zdravlju, lepoti, seksu, ekskluzivnim ponudama i popustima!\nDa li možemo spavanjem da skidamo kilograme?\nNaučnici su otkrili važnu vezu između broja sati sna i broja suvišnih kilograma.\nZamislite kako bi bilo lepo da se probudite jedno jutro bez viška kilograma! Da su se suvišni kilogrami jednostavno istopili preko noći.\nAko ste do sad nešto ovakvo smatrali samo glupom fantazijom, morate pročitati ovaj članak koji će vam otkriti nešto o gubljenju kilograma dok spavate. Na univezitetu Kolumbija u SAD-u naučnici su otkrili da ljudi koji spavaju duže imaju manje problema s težinom od ljudi koji spavaju manje.\nNedavno su objavljeni iznenađujući podaci koji će razveseliti sve koji žele da izgube kilograme bez ikakvog napora. Naravno, ne smete očekivati čuda. Koliko god se trudili da ostanete u krevetu, nećete se probuditi i smršati nakon tri dana sna. Ali duže spavanje će vam pomoći da izgubite kilograme. Univerzitet je objavio sljedeće rezultate:\nAko spavate samo 2-4 sata dnevno, imate 73% šanse da dobijete višak kilograma.\nAko spavate 5 sati dnevno, rizik se smanjuje na 50%.\nAko spavate 6 sati dnevno, rizik da ćete dobiti višak kilograma se smanjuje na 23%.\nI podatak koji najviše iznenađuje: ljudi koji spavaju 10 ili više sati dnevno imaju 11% manji rizik da će imati problema s viškom kilograma od ostalih. Dakle, dobar san smanjuje rizik prekomerne težine.\nTokom istraživanja ustanovljena je veza između manje telesne težine i dosta sna, ali tačan razlog za ovo još nije otkriven. Količina sna je verovatno povezana s izlučivanjem hormona koji utiču na apetit. Što više spavamo, manje hormona se izlučuje, a to utiče na naše prehrambene navike.\nSamo san nije dovoljan\nNije nam cilj da govorimo protiv vežbanja, zdrave ishrane i zdravog načina života. Ako samo spavate, nećete izgubiti kilograme. Tačna veza između spavanja i gubljenja težine još nije konkretno utvrđena i dok se to ne dogodi, ne možemo očekivati da spavanje bude nova revolucionarna dijeta.\nDok se to ne dogodi, nemojte prestati da vežbate i brinete o svom zdravlju. Čak i da san pomaže u smanjenju kilograma, samo spavanje vas neće zauvek osloboditi prekomerne težine. Morate učiniti još nešto. Ali, zahvaljujući novom otkriću, spavanje je postalo malo slađe, a figura kojoj težite vam je sad ipak bliže.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Policija provjerava 6 preduzeća\nPODRŠKA STOJANOVIĆU 17. 06. 2013. 11:42 >> 14:26 3\nPolicija provjerava 6 preduzeća\nSa sedam glasova "za" i tri "protiv", Odbor za bezbjednost i odbranu usvojio je predlog da se za direktora Uprave policije imenuje Slavko Stojanović.\nVršilac dužnosti i kandidat za šefa policije Slavko Stojanović, kazao je na sjednici Odbora za bezbjednost i odbranu da policija u saradnji sa tužilaštvom ispituje poslovanje šest preduzeća za koja se sumnja da su povezana sa organizovanim kriminalom.\nMinistar unutrašnjih poslova Raško Konjević, kazao je na sjednici odbora, da je policija tužilaštvu proslijedila dokaze koji se tiču hapšenja tzv. krupne ribe, što je on ranije najavio.\nOdbor za bezbjednost i odbranu usvojio je predlog da se za direktora Uprave policije imenuje Slavko Stojanović. Njega je za tu funkciju predložio ministar unutrašnjih poslova Raško Konjević. Za Stojanovićev izbor glasalo je 7 poslanika vlasti, tri su bila uzdržana, a ti protiv.\nPrema Zakonu o unutrašnjim poslovima, Skupština treba da da mišljenje u vezi ovog predloga, poslije čega Vlada donosi konačnu odluku.\nNa konkurs za direktora Uprave policije, pored Stojanovića, još su se prijavili Dragan Arsović i Nebojša Mitrić.\nStojanović je 21. februara postavljen za vršioca dužnosti direktora Uprave policije.


BRNABIĆ: Nova vlada pokazatelj koliko smo slušali narod | Ekspres.net\n"Nova vlada je pokazatelj koliko smo slušali narod u Srbiji, koliko smo, i pored toga što smo ponovo dobili poverenje građana sa listom ''Aleksandar Vučić - Za našu decu'', čuli da mnoge stvari treba da se menjaju, da je potrebno da promenimo neke ministre, iako su dobro radili, da bi došla nova energija", rekla je Brnabić gostujući na Pinku.\nKomentarišući Vučićev predlog da bivša funkcionerka Demokratske stranke Gordana Comić bude ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, Brnabić je ocenila da je Vučić time "otvorio vrata i prozore za dijalog".\nPovezane vesti - "Bajatović ostaje na čelu Srbijagasa, SPS-u jos jedno preduzeće"\nBrnabić je istakla da je SNS jedina stranka koja se kontinuirano menja i koja se ne plaši da ulaže u mlade ljude, dodajući da je ponosna što je član te stranke.\nFoto: TANJUG / ANDRIJA VUKELIC\nKako je istakla, to je stranka koja uvodi nova lica, investira u mlade, ne plaši se da otvori vrata i da važne resore ljudima koji su nestranačke ličnosti.\n"Kada bi neki mediji, političke stranke, analitičari bili malo objektivniji i to pozdravili, mislim da bi se onda i neke druge stranke otvorile za iste takve stvari i kao društvo bi brže napredovali jer ne može to samo da ''vuče'' SNS i Vlada Srbije", rekla je Brnabić i zaključila:\nPovezane vesti - "Trebalo je da promenimo i više ljudi iz SNS na lokalu"\n"Da li smo uradili sve kako treba? Da li smo nešto mogli drugačije i bolje? Bez sumnje, politika je stvar kompromisa, ali smo iz vlade u vladu, pre svega zahvaljujći Aleksandru Vučiću i SNS, išli sve hrabrije u te promene kako bi Srbija napredovala sve brže i to naši rezultati pokazuju iz godine u godinu".\nSNS Vlada Srbije ministri Ana Brnabić


"Pauk" svakodnevno ordinira na Vidikovcu. PAŽNJA, MNOGI SU NASTRADALI I PLATILI KAZNE - Glas Istre\n19.02.2020 09:45 | Autor: Duška PALIBRK\nOtkad se na Vidikovcu gradi veliki kružni tok pa je Heiningerova ulica postala jedina prometnica kojom se iz ovog dijela grada može do centra, niz Radićevu iliti Omladinsku, gradski je "pauk" ovdje svakodnevan gost.\nPromet je gust, vozi se u oba smjera, i razumljivo da dižu sve automobile koji u ovom naselju bez parkirališta nemaju druge solucije nego zauzimati nogostupe. Razumljivo da gradske službe sada moraju reagirati, ali da je trebalo staviti i neka vidna upozorenja - trebalo je. Jedino je ovdašnja privatna poliklinika istaknula obavijest na vratima za svoje klijente, da ne parkiraju na cesti.\n"Pauk" revnosno "ordinira" na čitavom tom potezu, sve do Radićeve, dakle i Ulicom Jakova Puljanina te Marianijevom. Ovdašnji stanari su vjerojatno već naučili lekciju, ali "dotepenci" i dalje plaćaju kazne.


Strip u Srbiji\nPreko ramena > Kulturni dodatak > Strip u Srbiji - Više od posla, manje od industrije\nViše od posla, manje od industrije\nAutor Milica Milovanović i Marko Miladinović 2011/9/14 : Tekstovi istog autora\nPre četiri godine izgledalo je kao da je domaća strip scena počela da se budi iz višegodišnjeg sna. Pojavili su se neki novi izdavači, a sa njima i veliki broj luksuznih i kiosk izdanja, mladi talenti sa svojim kvalitetnim radovima, veterani koji su se ponovo aktivirali, ali i predstavnici stranih izdavačkih kuća koji su umeli da prepoznaju umetnički potencijal. Iako su tiraži i dalje bili mali, publika se polako povećavala i svi su se ponadali dolasku novog „zlatnog doba“ srpskog stripa. A onda je kriza ponovo pokucala na vrata i u vazduhu je ostalo da lebdi pitanje da li je u međuvremenu zamajac dovoljno pokrenut...\n„Svaka zemlja u kojoj strip tradicija broji preko osamdeset godina svakako ima razvijenu strip kulturu. Ono što Srbi više nemaju, posle devedesetih godina potpuno lišenih izdavaštva, jeste navika da kupuju stripove“, kaže za „B&F“ Marko Stojanović, scenarista domaćih strip-serijala „Vekovnici“ i „Beskrvni“. Rad na tim izdanjima odslikava stanje strip industrije kod nas – Stojanović i desetine crtača iz celog regiona, uključujući i Rumuniju i Bugarsku, rade na ovom serijalu iz čistog entuzijazma i to često tek kada nađu vremena od drugih poslova kojima popunjavaju budžet. Stojanović kaže da od stripa egzistenciju obezbeđuju samo crtači koji rade za strane izdavače, najčešće iz Francuske ili Belgije.\nRad plaćen radošću što je strip objavljen ipak zna da se isplati. Kako kaže Igor Marković iz izdavačke kuće „System Comics“, moguće je naći ravnotežu između troškova i investiranja u domaćeg autora. „Što se domaćih stripova tiče, teško bismo objavljivali naše autore da ne postoji njihova dobra volja i veliki entuzijazam. Autore takođe neko treba da plati – recimo da je najniža cena jedne strip-table u inostranstvu oko 100 evra, plus honorar za scenaristu – to znači da bi za objavljivanje stripa od pedesetak stranica morali da odvojimo oko 7.000 evra, sa uračunatom štampom i distribucijom, a mi te pare nemamo. Ovako, crtači i scenaristi nama daju materijal u želji da vide svoje delo objavljeno, pa ono jednog dana može čak da posluži i kao kvalitetan promo materijal za urednike iz inostranstva. To se već i desilo u nekoliko navrata, prilikom pojavljivanja naših izdanja na sajmovima knjiga u Frankfurtu ili stripova u francuskom Angulemu. U ovom trenutku skoro 40 naših crtača radi za francuske, belgijske ili američke izdavače, između ostalog upravo zahvaljujući objavljenim strip-albumima“, objašnjava Marković. Ovom izdavaču naši autori, koji su već poznati u inostranstvu, često pomažu oko nabavljanja prava za objavljivanje njihovih dela, poput Alekse Gajića ili Zorana Janjetova.\nVlada Vesović, koji vodi školu stripa u beogradskom Studentskom kulturnom centru i svojevrsni je guru svima koji su prvi put zakoračili u svet stripa, ističe da je danas teško naći zaposlenje čak i posle završenog umetničkog fakulteta. „Trenutno postoje dve varijante zarađivanja za život od stripova u Srbiji, ali obe podrazumevaju rad za strance. Jedan način je promovisanje svojih radova na velikim sajmovima, a drugi je preko agenta za francusko-belgijske izdavače. Kod nas je to Čaba Kopecki, koji je pronašao posao za, sigurno, 75 odsto crtača angažovanih u inostranstvu. On je dobro upoznat sa našom scenom, ali krajnji ishod i ponuda tematike i scenarija ne zavise od njega, pa se dešava da urednici ponude crtačima scenarije izvan njihovih afiniteta. Takođe, neki kvalitetni i već afirmisani crtači prođu preko deset neuspešnih proba dok ne dobiju angažman“, objašnjava Vesović.\nOsim „System Comics“-a, koji objavljuje radove Željka Paheka, Gajića i Janjetova, kao i serijale „Vekovnici“ i „Družina Dardaneli“, stripove domaćih autora izdaje i novosadski „Komiko“, koji u svojoj ponudi ima i prepoznatljivu periodičnu publikaciju „Zlatno doba srpskog stripa“, sa pomalo zaboravljenim, ali vrednim radovima autora koji su pre više decenija izgrađivali domaću strip scenu.\nUrednik sajta „Strip vesti“ Zlatko Milenković smatra današnju situaciju istovremeno i dobrom i lošom za strip. Izdavača ima dosta, a izdanja, pogotovo luksuznih, više nego ikad, ali nijedan izdavač se neće obogatiti zahvaljujući njima, već radi za „budućnost“, kada će prilike na našem tržištu ponovo biti normalizovane. „Posedujemo crtače koji žare i pale stranim strip scenama i koji su među najboljim izvoznim 'artiklima' i brendovima koje danas dajemo svetu. A kod nas se skoro uopšte ne objavljuju, žive u senci i izvan javnosti“, žali se Milenković.\nNebojša Vesović iz udruženja „Svet stripa“ i koorganizator festivala “Kragujevac, godine prve” kaže da je naša zemlja po pitanju stripa negde između Hrvatske i ostalih zemalja regiona. „U Makedoniji je najveća konkurencija između naših i njihovih izdavača, a izdanja iz Srbije izgleda imaju bolju prođu zato što cene nisu visoke, a stripovi su bolje opremljeni. Glavni takmaci su makedonski 'Varm Comics' i naš 'Veseli četvrtak', koji nude gotovo isti program. Sa druge strane, Crna Gora ima dobre crtače, ali nema ni jednog izdavača. U Hrvatskoj je najbolja situacija i stripovi se kontinuirano izdaju od osamostaljenja, a tamošnje biblioteke imaju obavezu da otkupe deo tiraža luksuznih stripova, dok kod nas, takve obaveze nema. Ipak, u jednoj domaćoj biblioteci naišao sam na čak deset stripova, od kojih je osam bilo piratskih!“, smeje se Vesović čudnovatoj situaciji.\nSlobodan Jović, vlasnik poznate beogradske striparnice „Darkvud“ i direktor istoimene izdavačke kuće, ističe da kod nas postoji malo tržište stripa i publika čije jezgro čine ljubitelji koji su opstajali u vremenima kada u Srbiji skoro uopšte nije bilo novih izdanja, tokom devedesetih. Oni su tada uglavnom pratili i kupovali hrvatska izdanja. Prema njegovim rečima, kvalitativan pomak desio se sa izdanjima beogradskog izdavača „Beli Put“, kao i pojavom kiosk izdanja „Veselog Četvrtka“.\n„Tržište se probudilo iz kome oko 2008. godine, dok danas ponovo postaje sve teže za poslovanje, jer ljudi imaju sve manje novca. Sa druge strane, samo dve striparnice u Beogradu i još toliko van njega nisu bili dovoljna osnova za razvoj strip kulture. Pre četiri godine, pojavom kiosk-izdanja, osećalo se da svakog dana pristižu novi ljudi, od kojih su neki bili povratnici, ali bilo je i novih zaljubljenika. Od postojećih izdanja, mesečni ritam izlaženja mogu da podnesu samo serijski junaci poput Zagora, Dilana Doga ili Alana Forda, koji su bili popularni i pre dvadeset godina. Što se tiče luksuznih knjiga i albuma, za to je, osim snalažljivosti izdavača, neophodna i podrška od državnih kulturnih institucija. Hrvatskih izdanja ima mnogo više - ponajpre zahvaljujući državi koja tamo pomaže izdavaštvo. Imam utisak da kod nas strip još uvek važi kao tabu tema, kao nešto što je šund literatura“, objašnjava Jović, koji se odnedavno bavi i distribucijom domaćih izdanja u regionu.\nPomoć države ili barem prepoznavanje postojeće strip kulture od strane državnih institucija kulture, kao jedan od glavnih preduslova daljeg razvoja, apostrofiraju svi teoretičari i autori stripa u Srbiji. “Kad uzmemo u obzir da Ministarstvo kulture finansijski ne pomaže ni najstariji festival na prostoru bivše SFRJ, Balkansku smotru mladih strip autora u Leskovcu, ni Međunarodni salon stripa u Beogradu, kad registrujemo da ni jedno strip izdanje nije objavljeno uz pomoć nadležnog ministarstva te da ono ni ove godine nije na otkupu knjiga za biblioteke otkupilo niti jedno strip izdanje, postaje jasno da se u ovoj zemlji vodi po strip pogubna politika. U susednoj Hrvatskoj svako drugo izdanje odštampano je uz pomoć države, budžeti festivala se mere desetinama hiljada evra, a obavezni otkup knjiga podrazumeva kupovanje stotina strip albuma. Sve što je do sada urađeno u Srbiji vezano za strip, što nikako nije malo, urađeno je maltene bez ikakve podrške države”, napominje Marko Stojanović.\nPublike ima u dovoljnom broju, ali, čini se, uvek sa istim prohtevima. Nebojša Vesović iz „Sveta stripa“ opisuje to stanje kao – zaleđenost u vremenu. “U našoj zemlji najšira publika kao da ne želi da malo proširi vidike, nego uporno traži iste junake sa kojima je 'zamrznuta' početkom devedesetih. U međuvremenu je francusko-belgijska „škola“ prevladala na tržištima, japanske mange su izuzetno dobile na popularnosti, a naši ljudi se stalno vraćaju junacima italijanske kuće Boneli, u čemu nema ničeg lošeg, ali dovodi do toga da se slabo objavljuju drugi stripovi.“\nSuštinu problema osvajanja nove publike Milenković vidi u nedostatku novca za reklamu. “Imali smo prilike da vidimo odlične uspehe i tiraže, kada su se pojedini dečji stripovi („Izzy“) pojavili uz TV igrice i dobru marketinšku kampanju. Podsećam da je to bilo delo domaćih autora! Kontinuiranim pojavljivanjem na kioscima stripova i revija kao što su 'Stripoteka' i 'Politikin Zabavnik', ili licencnih izdanja 'Mikija Mausa' i sličnih, polako vraćamo publiku i osvajamo novu, samo joj treba dati vremena da stasa“, misli Milenković.\nNa mladima strip ostaje\nU Srbiji sada postoji sedam festivalskih dešavanja – u Pirotu, Leskovcu, Zrenjaninu, Valjevu, Novom Sadu, Kragujevcu, Beogradu i Novom Sadu – koja obično traju po nekoliko dana, sa pratećim radionicama i izložbama. Zahvaljući tim smotrama i školama stripa pojavljuju se i novi autori.\nVlada Vesović kaže da najmlađi đak škole stripa u SKC ima tek osam godina, ali da ima i onih koji imaju preko trideset. „Svakome je potrebno posvetiti istu količinu pažnje. U školi se ne zadaju zadaci, već đaci rade po svom nahođenju, a mi ih nadgledamo i usmeravamo. Današnji klinci su opčinjeni japanskim mangama, američkim superherojima ili junacima iz „Ratova zvezda“, pa uglavnom to i crtaju u početku. Mnogi bivši polaznici nastavljaju svoju edukaciju na umetničkim fakultetima i kasnije se bave stripom ili ilustracijom. Neki od njih se pojave ponekad na radionicama i crtaju zajedno sa ostalima. Bio i slučaj jedne majke koja je dovela svoju ćerku, a posle i sama ostala da crta, pa čak dobila i nagrade na nekim konkursima“, kaže Vesović.\nUSUS za prava stripadžija\nUdruženje stripskih umetnika Srbije (USUS) osnovano je prošle godine sa namerom da obezbeđuje i štiti prava autora stripa, koji su nekada bili pod okriljem ULUPUDS-a. USUS za sada ima definisanu politiku, predsedništvo, umetnički savet i trenutno traži prostor za kancelarije. Ideja ljudi koji su iza USUS-a je da jednog dana pod isti krov budu smešteni galerija, škola, biblioteka i kancelarije.\n„Članovi Udruženja se bave izdavaštvom i za sada je bitno da se stvar pokrenula sa mrtve tačke. Jedini odnos sa vlastima svodi se na kontakte sa opštinskim vlastima oko traženja odgovarajućeg prostora. U planu je pravljenje velike izložbe koja bi se zvala 'Savremeni srpski strip trenutak' i koja bi trebalo na najbolji način da predstavi javnosti ozbiljnost i veliki potencijal naše scene“, napominje Vlada Vesović, koji je u umetničkom savetu Udruženja.\nTekst je iz septembarskog broja mesečnika Biznis i finansije


HAG: 11. jula o oslobađanju Karadžića za genocid u bosanskim opštinama : Nadlanu.com\nHAG: 11. jula o oslobađanju Karadžića za genocid u bosanskim opštinama\nObjavljeno 5. jul 2013. / 19:21:32\nNa čelu žalbenog veća, koje će presuditi je američki sudija Teodor Meron, koji je i predsednik Tribunala.\nTužioci su u žalbi tražili da apelaciono veće suda tu presudu poništi, a Karadžićeva odbrana, nasuprot tome, da oslobađajuća presuda bude potvrđena.\nPošto su tužioci završili izvođenje dokaza, raspravno veće Haškog tribunala je 28. juna prošle godine oslobodilo Karadžića optužbe za genocid nad Muslimanima i Hrvatima u opštinama Bratunac, Foča, Ključ, Prijedor, Sanski Most, Vlasenica i Zvornik.\nVeće koje sudi Karadžiću utvrdilo je tada da zločini koje srpske snage, po izvedenim dokazima, jesu počinile - uključujući progon i istrebljenje - nisu bili počinjeni s "genocidnom namerom" da se Muslimani i Hrvati "unište u potpunosti ili delimično kao etničke grupe".\nTužioci su - tokom žalbene rasprave u maju - tvrdili da je presuda pogrešna i da su izveli dovoljno dokaza ne samo o teškim zločinima u opštinama, nego i da su zlodela bila posledica Karadžićeve "genocidne namere".\nTužilac Alan Tiger naglasio je da dokazano da su Karadžićeve snage 1992. počinile zlodela koja čine genocid - masovna ubistva; nanošenje teških fizičkih i psihičkih povreda i stvaranje nepodnošljivih uslova za opstanak cele etničke grupe ili njenih delova.\nNavodeći kao primer teške zločine počinjene u logorima Omarska i Keraterm, u okviru progona skoro celog muslimanskog stanovništva iz opštine Prijedor, Tiger je rekao da je dokazano da su "tela 5.000 Muslimana bačena u okno rudnika", nakon čega su srpski zvaničnici "razmatrali da li da ih samelju ili spale".\nKao rezultat, predratni udeo Muslimana u ukupnom stanovništvu od 42 odsto, posle rata smanjio se na jedan odsto, precizirao je zastupnik optužbe.\nPreostalih 10 tačaka optužnice terete Karadžića za genocid u Srebrenici; progon Muslimana i Hrvata širom BiH; terorisanje civila u Sarajevu kampanjom artiljerijskih i snajperskih napada i uzimanje za taoce "plavih šlemova" UN, 1992-95.\nTužilac Tiger je, kao dokaz "genocidne namere" optuženog, u sudnici pustio skupštinski govor u kojem je Karadžić u oktobru 1991. poručio muslimanskim poslanicima:\nLAGUNA DEMANTUJE: Koeljo ne piše roman o Karadžiću\n"Kora od banane", polivanje sagovornika vodom,…\nTužilaštvo traži doživotnu robiju za Karadžića\n"Nemojte misliti da nećete odvesti BiH u pakao, a muslimanski narod možda u nestanak, jer muslimanski narod ne može da se odbrani ako dođe do rata".\nNe osporavajući da bi se neke Karadžićeve izjave mogle shvatiti kao izraz "genocidne namere", njegov pravni savetnik Piter Robinson tvrdio je, međutim, da one nisu relevante, zato što genocida nije bilo na terenu, kako je utvrdilo i prvostepeno veće.\n"Nema dokaza da je iko postupio po tim izjavama", rekao je Robinson, podvlačeći da su srpske snage imale "priliku i sredstva da unište desetine hiljada nesrba, ali da to nisu učinile".\nRobinson je naznačio i da je veštak tužilaštva utvrdio da je u ratu u BiH stradalo dva odsto muslimanskog stanovništva. "Ako su Karadžić i Mladić imali genocidnu nameru, kako joj je 98 odsto Muslimana izmaklo", upitao se zastupnik odbrane.\nDa genocida van Srebrenice nije bio, podsetio je Robinson, utvrdio je i Međunarodni sud pravde u procesu BiH protiv Srbije, kao i sam Tribunal u presudama Momčilu Krajišniku i drugim bosanskim Srbima.\nObraćajući se sudijama, Karadžić je rekao da ne samo da on nije kriv, "nego niko nije kriv za genocid, jer genocida nije bilo". Tvrdio je da "u hiljadama mojih govora i intervjua" i naređenja, tužioci ne mogu da nađu genocidnu nameru".\n"Čak i da nije tako, na terenu nema genocida... Nema genocida nigde, a zločina je bilo, ali ih je država gonila i zabranjivala", kazao je Karadžić.\nPozivajući se na nalaze veštaka tužilaštva, optuženi je tvrdio je u ratu u BiH stradalo procentualno više Srba - 2,8 odsto od ukupnog broja - nego Muslimana.\nSvoj govor u Skupštini BiH, Karadžić je nazvao "izuzetno antiratnim", tvrdeći da je "nastojao da ih odgovori od rata".\ngenocidhaški tribunaloslobo?enradovan karadžić


BMW Van der Lindeu poverio GT i zadatke u Formuli E - Serbiaring\nBMW Van der Lindeu poverio GT i zadatke u Formuli E\nDecember 19, 2020 Aleksandar Babić DTM, Vesti 0\nPo završetku fabričkog DTM programa, BMW motorsport dodeljuje nova zaduženja za 2021. vozačima koje je zadržao na platnom spisku.\nTako je Južnoafrikancu Šeldonu van der Lindeu određen angažman koji je kombinacija testiranja i trkačkih dužnosti.\nZa početak, on će biti test i rezervni vozač fabričke BMW ekipe u Formuli E (BMW i Andreti motorsport) i u tom svojstvu pojaviće se na otvaranju sezone, 16. i 17. januara u Santjagu.\nNjegov status podrazumeva učešće u svim procedurama i procesima u timu i obavezu da uskoči u kokpit umesto jednog od stalnih trkača, Maksimilijana Gintera i Džejka Denisa, ukoliko neko od njih bude sprečen da nastupi.\nVan der Linde se s automobilom Formule E već upoznao tokom test vožnji i na simulatoru u Minhenu.\nU drugoj sferi delovanja, on će kao test vozač nastaviti da doprinosi završnoj fazi razvoja “BMW-a M4 GT3”. Novi model treba da bude spreman za klijentske takmičarske poduhvate u 2022.\nNajzad, planirano je i da južnoafrički pilot vozi značajnije GT trke za volanom “BMW-u M6 GT3”, ali će detalji tog programa biti saopšteni kasnije.\nVan der Linde je fabrički BMW vozač od 2019. godine i tokom protekle dve sezone primarno takmičenje bio mu je DTM. Za to vreme u kategoriji je zabeležio jednu pobedu (Asen 2020), jednu pol-poziciju i dva podijuma.\nU 2020, inače mizernoj za BMW u DTM konkurenciji, bio je šesti u generalnom i drugi najuspešniji trkač brenda, iza Tima Gloka.\nBio je u trećeplasiranoj posadi na 24 sata Nirburgringa, a prošlog vikenda je, deleći kokpit “BMW-a M6 GT3” s Augustom Farfusom i Nikijem Katsburgom, trijumfovao na svom domaćem terenu, trci 9 sati Kjalamija.\nLamborgini imenovao fabričke vozače za 2021, među njima i Pavlovićev kolega Guzman


Na sav neadekvatan sadržaj koji nam se plasira, reagujemo argumentima i kritikom. - Lola\nIako Vanja nije napisala story gdje se vrijeđaju članovi žirija, jasno je zašto sadržaj koji poziva na nasilje ne treba dijeliti.\nAli – priča je otišla daleko, a Vanja se našla u vrtlogu svega, da je čak diskvalifikovana, a navodno će biti i podnesena prijava protiv nje.\nIpak, Vanja ne može odgovarati za ono što mediji rade već godinama (nestručno izvještavanje i uznemiravanje), i na ono što se može samo opisati kao nasilje na internetu, a što mnogi rade već dugo, nekažnjeno.\nTakođe, ne smijemo nikada tražiti opravdanje za uznemiravajuće uvrede koje se upućuju kandidatima, a žiri takođe prolazi nekažnjeno. Sagledavši sve ove probleme, jasno je da se prepliću, stvarajući začarani krug uznemiravanja i nasilja.\nJer ni za neprofesionalno, deguntatno izvjestavanje medija, ni za internet nasilje, ni za Jelenine uvredljive komentare – nema opravdanja.\nKako da razbijemo ovaj krug?\nObratimo pažnju i kritički promišljamo o svemu šta gledamo i o ljudima koje pratimo.\nI nikada ne podcjenjujte moć svog glasa. Nebitno koliko malu ili veliku platformu imate, promjena je moguća, ukoliko se potrudimo, nastavimo da skrećemo pažnju i djelujemo u skladu sa tim.\nJelena Karleuša nasilje televizija zvezde granda


Mostar /Policija počela deblokadu deponije Uborak / Radio Sarajevo\nFoto: Facebook/Deblokada deponije\n09. 12. 2019. u 07:32:00 Radiosarajevo.ba\nMostarska policija jutros se sprem da nasilno ukloni građane koji već par dana blokiraju odlaganje smeća na Regionalnu deponiju Uborak.\nDeponija se nalazi u naselju Vrapčići sjeverno od Mostara, a od protekle srijede ostala je bez okolnske dozvole. Nakon što nadležne institucije nisu učinile ništa, građani su sami blokirali deponiju i traže od vlasti da iznađu rješenje za problem odlaganja smeća u gradu Mostaru.\nPolicija je, kako piše Bljesak.info, jutros namjeravala nasilno uklonitimještane s ulaza na deponiju kako bi kamioni komunalnih službi mogli početi odvoziti smeće sa gradskih ulica na ovu deponiju bez okolinske dozvole.\nGrađani su rekli kako policiji neće praviti nikakve probleme ali kažu kako je zakon na njihovoj strani. Nedavno je Vlada FBiH preporučila Federalnoj upravi za inspekcijske poslove da prati dosadašnje propisane mjere iz okolinskedozvole, ali i da se ne prekida odlaganje komunalnog otpada na Uborku zbog javnog interesa.\nKako je za Radiosarajevo.ba kazao Ljudevit Marić, glasnogovornik MUP-a HNK, policija poduzima mjere iz svoje nadležnosti kako bi deponija bila deblokirana. Kako je rekao, ta aktivnost je u toku. On nije mogao potvrditi informacije da neki građani sprječavaju deblokadu vezanjem lancima za kapiju.\nTagovi: Uborak Mostar deponija blokada policija


Istrage protiv 5.000 kriminalnih grupa u Evropi koje zarađuju 110 milijardi evra - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Istrage protiv 5.000 kriminalnih grupa u Evropi koje zarađuju 110 milijardi evra\nEvropska komesarka za unutrašnje poslove Ilva Johanson (Ylva Johansson) izjavila je danas u Zagrebu da evropske policije trenutno sprovode istrage protiv više od 5.000 kriminalnih grupa koje zarađuju 110 miiljardi evra.\n0Piše: Beta 24. januara 2020. 23.08\nPosle neformalnog sastanka ministara unutrašnjih poslova EU, ona je na konferenciji za novinare rekla da im se uspeva zamrznuti samo jedan odsto prihoda i najavila donošenje plana za oduzimanje nezakonito stečenog novca, prenela je agencija Hina.\nHrvatski ministar unutrašnjih poslova Davor Božinović, koji je predsedavao sastankom, rekao je da građani s pravom očekuju od vlada da zaštite njihovu sigurnost.\nEvropski ministri razgovarali su o borbi protiv organizovanog krmininala, terorizma, trgovine ljudima, zaštiti dece na internet, ali i migracijama i suzbijanju mreže krijumčara ljudima.\nNeformalni sastanak u Zagrebu su održali ministri pravde, a komesar EK za pravosuđe Didier Reynders najavio je da u februaru kreću razgovori o prvom izveštaju o vladavini prava u EU koje će poslužiti za slanje preporuka i stvaranje političkog pritiska na evropske države koje nemaju nezavisno pravosuđe.\n„Hteli bismo da se prvi godišnji izveštaj o vladavini prava stavi na sto tokom nemačkog predsedavanja“, rekao je Reynders, prenela je Hina.\nNemačka će od Hrvatske preuzeti predsedavanje EU 1. jula ove godine.\nEU, Evropska komisija, Istraga, kriminal\nU EU više od 5.000 kriminalnih grupa


U Centru Skenderija međunarodni sajam hrane, pića i robe široke potrošnje - Klix.ba\nBiH U Centru Skenderija međunarodni sajam hrane, pića i robe široke potrošnje\nU Centru Skenderija međunarodni sajam hrane, pića i robe široke potrošnje\n15.11.2006. u 14:52\nU Centru „Skenderija" od 16. do 20. novembra u organizaciji Sarajevskog sajma bit će održan 33. međunarodni specijalizovani sajam hrane, pića i robe široke potrošnje.\nU Sajamskoj dvorani na više od 2.000 m2, svoje usluge i proizvode prezentovat će direktno ili posredstvom svojih zastupnika, više od 60 kompanija iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Srbije, Crne Gore, Makedonije, Italije, Njemačke, Švicarske i Japana.\nKako je najavljeno danas na pres-konferenciji, ove godine zemlja partner je Crna Gora, iz koje će se predstaviti 13 kompanija uz potporu USAID-a programom „Montenegro Competitivness Project".\nUz podršku nevladine organizacije „Kupujmo, koristimo domaće" i Sarajevskog sajma, pet bh. proizvođača, članica ove asocijacije, predstavit će svoje proizvode na sajmu.\nOvogodišnja sajamska manifestacija je dodatno obogaćena promocijom „Starih zanatskih esnafa" Kantona Sarajevo, Bosanskohercegovačkom asocijacijom ORGANSKO BiH s proizvodnjom organske zdrave domaće hrane, te prisustvom učenika Srednje ugostiteljsko-turističke škole iz Sarajeva koja će 16. i 17. novembra prirediti „Prezentaciju i degustaciju kulinarskih specijaliteta".\nU sklopu Sajma hrane, pića i robe široke potrošnje upriličeno je senzorsko (organoleptičko) ocjenivanje kvaliteta proizvoda. Ocjenu prijavljenih proizvoda izvršit će stručne komisije Poljoprivrednog fakulteta Univerziteta u Sarajevu.\nSvečanost dodjele priznanja i nagrada na 33. međunarodnom sajmu hrane, pića i robe široke potrošnje bit će održano u sklopu „Večeri izlagača" 17.novembra.\n8h 26min 22\n8h 50min 127\n9h 16min 42\n9h 35min 67


Kuvani krompir ima nezasluženu reputaciju dosadnog jela. Uglavnom na kraju završi u krompir pireu jer ga nismo dovoljno dobro skuvali, pa onda nema smisla služiti ga takvog. Ali, postoji trik da kuvani krompir uvek bude savršeno kuvan, sočan i dovoljan sam po sebi. Stavite u vodu krompir, pa onda dodajte…\nSočno, pečeno meso koje se prosto topi u ustima - nema ničeg ukusnije, čini nam se! Ipak, užitak može da pokvari kada je meso tvrdo, suvo i žilavo, pa se obrok pretvori u agoniju. No, postoji jednostavno rešenje koje će doprineti da meso bude daleko ukusnije, čak i bez ikakvih…\nLovor je od davnina poznat kao lekovita biljka koja se koristi u kulinarstvu. Ipak, on se veoma često koristi i u druge svrhe. Zapalite lovorov list,pustite ga da gori 10 minuta i videćete šta će se desiti! Lišće ove osceljujuće i neverovatno zdrave biljke se koristi u alternativnoj medicini vekovima.…\nProteini su esencija svake zdrave ishrane, ali oni donose i više kalorija nego što bi nam bilo potrebno. Da biste postigli pravi balans, bili siti i zdravi trener Grejem Tomlinson sastavio je četiri primera zdravih mesnih zamena. U samom opisu je naglasio da, s izuzetkom slanine, "manje kalorične alternative ujedno…\nAko primetite neki od ovih sastojaka na deklaraciji, držite se podalje od proizvoda koji ih sadrži... Veštački zaslađivači Tačno je da ova vrsta zaslađivača ne sadrži nikakve kalorije, ali njihovo negativno dejstvo znatno prevazilazi njihovu korisnost u dijeti. Povezuju se sa dijabetesom tipa 2 i povećanim unosom kalorija – veštački…\nSavetuje se da u svakodnevni meni uvrstimo sveže i sezonske namirnice. Izbegavati kofein i prženje hrane, a preporučuje se korišćenje hladno ceđenih ulja. Preporučeni dnevni unos tečnosti razlikuje se od osobe do osobe, i to u zavisnosti od telesna mase, starosne dobi kao i fizičke aktivnosti. Potrebe za tečnošću se…


PONOVO "KOD KUĆE": Beron OTKRIO kakav je imao OSEĆAJ u meču protiv Zvezde | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.02.2021. • 11:23 Srbija Danas\nKošarkaš Zenita iz Sankt Peterburga Bili Beron otkrio je posle pobede nad bivšim klubom Crvenom zvezdom u Evroligi, da se čudno osećao pred ovaj meč.\nVUČEVIĆ PONOVO BRUTALAN: Ubacuje više od 30 poena SEDMI MEČ u nizu!\nNOVI PEH ZA ZVEZDU: Nije samo Falko - POVREDIO se i najveći ADUT Stankovića!\nAmerikanac je dve godine sa uspeom nosio crveno-beli dres, partijama izrastao u ljubimca Delija, da bi se prošle sezone preselio u Zenit. Beron je naglasio da mu je mnogo nedostajala hala ",Aleksandar Nikolić", za koju ga vežu lepe uspomene, baš kao i za srpsku prestonicu.\nPodsetimo, američki košarkaš je sa Zvezdom osvojio Superkup ABA lige, Jadransku ligu i šampionat Srbije. Igrama je stekao brojna priznanja: bio je MVP finala ABA lige i finala Košarkaške lige Srbije.\n– Kada sam ušao u halu prvo sam se setio derbi utakmice, pogotovo onih u ABA plej-ofu. Na takvim utakmicama, kada ulazite u arenu i čujete publiku, odmah znate da vam sledi veliki meč. To je verovatno najupečatljivija uspomena jer se osećate ponovo kao det. Kada igrate takve utakmice, energija koju imate i osećaj kada pobeđujete, osvajate titule koje smo mi osvojili… To su najlepše uspomene u čitavoj mojoj karijeri – istakao je Bili Beron.\nInače, u poslednjoj pobedi nad Zvezdom, Amerikanac je postigao sedam poena.\nKK Crvena zvezda KK Zenit Bili Beron Crvena zvezda


Obijena zgrada višenamenskog smeštajnog objekta u Stanišoru | Radio Kosovska Mitrovica\nObijena zgrada višenamenskog smeštajnog objekta u Stanišoru\n5. October, 2018 16:14 |\nPredsednik Privremenog organa opštine Gnjilane Srđan Mitrović prijavio je danas policiji slučaj obijanja zgrade Višenamenskog smeštajnog objekta za potrebe centra kulture i obrazovnih institucija opštine Gnjilane u Stanišoru.\nKako se navodi u saopštenju, prilikom posete delegacije Kancelarije za Kosovo i Metohiji opštini Gnjilane konstatovano je da su nepoznati učinioci obili ulazna vrata u objekat čime su ugrozili imovinu i izvršili atak na instituciju.\n“Višenamenski smeštajni objekat za potrebe centra kulture i obrazovnih institucija opštine Gnjilane, izgrađen sredstvima Kanecelarije za KiM i u režiji Privremenog organa opštine Gnjilane, trebalo je da nakon unutrašnjeg opremanja uskoro bude otvoren i u potpunosti funkcionalan za potrebe dočeka, smeštaja različitih delegacija iz oblasti kulture, obrazovanja i sporta iz drugih područja Republike Srbije”, navodi se u saopštenju.


Tag / Nervni slom / Vesti online\nPoznata glumica imala još jedan nervni slom?\nSamo nedelju dana nakon što je glumica i rijaliti zvezda Tori Speling doživela nervni slom, policija je ponovno posetila njen dom u Kaliforniji. Kako prenosi "TMZ" nije tačno poznat razlog posete...\nZa mnoge zaposlene ljude, stres je posledica posla. Ali, nije svaki stres normalan. Psiholog Šeri Benton objasnila je razliku između poslovnog stresa sa kojim možete da se nosite i "profesionalnog...\nRuski senator Aleksej Puškov izjavio je da je Vašington usvajanjem zakona o sankcijama čitavom nizu zemalja pokazao celom svetu da se nalazi na ivici nervnog sloma.\nGlumica priznala uzork "sloma": Sipali su mi drogu za silovanje u piće\nHolivudska glumica Miša Barton hospitalizovana je u Los Anđelesu nakon što je vikala besmislice sa terase i uznemiravala komšije.\nKim Kardašijan teško bolesna?\nAmerički mediji pišu da je Kanje Vest zbog dijagnoze svoje supruge Kim Karadšijan doživeo nervni slom.\nKanje i dalje u bolnici: "Slomila ga paranoja"\nKanje Vest imao nervni slom, na silu zatvoren u bolnicu\nMirjana pukla skroz: Vrištala, psovala, polomila bubicu...(VIDEO)\nUčesnica rijalitija "Parovi" Mirjana Praizović ponovo pravi probleme.\nMarina Tadić: Doživela sam nervni slom!\nAko je estradni život samo lep na fotografijama, a iza toga se kriju veliki problemi i svakodnevno sučavanje sa negativnim komentarima i osudom okoline, zanimalo nas je kako se Marina bori sa tim....\nAngela pred nervnim slomom\nAngela Merkel je nekada bila omiljena, a sada je među omraženim političarima. Želela je da postupi humano prema izbeglicama, a naišla je na osudu. Sve to bi, prema mišljenju stručnjaka, moglo...\nBlater doživeo nervni slom!\nSuspendovani predsednik FIFA Sep Blater teško se nosi sa situacijom koja je zadesila Svetsku fudbalsku federaciju i njega samog, pa je zbog korupcionaškog skandala doživeo "manji nervni slom",...


Privreda | Stranica 262 od 284 | ASinfo Portal\nHome / Sve vijesti / Ekonomija / Privreda (page 262)\nTurski kredit: Ogromna sredstva, mizeran broj zaposlenih\n16/08/2014\tEkonomija, Politika, Posao, Privreda 0\nSARAJEVO – Izvještaj federalnih revizora ukazao je na brojne nepravilnosti prilikom dodjele sredstava iz turske kreditne linije za održivi povratak u Bosni I Hercegovini. Ispostavilo se da ovaj kredit za sada nije pokazao prioritetni efekt koji se odnosi na zapošljavanje. Dijeljene su ogromne sume novca, ali je rast zaposlenosti mizeran. …\n15/08/2014\tEkonomija, Posao, Privreda 0\nKRAGUJEVAC – Privreda Šumadije i Pomoravlja je u prvih šest meseci ove godine izvezla agrarne proizvode i prerađevine u vrednosti od 32 miliona dolara, od čega trećinu na tržište Rusije, izjavio je danas predsednik Regionalne privredne komore Kragujevac Predrag Lučić. On je, na sastanku sa poljoprivrednim proizvođačima i prerađivačima Šumadije …\n15/08/2014\tEkonomija, Politika, Posao, Privreda, Svijet 0\nBRISEL, Evropska unija planira otkupiti viškove zaliha voća i povrća nastale zbog ruske zabrane uvoza prehrambenih proizvoda iz zemalja EU, objavio je u četvrtak komesar EU za poljoprivredu Dacian Ciolos nakon sastanka poljoprivrednih stručnjaka EU. Ciolosov portparol rekao je da su zabranom izvoza u Rusiju posebno pogođeni proizvođači paradajza, krastavaca, …\nManja tražnja nafte, cijene padaju\nNJUJORK/LONDON, Cijene nafte su danas pale, nakon što je Međunarodna agencija za energetiku (IEA) snizila prognozu globalne tražnje nafte za 2014. i 2015. Barel američke „lake“ nafte (WTI) za isporuku u septembru pojeftinio je na merkantilnoj berzi u Njujorku 19 centi na 97,18 dolara po barelu. Barel sjevernomorske nafte tipa …\n15/08/2014\tEkonomija, Politika, Posao, Privreda 0\nBIJELJINA, Ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Petar Đokić izjavio je danas da je oblast energetike i proizvodnja električne energije dugoročna budućnost Srpske. Kao predstavnik državnog kapitala, Đokić je danas prisustvovao obilježavanju krsne slave „Elektro-Bijeljine“ Svetog proroka Ilije u sjedištu preduzeća, gdje je u obraćanju novinarima istakao da je …\nBANJALUKA, Banka Srpske danas je saopštila da je u prvom polugodištu 2014. godine pozitivno poslovala sa dobiti od 35 hiljada KM, kao rezultat povećanje aktive banke u odnosu na kraj 2013. godine. Reagujući na tekst koji danas objavio poslovni portal CAPITAL.ba, Banka Srpske navodi da se iz „finansijskih izvještaja koji su predmet komentarisanja portala CAPITAL.ba može …\n15/08/2014\tDruštvo, Ekonomija, Posao, Privreda 0\nBANJALUKA – Mnogi vozači u RS koji su ovih dana krenuli da registruju svoje četvorotočkaše uhvatili su se za glavu jer je registracija vozila poskupjela u prosjeku za 90 KM. Naime, stupanjem na snagu Zakona o izmjenama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, a koji je nedavno …\nDržava najviše pripravnika plaća Fondu PIO i Bobar banci!?\n14/08/2014\tEkonomija, Posao, Privreda 0\nBANJALUKA, Od ukupno 46 pripravnika, koliko je za područje Bijeljine odobreno projektom „Prvi posao“ za sticanje radnog iskustva mladih u statusu pripravnika, koji realizuje Zavod za zapošljavanje u saradnji sa Vladom RS, najviše će ih biti zaposleno u Fondu PIO RS i „Bobar Banci“, njih ukupno 19, saznaje poslovni portal CAPITAL. Zasnivanje radnog …\nNije ugrožen izvoz BiH u zemlje CEFTA\n13/08/2014\tEkonomija, Politika, Posao, Privreda 0\nBANJALUKA, Izvoz BiH u zemlje potpisnice Centralnoevropskog sporazuma o slobodnoj trgovini – CEFTA, nije ugrožen ni u jednom segmentu, već se, naprotiv, bilježi rast obima spoljnotrgovinske razmjene s tim zemljama posljednjih godina. Istakli su to iz Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, odgovarajući tako na upozorenja iz Spoljnotrgovinske komore …\nOdgovor na sankcije: Kina napravila centar za direktan izvoz hrane u Rusiju\n12/08/2014\tEkonomija, Politika, Posao, Privreda, Svijet 0\nKineska kompanija Baožun je otvorila platformu za direktan izvoz u Rusiju voća i povrća u okrugu Dongning, rekao je predsednik Udruženja za primenjenu ekonomiju provincije Heilongjiang, Džan Čuncao, za agenciju Interfaks. Zona Baožun će postati logistički centar za izvoz voća i povrća na Daleki istok Rusije, centar za prikupljanja i …


Online posao od kuće - Marketing - Konsalting | Beogradski Oglasi\nPočetna » Posao » Marketing - Konsalting »Oglas #251896\nVolite da radite sa ljudima? Želite da naučite nove stvari stvari o poslovanju putem interneta i da pomoću toga ostvarite zaradu? Javite se za više informacija na E-mail adresu: szamy021@gmail.com\nPostavljen Feb 10, 2020 na Marketing - Konsalting