Karakterizacija zemljišta za proizvodnju krompira\n2004, vol. 53, br. 1, str. 55-62\nCharacteristics of soil used for potato growing\nDugalić Gorana, Stevanović Dragib, Gajić Boškoa , Sekulić Petar Đ.a, Maksimović Livijaa, Belić Milivojea\nbAgronomski fakultet, Čačak, Poljoprivredni fakultet, Beograd, Institut za ratarstvo i povrtarstvo, Novi Sad\nKljučne reči: physical and chemical characteristics of soil; harmful and dangerous substances; trace elements; heavy metals; radionuclides; potatoes\nU okviru Nacionalnog programa biotehnologija i agroindustrija pod pokroviteljstvom Ministarstva za nauku i tehnologiju Republike Srbije i Razvojnog projekta: Program zaštite, uređenja i korišćenja zemljišta: "Karakterizacija i uređenje zemljišta za proizvodnju krompira", tokom 2002. godine, u drugoj godini istraživanja izvršena su ispitivanja poljoprivrednog zemljišta na lokalitetu Golija. Istraživanjem je obuhvaćena površina zemljišta od oko 70 ha na kojem se proizvodi krompir. Istražena zemljišta, sa gledišta fizičkih osobina u potpunosti odgovaraju za proizvodnju krompira. Međutim, ona su jako kisele reakcije i slabo obezbeđena fosforom, zbog čega se mora izvršiti njihova kalcifikacija i fosfatizacija. Ukupan sadržaj Mn, Ni i Cr je iznad maksimalno dozvoljene koncentracije (MDK), zbog čega se moraju odrediti i pristupačne forme navedenih mikroelemenata u zemljištu i krtolama krompira. Aktivnost radionuklida u analiziranim uzorcima zemljišta sa ispitanog lokaliteta ne ukazuje na povećanje radioaktivnosti koja bi ugrozila proizvodnju krompira i drugih poljoprivrednih kultura. Izmerene koncentracije aktivnosti №Cs, uzimajući u obzir tranfer faktore ovog izotopa u biljke ne bi trebalo da ugroze zdravstvenu bezbednost proizvedenog krompira.\nTesting of agricultural soil was conducted at the "Seme Golija" facility on the slopes of Mt. Radočelo, where mercantile and seed potatoes are grown on an area of about 70 ha. This work was carried out in the second year of research (2003) within the framework of the National Program of Biotechnology and the Agroindustry under the sponsorship of the Republic of Serbia's Ministry of Science, Technology, and Development (MSTD) (the research formed part of the project "Characteristics and Treatment of Soil Used for Potato Growing" within the Program of Soil Conservation, Treatment, and Exploitation). From the standpoint of physical characteristics, the investigated soil is entirely satisfactory for potato growing. However, because it has a strongly acidic reaction and is phosphorus-poor, its calcification and phosphatization must be ensured. The total concentration of Mn, Ni, and Cr is above the maximum permissible concentration (MPC), so accessible forms of the indicated trace elements must be determined in the soil and potatoes grown in it. Radionuclide activity in the analyzed soil samples from the investigated locality indicates no increase of radioactivity that would jeopardize the growing of potatoes and other agricultural crops. In the light of the transfer factor of 137Cs, the measured values of activity of this isotope should not endanger the health of potatoes.\nGajić, B., Dugalić, G., Đurović, N. (2001) Agrofizičke osobine lesiviranog zemljišta (luvisola) iz područja planinskog masiva Radočela. Acta biologica Iugoslavica - serija A: Zemljište i biljka, vol. 50, br. 2, str. 97-104\nHadžić, V.B., Nešić, L.M., Belić, M., Sekulić, P.Đ., Pucarević, M., Bikit, I.S. (2002) Karakterizacija zemljišta za proizvodnju visokovredne hrane od pšenice i kukuruza. Acta biologica Iugoslavica - serija A: Zemljište i biljka, vol. 51, br. 1, str. 65-78\nLeh, H.O. (1988) Schwermetallgehalt verschiedener Gemusepflanren und Moglichkeiten zur deren Verminderung durch ackerbauliche Massnhmen-Teilergebnisse aus Freilandversuchen. Nachrichtenbl Deut. Pflanrenschutrd, 4, 106-112\nKarakterizacija i uređenje zemljišta za proizvodnju visoko vredne hrane od pšenice, kukuruza, soje, suncokreta, povrća i krompira\nSadržaj kadmijuma u Hypericum perforatum L. i Thymus serpyllum L. sa lokaliteta planina Rtnja i Ozrena\nMikrobiološka aktivnost pod usevom krompira u zavisnosti od sadržaja Cu, Zn, Pb i Cd u zemljištu


Od petka do nedelje na programu su mečevi 13.kola Prve lige Srbije u sezoni 2018/19, a u nastavku su parovi i termini mečeva.\nTSC – NOVI PAZAR (petak 26.oktobar, 14:30 časova)\nU prvom meču 13.kola Prve lige Srbije ekipa TSC-a iz Bačke Topole dočekuje ekipu Novog Pazara. Domaćini su tokom aktuelne sezone zabeležili četiri pobede, uz šest remija i samo dva poraza, pa sa 18 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 5.mesto na tabeli. Gosti od starta sezone nemaju nijednu pobedu, uz pet izborenih remija i čak sedam poraza, pa sa samo 5 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju pretposlednje 15.mesto na tabeli.\nJAVOR MATIS – SINĐELIĆ (subota 27.oktobar, 14:30 časova)\nIvanjički Javor Matis u okviru 13.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Beograda, ekipu Sinđelića. Domaćini su od starta sezone zabeležili sedam pobeda, uz četiri remija i samo jedan poraz, pa sa 25 bodova na svom kontu zauzimaju 4.mesto na tabeli. Gosti su takođe dobro otvorili sezonu sa sedam pobeda, uz pet remija i bez poraza, pa sa 26 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 3.mesto na tabeli.\nOFK BEČEJ 1918 – RADNIČKI 1923 (subota 27.oktobar, 14:30 časova)\nEkipa OFK Bečej 1918 u okviru 13.kola Prve lige Srbije dočekuje goste iz Kragujevca, ekipu Radnički 1923. Domaćini su aktuelnu sezonu započeli sa četiri pobede, uz jedan remi i čak sedam poraza, pa sa 13 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 10.mesto na tabeli. Gosti su od starta aktuelne sezone zabeležili pet pobeda, uz dva remija i pet poraza, pa sa 17 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 8.mesto na tabeli.\nOFK ŽARKOVO – BEŽANIJA (subota 27.oktobar, 14:30 časova)\nEkipa OFK Žarkovo u okviru 13.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje gradskog rivala, ekipu Bežanije. Domaćini su aktuelnu sezonu započeli sa tri pobede, uz tri remija i šest poraza, pa sa 12 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 11.mesto na tabeli. Gosti su od starta aktuelne sezone stigli do pet pobeda, uz dva remija i pet poraza, pa sa 17 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 7.mesto na tabeli.\nTELEOPTIK – SLOBODA (subota 27.oktobar, 14:30 časova)\nZemunski Teleoptik u okviru 13.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekuje goste iz Užica, ekipu Slobode. Domaćini su od starta sezone zabeležili četiri pobede, uz tri remija i pet poraza, pa sa 15 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 9.mesto na tabeli. Gosti su izuzetno neuspešno započeli sezonu bez ostvarene pobede, uz dva remija i čak deset poraza, pa sa samo 2 boda na svom kontu trenutno zauzimaju poslednje 16.mesto na tabeli.\nTRAYAL – BORAC (subota 27.oktobar, 14:30 časova)\nKruševački Trajal u okviru 13.kola Prve lige Srbije na stadionu ’’Mladost’’ dočekuju goste iz Čačka, ekipu Borca. Domaćini su od starta sezone ostvarili tri pobede, uz tri remija i šest poraza, pa sa 12 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 12.mesto na tabeli. Gosti su sezonu započeli sa dve pobede, uz šest remija i četiri poraza, pa sa 12 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 13.mesto na tabeli.\nZLATIBOR – INĐIJA (subota 27.oktobar, 14:30 časova)\nDerbi meč 13.kola Prve lige Srbije igra se na Zlatiboru gde istoimena ekipa dočekuje ekipu Inđije. Domaćini su najprijatnije iznenađenje na startu debitantske sezone sa čak devet pobeda, uz jedan remi dva poraza, pa sa 28 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 2.mesto na tabeli. Gosti su takođe sjajno započeli sezonu sa devet pobeda, uz dva remija i jedan poraz, pa sa 29 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 1.mesto na tabeli.\nMETALAC – BUDUĆNOST (nedelja 28.oktobar, 13:30 časova)\nPoslednji meč 13.kola Prve lige Srbije igra se u Gornjem Milanovcu gde domaći Metalac dočekuje goste iz Dobanovaca, ekipu Budućnosti. Domaćini su sezonu započeli sa četiri pobede, uz šest remija i dva poraza, pa sa 18 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 6.mesto na tabeli. Gosti su od starta sezone ostvarili samo dve pobede, uz pet remija i pet poraza, pa sa 11 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 14.mesto na tabeli.\nPLS 5.Kolo: Delegiranje sudija\nPregled odigranih mečeva 4.kola Prve lige Srbije\n1 Dinamo 4 9\n2 Kabel 4 9\n3 Trayal 4 9\n4 Novi Pazar 5 8\n5 OFK Žarkovo 4 7\n6 OFK Bačka 4 7\n7 Grafičar 4 7\n8 Kolubara 5 7\n9 Metalac 4 6\n10 Zlatibor 4 5\n11 Radnički P. 4 5\n12 Radnički 1923 4 4\n13 Budućnost D. 4 4\n14 Zemun 4 3\n15 Sinđelić 4 2\n16 Smederevo 1924 4 0\n(5.Kolo) 23.08.2019 20:00


Standard costing (obračun standardnih troškova) - MCB\nHome / FREE / Rečnik / Standard costing (obračun standardnih troškova)\nStandard costing je metod gde se troškovi proizvodnje obračunavaju po standardizovanim troškovima. Pored reči standard koriste se i sinonimi:\nPostoje dve glavne metode za obračun cene koštanja:\nAbsorpton costing se koristi da se dobije puna cena koštanja (full cost), dok se marginal costing koristi za varijabilnu cenu koštanja (variable cost). Pored toga, postoje i dve vrste podataka koje controlleri koriste:\nZa detaljnije informacije pogledaj absorption costing. U nastavku će biti objašnjena metoda 4. Varijabilna cena koštanja sa standardnim troškovima ili standard variable cost. Ova metoda je najčešće primenjivana u nemačkim kompanijama.\nMaterijali sa zaliha se uvek vrednuju po standardnoj nabavnoj ceni a outputi iz cost centara po budžetiranoj stopi troškova. Ovo ima veliku prednost u tome da se, pri upoređivanju budžetiranih i stvarnih brojki, varijanse koje su se pojavile u sistemima ranijih faza proizvodnje ne pojavljuju u sistemima kasnijih faza proizvodnje. Na taj način se ispunjava zahtev računovodstva odgovornosti da se prikazuju samo oni troškovi koji mogu da se kontrolišu.\nStandardni varijabilni troškovi odnosno standardni proco (VT) izvodi se iz obračuna cene koštanja po marginal costing sistemu. Do proco (VT) @ std se dolazi tako što se potrebni materijali (standardne količine) množe sa odgovarajućim standardnim nabavnim cenama materijala. Na to se dodaje standardna količina rada radnika u proizvodnji po odgovarajućim standardnim cenama (tarifama).\n1.Standardni varijabilni troškovi tj. proco (VT) @standard\n2.Actual varijabilni troškovi tj. proco (VT) @actual\n3.Varijansa varijabilnih troškova tj. varijansa za proco (VT)\nAnaliza negativne varijanse od 91 je predstavljena na waterfall chartu.\nSada ćemo ovaj obračun troškova da ubacimo u MRA odnosno contributioni P&L. U MRA smo dodali i vrednosti za stvarnu prodaju (1.550 EUR) kao i troškove prodajne sile (170 EUR). Možemo da napravimo dva MRA:\nKod klasičnog MRA kompanija bi prikazala actual podatke za proco (VT). Actual podaci znače stvarni, ostvareni, realni podaci. To znači da bi kompanija prikazala troškove od 1.331 EUR, odnosno planirane troškove od 1.240 EUR. Ovde postoji varijansa od -91 (negativna varijansa) ali se ne zna ko je odgovoran za varijansu – poizvodnja, prodaja, nabavka ili HR. Takođe, ne postoji jasan cilj za direktora prodaje: Contribution 2 ima negativnu varijansu od -51, ali direktor prodaje nije odgovoran za celu negativnu varijansu, već samo za +50 (prodaja) kao i -10 (struco (FT) prodavaca.\nSa druge strane, kod nemačkog pristupa controllingu podaci se prikazuju po standardnim varijabilnim troškovima odnosno koristi se proco (VT) @ std. U ovom slučaju to je iznos 1.240 EUR. Sada možemo da utvrdimo odgovornost i to se zove računovodstvo odgovornosti. Direktor prodaje je odgovoran za dve varijanse:\nprodaja +50 EUR. Razlozi mogu biti: količine, prodajne cene, miks proizvoda. Za analizu prodajnih varijansi pogledaj variance analysis.\nstruco prodavci -10 EUR. Direktor prodaje je potrošio više nego što je planirao za plate, putovanja, hotele i sl.\nKod direktora prodaje postoji jasan cilj i on je u ovom slučaju Contribution 2 pre varijansi. Na ovaj način, direktor prodaje ima jasne ciljeve i odgovornost za svoj rezultat jer je njegov proco (VT) standardizovan tj. frozen-zamrznut. Bilo koja promena u standardnim varijabilnim troškovima proizvodnje tj. proco (VT)@std nije odgovornost direktora prodaje već drugih sektora.\nSa druge strane, imamo i ukupne varijanse iz proizvodnje od -91 EUR koje prikazuju ispod Contribution 2:\nutrošak materijala +50 EUR, odgovoran je direktor proizvodnje\nnabavna cena -95 EUR (nabavka)\nvreme rada -20 EUR (proizvodnja)\ncena rada -26 EUR (HR )\nNa ovaj način je u MRA jasno razgraničeno ko je odgovoran za nastale varijanse.\nObračun standardnih troškova je široko prihvaćen u kompanijama, a posebno u proizvodnim kompanijama. Standardni troškovi mogu da se koriste i u uslužnim delatnostima: koliko je standardno vreme za obradu čeka, koliko je standardno vreme za otvaranje novog kupca, koliko je standardno vreme za isporuku pošiljke itd.\nNemački MRA u početku deluje komplikovano i složeno, ali vremenom shvatite njegovu veliku prednost. Nemački MRA kombinuje ciljeve (standardne troškove) sa stvarnim podacima, varijanse koje se javljaju kao i mesta odgovornosti. Ukratko, četri stvari u jednoj!\nZa detaljno objašnjenje oko različitih metoda obračuna troškova pogledaj absorption costing.


“Moj kum Brano Gvozdenović kaže da neće da mi pomene ime” – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Hronika / “Moj kum Brano Gvozdenović kaže da neće da mi pomene ime”\nPredsjednik Atlas grupe Duško Knežević saopštio je danas da je potpredsjednik Skupštine Branimir Gvozdenović uzeo 2,5 miliona eura i da posjeduje vrijedne lokacije na primorju .\nKako je saopšteno iz Atlas Grupe, Knežević se oglasio povodom istupa Gvozdenovića u Skupštini Crne Gore.\n“Moj kum Brano Gvozdenović kaže da neće da mi pomene ime. To reče osoba kojoj sam ja izprojektovao političku karijeru i promovisao ga kod Mila Đukanovića, dao mu toliko međunarodnih kontakata i vodio na desetine međunarodnih konferencija, slao ga u SAD na Molitveni doručak, organizovao posjetu počasnog direktora “The Felowship Foundation”, koja je otac Nacionalnog molitvenog doručka, Daglas Koa, koga su primili najviši državni zvaničnici”, istakao je Knežević.\nKnežević je dodao da Gvozdenović kaže da on (Knežević) finanijski neuspjeh nije mogao da izdrži, pa se okrenuo ovom djelovanju.\n“To kaže čovjek koji mi je uzeo 2,5 miliona eura tako što je izvršio ogroman pritisak na mene da dam kredit Radenku Radojičiću i firmi RR Gradnja. Gvozdenović je, kao predsjednik borda EPCG, direktno namjestio posao svom kumu, a mene, svog drugog kuma, izreketirao i uzeo 2,5 miliona eura iz Atlas banke, koji nikada nijesu vraćeni”, kazao je Knežević.\nOn je poručio da je ugovor sa RR Gradnjom o gradnji stanova formalno potpisao tadašnji izvršni direktor EPCG Enriko Malerba, koji je kasnije zbog drugih potpisa uhapšen.\n“Brano je zadužio svog kuma Radenka na desetine milione eura tjerajući ga da gradi zgrade u Podgorici, lokacija Malo brdo. Na kraju ih je Prva banka sve oduzela, isto kao i lokaciju u Čanju, gdje je takođe uvalio svog kuma Radenka Radojičića. Ta lokacija je opet preko Prve banke prodata kompaniji Čelebić. Na kraju sam ja morao da dam novi kredit Radenku Radojičiču da bi povratio Mašu i mogao da izdržava svoju familiju. Ne vraća se Gvozdenoviću na dobro žrtvovanje kumova i glumljenje odanosti do zadnje linije odbrane svog gospodara”, naveo je Knežević.\nPredsjednik Atlas grupe dodaje da je “onda Brano uvrijeđen”.\n“Možda zato što je dobio, zajedno sa Milom, samo trećinu udjela u lokaciji koju u Budvi drži Safiro Beach, pa su sada uveli Turke da bi izgledalo kao strana investicija.“ Ili zato što mu irski investitor Luis Megvajer nije htio dati dva miliona eura koje mu je tražio “da riješi sve njegove probleme u Crnoj Gori”. A možda je i zato što mu Rusi iz kompanije “Metropol” nijesu dali 10 miliona da bi ih pustio da ulažu na Ostrvu cvijeća kod Tivta, zbog čega već godinama Ostrvo cvijeća nije valorizovano. Brano je preko Radenka Radojičića, vlasnik lokacije Mala plaža, koja se nalazi u zaleđu Kraljičine plaže kod Čanja i koja je planirana da bude prodata investitorima iz Abu Dabija. Znao je za dogovor sa Arapima i da će tu biti ekskluzivan turistički rizort, znao je da će u okolini porasti vrijednost zemljišta pa je kupio tu lokaciju pored Kraljičine plaže.”, navodi Knežević.\nGvozdenović je vlasnik zemlje i u Rosama\nPredjsednik Atlas grupe je kazao i da je Gvozdenović u Rosama na Luštici takođe vlasnik zemljišta, koje se vodi na kompaniju “Northstrar”, a naziv projekta je “Montrose”.\n“Brano kontroliše “Northstrar”. Brano dobro zna koliko je još stranih investitora ili reketirao ili otjerao iz Crne Gore jer ih nije pustio da rade pošto mu nijesu dali njegov i dio za gospodara. Brano konačno može da bude siguran da od zatvora ipak neće uspjeti da pobjegne”, zaključio je Knežević.\n23.02.2019 at 20:42\nTreba pohapsiti sve direktore u EPCG koji su iz Branovog klana… Zna se dobro ta ekipa lopova!


Ko je Ines koju Arsen Dedić ohrabruje da 'se ne da'?\nIzvor: B92, 28.Jul.2021, 19:20\nKako prenose hrvatski mediji, u jednom intervjuu iz 1973. godine Arsen Dedić je objasnio kako je nastala poznata pesma "Ne daj se, Ines".\nPrvo pesma, a kasnije i gramofonska ploča pod nazivom "Ne daj se, Ines", koju je snimio popularni pozorišni i televizijski glumac Rade Šerbedžija, a za koju je tekst i muziku napisao Arsen Dedić, koji je rođen na današnji dan 1938. godine, sve više je, davne 1973. godine, bila tražena.\n"To je moj dug mladosti. Sama pesma je >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << jedna grčevita odbrana mladosti koja prolazi. Počeo sam da je pišem kad sam se približio tridesetoj godini, kad sam osetio da je prošao onaj neobavezni deo mog života i kad sam se približio ovom drugom, obaveznijem delu", priča pevač za hrvatske medije u intervjuu iz 1973. godine.\n"Uzmite, recimo, i moju pesmu Sandra. Mnogi misle da je ona posvećena mojoj ćerki. Ne. To ime štiti jedno drugo ime."\nAko bolje slušate tekst, videćete da se radi o jednoj ženi, a ne o detetu, navodi dalje, dodajući da otkako se bavi pisanjem poezije, nijedno ime koje upotrebi ne pripada nekoj određenoj osobi iz njegovog života.\n"Pesma je posvećena mojoj mladosti, mladosti koju sam živeo između 1957. godine i 1962. Pesma se odnosi na to vreme, vreme dok sam studirao, dok sam životario podstanarskim boemskim životom. Definitivno je uobličena u pesmu tek 1970. godine", kaže Arsen za medije.\nPesma obiluje različitim adresama i telefonskim brojevima, a pevač je ispričao da je većina tih podataka izmenjena.\n"Sve te adrese postoje, imena takođe, ali to je sve izmenjeno. Nikad nisam stanovao u Ulici proleterskih brigada, dok je u pesmi tako napisano. Ja sam stanovao u drugoj ulici, kod druge gazdarice, ali dopustite da to ostane u meni."\nPesma je jedna priča koja je uobličena, u pesmu, koja je slična mnogim pričama koje možete čuti gotovo od svakog studenta, podstanara, čoveka, kaže on, dodajući da se na ovaj način odužio svojoj mladosti.\n"Mislim da sam se na ovaj način odužio svojoj mladosti. Od običnih svakodnevnih podataka ja sam napravio poetske podatke. Pesma se dopala Radi Šerbedžiji i snimio je na ploču. Zamolio me da napišem i muziku. Tako da se uz Radino recitovanje čuje jedna prijatna lirska podloga."\n"Iskreno rečeno, nisam verovao u uspeh ploče. U svetu, mnogi glumci godišnje izdaju i po nekoliko ploča s popularnim stihovima. Ja sam to kod nas učinio - ako ne prvi - onda među prvima. Ljudi koje znam uveravali su me da kod nas neće biti interesa za takve ploče, da naš čovek više voli da čita stihove", zaključuje Arsen Dedić u intervjuu za hrvatske medije iz 1973. godine.\nNezavisne Novine: Ko je Ines koju Arsen Dedić ohrabruje da "se ne da"?


TRAGOVI MARKETINGA – Adizes Southeast Europe\nHome/Zorica Stablović Bulajić/TRAGOVI MARKETINGA\n„TRAGOVI MARKETINGA“ su riznica dragocenih razmišljanja iz minulih vremena.Bez komplikovanih analiza naziremo delove modernih doktrina. U nazivima poglavlja koja nas kao putokazi vode kroz davna iskustva, prepoznaćemo pitanja na koje smo odgovore već tražili u knjigama iz našeg vremena. Knjiga „TRAGOVI MARKETINGA“ je dobitniknagrade UEPS-a za izdački projekat u 2004\nKategorija: Zorica Stablović Bulajić Tag: Marketing\nRiznica dragocenih razmišljanja iz minulih vremena.Bez komplikovanih analiza naziremo delove modernih doktrina. U nazivima poglavlja koja nas kao putokazi vode kroz davna iskustva, prepoznaćemo pitanja na koje smo odgovore već tražili u knjigama iz našeg vremena..\n-Zorica Stablović Bulajić, priređivač\nU taj sistem proizvodnje nije trebalo samo unijeti svu dinamiku nego i mnogo volje, mnogo ljubavi i etičnosti, jer po principima Bate, bez toga nema djela, nema rada. I ti principi su unešeni kao dogma, kao norma. On nije želio da stvori samo djelo, nego da u djelo unese i duh, jer djelo bez duha to je mrtvo tijelo, tijelo bez života, bez duše. Od svojih preduzeća Bata je izgradio jaku i snažnu zajednicu, čiji su osnovni principi tako slični principima zadrugarstva i čiji se članovi, saradnici – radnici, trse, da ta njihova zajednica bude što jača, što čvršća. Batin radnik nije samo radnik nego i sudionik u radu, u napretku i dobitku i ovo je bilo uzrokom, da se tako brzo uzmogne razviti to danas tako grandiozno djelo.\nPočetkom Batinog rada kod nas datira tamo negdje oko avgusta mjeseca 1931 godine, kada su udareni i prvi temelji njegovih preduzeća na obali Dunava u Borovu 4 km. udaljenom selu od Vukovara. Za jedno relativno kratko vrijeme od malih početaka u Borovu izrađena je ogromna tvornica u kojoj su našli zaposlenja nekoliko hiljada radnika isključivo Jugoslovenskog elementa, muškaraca i žena, pod upravom i vodstvom generalnog direktora Batinih preduzeća u Jugoslaviji g. Tome Maksimovića.\nU Borovu je također izgrađen i prostrani aerodrom koji je u stanju da služi za sve svrhe avijacija. U tvorničkim hangarima nalaze se dva tvornička aeroplana i jedan privatni aeroplan namještenika tvornice Bata kao i dvije jedrilice. Aeroklub „Naša Krila“ prošle t.j. 1934 g. upriličio je međunarodni aeromiting u Borovu, koji je bio najveći miting u našoj državi. Osnovan je i veslački klub i nabavljen je jedan osmerac. Kako je Dunav značajna žila našeg privrednog progresa i naše države, to bi trebalo na ovu granu sporta svratiti naročitu pažnju.\nNije tačno da je Bata na naše tržište bacio ma kakove produkte, već je istina da je Bata dao produkte ujedno i solidne i čija je cijena zapanjila i najveće njegove protivnike i oni su sa našeg tržišta potisnuli svu skupu inostranu robu i dali zamaha slobodnoj nacionalnoj konkurenciji. A protiv solidne slobodne konkurencije, naročito ako njena ekspanzija ne šteti interese nacionalne industrije – a takova je djelatnost Batina ili ako baš ta nacionalna industrija vodi u ekspanziju, ja mislim niti se može niti smije boriti. Jer solidna konkurencija daje dinamiku privrednom životu, daje mogućnosti da se ispolji ono što je vrijednije, što je bolje.\nPromene su neminovnost, zakon življenja, postojanja i opstajanja.\nPotreba da se osvajaju kupci – večita.\nIznalaženje novih prilika, važi i danas.\nPre svega, treba dobro oslušnuti puls tržišta, istraživati baš kao Vuk Stefanović Karadžić pre dva stoleća.\nSabrana iskustva starih balkanskih panađura i velikih evropskih sajmova napor su za veći i sigurniji iskorak napred.\nUčiti se na tuđim primerima i greškama, a ne zaboraviti svoje seme i svoj nauk.\nOva knjiga nije samo dug spram tradicije. Ona je zaloga i jedne nove budućnosti.\nUpitani pred životom, zagledani u zvezde, ukorenjeni u zemlju, svakodnevno tragamo za odgovorima… A kad god tragamo po sebi, pronalazimo i tragove pokušaja naših prethodnika da odgovore na taj beskrajni upit…U toj potrazi, orijentišemo se prema mapama čiju toponimiju nije lako razumeti bez nauka vere i istrajnosti, nailazimo na značenja koja ne razumemo jer su se promenila i imena i znamenja… I kad pomislimo da smo sami pod nebom, susretnemo nečiji pogled na nekoj od bezbrojnih raskrsnica u životu…\nNa mestima gde su ljudi imali jedan drugom da saopšte nešto važno, nastale su raskrsnice. Između beskrajnih putovanja, između brda i naseobina, ozarenih pogleda i toplih reči preporuke, razmenjivali su svoje sa onim što su poštovali kod drugih…Ta mesta na kojima su ljudi dolazili da sretnu jedni druge i da makar na kratko ukrste sudbine, postale su i prve pijace. Pijace na kojima je bilo ono bez čega se ne može, sakriveno između redova robe i reči… Sakriveno kao i nauk da sve što činimo, činimo zarad drugih i da smo i mi sami, zapravo delić želje drugih da odgovore i na naša pitanja…\nDanas, kada u mapi našeg traganja, reč marketing objedinjuje naša saznanja i razumevanje drugih ljudi, pred Vama je mala riznica dragocenog razuma iz minulih vremena. Iz vremena kada je svaki pazarni dan u svakom mestu bio i praznik i izazov, i oduševljenje i preispitivanje, i uspeh i nauk… Iz onih vremena kada su se ljudi oslanjali na zdravo rasuđivanje i kada je sposobnost mišljenja bila jedino pouzdanje i u opstanak i u uspeh.\nKada se zagledamo u ono doba kada su malobrojni pisali, čini nam se da su same knjige prosejavale bitnije od manje bitnog, tačno od nevažnog. Bez komplikovanih analiza i informatičke podrške nerazumevanju problema, naziremo delove modernih doktrina i po ko zna koji put dokazanih stavova o tome da „manje može da bude više“, da je „svako svakom kupac“, da „je reč smisao i života i trgovine“, da „ništa ne vredi bez cilja i da ništa ne može bez truda“. Da „ne možete da usavršavate svoje proizvode a da ne usavršavate sebe same“, da je „put ka uspehu prepun hridi“ i da je „odvažnost i entuzijazam najbolji saveznik i savetnik“… Da nam „valja misliti o tuđem dobru da bi zavredeli svoje“.\nBudite prvi koji će dati recenziju“TRAGOVI MARKETINGA” Odustani od odgovora


Saša Kovačević o detinjstvu i početku karijere za 24sedam: Voleo sam da popijem, roditelji su strepeli\nKada je sa svega 15 godina imao prvi nastup, sebe je video isključivo u kafanama. Kasnije, poželeo je da dođe do Holivuda, a majka i otac su ga od starta podržavali\nSaša Kovačević, ATAImages/ Antonio Ahel\nSaša Kovačević otvorio je dušu u ekskluzivnom intervjuu za 24sedam u kojem nam je otkrio malo poznate detalje iz svog detinjstva, perioda odrastanja i muzičkom putu.\nZbog pločica i mišića Saše Kovačevića fanovi zaratili (FOTO)\nSaša Kovačević o devojci Zorani: Ona je najveći kritičar, stalno nešto zamera\nSaša Kovačević o devojci i planovima za budućnost: Biću najsrećniji kad se ostvarim kao otac!\n- Doprinosio sam finansijski porodici kada sam imao tek 16 godina, ali glavni motiv da tako mlad počnem sa svirkama bila je moja prevelika želja. Bio je to izazov za moje roditelje. Jer, kafana kao takva sa sobom nosi dosta loših stvari koje mogu da privuku adolescenta poput mene u tim godinama. Kao mlađi sam voleo da popijem, ali sam uvek znao kada da "povučem ručnu".\nNekoliko godina kasnije, tačnije sa svojih 19 godina, Saša je prvi put javno nastupio i to na festivalu "Sunčane Skale", u Herceg Novom. Iako se nije plasirao kako je želeo i osvojio pretposlednje mesto, pokazalo se da ga nakon sledećeg pojavljivanja čeka zasluženi uspeh.\n- Nije mi palo sampouzdanje nakon tog neuspeha. Jedino sam strepeo od prozivki mojih vršnjaka. Imao sam prevelika očekivanja, sebe sam tada već video u Holivudu - kaže nam Saša kroz smeh.\nGodine 2006. izdao je album prvenac, "Jedina si vredela", a već naredne godine osvojio je dve nagrade - za pop pevača godine i otkriće godine, što se ne dešava često.\n- To je jedna prirodna gradacija koja je usledila, ali prvi hit, pesma "Jedina si vredela" i moja naprasna popularnost je za mene i moju porodicu bila zaista šokantna - tvrdi Kovačević.\nDa li je nekada pomislio da odustane od karijere, koje su mu neostvarene želje i šta sledeće sprema publici koja sigurno nove projekte očekuje sa nestpljenjem, pogledajte u video snimku koji sledi.\nSaša Kovačević intervju Detinjstvo odrastanje Ispovest muzički put roditelji 24sedam\nNikad nisam imao bicikl! Ispovest Marka Bulata o teškom odrastanju: Osetio sam se odbačeno od društva (VIDEO)


Bogdan Bogdanović postigao 18 poena u pobedi Atlante i nervirao ludog Srbina\nU noći izmeću srede i četvrtka u najjačoj košarkaškoj ligi sveta odigrano je čak 13 mečeva, a na parketu si bila trojica srpskih igrača. Najbolju partiju pružio je Bogdan Bogdanović u trijumfu Atlante nad San Antonijom 124:106, ubacivši 18 poena uz čak četiri trojke iz šest pokušaja.\nPodesio je srpski bek nišanske sprave i nervirao Grega Popoviča, čuvenog „ludog Srbina“ svojim snajperski preciznim dalekometnim šutevima.Procenat ubačenih trojki bio mu je na visokih 66,67 odsto i to je peti put ove sezone da je Bogi pogodio četiri trojke u jednom meču, s tim što nikako da podigne tu lestvicu, kao što je ranije umeo da ih ubaci i po sedam, osam.Ipak, ono što je najvažnije jeste da su Bogdanović i Hoksi na teškom gostovanju u Teksasu uspeli da odnesu čitav plen. Uz srpskog reprezentativca koji je bio na više nego solidnom nivou te je uz 18 poena imao još pet skokova i tri asistencije, najzaslužniji za pobedu Atlante bio je najbolji košarkaš ekipe Trej Jang, koji je postigao 31 poen, imao je još 11 asistencija.S druge strane najbolji u taboru San Antonija bio je Forbs koji je brojao do 23, pratio ga je Marej sa 22 poena.Akter susreta između Atlante i San Antonija bio je i bivši košarkaška Partizana Džok Lendejl, koji je „mamuze“ ubacio dva poena.Preostala dvojica srpskih košarkaša koji su izlazila na parket u noći između srede i četvrtka su Nemanja Bjelica i Aleksej Pokuševski. Bjelica je dao dva poena u trijumfu Golden Stejta protiv Filadelfije – 116:96, dok je Pokuševski na svom kontu imao četiri poena u porazu Oklahome od Jute Džez rezultatom 104:110.NBA rezultati\nPodesio je srpski bek nišanske sprave i nervirao Grega Popoviča, čuvenog „ludog Srbina“ svojim snajperski preciznim dalekometnim šutevima.\nProcenat ubačenih trojki bio mu je na visokih 66,67 odsto i to je peti put ove sezone da je Bogi pogodio četiri trojke u jednom meču, s tim što nikako da podigne tu lestvicu, kao što je ranije umeo da ih ubaci i po sedam, osam.\nA 10-point half for Bogdan Bogdanovic with more to come 🙌pic.twitter.com/FKErzVbuhu\nIpak, ono što je najvažnije jeste da su Bogdanović i Hoksi na teškom gostovanju u Teksasu uspeli da odnesu čitav plen.\nUz srpskog reprezentativca koji je bio na više nego solidnom nivou te je uz 18 poena imao još pet skokova i tri asistencije, najzaslužniji za pobedu Atlante bio je najbolji košarkaš ekipe Trej Jang, koji je postigao 31 poen, imao je još 11 asistencija.\nS druge strane najbolji u taboru San Antonija bio je Forbs koji je brojao do 23, pratio ga je Marej sa 22 poena.\nAkter susreta između Atlante i San Antonija bio je i bivši košarkaška Partizana Džok Lendejl, koji je „mamuze“ ubacio dva poena.\nPreostala dvojica srpskih košarkaša koji su izlazila na parket u noći između srede i četvrtka su Nemanja Bjelica i Aleksej Pokuševski. Bjelica je dao dva poena u trijumfu Golden Stejta protiv Filadelfije – 116:96, dok je Pokuševski na svom kontu imao četiri poena u porazu Oklahome od Jute Džez rezultatom 104:110.\nIndijana - L. A. Lejkers 116:124pp\nMemfis - Toronto 113:125\nAmerička pravda ponovo na delu – i ponovo je žrtva čovek sa prezimenom na „-ić“ /video/\n24 Novembar, 17:18


Kija Kockar i Sloba Radanović odnedavno rade zajedno kao članovi žirija u muzičkom takmičenju "Pinkove Zvezde", a danas su se bivši supružnici na snimanju i posvađali. PAR SATI PRE ŠABANOVE POGIBIJE: Jela sam sa njim iz istog tanjira te noći, a onda sam ga upitala...\nKIJA I SLOBA SE POSVAĐALI U EMISIJI: Kockareva uspela za manje od minuta da pevača potpuno IZBACI IZ TAKTA! RADANOVIĆ ...\nKristina Kija Kockar i Sloba Radanović pojavili su se zajedno na snimanju jedne emisije, a tom prilikom došlo je do žučne svađe bivših supružnika. Sloba je sada član žirija, a nekada je bio takmičar kada je osvojio treće mesto.\nKIJA I SLOBA SE POSVAĐALI NA SNIMANJU PINKOVIH ZVEZDA: Kamere PAPARACO LOVA sve zabeležile, pogledajte kako je to ...\nDa li je svađa nastala zbog nekog kandidata ili je ipak nešto drugo u pitanju? Četvrta sezona "Pinkovih zvezda", koja od sada objedinjuju sve talente, uskoro će početi sa emitovanjem na TV Pink, a snimanja su u punom jeku.\nPažljivo birani petočlani žiri ocenjivaće na stotine nadarenih učesnika novih "Pinkovih zvezda". Otkako je saopšteno da će na najgledanijoj komercijalnoj televiziji , TV Pink , početi sa emitovanjem četvrta sezona "Pinkovih zvezda" , koje od sada objedinjuju sve talente, ...\n"VOLIM ŠTO JE SLOBA PORED MENE!" Kija i Radanović konačno priznali da su ZAJEDNO!\nUskoro počinje sa emitovanjem četvrta sezona "Pinkovih zvezda", koje od sada objedinjuju sve talente, zavladalo je neverovatno interesovanje medija. Jedan od najboljih srpskih glumaca Srđan Žika Todorović, direktor CEBEF-a Damir Handanović, voditeljka Dušica Jakovljević i pevači ...\nČetvrta sezona “Pinkovih zvezda”, koja od sada objedinjuju sve talente, uskoro će početi sa emitovanjem na TV Pink, a snimanja su u punom jeku. U ulozi članova žirija gledaoci će imati priliku da gledaju: glumca Srđana Žiku Todorović a, direktora CEBEF-a Damira Handanovića , ...


Srbija traži izvanrednu sjednicu VS UN zbog kosovskih zakona o vojsci – NACIONAL.HR\nprije -59 minuta-Drugi slučaj koronavirusa u Hrvatskoj: Zaražen i brat mladića koji je bio u Milanu\nprije -50 minuta-BEROŠ: "Nema potrebe za zatvaranjem granica Italije"\nprije -45 minuta-Trajekt iz Ancone uplovio u splitsku luku, putnike dočekala policija u maskama i rukavicama\nprije -37 minuta-Umjereno oblačno, povremeno s kišom, poslijepodne izraženije zahladnjenje\nprije -29 minuta-U Italiji koronavirusom zaražena četverogodišnja djevojčica\nprije -25 minuta-Stožer civilne zaštite izdao upute građanima zbog prvog slučaja koronavirusa\nprije -13 minuta-U Kini smanjen broj novozaraženih koronavirusom, u Južnoj Koreji povećan\nprije -6 minuta-HAK:Zbog prometne nesreće na autocesti A3 vozi se usporeno\n14. 12. 2018. 15:33\nSrbija će u petak zatražiti hitnu sjednicu Vijeće sigurnosti UN „zbog najgrubljeg kršenja rezolucije VS UN 1244“, izjavio je u petak srbijanski ministar vanjskih poslova Ivica Dačić u povodu seta zakona o transformiranju Kosovskih sigurnosnih snaga (KBS) u vojsku Kosova, a direktor vladina ureda za Kosovo Marko Đurić odluku Prištine nazvao je“aktom protiv mira“ i „činom političke agresije“ na Srbiju.\nBeograd današnje glasovanje u Skupštini Kosova vidi kao „flagrantno kršenje“ međunarodnih dokumenata i kosovskog ustava.\n“To je najdirektnija prijetnja miru i stabilnosti u regiji i sigurnosti srpskog naroda koji živi na Kosovu i Metohiji”, rekao je Dačić agenciji Tanjug.\nDirektor ureda srbijanske vlade za Kosovo Marko Đurić ocijenio je na izvanrednoj tiskovnoj konferenciji da vojska Kosova predstavlja “ilegalnu, okupacijsku i oružanu formaciju na teritoriju Kosova” i pozvao i Srbe i Albance da ne stupaju u kosovske vojne postrojbe.\nOn je naglasio kako je „odluka o formiranju vojske Kosova donesena „protivno Ustavu i zakonima Srbije“ te protivno “privremenom Ustavu Kosova” i Vojnotehničkom sporazumu iz Kumanova, kojim su okončani ratni sukobi na Kosovu 90-ih, a KFOR, poslije povlačenja vojske tadašnje SR Jugoslavije, proglašen jedinom vojnom formacijom koja može biti angažirana na Kosovu.\nĐurić je, međuostalim, rekao i da je cilj formiranja vojske Kosova “nasilna promjena granica” Srbije.\nSrbijanski predsjednik Aleksandar Vučić nastavit će, s vladom i nadležnim službama, poduzimati Ustavom i zakonima utvrđene korake, kako bi očuvao mir, sigurnost i opstanak Srba na Kosovu, a to uključuje i proglašenje okupacije i različite načine uporabe oružanih snaga, izjavio je Đurić.\nO tome odluku mogu donijeti predsjednik Srbije i vlada, rekao je Đurić novinarima.\nOn je istaknuo i da su nadležni organi Srbije „dobili zadatak“ utvrditi identitet svih osoba „koje pristupaju nelegalnoj vojsci Kosova i uhite ih kad budu dostupni“.\nBeogradski mediji prenose danas i poruku iz ureda povjerenice EU za vanjsku i sigurnosnu politiklu Federice Mogherini da se Sigurnosne snage Kosova (BSK) „mogu promijeniti samo kroz postupni proces i sukladno Ustavu Kosova“.\n“Europska unija očekuje da Kosovo nastavi provoditi obveze iz Prvog sporazuma zaključenog u Bruxellesu u travnju 2013. godine i sporazuma o sigurnosti”, navedeno je u priopćenju iz ureda šefice eurodiplomacije.\nTags: Kosovo vojska Aleksandar Vučić stbija Kosova\n21. 12. 2016. 14:19\nNAKON SRBIJE: Hrvatska u ‘čokoladnom sporu’ i sa Slovenijom\n14. 02. 2016. 20:03\nNAKON RAZGOVORA S PUPOVCEM: Vučić zabrinut odnosom prema Srbima u Hrvatskoj


Bosić posjetio opštinu Nevesinje | Herceg Televizija Trebinje\nBosić posjetio opštinu Nevesinje\nIzvor: Radio Nevesinje | Foto: Radio Nevesinje | Datum:10.09.2015.\nZamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i lider SDS-a Mladen Bosić razgovarao je juče u Nevesinju sa načelnikom Momčilom Šiljegovićem o problemima ove lokalne zajednice i mogućnostima da se sa nivoa države pokrene privreda. On je rekao da je lokalni nivo vlasti suočen sa velikim potrebama građana, ali da ima malo sredstava na raspolaganju.\n- Glavni prioritet vlasti i na nivou Republike Srpske i BiH treba da bude oživljavanje privrede i podsticanje zapošljavanja – istakao je Bosić, dodajući da se zbog vještački nametnutih političkih tema to sada potiskuje u drugi plan.\nBosić je kritikovao odnos Vlade RS prema većini opština u Hercegovini, ukazujući da se energetski resursi regije koriste u privatne i stranačke svrhe umjesto da služe za dobrobit svih građana.\nTokom sastanka je najavljeno da bi ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović i ministar bezbjednosti BiH Dragan Mektić uskoro mogli da posjete istočnu Hercegovinu kako bi u okviru svojih resora sagledali glavne probleme lokalnih zajednica juga RS.


LibertyX donosi Bitcoin kupujući 2.500 američkih maloprodajnih objekata | BS.democraziakmzero.org\nLiberty Teller, operator Bitcoin ATM koji upravlja mašina u high-profile lokacijama u blizini američkih univerziteta poput Harvarda i MIT-a, je i zvanično preimenovani kao LibertyX, širi svoju mrežu sa 2.500 novih Bitcoin kupnje lokacija u 33 američkih država.\nNajava označava dramatičan razvoj za kompaniju iz Bostona, koji je sklopio partnerstvo sa stručnjakom za obradu transakcija Qpayto lansiranje gotovinu za-Bitcoin kupovinu usluga na mobilnom telefonu i prodavnicama širom zemlje. LibertyXmanages četiri bankomata, ali vidi ovo novo partnerstvo kao način da se proširi i inovirati svoje poslovanje.\nLibertyX suosnivač Chris Yim objasnio da je njegova kompanija, koja je prihvaćena u startup akceleratora MassChallenge ovog ljeta, sada će tražiti da se udaljava od Bitcoin bankomata, šire prihvatanje razne gotovinu za-bitcoin kanala.\nYim rekao CoinDesk:\n"Ako pogledate našu Harvard [Bitcoin bankomata] lokacija, to je vrlo visok volumen, veliki promet, ima smisla jer imate puno ljudi ulazili i izlazili. No, SAD je izuzetno veliki geografski, a mi želimo da se sigurni da možete kupiti bitcoin kao zgodno kao što možete ići na lokalnu banku. "\nYim nastavio tvrditi da će nova partnerstva omogućavaju LibertyX ponuditi najnižim troškovima gotovinu opcija za kupovinu Bitcoin, kao uključivanje maloprodajnih objekata ograničava iznad koje može doći sa zakupa prostora za posvećeni Bitcoin bankomat.\nOn je dodao da će usluga biti bez naknade za nove korisnike u lansiranju da ohrabri upisa.\nDa kupi Bitcoin na LibertyX novi maloprodajni partner lokacija, potrošači moraju postaviti korisnički račun online, povezujući njihov broj telefona i pružanje detalje kao što su njihovo ime i datum rođenja.\nKorisnici koji žele kupiti Bitcoin onda mogu ući njihov poštanski broj, što će zauzvrat dovesti do interaktivnu mapu LibertyX je u blizini lokacije.\nNa sajtu ima korak-po-korak tutorial savjetovanje nove korisnike o tome kako da komuniciraju u trenutku prodaje. Kupovina može biti u koracima od $ 50, $ 100, $ 200 ili $ 300. Zauzvrat, korisnici dobiti PIN broj koji se zatim ući u web stranice LibertyX, kada LibertyX šalje kupio Bitcoin na novčanik korisnika.\nYim umanjio pojam da su zaposleni na malo može se miješati s procesom na kasi.\n"Što se tiče onoga što dilera zapravo radi, oni pružaju gotovinu kanal, prihvatanje gotovinu", rekao je on. "Bitcoin otkup, korisnički registracija - da se sve događa na našim stranicama."\nEmbracing tradicionalne finansija\nU širem smislu, Yim je objasnio da je on vidi sektor ATM Bitcoin kao pružanje neophodne onramp da bitcoin danas, iako je predložio da ovo vidi važnost smanjuje tokom vremena.\n"Mislim da je Bitcoin je veliki dodatak i treba integrirati u svim bankomatima. To nema smisla imati novu mašinu kad sve što je potrebno je dodatno linija koda", rekao je on.\nYim nastavio tvrditi da ATM provajdera da prihvate Bitcoin može dobiti novi način da povećaju svoju izvora prihoda, što je ideja koja je predložio trgovine groupssuch kao Electronic Funds Transfer Association (EFTA) i ATM Industry Association (ATMIA).\nYim zaključio da LibertyX ima za cilj da se pozicionira da iskoristi ovu tranziciju, zaključivši:\n"Ja za jednu bih da radi sa bilo kojim bankomatu ili bankarskih partnera koji su u potrazi za ovo postaviti."\nLiberty TellerBitcoin bankomata\nBITKOINOVI RIZIKI Međudržavna cijena Preokret kao Altcoins Surge\nSafello ima mogućnost povratka sa novom opcijom kupovine Bitcoin-a


Dekor perle mix - Dekoracije za kolače i torte od Dr. Oetker\nŠareni šećerni dekori: Dekor perle mix\nDekor perle mix\nUkrasite svoje kolače i torte pomoću raznih šećernih perlica. Zlatne i srebrne, velike i male, slasticama daju posebno otmjen izgled! U praktičnoj su dozici tako da je korištenje izuzetno jednostavno i čuvanje vrlo praktično.\nDekor perle mix (8 Recepti)\nČokoladni mousse za djecu\nCappuccino torta od sira


NAUKA KAO ŽIVOT - Aleksandar Jovanović , redovni profesor Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu -\n- Aleksandar Jovanović, redovni profesor Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu -\nprof. Aleksandar Jovanović, arheolog\nPo vokaciji „klasičar“ (veli da je antička arheologija „najbliža“ njegovom shvatanju istorije), Aleksandar Jovanović se slavnim prethodnicima približio „ razmeđenim interesovanjem “ za brojne probleme (ne samo) antičke arheologije i umetnosti, koje je uobličio u niz zanimljivih i prihvaćenih predmeta i kurseva, novim čitanjem i tumačenjem arheoloških svedočanstava. Arheologija zaista ima jednu dimenziju koja ruši sve međe. Ima u njoj istorije, klasične filologije, istorije umetnosti, književnosti, numizmatike, epigrafike, folklora, religije, mitologije veli.\nKada je o rimskoj kulturi, numizmatici i antičkim kultovima na tlu današnje Srbije reč, ali i mnogo čemu drugom, prof. A. Jovanović je neuporedivi autoritet. To je već jedan „ legendarni moment u njegovom liku “ ( M. Vujović ) o kome rečito govore monografije : Rimski nakit u Dardaniji (1987), Rimske nekropole na tlu Jugoslavije (1984), Tlo Srbije zavičaj rimskih careva (2006), studija o rimskim gradovima ( u rukopisu ), „ marginalije “ i „ usputnice “ u Ogledima iz antičkog kulta i ikonografije (2007), brojni radovi u zbornicima i časopisima, odigitrijski inspirativni za sve koji žele da nastave njegovim putem.\nSrbija kao zavičaj rimskih careva i rimski gradovi na tlu Srbije su poznate istorijske teme koje sam ja samo objedinio na jedan arheološki način. Blisko mi je zajedništvo arheologije i istorije koju je negovao Nikola Vulić ( arheologiju je shvatao kao „ posestrimu istorije “) a sledio Garašanin kaže.\nU uvodu knjige o rimskim carevima Jovanović piše da iza jednog prozaičnog kriterijuma ( zavičajnog porekla ) „ stoji pokušaj da se spozna nedreći genius loci ( genius loci ) ovoga tla, baštenika svekolikog sećanja “ (2006:23), na kome je ugledao svet i Konstantin Veliki, „ pohodnik Božjeg znaka “, „ namirnik i razmeđivač istorije “ (249).\nTlo Srbije - zavičaj rimskih careva ( izdanje na srpskom i engleskom ), predmet istoimenog kursa, je kruna Jovanovićeve naučne i nastavničke karijere. Jovanović nema velikih senzacionalnih otkrića, kao što ih je imao profsor Srejović, ali svaki njegov rad, pa i beleška samo, senzacija je za sebe. Svaka napomena uz oglede o rimskim podanicima koji su se odenuli „ u carski grimiz i purpur “, prebogata je faktima o njihovoj vladavini i odnosu prema zavičaju kome su se „ na jedan antejski način vraćali “ da tu nađu „ večiti smiraj i uspomenu “. Višeslojna semiotika novca koji su kovali opsesivna je za svakog znalca antičke numizmatike. Iz obilja znanja kojim raspolaže profesor Jovanović još mnogo takvih knjiga mogu da se iznedre. A svaka njegova knjiga, pisana lepim, metaforičnim, svežim beogradskim stilom, kakvim su pisali M. Kašanin i Svetozar Radojčić, Medaković i Srejović, čita se i kao naučno štivo i kao lepa književnost.\nAleksandar Jovanović je između istorije i geologije, prema kojima je kao maturant Dvanaeste beogradske gimnazije imao najviše sklonosti, izabrao studije arheologije, koja ga je „ vukla ka terenu i velikim lokalitetima “. Mogla je na to opredeljenje uticati i jedna davna lektira, dečji roman Osobenjak, o jednom arheologu, danskog pisca Mariusa Dalsgorda, kojim je na početku školovanja nagrađen za odličan uspeh.\n- Bila je to očaravajuća knjiga za mene, ona koja zauvek ostaje u pamćenju - kaže. - Ali teško je priznati koliko me je arheologija tada još ne baš popularna nauka stvarno privlačila, dolazeći talas mladih arheologa će se tek kasnije ispoljiti. Profesor Gavela je na prijemnom ispitu svojim prijatnim govorom ostavio snažan utisak na sve kandidate, a možda je u svemu bilo i želje za avanturom.\nKada bi danas bio pred upisom na fakultet, Sale Voždovac ( nadimak iz osnovačkih dana kada je posle prelaska roditelja u ovaj kraj nastavio da pešice dolazi u školu na Vračaru ) ne bi upisao arheologiju, koja u poslednje vreme kod nas a i u ' svetu veli ide ka društvenim naukama neistorijskog ( više sociološkog i antropološkog ) sadržaja Kakva je to arheologija “, pita bez nečega što je igra što je ava ' ntura „ kako su govorili i Nikola Vulić, i Miloj, e Vasić, i Branko Gavela ? Ljudi n ' e ulaze u arheologiju da bi rastumačili nešto što je bilo u prošlosti već ih do toga dovodi igra i naučna imaginacija Profesor Srejović je svakoj generaciji studenata govorio : dok imate igru imate arheologiju “.\nSvaki od profesora na fakultetu je njegovoj generaciji ( svi smo išli skupa kao horda i svi završili studije u isto vreme “) nešto preneo kao nauk. „ Profesor Garašanin sigurnost kako da gospodarimo znanjem kako da postavimo jednu premisu i kombinujemo je s drugom Jovan Kovačević ( ambasadorsko dete i, pariski đak ) učio nas je da sumnjamo ( sumnju je postavio u istu ravan sa istinom ) i u ono u šta smo sigurni jer je to najbolji način dokazivanja Srejović, najpoetičniji među njima nadahnuti ' predavač preporučivao j, e da svaki problem, otkriće ili predmet što plastičnije dočaramo do kraja Za mene je razgovor sa komadom nađenog novca otkrivanje natpisa imena bio uverlj, iviji od bilo čega drugog Lju, bica Zotović je predavala antičke kultove i uticala da se kasnije i sam zainteresujem za kult kao arheološku temu “.\nViminacijum je rimski vojni logor i grad, nastao u I i trajao do početka VII veka. Bio je jedan od najznačajnijih legijskih logora na Dunavu, a izvesno vreme i glavni grad rimske provincije Gornje Mezije (Moesie Superior)\nO Aleksandrini Cermanović-Kuzmanović, redaktoru njegove doktorske disertacije o rimskim nekropolama s toplinom i osećanjem duga svih generacija piše u predgovoru zbornika Vestigatio Vetustatis (2001), Profesorki u čast : Uvek izbegavajući prvi plan, ostavila nam je nauk da je vredniji rad od blistavog uspeha temeljnost od lakoće pobede dugačak nemerljiv put truda od hirovite slave (...) Njeno delo će nesporno izdržati nalete zaborava i lavolikog Ajona. To će biti zaslužena nagrada onoj koja nikada nije tražila odviše niti se uznosila postignutim uspehom “ Njen Rečnik grčke i rimske mitologije je, ističe možda nešto najvrednije što je iznedrila naša arheološka nauka “, što treba držati pored jastuka nadohvat nesigurne ruke “.\nI sam posvećen poslu nije osoba koja se reklamira (nikada kaže nije dao intervju) k, oja teži zvanju i društvenoj časti Čak i kada je treba. lo da u elektornskoj formi konkuriše za redovnog profesora on to nije hteo po cenu da nikada ne bude u tom više nego zasluženom statusu pa se za to pobrinula odeljenjska administracija.\nDučić i Tračani\nJovanovićev rad “ Jovan Dučić i Tračka religija “ je lep prilog i putokaz arheologije istorije književnosti . “ Dučić je , priča , dva puta bio na tračkim prostorima , najpre kao administrator pri poslanstvu u Sofiji i u svom diplomatskom apogeju kao ambasador u Bukureštu . U njegovim pesmama ima odjeka trač - ke religije . Prepoznavao sam ih u nekim stihovima , gde mi je to skromno zna - nje pesničkog jezika dopuštalo ( Ave Serbia ), u Blagu cara Radovana . Vidi se da je radio veoma seriozno . Dučić je skupio zbirku vajarskih dela koju je bio namenio Trebinju . Sve što je voleo on je na neki način tražio ( Homera , npr ), imao je i Sofokla , cenio je njegovu književnu mladost i to je i napisao ( v . O sujeti ). Dučićeva zbirka je konzistentna , nema tu patosa , čežnje , ali ima lirskih detalja . On je tu zbirku svuda nosio sa sobom .”\n- Kasno sam počeo da se uključujem i u rad međunarodnih konferencija Kada sam izbio na površinu mnoge stvari su se već bile izmenile, ali pošto drugi nisu mogli da rade bez informacija o Meziji i ja sam pozivan Slao sam svoje radove naročito vezane za kult i sahranjivanje. Način sahranjivanja je merilo jedne civilizacije to je kamen stanac Jedna grupa studenata iz Kluža. ( Rumunija ) je zbog mojih radova naučila srpski. Sada postoji želja da se neki od njih p revedu na druge jezike U Doslednje vreme kaže. istražuje fine arheološke tragove “. Idući Srejovićevim putem vraća se antičkim citatima “ u savremenom slikarstvu prepoznavanju antike na slikama savremenih autora (Ivan Pavić, Uroš Predić) U središtu njegove pa ' žnje su epihorski uzori i kultovi u užem smislu reči. „ Interesuje me kako je neki domaći kult grecizovan ( interpretatio greaca ) ili romanizovan interpretatio romana ), kako stanovništvo u izmenjenim kultovima prepoznaje svoje božanstvo Tu sledim Rastislava Marića jednu. zanimljivu ličnost, u senci Vulićevoj, putokaze Leontija Pavlovića zanimljive ideje profesora mano - Zisija. Marić je Čajkanovićev sestrić i te hipoteke se nikada nije oslobodio Njegova knjižica Antički kultovi u našoj zemlji iz 1933, sva nabijena znanjem, je osnov za istraživanje kulta. Prema Čajkanoviću sam imao jednu suzdržanost, zbog njegove smelosti u tumačenju i zaključcima. Tu vrstu kulta prepoznajem u materijalnoj kulturi, u ikonografiji, u folklornoj građi. Naročito je intersantna folklorna građa istočne Srbije, koja može da otvori neke horizonte antičkih shvatanja. Vlaške petrakature ( ispraćenice pokojnika ), imaju trački sadržaj, a i danas se pevaju pre ili posle opela “.\nJovanović nastoji da u arheološkom materijalu prepozna i neke filozofske teme ( beleške uz Heraklitove fragmente ), da preko novca i numizmatičkih ostataka rekonstruiše misteriju tračkog konjanika i kult podunavskih konjanika ( u paru ). Kaže da se u velikoj meri „ približio završetku tog posla “. Hrišćanski kult Nikite Remizijanskog i granica antičke Hiperboreje, takođe su darivajući predmeti njegovih istraživanja, zatim paleotenološke teme. “ Danav jeste granica, a Hiperboreja je u stvari Dakija “, smatra Jovanović. „ Rimljani su svoju sahranu merili preko hiperborejske zemlje i svoje hramove gradili okrenute Hiperboreji, po osi sever - jug ( cardo )“.\nGarašanin je studentima govorio da u arheologiji ima malo večnih istina i da vremenom od jednog rada malo ostaje. Šta će ostati od Jovanovićevih radova ? „ Ostaje zapravo ono što je bila ideja “, kaže raskovnik tajni „ balkanskog tropolja “, koje trpi svoj geometrijski usud. Prof. Jovanović je i odličan šahista, majstor preferansa i kombinovanja, izvanredan poznavalac sporta, muzike i filma. Naročito čita poeziju, pa i manje poznate pesnike.\nDobar naučnik ne mora da bude i dobar profesor. Aleksandar Jovanović je u sebi spojio izvrsnog predavača i pedagoga, akribičnog naučnika i blagorodnog čoveka, posvećenog svojoj porodici. Na svakoj dužnosti častan poslenik : kao prodekan za finansije ( kažu tada nikakavih problema nije bilo ), sekretar Arheološkog društva i predsednik Antičke sekcije, urednik Glasnika Srpskog arheološkog društva, saradnik ( ArheološkI leksikon D. Srejovića, Enciklopediji pravoslavlja D. Kalezića, danas Srpske enciklopedijeSANU i Matice srpske ).\nProfesor Jovanović je „ živa enciklopedija “ kažu njegovi studenti. Ako je na fakultetu, vrata kabineta 472 nikada nisu zaključana, on je čovek otvorenog srca, jedini profesor koji nikada nije podigao glas, nikada pokazivao da se ljuti, niti ikada ikome odbio da pomogne. Uvek spreman da onome koji traži neko objašnjenje “ makar sa tri mogućnosti izađe u susret “.\nIako nisam iz klupe došao na fakultet, kao postdiplomac bio sam na neki način jedini asistent. Sudenti su preko mene uspostavljali kontakte sa profesorima. Preko mene su išle i žalbe i srećni trenuci. Tu vrstu spone nikada nisam potisnuo, iako sam s godinama manje delio njihovu radost i tugu. Ono što je možda najvažnije nikada ništa od njih nisam sakrio, sve što sam imao, i znanje i dileme, i istine i sumnje, ja sam nekome dao.\nRođen i školovao se u Beogradu, prof. Jovanović svojim pravim zavičajem samtra Niš. Njegova majka Jelica, arhitekt, potiče iz niške trgovačke porodice Stojković. Pet godina je bio kustos Niškog muzeja, u Nišu je napisao prve radove, magistarsku tezu i sa suprugom Biljanom ( bibliografom u SANU ), kao podstanar na Medijani, proveo prve godine braka. “ Bila je to politika tadašnje katedre za arheologiju da ljude na koje računaju pošalju na praksu u muzej. Tako je moj prijatelj i kolega Đorđe Janković poslan u Negotin a ja u Niš. Rad u muzeju koji je bio prebogat mnogo mi je pomogao u struci, stekao sam kompletnu sliku materijala od izlaganja do objavljivanja ”, veli.\nJovanovićev otac Borislav je sa Vlasine, iz Mačkatice na padinama Čemernika, nekada poznatoj po najvećem rudniku molibdena u Evropi. Po završetku skopske gimnazije ( stipendista kralja Aleksandra ) i studija medicine, vratio se u svoj zavičaj kao specijalista rendgenolog.\n- Moj pradeda Jovan, po kome smo dobili prezime, poginuo je u Kumanovskoj bici a deda, kome je bilo tek šesnaest godina, doneo je oca s bojišta, nije hteo da bude sahranjen na Zebrenjaku. Bio je seljak, i kao svi Crnotravci išao je „ u rabotu “. Kad se kaže „ rad “ to je ipak nešto lakše, ali otići „ u rabotu “ značilo je mesecima ne videti svoje ukućane. Išao je preko Dragomana u Rumuniju, izučio tamo krojački zanat pa je porodica po njegovom povratku pristojno živela i imala puno dece priča o „ iskustvu muke “ i „ pameti muke “ svojih predaka i ljudi jugoistočne Srbije i Pomoravlja, koji su „ od malorečja “, ali „ mogu da isklešu neku istinu “.\nSrpska akademija se mnogo puta ogrešila u izboru svojih časnika. Da li je opravdana bojazan da bi se mogla ogrešiti i o profesora Aleksandra Jovanovića ?


Fudbaleri Radničkog pobedili Temnić i osigurali opstanak u Prvoj ligi Srbije | Kragujevački sport\n6. maja 2018. | Kategorija: Fudbal\nDanašnjom pobedom nad Temnićem 1924 rezultatom 4:2 (1:0), fudbaleri Radničkog 1923 osigurali su opstanak u Prvoj ligi Srbije četiri kola pre kraja takmičenja. Na „Čika Dači“ je viđena jedna veoma sadržajna utakmica, začinjena sa čak šest golova, uz po jedan dosuđeni jedanaesterac na obe strane.\nOd samog početka bilo je evidentno da je kvalitet na strani kragujevačkog prvoligaša, koji je imao terensku incijativu maltene tokom čitavog prvog poluvremena, ali nikako nije uspevao da je pretoči u pogodak. Nedostajalo je koncentracije u završnici, a u par navrata gosti su imali i sreće.\nIgrači Radničkog 1923 i Temnića 1924 pred početak susreta\nTako je u 6. minutu Fortuna pogledala Varvarince, kada je nakon iznenadnog udarca Bojana Miljuša lopta očešala prečku. Zapretio je potom i štoper Kragujevčana Milan Ilić udarcem glavom nakon ubačene lopte Aleksandra Varjačića, a nešto kasnije na sličan način je i Predrag Luka pokušao da savlada Lazara Raičevića.\nU 31. minutu Radovanovićeva loša reakcija na ubačenu loptu Varjačića umalo je skupo koštala goste, međutim, udarac Igora Vićentijevića izblokiran je u poslednjem trenutku.\nPet minuta kasnije Vidović je oduzeo loptu na sredini terena, proigrao Varjačića, koji je uleteo u kazneni prostor, gde je oboren od strane Miloša Tintora, nekadašnjeg štopera Radničkog 1923, tako da je sudija Manojlović opravdano pokazao na belu tačku i pored protesta Varvarinaca. Siguran realizator najstrože kazne bio je Nenad Đurđević, koji je tako došao do svog šestog pogotka u sezoni.\nĐurđević vara Jokića sa bele tačke\nNa pauzu se dakle otišlo sa zasluženim vođstvom Kragujevčana, da bi nastavak susreta doneo pravu goleadu.\nGosti su zaigrali znatno angažovanije, pa su već u 49. minutu opasno zapretili posle soloprodora i neugodnog udarca Zorana Marušića, koji je Lazar Raičević krajnjim naporom uspeo da skrene u korner.\nMožda ključni detalj susreta dogodio se u 53. minutu. Marušić je u kaznenom prostoru Radničkog oduzeo loptu Varjačiću, a zatim uposlio usamljenog Maksvela, koji sa dva metra promašuje prazan gol. Zaista, situacija za rubriku „Verovali ili ne“ i definitivno kandidat za promašaj sezone u srpskom fudbalu.\nKako to obično biva, kazna je stigla samo tri minuta kasnije. Odbijenu loptu posle kornera i gužve u kaznenom prostoru gostiju sačekao je na drugoj stativi Lazar Petrović i duplirao prednost Radničkog – 2:0.\nĐurđević u duelu sa fudbalerima Temnića\nDrugi gol kao da je malo „uljuljkao“ fudbalere domaćeg tima, koji su u 62. minutu dozvolili agilnom Predragu Luki, nekadašnjem igraču Rada i Partizana, da se posle pravog „slaloma“ ušeta u kazneni prostor, gde ga je nepropisno zaustavio Milan Ilić. Iskusni Igor Pavlović bio je precizan sa bele tačke, poslavši loptu u jedan, a Raičevića u drugi ugao.\nU 66. minutu trener Kovačević izveo je iz igre Igora Vićentijevića i umesto njega uveo Jovana Lukića, što se pokazalo kao pun pogodak šefa struke kragujevačkog prvoligaša. Upravo je Lukić u 68. minutu postigao sjajan pogodak udarcem sa preko dvadeset metara i ponovo vratio Kragujevčanima prednost od dva gola.\nNa sličan način mladi fudbaler pokušao je da matira golmana Temnića Petra Jokića i dva minuta kasnije, ali ovoga puta nije bio precizan.\nMeđutim, u 73. minutu još jedan trenutak opuštenosti odbrane Radničkog koristi Marušić, koji se sa par lepih driblinga oslobodio svojih čuvara, a onda poslužio Luku kao „na tacni“ za 3:2.\nSamo dva minuta kasnije stigao je odgovor sa druge strane. Varjačić je kao metak prošao po desnoj strani i ubacio loptu u kazneni prostor Varvarinaca, gde ju je Đurđević lepo odložio za Lukića, koji postiže svoj drugi gol na utakmici, ukupno četvrti za domaći tim, čime je definitivno rešeno pitanje pobednika ovog veoma zanimljivog susreta.\nStrelci golova za Radnički 1923 na današnjem meču: Petrović, Đurđević i Lukić\nPosle današnje pobede na „Čika Dači“ razumljiva je bila radost na licima igrača, navijača, ali i u stručnom štabu Radničkog, posebno kada je u pitanju trener Slaviša Kovačević.\n– Ovo je za mene, a verujem i za sve igrače i ljude u klubu, veoma važna pobeda. Do sada smo odigrali evo 26 utakmica pod pritiskom moranja pobede. Sada u ova preostala četiri kola možemo da odigramo mirnije i pokažemo pravu vrednost i kvalitet kojim raspolaže ova mlada ekipa.\nOvom pobedom smo ostvarili svoj cilj oko opstanka u ligi i oslobodili se pritiska, pa nam ostaje novo dokazivanje već u petak, u Pirotu, a potom nam dolazi Proleter, pa idemo Bežaniji i na kraju dočekujemo Dinamo iz Vranja. Pružićemo šansu i igračima koji su do sada manje igrali ili nisu nastupali.\nČestitam igračima, ali i navijačima i ljudima iz kluba koji su nas i pored toliko problema podržali u nastojanju da ostvarimo svoj cilj – rekao je za KG sport.info Kovačević.\nRADNIČKI 1923 – TEMNIĆ 1924 4:2 (1:0)\nPomoćnici: Vladimir Đuričić (Leskovac), Dejan Dimitrijević (Vranje)\nStrelci: Đurđević u 38. (jedanaesterac), Petrović u 57., Lukić u 68. i 75. minutu za Radnički 1923, a Pavlović u 62. (jedanaesterac) i Luka u 73. minutu za Temnić 1924.\nŽuti karton: Petrović (Radnički 1923)\nRADNIČKI 1923: Raičević, Marković (od 78. Matejević), Dragačević, M. Ilić, Petrović, Miljuš, Aleksijević (od 52. Maksimović), Vidović, Vićentijević (od 66. Lukić), Varjačić, Đurđević.\nTEMNIĆ 1924: Jokić, Tintor, Žerjav, Radovanović, Marušić, Stanojević (od 76. Krunić), Ristić, Maksvel (od 72. Petković), Pavlović, Đakovac (od 85. Čang Vu), Luka.\nRadnički 1923 je pobedom u ovom susretu došao do brojke od 36 osvojenih bodova, čak 11 više u odnosu na Temnić, koji je prvi ispod crte, pa je tako kragujevački prvoligaš četiri kola pre kraja takmičenja osigurao opstanak u Prvoj ligi Srbije.\n2 Komentara: Fudbaleri Radničkog pobedili Temnić i osigurali opstanak u Prvoj ligi Srbije\nEee,a sada Koco pravac po Petra Djordjevica iz nase Sumadije.Gledam sve utakmice od gradske lige do pave lige I to je jedini igrac koji moze vas pojacati” fizicki verovatno najspremniji u gradu.Pravi profesionalac.Cestitke na opstanku.\n7. maja 2018. at 23:42\nCestitam Koco bio si i ostao legenda nekada kapiten ,sada sef struke,sve najbolje u daljem radu i zivotu.\n6. maja 2018. at 22:29


Milinkov: Tekstovi protiv dezinformacija o migrantima doprinose medijskom pluralizmu | NDNV\n“Ono sto ovi tekstovi donose kao zaključke jeste nekoliko strategija: objavljivanje starih vesti od pre nekoliko godina, strategija zastrašivanja i širenja straha koja je bila primećena i u vreme vanrednog stanja… Neutemeljene tvrdnje da je reč o lopovima i kriminalcma, kao i vesti o navodnom silovanju žena“, rekla je Milinkov na predstavljanju publikacije „Izveštavanje o migrantima – Između manipulacije i etike“ Nezavisnog društva novinara Vojvodine.\nKoordinatorka projekta Sandra Maksimović predstavila je danas i tim od pet lokalnih poverenika koji će nastaviti rad na praćenju dezinformacija o migrantima u Srbiji i reaguju na neprofesionalno izveštavanje o migrantima.\nNovinar Petar Alimpijević istakao je da postoji problem manipulativnog izveštavanja o migrantima u Šidu, opštini koja je pogodjena migrantskom krizom, ali da nema lokalnih medija koji na ispravan način izveštavaju o ovoj temi.\nNovinarka Sanja Kosović koja će pratiti izvešatavanje medija iz Subotice ocenila je da je taj grad najviše pogođen lažnim vestima o migrantima.


ZNACAJ AKUMULACIJE | SEMINARSKI RAD IZ EKONOMIJE\nZnačaj akumulacije za privredni razvoj u tržišnoj ekonomiji\nKod proučavanja privrednog razvoja, jedno od glavnih pitanja predstavlja problem rasta i razvoja privrede, kao i pravilan izbor početnog metoda privrednog razvoja. Kod davanja konačne definicije ekonomske politike neke zemlje, uloga tvoraca konkretne ekonomske politike zahteva precizna i argumentovana rešenja, kao i sve moguće implikacije koje taj izbor donosi.\nKod izbora početnog metoda privrednog razvoja veoma je važno unapred ukazati na sve ekonomske i društveno – ekonomske konsekvence koje u nerazvijenim zemljama donosi razvoj nauke i tehnike. Kao jedan od osnovnih metoda privrednog razvoja nerazvijenih zemalja je zasnovan na ulozi i značaju industrije jer ona predstavlja onu privrednu granu koja najbrže i najdublje vrši promene u celokupnoj privrednoj strukturi.\nAnalizirajući privredu kao veliki ekonomski sistem, dolazi se do zaključka da pozitivna dejstva tržišta imaju veliku ulogu u razvoju same privrede. Osnovna uloga tržišta je da na adekvatan način izvrši objektivizaciju stvarnog doprinosa svih radnih organizacija, na osnovu kojih se dolazi do određene motivisanosti za smanjivanje troškova proizvodnje i povećanje produktivnosti rada. Osnovni ciljevi razvojne politike ne smeju biti isuviše ambiciozno postavljeni, već se moraju pravilno sagledati svi raspoloživi trendovi proizvodnje, zaposlenosti i investicija.\nNa izbor strategije razvoja mora uticati prvenstveno raspored ekonomsko-političkih nadležnosti, kao i nivo raspoloživosti materijalnih i finansijskih sredstava. Veoma je bitna i pravilna procena raspoloživosti privredno-sistemskih instrumenata i njihova pravilna raspodela na odgovarajuće subjekte ekonomske politike.\nSvaki privredni sistem se bazira na odgovarajućoj razvojnoj strategiji. Politika razvoja se ne može formulisati proizvoljno i ona je u direktnoj zavisnosti od materijalnog položaja i institucionalnog rešenja u kojem se nalazi privreda i društvo.\nVeliki uticaj na stabilnost privrede ima i njena akumulativna i reproduktivna sposobnost, tj. u kolikoj meri se iz nacionalnog dohotka može izdvojiti sredstava za proširenu reprodukciju posmatrane privrede.\n1. OSNOVNI CILJEVI I POTREBE PRIVREDNOG RAZVOJA\nPosmatrajući pojam privrednog razvoja na svetskom nivou, kao karakteristična nameće se podela na socijalističke i kapitalističke privrede. Iz toga proizilazi zaključak da na privredni i društveni razvoj prevashodno utiče državno uređenje.\nOsnovni cilj privrednog razvoja u zemljama sa socijalističkim uređenjem se zasnivao na najpotpunijem zadovoljavanju potreba stanovništva izraženog kroz maksimiziranje individualne potrošnje i u maksimalnom zadovoljavanju potreba stanovništva u smislu maksimiziranja društvenog standarda shvaćenog kao komplementarnost jedinstva individualne i kolektivne potrošnje. U privrednim sistemima koji se nisu bazirali na demokratiji osnovni cilj privrednog razvoja nije mogao da se izdigne iznad potrebe materijalnog blagostanja. Postojanje velikog broja neiskorišćenih sredstava za rad, kao i velika stopa nezaposlenosti predstavljaju realnu sliku socijalističke privrede.\nU kapitalističkoj privredi osnovni cilj proizvodnje roba nije u zadovoljenju nekih potreba već u stvaranju profita. Ako kapitalisti koji upravljaju procesom proizvodnje ne veruju u njenu profitabilnost, oni je neće ni započeti.\nAko se precizno definiše cilj materijalne proizvodnje, tada je cela skala društvene korisnosti materijalnih dobara u zavisnosti od postavljenog cilja. Polazeći od najnovijih dostignuća u Opštoj teoriji ekonomskih sistema, pre svega, sve više se maksimiziranje društvenog blagostanja prihvata kao najsveobuhvatniji pojam koji pored svih oblika potrošnje obuhvata još i sve komponente položaja čoveka u društvu (političke slobode, nivo demokratije u donošenju krupnih društvenih odluka, nivo slobode štampe i informisanja u celini i sl.).\nDa bi došlo do realizacije ovako formulisanog cilja, potrebno je izvršiti kompletnu optimizaciju velikog ekonomskog sistema kao sastavnog elementa određenog društvenog sistema, čiji nivo organizovanosti takođe mora biti optimalan.\nSistem društvenih ciljeva se sastoji od ciljeva koji obeležavaju veliki društveni sistem i pojedinačnih ciljeva njihovih elemenata. Radi stvaranja društvenog blagostanja prevashodno se moraju zadovoljavati određene društvene potrebe. Do saznanja o potrebama dolazimo na osnovu informacija koje nam pruža tržište, kao i na osnovu informacija o potrebama koje se ne mogu zadovoljiti preko tržišta, već se do njih može doći na osnovu naučnih istraživanja.\nOd tržišta možemo dobiti veliki broj informacija o potrebama za trajnim potrošnim dobrima. Društvene potrebe koje ulaze u sferu opšte potrošnje (socijalna zaštita, zdravstvo, školstvo itd.) su potrebe o kojima od tržišta ništa ne saznajemo. Put do pravilne definicije sistema potreba ide preko različitih izvora informacija.\nKod izučavanja ekonomike jedne zemlje od velike je važnosti sistem društvenih potreba. Odrediti način na koji se meri društvena važnost pojedinih potreba zahteva međusobnu saradnje velikog broja društvenih sa nekom prirodnim naukama.\n1.1. Formulisanje osnovnih ciljeva sistema\nRadi bolje formulacije osnovnih ciljeva sistema, važno je naglasiti da oni predstavljaju složene sisteme, što znači da se njihovom okviru nalazi više podsistema koji imaju različite nivoe i ciljeve. Osnovni problemi koji se javljaju prilikom formulacije ciljeva sistema su problemi konfliktnosti ciljeva, kada dolazi do postojanja suprotnih interesa na istim ili različitim nivoima i problemi koordinacije ciljeva, kada dolazi do pretvaranja različitih u jedinstvene stavove.\nAko se u društvenim sistemima radi o konfliktnosti ciljeva, tada možemo reći da se najveći konflikti dešavaju oko osnovno i glavnog cilja celine. Problem konfliktnosti ciljeva zahteva aktivan odnos u jasnom definisanju protivurečnih interesa delova (podsistema) na istom ili različitom nivou. Ikoliko bi izostao taj aktivan odnos i ukoliko se konfliktnost ne bi pretvorila u razvoj dati sistem bi težio entropiji.\nKod proučavanja ciljeva koji se nalaze na istim ili različitim nivoima, ako se zanemari njihova vremenska određenost može se reći da svo oni imaju zajedničke integrišuće elemente. Radi uspostavljanja kontinuiteta u funkcionisanju sistema na svim nivoima, zajednički imenitelj svih ciljeva je razvoj, što znači da se razvoj uzima kao opšti cilj koji vrši međusobnu integraciju svih ciljeva da bi se ostvarilo njihovo jedinstvo.\nNajznačajniji od svih ciljeva posmatrane privrede, kao dela velikog ekonomskog sistema predstavlja zapravo opšti cilj, čija je uloga da vrši integraciju svih ostalih ciljeva da bi se ostvarilo njihovo jedinstvo. Ukoliko se kao opšti cilj odredi princip da se sa minimalnim resursima poveća ukupno društveno blagostanje, tada u sistemu funkcionisanja, kao i u sistemu materijalne proizvodnje dolazi do određenih pravaca stalnih promena.\nNa osnovu unapred postavljenog osnovnog cilja dolazi do realizacije ostalih ciljeva koji su u funkciji ostvarivanja opštih interesa. Ti ostali ciljevi predstavljaju: ostvarivanje proporcionalnosti u raspodeli dohotka, rast upotrebe svih materijalnih resursa, određivanje teritorijalne lokacije investicija, porast efektivnosti fonda rada kao i skraćivanje radnog vremena, blagovremeno održavanje dinamičkih proporcionalnosti među privrednim granama i regionima i konstantno održavanje velikih ekonomskih sistema stabilnim.\nJednostavno rečeno, skup osnovnih i ostalih ciljeva u velikom ekonomskom sistemu sačinjava sistem ciljeva. On se sastoji kao i veliki ekonomski sistem iz više nivoa. Ako sistem ciljeva posmatramo kao celinu onda se može reći da postoje i ciljevi podsistemi pri čemu su ciljevi podsistemi deo ciljeva sistema jer se podsistemi sadrže u sistemima.\nKod proučavanja problema ciljeva društvenih i velikih ekonomskih sistema najvažniji je dinamički pristup sistemu ciljeva, jer takav pristup ukazuje na dva problema koja se javljaju. Prvi je problem vremenskog posmatranja ispunjenja unapred postavljenog cilja radi uspešnog reagovanja i određivanja načina promena u sistemu, dok drugi problem predstavlja određivanje mogućnosti preciznog opredeljenja ciljeva u odnosu na određeni vremenski period. Postavljanje određenih ciljeva može biti kratkoročno, dugoročno i na veoma dug rok što zavisi od intenziteta i karaktera promena.\n1.2. Glavni ciljevi privrednog razvoja\nUkoliko želimo definisati privredni razvoj dolazimo do zaključka da on ne obuhvata samo porast obima nacionalne proizvodnje već i sve strukturne promene koje su neophodne za povećanje obima proizvodnje. To znači da privredni razvoj obuhvata povećanje ukupne proizvodnje na nivou cele nacionalne ekonomije uključujući i složene promene u strukturi kompletne privrede.\nKod proučavanja privrednog razvoja kao dela velikog privrednog sistema, možemo reći da njega čini pre svega međusobna povezanost delova u jednu celinu, međusektorska akcija i reakcija, kao i promena ljudskih resursa u efikasnosti i kvalitetu. U organizovanom društvenom sistemu ekonomske strukture su u veoma uskoj vezi sa društvenim i mentalnim strukturama grupa.\nGlavna obeležja privrednog razvoja moraju biti usmerena na realizaciju unapred postavljenih ciljeva koji su vezani za sve aspekte života i potrebe ljudi i društva u celini, kao i usklađivanje postavljenih ciljeva. U pojedinim privrednim sistemima koje iskazuju nizak stepen privredne razvijenosti dolazi do situacije da privreda ostvaruje viši stepen privrednog rasta zahvaljujući povećanoj upotrebi privrednih resursa i realne snage, kao i pravilnim raspolaganjem inostrane akumulacije. Tada dolazi do rasta proizvodnje u određenim oblastima privređivanja, dok u mnogim drugim oblastima takav rast izostaje, tako da dolazi do privrednog rasta bez privrednog razvoja.\nPod privrednim razvojem posmatrane privrede se podrazumeva određeni porast materijalne proizvodnje i samog nacionalnog dohotka uz koje idu i strukturne promene u funkcionisanju date privrede. Važno je napomenuti da se izazvane promene vrše pod dejstvom tehničkog i naučnog progresa uz određene izmene privrednog i društvenog okruženja.\nOsnovni cilj privrednog razvoja predstavlja maksimalan porast materijalne proizvodnje, tj. društvenog bruto proizvoda, koji čini ukupnu masu materijalnih dobara i usluga koje su proizvedene u određenom vremenskom periodu u svim granama privrede. Osnovnu strukturu društvenog bruto proizvoda čine sredstva za rad i predmeti rada, kao i sredstva za potrošnju.\nJedan od ciljeva privrednog razvoja je i uvećanje rasta nacionalnog dohotka i društvenog proizvoda koji pružaju mogućnost za povezivanje i utvrđivanje efekata ukupnih investicija na rast i razvoj proizvodnje. Međutim, detaljnim proučavanjem se došlo do zaključka da nacionalni dohodak ne može biti osnovni cilj privrednog razvoja, zato što ne obuhvata i one vrlo značajne komponente položaja čoveka u društvu, kao što su političke slobode, način učestvovanja pojedinca u donošenju krupnih društvenih odluka, socijalni status čoveka, sistem informisanosti građana itd.\nPovećanje individualne potrošnje i povećanje društvenog standarda bi trebalo da predstavljaju jedan od osnovnih ciljeva privrednog razvoja, međutim, kako su oni bazirani samo na kratkoročnim ciljevima, tako se i ne mogu tretirati kao osnovni ciljevi, koji pre svega, trebaju biti dugoročni.\n2. AKUMULATIVNA SPOSOBNOST\nZnačaj proširene reprodukcije na razvoj društva i privrede kao njegovog sastavnog dela može se posmatrati kao proces akumulacije. Akumulacija predstavlja faktor koji indirektno određuje tempo privrednog razvoja i ona je strateško pitanje u nerazvijenim zemljama.\nS obzirom da je u centru pažnje svakog akumuliranja stalno povećanje potrošnje i društvenog blagostanja u celini, odnos akumulacije i potrošnje i ravnotežu između ovih veličina i stope privrednog rasta treba dinamički posmatrati kao jednu od ključnih povratnih sprega velikog ekonomskog sistema.\nAko posmatramo akumulaciju, možemo zaključiti da se svako akumuliranje vremenski ne poklapa sa njegovim efektima na rast proizvodnje i dohotka i zavisi od obima akumulacije koju traži željeni rast proizvodnje, vremena investiranja i ostvarenja punog iskorišćenja kapaciteta. Kako se odvijaju i povećavaju procesi proizvodnje i potrošnje, tako se neprestano odvijaju i procesi akumuliranja i investiranja.\nIz analize reprodukcionog ciklusa proizilazi da svako povećanje proizvodnje posle postizanja potpunog iskorišćenja kapaciteta znači napuštanje opšte privredne ravnoteže gde dolazi do promena u nivou i pravcu privrednog rasta.\nNivo akumulacije za podsticanje reprodukcionog ciklusa zavisi od tempa rasta proizvodnje i dohotka koji je prethodno ostvaren i od pravilne raspodele dohotka na akumulaciju i potrošnju. Ostvareni nivo akumulacije najčešće zavisi od toga da li se radi o akumuliranju radi prostog proširivanja proizvodnje postojećih privrednih grana sa istim sredstvima za proizvodnju ili se radi o pojavi novih privrednih grana. Ako postoje rezerve u stepenu iskorišćenja kapaciteta u kojima se proizvode sredstva za tekuću potrošnju stanovništva, nivo akumulacije može ostati nepromenjen ili se čak i smanjiti. Pad akumulacije ne sme biti ispod granice koja je potrebna za proširenje proizvodnje sredstava za proizvodnju i sredstava za potrošnju, tj. već stvorenom prosečnom rastu životnog standarda stanovništva.\nNa osnovu ovoga se može zaključiti da je bez akumulacije nemoguće očuvati dostignuti nivo potrošnje.\n2.1. Osnovni pojam akumulativne sposobnosti\nKada posmatramo društvo u celini, deo nacionalnog dohotka koji se u vrednosnom izrazu i robnom obliku može izdvojiti za proširenje reprodukcije predstavlja njegovu akumulativnu sposobnost. Akumulativna sposobnost privrede se može izračunati kao količnik veličine akumulacije izdvojene iz čistog dohotka i ostvarenog dohotka. Na drugi način, stopa akumulativne sposobnosti se može izračunati kao količnik veličine akumulacije izdvojene iz čistog dohotka i zbira obrtnih poslovnih sredstava i osnovnih poslovnih sredstava.\nReproduktivnu sposobnost društva čini deo novostvorene vrednosti, tj. nacionalnog dohotka i društvenog proizvoda koji se u robnom obliku i vrednosnom izrazu može izdvojiti za prostu i proširenu reprodukciju. Uže posmatrana reproduktivna sposobnost privrede zasnovana je na delu čistog dohotka namenjenom za proširenje materijalne osnove rada i na delu amortizacije koji se u dinamičnim privredama koristi kao dopunski izvor akumulacije.\nKod izračunavanja stope reproduktivne sposobnosti u odnos se uzimaju akumulacija i deo amortizacije i ostvareni dohoci ili ukupna poslovna sredstva. Kao i kod izračunavanja stope akumulativne sposobnosti i stopa reproduktivne sposobnosti se može izračunati na dva načina.\nPrvi način izračunavanja stope reproduktivne sposobnosti predstavlja količnik zbira akumulacije i dela amortizacije koji se troši za ove namene i ostvarenog dohotka. Stopa reproduktivne sposobnosti se na drugi način izračunava kao količnik zbira akumulacije i dela amortizacije koji se troši za ove namene i zbira obrtnih poslovnih sredstava i osnovni poslovnih sredstava.\nPo definiciji akumulativne i reproduktivne sposobnosti proizilazi da je osnovni izvor jačanja akumulativnosti određene nacionalne ekonomije povećanje mase nacionalnog dohotka i u izmeni raspodele i proizvodnog korišćenja viška rada.\n2.2. Uticaj akumulacije na privredni razvoj\nDa bi se obezbedio stalni rast životnog standarda stanovništva, sam prirast proizvodnje mora biti veći od povećanja broja stanovništva, tako da je značaj akumulacije u tom procesu veoma veliki. Da bi se obezbedilo uvećanje akumulacije potrebno je ostvariti veoma visok nivo njene efikasne upotrebe, jer obim i nivo efikasnosti akumulacije predstavljaju povećanje proizvodnog potencijala, što za posledicu ima dugoročni privredni rast.\nIz ovoga proizilazi da je uticaj akumulacije na privredni rast i razvoj veoma značajan i kao što je navedeno, ona predstavlja strateško pitanje u mnogim nerazvijenim zemljama.\nKod uspešnog iskorišćenja potencijalnih izvora akumulacije dolazi do bolje efikasnosti sistema, tj. što je veća stopa rasta društvenog proizvoda i životnog standarda, dolazi do bolje efikasnosti u sistemu funkcionisanja.\nOd čega zavisi nivo akumulacije za podsticaj novog reprodukcionog ciklusa? Možemo reći da zavisi od dva faktora:\na) Od prethodnog ostvarenog tempa rasta proizvodnje i dohotka,\nb) Od proporcije raspodele dohotka na akumulaciju i potrošnju.\nUkoliko posmatramo reproduktivne i akumulativne sposobnosti preduzeća, na osnovu analiza proizilazi činjenica da su te sposobnosti direktno povezane sa društveno – ekonomskom pozicijom zaposlenih, kao i svih radnih ljudi.\nOsnovna potreba svake privrede je da izdvaja deo dohotka u akumulaciju radi obezbeđenja opstanka i daljeg razvoja, kao i jačanja akumulativnih i reproduktivnih sposobnosti. Negativan uticaj nedovoljne akumulacije i nesposobnosti privrede da obezbedi veću akumulaciju, može se posmatrati na privrednom razvoju bivše Jugoslavije.\nU proteklom periodu, od rata do danas, bivša Jugoslavija je postigla određene rezultate u industrijskoj i poljoprivrednoj proizvodnji, podizanju životnog standarda radnih ljudi, razvoju nauke, tehnike i tehnologije i ostalih delatnosti, kako u oblasti privrede tako i u neprivrednim delatnostima. Međutim, istovremeno su ispoljene i značajne slabosti, počev od jednostrane strukture proizvodnje, preko neravnomernog teritorijalnog razmeštaja proizvodnih snaga, do problema nezaposlenosti i stvaranja određenih neopravdanih socijalnih razlika.\nU privredi naše zemlje došlo je do opadanja akumulativnih sposobnosti, tako da je materijalna osnova udruženog rada bila ugrožena. Najveći pad akumulacije je zabeležen u njenom delu kojim raspolažu radni ljudi u firmama. Opadanje akumulativnih i reproduktivnih sposobnosti naše privrede predstavlja posledicu međusobno povezanih uzroka čiji su značaj i težina na različitom nivou.\nOsnovna uloga akumulacije je da obezbedi brz privredni razvoj, što uzrokuje i povećanje životnog standarda stanovništva. Na osnovu toga možemo zaključiti da je formiranje akumulacije proces gde se sukobljavaju različite protivurečnosti. Sa stanovišta obima i načina usmeravanja sredstava akumulacije, nepovoljna kretanja akumulacije imaju negativne posledice na dinamiku celokupnog privrednog razvoja. To znači da je za što dinamičniji privredni razvoj presudna činjenica jačanja akumulativne i reproduktivne sposobnosti privrede.\n2.3. Kretanje akumulacije\nKretanje akumulacije možemo objasniti analizirajući jugoslovensku privredu do 1980. godine, gde su karakteristična dva perioda, prvi od drugog svetskog rata do 1965. godine i drugi, tj. period posle privredne reforme.\nU prvom analiziranom periodu zabeležen je veoma ispravan odnos prema akumulaciji. Ona se tada smatrala sredstvom pomoću kojeg se postiže veća potrošnja i planirana je na dugoročne staze. Do pedesetih godina potrošnja je stagnirala, a prirast nacionalnog dohotka išao je na prirast akumulacije. Do početka privredne reforme, sredinom šezdesetih godina, došlo je do porasta lične potrošnje i aktivnog odnosa prema akumulaciji.\nNa pozitivnu stopu privrednog rasta i porast životnog standarda u ovom periodu uticala je činjenica da je udeo akumulacije iznosio oko jedne četvrtine nacionalnog dohotka. To je najdinamičnija stopa industrijskog i privrednog rasta koju je imala naša zemlja. Efekti takve politike visokog učešća akumulacije u nacionalnom dohotku su evidentni na svim sektorima privrede, počev od dinamičnih stopa privrednog rasta do rasta životnog standarda. Može se reći da je tokom čitavog tog perioda postojao sinhronizovan odnos između akumulacije i potrošnje.\nU periodu posle privredne reforme, u drugoj polovini šezdesetih godina došlo je do opadanja učešća akumulacije u nacionalnom dohotku. Godine 1966. stopa izdvajanja akumulacije u odnosu na nacionalni dohodak iznosila je 22,2% dok je 1979. godine ta stopa izdvajanja iznosila svega 16,1%.\nUporedo sa smanjenjem stope izdvajanja akumulacije, došlo je do povećanja ličnih dohodaka, koji od 1965. do 1980. godine godišnje učestvuju u nacionalnom dohotku prosečno oko 39%. Iz ovoga se može zaključiti da jedan od glavnih uzroka slabljenja akumulacije leži u odnosu stopa rasta produktivnosti rada i realnih ličnih dohodaka.\nU ovom periodu je veliki broj preduzeća poslovao bez akumulacije ili je imalo veoma malu stopu akumulativnosti. Najveći problem reproduktivne sposobnosti privrede predstavljala su negativna kretanja stope akumulativnosti.\nU takvoj situaciji smanjuje se učešće sopstvenih sredstava, a osnovni oblik finansiranja investicija postaju krediti. Smanjujući učešće sopstvenih sredstava u ukupno korišćenim sredstvima za investicije, privreda postaje sve više zavisna od banaka i inostranih kredita. U isto vreme, značajna sredstva iz dohotka se odvajaju za plaćanje glavnice i kamata. Tako, na primer, u 1980. godini otplata glavnice za dugoročne i kratkoročne kredite za oko 2,5 puta nadmašuje akumulaciju poslovnog fonda privrede.\n2.4. Slabljenje akumulacije\nAko posmatramo privredu naše zemlje u periodu od posle drugog svetskog rata pa do osamdesetih godina, osnovni uzroci slabljenja akumulativne sposobnosti izraženi su u određenim strukturnim problemima, velike uvozne zavisnosti privrede, pada proizvodnje, visokog stepena nezaposlenosti, kao i stepena zaduženosti privrede. Zbog slabljenja akumulativne sposobnosti došlo je do pada učešća akumulacije u namenskoj raspodeli dohotka.\nObim i rezultat procesa proizvodnje predstavljaju jedan od uzroka pada akumulativne i reproduktivne sposobnosti privrede naše zemlje. Nakon privredne reforme došlo je do smanjenja iskorišćenosti kapaciteta i povećanje stope rasta društvenog proizvoda i nacionalnog dohotka. Za stopom rasta proizvodnje roba za široku potrošnju značajno zaostaje stopa rasta proizvodnje materijala za reprodukciju, što umanjuje mogućnosti za proširivanje osnove rada, a samim tim i povećanje dohotka.\nRestriktivna investiciona politika, iz druge polovine šezdesetih godina, bila je olakšana pa i podstaknuta tezom o ličnoj potrošnji kao nosiocu ekspanzije. Teorijski je obrazlagana obilatim primerima iz kretanja kapitalističke privrede, iako je, i uz velike posledice, nalazila primenu u ekonomskoj politici zemlje. Iz ovoga se može zaključiti da je jedan od glavnih uzroka slabljenja reproduktivne i akumulativne sposobnosti privrede naše zemlje porast ličnih dohodaka.\nJoš jedan od uzroka koji su doveli do pada reproduktivne i akumulativne sposobnosti leži u disproporciji povećanja produktivnosti rada u odnosu na rast tehničke opremljenosti rada. Uticaj akumulacije na ostale subjekte nije bio praćen odgovarajućom izgradnjom sistema informisanja, jer su odluke o akumulaciji donošene pojedinačno i uglavnom na štetu društvenih interesa. Za takvo ponašanje najveća zasluga je pripadala radnim organizacijama.\nNa osnovu izlaganja može se doneti zaključak da privredni rast i razvoj svake države zavisi prvenstveno od akumulativne i reproduktivne sposobnosti njene privrede.\nAkumulaciju treba posmatrati kao najveću osnovu ekonomskog rasta i u kontekstu proizvodnje, raspodele i potrošnje kao uslov stvaranja društvenog bogatstva. Ako znamo da je osnovni cilj svakog akumuliranja konstantno uvećanje potrošnje i stvaranja društvenog blagostanja, tada mora postojati ravnoteža odnosa akumulacije i potrošnje. Svako povećanje proizvodnje posle postizanja punog stepena iskorišćenosti postojećih proizvodnih kapaciteta znači privremeno napuštanje opšte privredne ravnoteže.\nZa pokretanje reprodukcionog ciklusa najčešće nije dovoljan ostvareni nivo akumulacije već on zavisi od toga da li se radi o proširivanju proizvodnje u okviru postojećih privrednih grana ili se formiraju potpuno nove privredne grane. Veoma je važno naglasiti da akumulacija ne sme pasti ispod granice koja je potrebna da bi se ostvarilo širenje proizvodnje sredstava za proizvodnju i potrošnju, tj. ne sme ugroziti postojeći životni standard stanovništva.\nAko pođemo od činjenice da je nastajanje i korišćenje novih tehnologija umnogome doprinelo razvoju privrede, realne su pretpostavke da je neophodno održavanje veoma visokih stopa akumulacije. Stanje u kome bi visina akumulacije bila jednaka dohotku nije moguće, jer sama akumulacija ima i svoju gornju granicu.\n1. Prof. dr Ilija Rosić, Doc. Dr Miroslav Đorđević: Ekonomika Jugoslavije», «Komino Trade» Kraljevo, Kragujevac, 1996. godina\n2. Prof. dr Ilija M. Rosić, Prof. dr Stevan Devetaković, Prof. dr Miroslav Đorđević: «Tehnički progres i privredni razvoj», Ekonomski fakultet Univerziteta u Kragujevcu, Kragujevac, 1999. godina\n3. Prof. dr Ilija Rosić, Prof. dr Ljubomir Madžar, Prof. dr Miroslav Đorđević: «Sistemski pristup privrednom razvoju», «Komino Trade» Kraljevo, Kragujevac, 1998. godina\n4. Prof. Dr Ilija Rosić, „Nacionalna makroekonomija – rast, struktura i funkcionisanje“, Fakultet za turistički i hotelijerski menadžment, Beograd, 2004. godina.


Ovako se ŠOKIRA Evropa: Kako je nastala koreografija u Pireju? (VIDEO) | Sport | Fudbal\n8. decembar, 16:46\nOvako se ŠOKIRA Evropa: Kako je nastala koreografija u Pireju? (VIDEO) 28 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n13.12.2019. / 19:20\n14.12.2019. / 07:20\nKad jednom ovdje predstavite koreografije iz Kazablanke(Raja vs Wydad) sve ce vam ovo bitni presmijeshno.\n14.12.2019. / 02:54\nko je tu kome brat,jer mi Srbi po obicaju prvo gledamo druge,pa onda sebe. Tako i sa tom bracom. Dok oni recimo prvo sebe pa druge. Setimo se bombardovanja,i tad smo Ruse i Grke zvali bracom,pa da li je i jedan predsednik rekao idemo da branimo Srbiju!?A nasi su isli i kad realno nisu morali da im spasavaju zemlje...SRBIJA JE SVAKOM BRAT,ALI SRBIJI NIJE NIKO I NECE BITI,DOKAZANO I POKAZANO VISE PUTA!!!\n14.12.2019. / 01:15\nSve je ok zbezda je igrala u LS i to je vec veliki uspeh kad pogledamo da klub vredi samo 63 milliona olympiakos 90 bayern 860 mill a tottenham 960 mill ! Neznam zasto Se neki nerviraju i da su sve 6 igre izgubili nije sramota , bitno je biti realan i znati kolko je klub jak i sta moze uciniti u LS a svako je od pocetka znao da CZ nema chance u LS ! Dobro sad ce neko da kaze zasto sto izgubili po 5 ili 6 nulla i to nije kraj sveta ipak sam vec reko to su Top kubovi koji vrede velike parre i i koji su na svetu medju 10 najbolji kluba i zato nista nije sramota i mora da kazem da CZ se dobro borila ! Da su igrali offenzivnije bilo bi ja mislim jos vise gola i izgubili bi gore


BORDO TIM NEZAUSTAVLJIVO IDE KA NOVOJ TITULI: NA KOŠEVU RUTINSKA POBJEDA NAD OLIMPIKOM | Hayat.ba\nBORDO TIM NEZAUSTAVLJIVO IDE KA NOVOJ TITULI: NA KOŠEVU RUTINSKA POBJEDA NAD OLIMPIKOM\nU okviru 15. kola Premijer lige BiH aktuelni prvaci naše zemlje FK Sarajevo nastavili su niz bez poraza nakon rutinske pobjede protiv Olimpika, a bilo je na kraju 2:0.\nBila je ovo još jedna utakmica u kojoj su izabranici Vinka Marinovića dominirali od početka do kraja, a prvu veliku šansu već su pretvorili u vodstvo.\nNaime, igrala se 27. minuta kada je grešku odbrane Olimpica iskoristio Tatar i doveo svoj tim u vodstvo od 1:0. Inače, bio je to osmi gol u sezoni za Benjamina Tatara, koji se izjednačio sa Bilbijom na vrhu liste strijelaca.\nU nastavku je Sarajevo nastavilo sa dominacijom, ali na odmor se ipak otišlo minimalnom prednošću.\nU drugom dijelu ista meta, isto odstojanje. Sarajevo je napadalo, a Olimpik branio.\nPrvu veliku šansu u drugom poluvremenu imao je Fanimo, ali u situaciji “jedan na jedan” sa gostujućim golmanom, brzonogi krilni napadač Bordo tima ipak nije bio precizan.\nIpak za taj promašaj, Fanimo se iskupio u 59. minuti kada je nakon lijepe akcije Englez rutinski zabio za 2:0.\nOstalo je do kraja 2:0 za Bordo tim, koji se tako učvrstio na liderskoj poziciji i sada drugoplasiranom Želji bježi čak sedam bodova. Vrijedi napomenuti da je Sarajevo i dalje jedina neporažena ekipa u Premijer ligi BiH.


Federacijom danas “drmaju neovisni” dužnosnici | Poskok.info\nFederacijom danas “drmaju neovisni” dužnosnici\nIako nitko od njih na izborima nije osvojio povjerenje glasača kao neovisni kandidat, danas Federacijom BiH “drmaju” upravo političari iza kojih, barem formalno, više ne stoji nijedna politička stranka ili koalicija.\nKratka povijest bosanskohercegovačke demokracije pokazuje da je i ranije bilo onih koji su tijekom mandata napuštali stranke, zahvaljujući kojima su izabrani na određene pozicije u vlasti. No, takvi slučajevi su bili sporadični, a odlazak iz stranke uglavnom je značio i gubitak pozicije, izuzev u parlamentima. Danas je situacija znatno drugačija, što najbolje potvrđuje podatak da u izvršnom tijelu vlasti – Vladi Federacije BiH imamo čak tri “neovisna” ministra, odnosno kadrove koji nisu odgovorni strankama zahvaljujući kojima su došli u Vladu, već isključivo vlastitoj savjesti, ili, što je mnogo gore, neformalnim interesnim skupinama. Nisu Desnica Radivojević, Ante Krajina i Vjekoslav Čamber usamljeni primjeri „neovisnosti“ u aktualnoj vlasti. Odlazeće vlade u Sarajevskoj i Tuzlanskoj županiji, također, obiluju kadrovima koji su u vlast ušli zahvaljujući trgovini „neovisnih“ zastupnika u županijskim parlamentima sa SDA, odnosno SDP-om. Ti ministri, dakle, ne odgovaraju nikakvoj jasnoj političkoj strukturi, već pojedincima u parlamentima koji su se tijekom mandata odlučili napustiti svoje stranke. U Zastupničkom domu Parlamenta FBiH „neovisni“ su zastupnici Safet Halilović i Spomenka Mičić koji su na izborima bili kandidati Stranke za BiH.\nJoš više je onih u Domu naroda koji su se odrekli svojih stranaka. Ekrem Prošić i Hanka Vajzović su prošle godine napustili SDP i sada djeluju kao „neovisni izaslanici“, iako su oboje već dobili pozicije u Komšićevoj Demokratskoj fronti. „Samostalni“ su i Josip Perić i Elvira Abdić-Jelenović iz Kluba Hrvata. Perić se razišao s HSP-om i sada zajedno sa „svojim“ ministrom Antom Krajinom sudjeluje u upravljanju Federacijom, dok je Abdić-Jelenović s ocem Fikretom Abdićem napustila DNZ i krenula u osnivanje nove stranke.\nU Klubu Srba „samostalni“ izaslanik je Zoran Jovanović koji je člansku iskaznicu SDP-a zamijenio onom SDU-a. Međutim, kako se i ta stranka pocijepala na dva dijela, upitno je u kojoj je stranci zapravo Jovanović. Amel Hadžiabdić i Esed Radeljaš, nestranački su izaslanici u Klubu „ostalih“. Svi spomenuti su istodobno i zastupnici u županijskim parlamentima, gdje njihov glas često bude presudan u donošenju odluka, uključujući i one o izglasavanju povjerenja ili nepovjerenja županijskoj Vladi.


PančeVox podcast - Podcast mreža\nArhive kategorija: PančeVox\nPančeVox – omladinski podkast o aktivizmu i kulturi u Pančevu\nPančevox – Sanja Momčilović (o napuštenim prostorima sećanja i slikarstvu)\nU novoj epizodi ugostili smo umetnicu Sanju Momčilović, a povod za razgovor bila je predstojeća izložba ,,Prostori budućeg sećanja“ u bioskopu ,,Vojvodina“, koja će biti otvorena 15. aprila i gde je Sanja kustoskinja i idejna kreatorka.\n,,Prostori budućeg sećanja“ okupljaju 13 umetnika iz Pančeva, Beograda i Beča.\n,,Prostori budućeg sećanja“ okupljaju 13 umetnika iz Pančeva, Beograda i Beča. Oni će tokom 10 dana trajanja izložbe, prostornim instalacijama, slikom, crtežom, videom, audiom i animacijom uspostaviti dijalog na naslovnu temu projekta u prostoru nekadašnjeg bioskopa „Vojvodina”. Ovim projektom Sanja je pokrenula pitanje napuštenih javnih prostora ali i njihovog korišćenja u umetničke svrhe.\nO svemu tome smo ovog puta razgovarali sa njom, o njenim radovima, stvaralaštvu, geometriji i položaju umetnika u Srbiji.\nOvom prilikom najavili smo i još događaja koji nas uskoro očekuju! Autorke podkasta: Jovana Jankov i Marija Todorović\nSnimatelj: Bogdan Sokolović\nDizajn: Isidora Stojanović\n14 aprila, 2022 Objavljeno podPančeVoxOznake: Društvo, Kultura\nPančevox – Sonja Mirković (o prvom singlu, bendu Kudro svet i bavljenju muzikom)\nU novoj epizodi druge sezone Pančevox-a razgovaramo sa mladom muzičarkom Sonjom Mirković.\nSonja je završila master za violinu na Akdemiji umetnosti u Novom Sadu. Sa prijateljima nedavno je osnovala bend Kudro svet, a pre malo više od pola godine pod svojim imenom objavila je i svoj prvi singl pod nazivom ,,Uspavanka’‘.\nPrva svirka sa bendom, prvi singl i prva poslovna iskustva u okviru muzičke profesije bila su povod za naš današnji razgovor.\n28 februara, 2022 Objavljeno podPančeVoxOznake: Društvo, Kultura\nPančevox – Uroš Ogrizović (o vajarstvu i položaju mladih umetnika)\nNova sezona je konačno tu!\nNakon malo duže pauze otvaramo novu sezonu našeg omadinskog podkasta o kulturi i aktivizmu u Pančevu. U prvoj epizodi imali smo prilike da ugostimo mladog pančevačkog umetnika – Uroša Ogrizovića.\nUroš je završio Fakultet primenjenih umetnosti, odsek keramika. Do sada je imao je tri samostalne izložbe i učestvovao je na mnogobrojnim grupnim. Dobitnik je nekoliko značajnih nagrada, među kojima je i prva otkupna nagrada na 51. Salonu umetnosti Pančeva, prošlog novembra, što je ujedno bio i povod za naš razgovor.\nSa Urošem smo razgovarali o studijama, položaju mladih umetnika, vajarstvu, značaju nagrada, ali i o Pančevu.\n30 januara, 2022 Objavljeno podPančeVoxOznake: Društvo, Kultura\nPanceVox – Vuk Stevanovic (o ljubicicama, muzici i ovom podkastu)\nPoslednja epizoda prve sezone omladinskog podkasta o kulturi i aktivizmu u Pančevu – PančeVox!\nImali smo priliku da pričamo sa osobom koja je sve epizode ovog podkasta poslušala i to po nekoliko. Gost (a zapravo domaćin) nam je bio Vuk Stevanović. Sa Vukom smo pričale o ljubičicama i Ljubičicama, muzici, planovima i ovom podkastu.\n30 jula, 2021 Objavljeno podPančeVoxOznake: Društvo, Kultura\nPanceVox – Dragana Dukuljev\nOvo je mesto za sve mlade aktivistkinje i aktiviste i umetnice i umetnike, i sve sugrađane i sugrađanke koji žele nešto da predstave, kažu ili poruče svojoj lokalnoj zajednici.\nU novoj epizodi, u duhu marta i obeležavanja borbe za ženska prava i rodnu ravnopravnost razgovarali smo sa Draganom Dukuljev, koja stoji iza Instagram profila @dacamagic . Dotakli smo se bitnih tema poput društvenog položaja žena, seksualnog i reproduktivnog obrazovanja, body positive pokreta i onlajn aktivizma.\n30 marta, 2021 Objavljeno podPančeVoxOznake: Društvo, Kultura\nPanceVox – Tatjana Jovic\nDobro došli u omladinski podkast o akivizmu i kulturi – Pančevox!\nOvo je mesto za sve mlade (i one koji se osećaju tako) akivistkinje i akiviste i umetnice iumetnike, i sve sugrađane i sugrađanke koji žele nešto da predstave, kažu ili poruče svojoj lokalnoj zajednici.\nU ovoj epizodi smo pričali o jednoj jako bitnoj temi – deci i mladima sa poteškoćama u razvoju,sa kakvim se izazovima suočavaju, koliko im je omogućena podrška i kako ih društvo tretira. Osvemu ovome, ali i o ličnom, volonterskom i iskustvu na polju akivizma pričamo sa apsolventkinjom Fakulteta za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju – Tatjanom Jović.\nSadržaj podkasta isključiva je odgovornost autora/ki i njihovih saradnika/ca i ne odražava nužnostavove Evropske Unije. Projekat „Digitaly Informed Youth“ se sprovodi u partnerstvu sa Sinhro hub, a finansirano je odstrane Evropske Unije kroz projekat MLADI: Savez za medijsku pismenost i digitalin značaj.\n28 februara, 2021 Objavljeno podPančeVoxOznake: Društvo, Kultura