Udoban mali hotel - komentar za CitiHotel Veliki, Novi Sad, Srbija - TripAdvisor\nHoteli u blizini: CitiHotel Veliki\nHoteli u blizini: Suveniri Souvenirs\nHoteli u blizini: Matica Srpska Library\nHoteli u blizini: Magelan Travel\nHoteli u blizini: Saborna crkva-Orthodox Church\nHoteli u blizini: Kota84\nHoteli u blizini: Pub Lazino Tele\nHoteli u blizini: Vladicanski Dvor - Bishops Palace\nHoteli u blizini: Cuba Libre\nHoteli u blizini: Havana Cocktail & Concept Bar\nRestorani u blizini – CitiHotel Veliki\nCitiHotel Veliki – aktivnosti u blizini\nUdoban mali hotel - CitiHotel Veliki\nUdoban mali hotel\nKomentar o hotelu CitiHotel Veliki\nUšuškan i udoban mali hotel. Odlikuju ga čistoća, ljubaznost osoblja, sjajna lokacija. Sobe su lepo dizajnirane, boje prijatne. Krevet je odličan, kupatilo besprekorno čisto, dnevno održavanje sobe i promena peškira. Lokacija je fantastična, ulica relativno mirna, a opet na 5 minuta od svih centralnih tačaka u gradu. Doručak je veoma korektan, možda bi ponuda mogla biti samo za nijansu raznovrsnija.\nNadostaci postoje, ali su u pitanju uglavnom sitnice - polica u kupatilu ne može da se koristi jer je iskrivljena, radi samo jedno svetlo, ono iznad ogledala... Jednokrevetna soba na prvom spratu bi definitvno mogla biti svetlija, u ovom periodu godine neophodno je držati uključeno svetlo ceo dan.Više\nPostavite korisniku Aleksandra1000 pitanje o: CitiHotel Veliki\nHvala korisniku Aleksandra1000\nhotelvelikinovisad, Guest Relations Manager objekta CitiHotel Veliki, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 25. januar 2018.\nHvala Vam na vremenu koje ste izdvojili da napišete vaše zadovoljstvo hotelom, takodje hvala Vam i na smernicama koje ste nam dali za unapređenja hotela.\nVeoma nam je drago kada čujemo ovakve pohvale.\nNadam se da ćete uskoro biti ponovo naš gost..\n1–6 od 247 komentara\nSve preporuke! Hrana odlična, nesvakidašnji ukusi, komotan prostor i ljubazno osoblje. Mesto na kome ćete se osećati lepo bilo da ste sa porodicom ili poslovnim partnerima. Udoban, prijatan ambijent..\nPostavite korisniku MiodragM92 pitanje o: CitiHotel Veliki\nHvala korisniku MiodragM92\nhotelvelikinovisad, Guest Relations Manager objekta CitiHotel Veliki, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 31. januar 2018.\nHvala Vam na preporuci i na ovako lepom komentaru.Veoma nam znači da čujemo lepe reči naših gostiju. Nadamo se da ćemo uskoro opet imati priliku da budemo dobri domaćini.\nDo skorog viđenja VELIKI pozdrav\nTim hotela i restorana VELIKI\nJako prijatan I udoban smeštaj u hotelu Veliki. Lokacija je fenomenalna, sam centar grada a ulica je tiha bez velike buke. Dodatna pogodnost je I restoran u sklopu hotela sa sjajnom vojvodjanskom kuhinjom.\nPostavite korisniku raleksandar24 pitanje o: CitiHotel Veliki\nHvala korisniku raleksandar24\nhotelvelikinovisad, Guest Relations Manager objekta CitiHotel Veliki, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 26. jun 2017.\nHvala Vam na sjajnom komentaru i odličnoj oceni. Drago nam je da čujemo da Vam se sve dopalo.\nNadam se da ćete u skoroj budućnosti ponovo biti naši gosti.\nHotel Veliki tim\nSmješten u srcu Novog Sada, ovaj hotel je udaljen 10 minuta od crkve Blažene Djevice Marije i SNP-a.,kao i Vojvodine Museum i Dunav parka(15 min.).Uz restoran, u hotelu ima bar / salon / kafeterija,besplatan švedski stol za doručak i besplatni WiF.Posjeduje poslovni centar i prostor za sastanke,kao i parkiralište uz nadoplatu.Sobe su udobne,klimatizirane,imaju minibar,tv,telefon,hladnjak.U kupatilu su tuš ili kada,fen za kosu,ručnici.Uz nadoplatu možete držati kućne ljubimce(pas,mačka).Preporuka.\nPostavite korisniku bobozek pitanje o: CitiHotel Veliki\nhotelvelikinovisad, Manager objekta CitiHotel Veliki, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 11. decembar 2016.\nhvala Vam na maksimalnoj oceni i na tako detaljnom opisu i komentaru!\nVaša preporuka je najbolji mogući kometar.\nNadamo se da ćete biti gost našeg hotela i pri sledećoj poseti Novom Sadu!\ntim hotela Veliki\nVeoma cesto dolazim u Novi Sad zbog poslovnih obaveza,od nedavno odsedam u ovom hotelu.Pravo otkrovenje za mene,divni ljudi ,pravi profesionalci...sto me je i navelo da napisem komentar,inace to skoro nikada ne cinim.\nHotel je cist i uredan,osoblje ljubazno uvek na usluzi.Hrana u restoranu je veoma dobra, vidim tu svracaju i urbani Novosadjani.\nObzirom da sam promenio vise hotela u NS ,od sada je ovaj hotel moj izbor.\nDatum boravka: februar 2015.\nPostavite korisniku darkoj2015 pitanje o: CitiHotel Veliki\n5 Hvala korisniku darkoj2015\nKomentar je napisan: 8. jul 2014.\nSjajna lokacija, dobar restoran, mlado/ljubazno osoblje\nBili smo premešteni u ovaj hotel zbog izvesnih problema u onom koji smo prvobitno rezervisali. Osoblje na ulazu i u restoranu je bilo veoma ljubazno. Dobili smo veliku sobu na poslednjem spratu, odmah ispod krova što je pružalo osećaj udobnosti iako je soba sama po sebi izgledala pomalo staro. Sve je bilo veoma čisto i bilo bi savršeno da je tuš u kupatilu bio bolji (zajednička slavina za lavabo i kadu, vertikalni držač za tuš??) Doručak i večera u restoranu su bili dobri. Hotel ima nekoliko parking mesta, a centar grada je odmah iza ugla (crkvena zvona mogu da vas bude ujutru :D) Dobar besplatan WiFi je svuda u zgradi. Mali supermarket u susedstvu je bio otvoren i nedeljom. Rezervišite u Veliki i uživajte u boravku!\nPostavite korisniku Naspen84 pitanje o: CitiHotel Veliki\n2 Hvala korisniku Naspen84


Odbojkaški vikend: Banatske ekipe „na meniu“ | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nOdbojkaški vikend: Banatske ekipe „na meniu“\nBečejce čeka teško gostovanje u Vršcu\nOdbojkaši Bečeja nikako da stignu do pobede, a odbojkašice Bečeja su se radovale u oba dosadašnja susreta. Istina, odbojkaši igraju u Prvoj B ligi Srbije, a odbojkašice u Prvoj vojvođanskoj ligi – grupa „istok“.\nRazlika u kvalitetu ranga je očigledna, ali iskreni ljubitelji odbojke s podjednakim interesovanjem prate igre i rezultate oba kluba. Evo i najave za odbojkaški vikend, kad će oba bečejska kluba za rivale imati ekipe iz Banata.\nMomci sa Tise u subotu gostuju u Vršcu, gde će od 17.30 sati odmeriti snagu sa trenutno četvrtoplasiranim Banatom, koji je u prva tri kola uknjižio četiri boda. Podsetimo, posle trećeg uzastopnog poraza Bečejaca, došlo je do razlaza s trenerom Slobodanom Galeševim. Time nije on apostrofiran kao krivac za katastrofalan start, mada trener uvek snosi deo krivice, ali se smatralo da će „šok terapija“ razmrdati mlad sastav Bečeja i da će u narednim okršajima pružiti ono što su na treninzima uvežbavali.\nOdbojkašice Bečeja su izvenredno startovale\n-Promenićemo prilaz utakmici i taktiku, a da li će to doneti promene… U svakom slučaju, naredna dve tri utakmice ćemo igrati u sadašnjem sastavu, a u međuvremenu ćemo pokušati da angažujemo dvojicu iskusnijih igrača, koji bi nam vratili čvrstinu i sigurnost, koja nas je krasila minule sezone, pogotovo u prvom delu prvenstva, rekao nam je povaratnik u ekipu i na mesto trenera Nikola Džigurski.\nDevojke su u premijernoj utakmici sezone kod kuće pobedile ekipu Grbić iz Temerina rezultatom 3:0 (25:18, 25: 15, 25:14), a u minulom kolu su savladale drugu ekipu Novi Sad sa 3:1 (25: 19, 25:20, 20:25,25:15). U subotu od 18 sati dočekuju zrenjaninsku ekipu Bagljaš 023. Posle dva odigrana kola Bečejke su liderke na tabeli, a da li će ostati na vrhu zavisi od igre i rezultata u subotu uveče. Pomoć publike sa tribine bi, poručuju iz ŽOK Bečej, dobro došla.


“Čuvajmo se, pratimo i poštujmo preporuke zdravstvenih službi za vrijeme vrućina”, napisao je Sladić.\nBosanskohercegovački meteorolog Nedim Sladić najavio je visoke temperature u Bosni i Hercegovini za sljedeću sedmicu.\nSladić se oglasio preko Instagrama i napisao:\n“Termobarički greben jača od nedjelje uz pritjecaj vrele afričke zračne mase prema našim područjima.\nProlazno iduće sedmice jutarnje temperature zraka od 19 do 26, na jugu do 29, a dnevne od 33 do 38, na jugu Hercegovine do 40 stepeni”, napisao je Sladić.\nSladić se ranije oglasio i komentirao sparinu koja je vladala u srijedu.\nZenica je u 14 sati prema podacima Federalnog hidrometeorološkog zavoda Bosne i Hercegovine mjerila 32 °C i 51% relativne vlage u zraku, što stvara humidex, odnosno toplotni indeks kao da je vani 40 °C. Mostarci sa 35 °C i 45 % relativne vlage imaju dojam kao da je vani 44 °C, a Bišćani sa 30 °C i 55 % kao da je 37 °C.\nČuvajmo se, pratimo i poštujmo preporuke zdravstvenih službi za vrijeme vrućina”, napisao je Sladić.


Srpski fudbaleri i njihove žene masovno u Dubaiju i na Maldivima, a najjače fotke stižu sa Zlatibora - Telegraf.rs\nNeko je tokom zimske pauze otputovao na egzotično letovanje, neko istražuje lepote Srbije\nFoto: Instagram borjan_milan_official/milan_pavkov_9/nadja_noa\nKako se u Srbiji završi jesenja polusezona, tako fudbaleri već prvih dana odmora hvataju letove za Dubai ili Maldive, dve destinacije koje su poslednjih dana omiljena destinacija naših fudbalera.\nInstagram se ovih dana "plavi" od plaža i tirkiznog mora na fotografijama koje objavljuju igrači Zvezde, Partizana ili bivši igrači večitih, a nađe se tu i neki fudbaler drugih timova.\nDubai za sada dominira kao omiljena destinacija, jer se naveći broj fudbalera i njihovih devojaka ili žena "čekiralo" upravo u ovom gradu u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nMarko Gobeljić i njegova Devojka Katarina Grujić su već tamo, tu je i Antonio Rukavina sa suprugom i decom. Takođe, još jedan bivši fudbaler Partizana, Nikola Đurđić, sa svojom suprugom Nađom, uživa u lepoti i klimi ovog grada.\nInteresantno, tu je i fudbaler Vojvodine Stefan Đorđević. Dubai je za svoj zimski odmor odabrao i golman Partizana Vladimir Stojković, tu se "čekirala" i supruga Zorana Tošića - Jovana Gajića.\nŠto se tiče Maldiva, tu su za sada Milan Borjan sa suprugom Snežanom, a društvo im pravi Njegoš Petrović sa svojom devojkom. Takođe, pridružili su im se nešto kasnije i brat Snežane Borjan, golman TSC-a Nenad Filipović.\nIma i onih koji su odlučili da vreme provedu u Srbiji i da ne rizikuju u doba pandemije putovanja na dalje destinacije van zemlje. Tako su na Zlatiboru od igrača Partizana Bojan Ostojić i Svetozar Marković, dok se od igrača Zvezde tamo čekirao Milan Pavkov, koji je napravio i seriju interesantnih fotografija kod vodopada.\nPogledajte i sami fotografije srpskih fudbalera i njihovih lepših polovina sa odmora tokom zimske pauze.\nVideo: Kaća Grujić i Borjan zapevali čuvenu pesmu Delija\nBeri zelje oko sebe ....\n22. decembar 2020 | 17:28\nDa li ja dobro vidim,meni se cini da ova Katarina Grujic ima krive noge? 🤓🤓🤓\n22. decembar 2020 | 16:31\nJe li Pavko propo?


ПУТИН САОПШТИО ШТА ЧЕКА РУСИЈУ ПОСЛЕ ЊЕГОВОГ ОДЛАСКА\n„Znate, ja sam toliko povezao svoju sudbinu sa sudbinom zemlje da za mene ne postoji važniji zadatak od jačanja Rusije“, rekao je predsednik u intervjuu američkoj televiziji „En-Bi-Si“.\n„Ako pogledamo situaciju u kojoj se Rusija nalazila 2000 godine: balansirala je na ivici očuvanja svog suvereniteta, teritorijalne celovitosti, broj građana ispod crte siromaštva je bio ogroman i katastrofalan, nivo BDP je bio ispod nule… sada je situacija drugačija. Sada ima mnogo problema, ali je situacija potpuno drugačija. Jednog dana će sigurno neko drugi doći na moje mesto. Zašto bi tada sve ovo treba da se sruši?“, zapitao je ruski lider.\nOn je naglasio da će pre ili kasnije svi biti zamenjeni – „to je prirodni proces, biološki“.\n„Ali, siguran sam da će temelji ruske državnosti, ruske ekonomije, političkog sistema biti takve da će čvrsto stajati na nogama i sigurno gledati u budućnost“, ukazao je ruski lider.\n„Ne razmišljam o tome, to je od trećerazrednog značaja. Najvažnija je sudbina zemlje i njenog naroda“, rekao je ruski predsednik.\nPotpuno tacno, problem je sto SISTEM treba da radi za svoju drzavu a da predsednik bude samo formalna funkcija, da bi se sprecilo narusavanje integriteta drzave, veleizdaja, diktatura itd. Pogledajte samo sta je snaslo Srbiju gde je na kraju banda kompletno zavladala drzavom i unistila sve drzavne institucije ukljucujuci i USTAV RS.... Srbija je pod kontrolom jednog coveka koji radi sve protiv Srbije i Srba samoda bi ostao na vlasti..\nLider dostojan postovanja!\nCeo svet bez izuzetka će jasno videti posle smene Putina gde je Rusija krenula. Bez obzira da li će Putin dočekati kraj svoga života na čelu Rusije ili u penziji, znaćemo. Ako ga budu pljuvali ili čak i sudili kada umre ili kada se penzioniše, to će biti jasan znak da je Rusija na izdisaju i da Putin nije uspeo. Ako ga ne budu sudili, ni mrtva ni živa, to je sasvim dovoljan znak da je Rusija na dobrom putu i da će se zaista održati u vrhu našeg Sveta. Jednostavno i jedino merilo za uspeh Putina. Mislim da se Amerika privremeno povukla i čeka kraj Putin ere da nastavi sa udarima na Rusiju. Pa živi bili i dočekali da vidimo kuda ide ovaj svet i kuda ide Rusija. Za sada, Putin je uspeo da zaustavi sve napade Zapada na Rusiju.\nTramp je zadnjih godina predlagao da grupa G7 (SAD, V. Britanija, Nemačka, Francuska, Italija, Japan i Kanada) ponovo primi Rusiju te da obnove G8. To su odbile pojedine članice G7, skoro sve. Ali s druge strane odbila je takvu ponudu i Rusija. Zašto? Za protekle 2-3 decenije G7 grupa najrazvijenijih zemalja sveta sa 80 posto učešća u svetskom BDP pala je na 40 posto. Otprilike ekonomski su bili najjači kad su nas čerečili i klali. Pritom važno je primetiti da je to grupa najzaduženijih zemalja sveta. Šta se desilo 2008 godine? Objavljena je svetska ekonomska kriza. Da li je ta kriza obustavljena na pravilan način? Nije, nego su rupu zatrpali štampanjem novca bez pokrića. Osim toga grčevito su počeli da se mešaju u spoljnu trgovinu drugih zemalja, da određuju ko sme, a najčešće i zapravo ko sve ne sme slobodno da trguje u svom interesu. Plus u tom periodu dogodilo se otpočinjanje novih osvajačkih ratova od strane SAD i NATO, ali ipak neuspešno. Sve to zajedno uzeto ukazuje da neoliberalni kapitalizam svojstven "razvijenom" Zapadu u sebi zadrži samorazarajuće nepravilnosti. Za 10, eventualno 15 godina ako njihov BDP uzet zajedno opadne naprimer na 30 posto, e onda sigurno više neće biti načina ni imati prođu da se kao sada predstavljaju za vodeći i uticajan deo sveta. A dotle uporno nam mašu onim njihovim trulim šargarepama, ali da bi sebe spasavali. "Razvijeni" Zapad sam po sebi iznutra propada, ne mora niko da ih gura u propast. Jedino je važno sačuvati svoju zemlju da ne bude zgrabljena u njihovom predumirućem stanju. Rusija se u tom smislu prilično obezbedila.\nRusija je osnovana 846.godine,SAD 1776.Postojala je skoro 1000 godina pre amera. HUNI, mongoli, Kinezi, Japanci, krstaši, Teutonci, Poljaci, Litvanci, Marijanci, Turci, Nemci, Francuzi... Svi su se isprobali na Rusiji-i nisu je pobedili. Kad bi takve države zavisile od jednog čoveka-ne bi ni postojale. A zver će stalno da napada, tražeći slabu tačku.Dok joj se ne slomi kičma.


Pečurke – odličan izvor gvožđa koji pospešuje formiranje crvenih krvnih zrnaca. Ne sadrže masti, a imaju visok sadržaj vlakana, vitamina i minerala. Štaviše, poseduju prirodni insulin i enzime koji pomažu u razbijanju molekula šećera.\nLimun – Da li ste znali da jedan limun sadrži 100 odsto ukupnog preporučenog dnevnog unosa vitamina C? Ovakva činjenica je od velikog značaja za zdravlje imunog sistema čoveka jer ne zadržavamo niti proizvodimo vitamin C prirodno kao neki drugi sisari.\nFermentisano povrće – Ovaj način pripreme hrane igrao je važnu ulogu u tradicionalnim kuhinjama širom sveta i to vekovima. Uz pomoć ovog procesa, proizvode se korisni enzimi, čuvaju vitamini i stvaraju različiti probiotici.\nHrana koju bi trebalo izbegavati u supermarketima\nZašto čuvanje krompira u frižideru nije dobra odluka?


rukomet Archives - Prigorski.hr\nRK Podravka Vegeta osigurala besplatan prijevoz i ulaznice na utakmicu Lige prvakinja u Ljubljanu\n25. listopada 2018.\tLokalni sport, Sjeverozapadno Komentari isključeni za RK Podravka Vegeta osigurala besplatan prijevoz i ulaznice na utakmicu Lige prvakinja u Ljubljanu\nRukometni klub Podravka Vegeta iz Koprivnice pozvala je sve zainteresirane navijače za odlazak na utakmicu Lige prvakinja u Ljubljanu, 3. studenog da se jave zbog organiziranog, besplatnog prijevoza. Naime, za gostujuću utakmicu 4. kola EHF Lige prvakinja gdje će biti domaćin Krim organizirana su dva autobusa za zajednički prijevoz navijača autobusom …\nRUKOMET RK Podravka remizirala s Krimom\n20. listopada 2018.\tSport, Vijesti Komentari isključeni za RUKOMET RK Podravka remizirala s Krimom\nRukometašice koprivničkog kluba Podravka Vegeta remizirale su protiv slovenske ekipe Krim Mercatora. Rezultatom 27:27 završila je utakmica trećeg kola Lige prvakinja u kojoj je prvo poluvrijeme pripalo domaćim rukometašica rezultatom 15:13, dok su u nastavku gošće uspjele dobiti svojih pola sata s 14:12. Prva je povela Podravka te se igralo …\n11. listopada 2018.\tSport Komentari isključeni za RUKOMET – LIGA PRVAKINJA // Podravka Vegeta dočekuje mađarski Gyori\nKoprivnički rukometni klub Podravka Vegeta u nedjelju igra drugo kolo Lige prvakinja. U Koprivnici, na domaćem terenu dočekuju mađarski Gyori, klub koji je sportska direktorica Miranda Tatari na današnjoj tiskovnoj konferenciji opisala kao Real Madrid rukometa. – Ne treba puno govoriti o ovoj ekipi. Što je Real Madrid u nogometu, …


Izložba Slavice Ilić u Blok galeriji : Gradska Opština Novi Beograd\nU novobeogradskoj Blok galeriji, Jurija Gagarina 221, u petak, 12.avgusta, s početkom u 20 časova, biće otvorena izložba objekata i crteža, autorke SLAVICE ILIĆ, koja će se beogradskoj publici predstaviti radovima nastalim u protekle dve godine.\nSlavica Ilić je rođena 21.07.1989. u Golupcu. Diplomirala slikarstvo na Akademiji lepih umetnosi u Beogradu 2013. godine. Završila master studije slikarstva na istoimenoj Akademiji 2014. godine Trenutno kandidat za člana ULUPUDS-a.\nKolektivne izložbe: IV Međunarodna izložba – Umetnost u minijaturi, MajdanArt, 2013. Majdanpek/V Međunarodna izložba – Umetnost u minijaturi, MajdanaArt, 2014. Majdanpek/Izložba studenata Akademije lepih umetnosti 2010. Beograd/Izložba studenata Akademije lepih umetnosti 2011. Beograd/Izložba studenata Akademije lepih umetnosti 2012. Beograd/Izložba studenata Akademije lepih umetnosti 2013. Beograd/Izložba studenata Akademije lepih umetnosti 2014. Beograd/Samostalna izložba studenata slikarstva u Šumatovcu 2012. Beograd/ I ja sam kreativna 2014. Golubac/ 46. Majska izložba, ULUPUDS, 2014. Beograd/ Start, Univerzitetska biblioteka Svetozar Marković, Beograd, 2014./ ERASMUS+ Međunarodni projekat, Mladi u akciji, galerija Blok, 2014. Beograd/ 2. Međunarodna izložba malog formata, UNUNS, 2014. Novi Sad/ Radovi malog formata, ULUPUDS, 2014. Beograd.\nSamostalne izložbe: Izložba crteža Slavice Ilić, Kulturno umetnički lavirint, 2015. Novi Sad/ Čovek i pas, kafe-galerija Fridom, pod organizacijom udruženja Kreativna Fabrika, 2013. Beograd./ Lica, Kafe La Libertad, 2013. Beograd. Učesnica likovne kolonije Golubački grad, 2011. Golubac\nProjekti: Projekat francuskog instituta Čarobni izlozi – Preverova sfera 2012. Beograd /Festival primenjene informatike i umetnosti 2012. Beograd/Salon nameštaja 2012. Beograd/Karneval brodova 2013. Savamala, Beograd/Festival otvorenih ateljea 2013. Beograd/Workshop ERASMUS+ Međunarodni projekat, Mladi u akciji 2014. Lipovac, Topola.\nIzložba je otvorena do 24.08.2016. godine.


Švedska: Huawei i ZTE isključeni iz 5G mreže | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 20.10.2020 / 14:05\nAgencija je otkrila da je odluka donesena poslije procjene koju su obavile Oružane snage Švedske i sigurnosna služba.\nEvropske vlade preispituju ulogu kineskih kompanija u gradnji svojih mreža poslije pritiska koji su izvršile SAD. Washington tvrdi da ove kompanije predstavljaju sigurnosnu prijetnju.\nŠvedska služba sigurnosti opisala je Kinu kao “jednu od najvećih prijetnji Švedskoj”.\nVelika Britanija je u srpnju naredila da Huaweijeva oprema bude potpuno ulonjena iz britanske 5G mreže do 2027. godine i to je prva europska zemlja koja je to učinila.\nHuawei i ZTE za sada nisu odgovorili na pitanja da prokomentiraju odluku Švedske. U ovoj zemlji je sjedište “Ericssona”, jednog od vodećih evropskih proizvođača telekomunikacijske opreme.\nTagovi: Huawei, 5G tehnologija, Švedska, kompanija ZTE, Ericsson


Sirijska armija oslobodila 50 naselja u Alepu - Sputnjik Srbija\n12:20 18 Februar 2020\n20:48 27.10.2015 (osveženo 20:54 27.10.2015) Preuzmite kraći link\nSirijska armija je uz podršku ustanika oslobodila 50 naselja u provinciji Alep, saopštio je izvor iz oružane formacije „Jastrebovi pustinje“.\nAvioni iz Turske prevezli više od 500 sirijskih terorista ID u Jemen\n„Juče je armija prodrla duboko u pravcu provincije Idlib. Oslobođeno je oko 120 kvadratnih kilometara – 50 sela. Neki žitelji Lideha i Hadadina danas su već počeli da se vraćaju u svoje domove i da raščišćavaju ruševine“, ispričao je ustanik.\nPrema njegovim rečima, pored sirijske armije, u ofanzivi učestvuju odredi nacionalne odbrane i ustanici „Jastrebova pustinje“.\nSaopšteno je da se ofanziva na provinciju Idlib, koju su u potpunosti osvojili teroristi, nastavlja i sa severa provincije Hama. Iz tog pravca fronta sirijska armija je uspela da se učvrsti u nekoliko naselja na granici s provincijom. Na severo-zapadu Idliba borbe se vode za grad Salma (provincija Latakija) i za gornji grad Džib el Ahmar.\nNa severu provincije Latakija, prema podacima sirijske vojske, borci terorističkih organizacija Nusra fronta i Džunud Kaukaz redovno dobijaju vojnu podršku s turske teritorije. Navodi se i da se preko Turske prebacuju hiljade inostranih plaćenika.\nsirijska armija, borba protiv terorizma, Alep, Sirija


Asistent u knjigovodstvu - NTS d.o.o.\nPratimo globalne trendove i težimo da budemo pioniri kada je u pitanju korišćenje inovativnih tehnologija i njihova primena u oblasti upravljanja i kontrole rada voznog parka, transporta i logistike. Najvažniji resurs koji je uvek na prvom mestu su zaposleni, odnosno ljudi koji čine tim NTS-a. Unapređenje znanja i veština zaposlenih čine suštinu dugoročnog uspeha kompanije NTS.\nRadi širenja poslovanja, kompanija N.T.S. d.o.o. raspisuje oglas za sledeće radno mesto: Asistent u knjigovodstvu\nKnjiženje i kontrola poslovne dokumentacije i poslovnih promena (ulazni računi, izvodi banaka, blagajna…)\nUsaglašavanje sa kupcima i dobavljačima (IOS obrasci)\nKontrola ulaznog i izlaznog PDV-a\nEvidencija i obračun putnih naloga\nNajmanje 1 godina radnog iskustva na sličnim ili istim poslovima\nPoznavanje rada na računaru i programa MS Office paketa (Excel, Word)\nPriliku za lični razvoj i razvoj karijere.


U Srbiji će danas posle svežeg jutra, biti sunčano i toplo vreme, vetar slab, promenljiv.\nJutarnja temperatura od jedan do 11 stepeni, najviša dnevan od 23 do 27.\nI u Beogradu posle svežeg jutra tokom dana sunčano i toplo. Vetar slab, promenljiv. Jutarnja temperatura od šest do 11, najviša dnevna oko 25 stepeni.\nU ponedeljak pretežno sunčano uz malo nižu temperaturu. Slaba kiša se očekuje od utorka pre podne, uz dalji pad temperature.\nOd srede do kraja sedmice pretežno oblačno u svim krajevima, povremeno s kišom i osetno hladnije. Na visokim planinama sneg.


Vlada: Osnaženi izvori finansiranja lokalnih samouprava | Mondo.Me Prod\nOsnazeni izvori finansiranja lokalnih samouprava\n15. August, 00:17\nVlada: Osnaženi izvori finansiranja lokalnih samouprava 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n01.08.2020. / 10:25 10:34\nAutor mondo.me 01.08.2020. / 10:25 10:34\nNa taj način želimo da osnažimo pravo građana da učestvuju u vođenju javnih poslova, a najneposredniji način za ostvarenje toga prava je upravo na lokalnom nivou", saopšteno je iz Vlade Crne Gore.\n"Da bi lokalne samouprave mogle da ispune ove zadatke, neophodno je da imaju stabilne izvore finansiranja. Imajući sve ovo u vidu, Vlada je inicirala izmjene zakona i donijela cijeli set odluka kojima su se značajno unaprijedili prihodi lokalnih samouprava. Rezultati ovih napora nijesu izostali", saopšteno je iz Vlade.\n"Novim odredbama Zakona o finansiranju lokalne samouprave je u prvoj godini primjene imao očekivane pozitivne efekte na budžete lokalnih samouprava. Prihodi od poreza na dohodak fizičkih lica usljed povećanja procenta ustupanja opštinama Sjevernog i Središnjeg regiona u 2019. povećani su za 16,05 miliona eura u odnosu na 2018. godinu. Zakonom o Prijestonici donesenim prije tri godine našoj Prijestonici su obezbijeđeni prihodi koji su joj pripadali, na bazi kojih se realizuju brojni projekti od značaja i za Prijestonicu i za našu istorijsku baštinu", saopšteno je iz Vlade.\n"Novim odredbama Zakona o finansiranju upravljanja vodama propisana je znatno pravednija raspodjela naknada opštinama na ime korišćenja akumulacija. Opština Nikšić će po ovom osnovu ostvariti godišnje prihode od oko dva miliona eura, a prihodovaće i opštine Plužine i Pljevlja.\nOvom spektru važnih zakonskih rješenja i odluka, sigurni smo da će se brzo pridružiti i efekat koncesija za aerodrome Podgorica i Tivat. Planovi, očekivanja i najave ukazuju da bi, pored ostalih prihoda, mogla da se ostvari jednokratna koncesiona naknada od 100 miliona eura. Po Zakonu, pripadajući dio od te naplaćene koncesione naknade pripašće Glavnom Gradu i opštini Tivat. Svakako, povećana avio dostupnost, značajne investicije, unapređenje kapaciteta, kvaliteta usluga, kao i brojne nove usluge, značiće i nove, dodatne prihode za lokalne samouprave i brojna nova kvalitetna radna mjesta", navodi se u saopštenju.


Borci protiv populizma - prijava za seminar — Centar Modernih Veština\nCentar Modernih VeštinaObrazovanjeBorci protiv populizma – prijava za seminar\nBorci protiv populizma – prijava za seminar\nFondacija za evropske napredne studije (FEPS), Evropski forum za demokratiju i solidarnost i Fondacija Max van der Stoel, u saradnji sa Centrom modernih veština, vas pozivaju da se prijavite za učešće na seminaru “Demokratija danas – uloga socijaldemokratskih političkih stranka i društvenih pokreta u borbi protiv populizma” Seminar je namenjen mladima iz levo orijentisanih političkih stranaka, organizacija civilnog društva i društvenih pokreta.\nAko vas interesuju vrednosti levice, politika, društveni aktivizam i želite da radite na tome da Srbija postane pravednije i ravnopravnije društvo, prijavite se za seminar, koji će se održati 30. juna – 2. jula u Kovačici.\nFokus ovog seminara će biti na bavljenju društvenim pokretima i aktivizmom, kao i praktičnim veštinama kao što su pregovaranje i vođenje kampanje. Trening će voditi treneri CMV uz saradnju sa iskusnim holandskim FMS trenerima. Ovaj seminar organizujemo u okviru dvogodišnjeg projekta “Budućnost socijaldemokratije u Evropi i njenom susedstvu” koji se paralelno realizuje u 14 zemalja Evrope, Bliskog istoka i Severne Afrike.\nPrijavni formular se popunjava online i to najkasnije do četvrtka 22. juna. Spisak izabranih polaznika i polaznica treninga će biti objavljen na našem sajtu u petak 23. juna 2017. godine.\nOsnovni kriterijumi za izbor polaznika i polaznica su društveni i politički aktivizam, motivacija i zastupanje vrednosti socijaldemokratije. Ovaj projekat je namenjen prvenstveno mladima (od 18 do 35 godina), koji sebe vide kao aktivne učesnike u društvu i agente promena. Osnovno poznavanje engleskog jezika je neophodno.\nZa sve odabrane polaznike/ce seminara FMS i CMV snose troškove smeštaja, prevoza i hrane.\nUkoliko imate dodatnih pitanja, kontaktirajte nas putem komentara ili mailom na office@cmv.org.rs\n„Socijaldemokratija i prava LGBTI osoba“


Nexen 225/55R16 N''''blue HD Plus 99H letnja auto guma cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nNexen 225/55R16 N''''blue HD Plus 99H letnja auto guma cene\ncena od 9.140,00 do 9.700,00 din | prodavnica (3)\nTigar 255/35R19 UHP 96Y XL TL letnja auto guma\ncena od 8.407,00 din\nTigar 235/55R18 UHP 100V TL letnja auto guma\nUniroyal 195/50R16 RainSport 5 88V XL letnja auto guma\ncena od 10.225,00 din\nUniroyal 235/45R17 Rain Sport 5 94Y FR letnja auto guma\ncena od 9.778,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Nexen 225/55R16 N''''blue HD Plus 99H letnja auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Nexen 225/55R16 N''''blue HD Plus 99H letnja auto guma na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Letnje auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Nexen Letnje auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Nexen 225/55R16 N''''blue HD Plus 99H letnja auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Nexen 225/55R16 N''''blue HD Plus 99H letnja auto guma. Pre kupovine, podatke za Nexen 225/55R16 N''''blue HD Plus 99H letnja auto guma proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nNexen 145/65R15 N''''blue HD Plus 72T letnja auto gumaNexen 155/60R15 N''''blue HD Plus 74T letnja auto gumaNexen 155/65R14 N''''blue HD Plus 75T letnja auto gumaNexen 165/60R14 N''''blue HD Plus 75H letnja auto gumaNexen 165/65R14 N''''blue HD Plus 79T letnja auto gumaNexen 165/65R15 N''''blue HD Plus 81T letnja auto gumaNexen 165/70R14 N''''blue HD Plus 81T letnja auto gumaNexen 175/65R14 N''''blue HD Plus 82T letnja auto gumaNexen 175/70R14 N''''blue HD Plus 84T letnja auto gumaNexen 185/60R15 N''''blue HD Plus 84T letnja auto gumaNexen 185/65R14 N''''blue HD Plus 86T letnja auto gumaNexen 185/70R14 N''''blue HD Plus 88T letnja auto gumaNexen 195/55R15 N''''blue HD Plus 85H letnja auto gumaNexen 205/55R16 N''''blue HD Plus 91V letnja auto gumaNexen 215/60R16 N''''blue HD Plus 95H letnja auto gumaNexen 215/65R15 N''''blue HD Plus 96H letnja auto gumaNexen 225/40R18 N''''FERA Sport 92Y XL letnja auto gumaNexen 225/45R17 N''''FERA Sport 94Y XL letnja auto gumaNexen 225/45R18 N''''FERA Sport 95Y XL letnja auto gumaNexen 225/50R17 N''''FERA Primus 98V XL letnja auto gumaNexen 225/55R17 N''''FERA Primus 101W letnja auto gumaNexen 235/45R17 N''''FERA Primus 97W XL letnja auto gumaNexen 245/40R18 N''''FERA Sport 97Y XL letnja auto gumaNexen 245/45R17 N''''FERA Primus 99Y XL letnja auto gumaNexen 245/45R18 N''''FERA Sport 100Y XL letnja auto gumaNexen 235/60R16 N''''blue HD Plus 100H letnja auto gumaNexen 235/55R17 N''''blue HD Plus 99V letnja auto gumaNexen 225/55R16 N''''blue HD Plus 99H letnja auto gumaNexen 215/55R17 N''''blue HD Plus 94V letnja auto gumaNexen 215/55R16 N''''blue HD Plus 93V letnja auto guma\ncena od 5.384,00 din\ncena od 4.982,00 din\nNexen 185/60R14 N''''blue HD Plus 82T letnja auto guma\ncena od 4.393,00 din\ncena od 6.987,00 din\nNexen 195/65R15 N''''blue HD Plus 91H letnja auto guma\ncena od 4.863,00 din\ncena od 9.240,00 din\ncena od 7.967,00 din\ncena od 10.385,00 din\ncena od 9.973,00 din\ncena od 6.942,00 din


"OPROSTITE MI ZBOG ONOGA ŠTO ĆU URADITI": Pre nego što se razneo bombom ispred AMBASADE SAD Dalibor ostavio pismo na šest strana |\nPočetna AKTUELNO\t„OPROSTITE MI ZBOG ONOGA ŠTO ĆU URADITI“: Pre nego što se razneo bombom ispred AMBASADE SAD Dalibor ostavio pismo na šest strana\n„OPROSTITE MI ZBOG ONOGA ŠTO ĆU URADITI“: Pre nego što se razneo bombom ispred AMBASADE SAD Dalibor ostavio pismo na šest strana\nFoto: Facebook/Dalibor Jaukovic/Tanjug/AP/Risto Bozovic\nPretresom stana Dalibora Jaukovića (43), koji je bacio bombu u dvorište Ambasade SAD u Podgorici, a potom izvršio samoubistvo, među ličnim stvarima pronađene su beleške na šest strana, ispisane rukopisom.\nU podužem pismu Dalibor Jauković, između ostalog, moli porodicu i rođake da „mu oproste zbog onoga što će uraditi“ i opisuje svoje lične i političke stavove, piše Pobjeda.\nPolicija je sinoć pretresala više lokacija na kojima žive ili rade osobe povezane sa Jaukovićrm istražujući da li je Podgoričanin u samobilački napad na ambasadu krenuo sam ili kao član neke šire organizacije.\nKOMŠIJE OTKRILE MOGUĆI RAZLOG SAMOUBISTVA: Kad čujete zašto se Dalibor ubio ispred ambasade SAD zaboleće vas duša!\nNIJE HTEO DA SE UBIJE?\nKako „Pobjeda saznaje, Jauković se kretao iz pravca Sportskog centra prema raskrsnici, kod semafora je prešao pešački prelaz Ulice Ivana Muilutinovića, potom Bulevar revolucije i stupio na trotoar kod ograde dvorišta Ambasade, odakle je bacio bombu.\nProcene istražitelja i bezbednosnih službi govore da je Jauković bacio prvu bombu na ambasadu, pa da se vlastitom nespretnošću ubio prilikom pokušaja aktiviranja druge bombe koja ga je slučajno ubila.\nPrema saznanjima „Pobjede“, nadzorne kamere postavljene kod Ambasade SAD mogle su da snime bacanje prve bombe i istraga će precizno utvrditi da li je zatvarač bombe bio ranije izvađen.\nZvanične podatke nije moguće u interesu istrage dobiti, ali stručnjaci koje je „Pobjeda“ kontaktirala smatraju da je opseg nadzornih kamera takav da se nije mogao snimiti sam čin aktiviranja druge naprave.\nKO JE JAUKOVIĆ?\nOn je živeo sa bratom i majkom u Bloku 5 u Podgorici. Crnogorski je državljanin, rođen u srpskom gradu Kraljevu, pišu „Vijesti“. Bio je nezaposlen. U bezbednosnim krugovima juče se spekulisalo da Jauković ima dijagnozu bolesti zavisnosti, ali „Vijestima“ to juče niko zvanično nije potvrdio.\nNa Jaukovićevom Fejsbuk profilu se vidi da je nagrađen medaljom za zasluge u oblastima odbrane i bezbednosti Savezne republike Jugoslavije 1999. godine.\nNa toj društvenoj mreži kritikovao je crnogorsku vlast i opoziciju, američkog predsednika, protivio se ulasku u NATO i kritikovao odnos Srbije prema svojim zaslužnim građanima. Njegov Fejsbuk profil juče popodne je ugašen.\n– Bio je pravi patriota tokom NATO bombardovanja. Služio je u jugoslovenskoj protivvazdušnoj odbrani – kazao je za Rojters Milutin Dragićević, koji je za sebe rekao da je Jaukovićev rođak.\nSERGEJ TRIFUNOVIĆ PONOVO ZAPREPASTIO JAVNOST: Glumac se osvrnuo na RELIGIJU i povredio osećanja mnogih ljudi\n– Znam ga skoro tri decenije, od kad živimo ovde. Ne znam da je napravio ijedan incident, nikada. Živeo je u stanu sa roditeljima i bratom. Mirna su porodica. Otac mu je nedavno umro. Brat mu radi na pumpi, nijedan nije oženjen – kazala je jedna od Jaukovićevih komšinica.\nDruga komšinica je rekla da ne poznaje dobro porodicu Jauković, ali da zna da je on uvek bio miran i korektan.\n– Poznavao sam ga, zajedno smo odrasli. Ovo što se desilo je šok za sve nas. To je bio najbolji komšija ovde. Ovo nema veze sa nikakvim terorističkim činom. Ništa nije nagoveštavalo da bi ovako nešto moglo da se desi – kazao je za TV Vesti njegov komšija Marko Zogović.\nDrugi je rekao da je uplašen i da nije očekivao tako nešto od „čoveka takvog ranga, koji je bio vojno lice i branio zemlju od NATO agresije“.\nŠef kriminalističke policije Enis Baković, kazao je da Jauković nije registrovan kao izvršilac krivičnih dela.\nTRAMP O NATO BOMBARDOVANJU SRBIJE 1999. GODINE: Evo šta je rekao za CNN u emisiji Lerija Kinga! (VIDEO)\nVAJDA OSTAJE U NOVAKOVOM TIMU: Da li će...\n‘DRUGA DIMENZIJA’: Otkriven i drugi nivo tunela bosanske...\nKOSOVO NE SME BITI PRIMLJENO U UNESKO, ZAŠTITITE...\nVREMENSKA PROGNOZA: Spremite se, očekuje nas potpuni preokret...\nDOKTOR TODOR JOVANOVIĆ: Svaka bolest je izlečiva, a...\nNOVI DETALJI ISTRAGE: 20 DNK tragova vodi do...\nSPREČEN ATENTAT: Zoljom pokušao da ubije ministra Nebojšu...\nLEGENDARNOG GLUMCA Žiku, sina Bore Todorovića svi znamo,...\nPOSLEDNJA VEST: Zbog teške SAOBRAĆAJNE NESREĆE blokiran granični...\nUŽAS NA NOVOM BEOGRADU: Žena upucana na ulazu...


ISTRAGE Tužilaštvo BiH tereti Izetbegovićevog savjetnika\nBivši ministar odbrane osumnjičen da je bez saglasnosti Predsjedništva BiH potpisivao anekse na ugovore o prodaji viškova naoružanja\nM. AŠČIĆ 22.09.2018\nISTRAGE Cikotić osumnjičen da je oštetio budžet BiH za 6,2 miliona KM?!\nSelmu Cikotića, bivšeg ministra odbrane BiH i aktuelnog savjetnika Bakira Izetbegovića, bošnjačkog člana Predsjedništva BiH, Tužilaštvo BiH sumnjiči da je prodajom viškova naoružanja i vojne opreme zagrebačkoj firmi „Scout“ budžet Bosne i Hercegovine oštetio za 6,2 miliona maraka, nezvanično nam je potvrđeno iz više izvora u Ministarstvu odbrane BiH i policijskim agencijama.\nDržavna agencija za istrage i zaštitu (SIPA) prekjučer je iz Ministarstva odbrane, a po naredbi Suda BH, privremeno izuzela originalnu dokumentaciju koja se odnosi na prodaju viškova naoružanja zagrebačkom „Scoutu“, kao i anekse koje je osumnjičeni Cikotić potpisivao.\nRadi se o ugovorima koje su Ministarstvo odbrane FBiH i Direkcija za proizvodnju i promet naoružanja i vojne opreme RS sklopili s ovom firmom 2003. i 2004. godine. Anekse je potpisivalo Ministarstvo odbrane BiH.\nIz SIPA-e je navedeno da su ove aktivnosti rezultat provođenja istrage po naredbi Tužilaštva BiH i da se odnose na postojanje osnova sumnje da su od 22. marta do 22. oktobra 2010. godine, bez saglasnosti Predsjedništva BiH, donesene dvije odluke i zaključena četiri aneksa na četiri ugovora o prodaji neperspektivnog naoružanja i municije, zaključenih tokom 2003. i 2004. godine između entitetskih ministarstava odbrane i jednog preduzeća iz Hrvatske.\nNo, Cikotić je jučer rekao za „Avaz“ da ne zna je li osumnjičen u ovom predmetu. Kako kaže, saslušavan je u SIPA-i povodom ove istrage, i to prije tri godine, ali u svojstvu „ministra i svjedoka“.\n- Ne bih ja ulazio u te priče. Ja sam o tome uvijek javno govorio. Ja imam povjerenje u pravosudne organe i policijske agencije i vjerujem da će doći do pravih spoznaja – rekao nam je Cikotić.\nInače, SIPA je još 2013. podnijela Tužilaštvu BiH krivičnu prijavu protiv jedne osobe, navodeći da je počinila krivično djelo zloupotrebe službenog položaja ili ovlaštenja.\nIz SIPA-e je prekjučer rečeno da je u ovom predmetu osumnjičeni izmijenio bitne elemente osnovnih ugovora, tako što je njima smanjivao velike količine naoružanja i municije koje je teže prodati na tržištu, a istovremeno uvećao određene količine naoružanja i pretežno municije koje je kupcu bilo lakše prodati na tržištu.\n- A sve kako bi udovoljio zahtjevima preduzeća iz Hrvatske, te je navedenim radnjama oštetio budžet institucija BiH u ukupnom iznosu od oko 6.297.580 KM - rečeno je iz SIPA-e.\nSelmo Cikotić Tužilaštvo


Sjajna vijest za sve ljubitelje sushija: Uskoro u studiju Katran počinju sushi radionice - Beli Zagreb Grad\nMladen Križanović uspješno je završio Tokyo Sushi Academy, jednu od najpoznatijih japanskih škola za strane sushi majstore, gdje je naučio sve tajne izrade sushija\nUsavršavanje je nastavio u sklopu Cateringa Lisak, a nedavno je osmislio i pokrenuo projekt Gyotaku Sushi Bara, koji je dosad otvorio na 6 lokacija u Zagrebu, a na tome ne namjerava stati.\nOd samih početaka Studio Katran je bio više od običnog foto studija. Zahvaljujući godinama iskustva i kreativnoj atmosferi, Studio Katran je postao platforma za promicanje urbane kulture, evenata i zabave koja ni u vremenima pandemije nije prestala osmišljavati i prezentirati novi, prepoznatljiv sadržaj. Ovo je još jedan od naših projekata za koji već sada imamo poprilično prijava, a naš cilj je dovesti japansku kuhinju u svako kućanstvo.\nvoditelj udruge Dorijan Kljun


Prvi godišnji Balkanski forum o regionalnoj saradnji je održan 7-9 februara 2013. u Solunu, Grčka. Forum je služio kao platforma za povezivanje više zainteresovanih strana i za mlade lidere te za generisanje ideja i strategija za rešavanje ključnih regionalnih izazova i mogućnosti. Učesnici prvog godišnjeg Foruma sa njihovom stručnosti predstavljaju bogatstvo zbog mješavine iskustva i stručnosti na tabeli. Inicijativa je posvećena negovanju i pomaganju zavijajuće mreže pojedinaca i organizacija koje će sarađivati preko granica i sektora koji će ispuniti zajedničke ciljeve regionalnog razvoja i razvijati inovativna rešenja za zajedničke regionalne probleme.\nda se razmosti zajednički programi i usvajanje početne misli o mogućim okvirima saradnje;\nda se ispita trenutna situacija u područjima specifičnih problematikama, identifikovanje postojeće sposobnosti, sredstva i ograničenja, kao i mere koje treba preduzeti da se popune praznine i podržavaju regionalne inicijative;\nda se generišu ideje za zajedničke inicijative - uključujući i inicijative koje počinju kao mali doprinos, ali koj iće imati pravi uticaj.\nČETVRTAK, 7. FEBRUAR 2013\nDavid Burger, Zamjenik Direktora, Kancelarija južna i centralna Evropska pitanja, Državni Sekretarijat SAD\nMarika Theros, Koordinator The Balkan Forum\nStephen Heintz, Predsednik, Rockefeller Brothers Fund\n9:10- 10:00 Preispitivanje regionalne saradnje: koncept, pristup i ciljevi\nOkviri diskusije: mogućnosti i izazovi za Balkan kao regija\nRazmišljanja o Nordijskoj saradnji: prošlosti i sadašnjosti\n10:20–12:00 Okvir i vizija za regionalni razvoj i prosperitet\nKoji bi okvir za saradnju mogao najbolje podržati transformaciju vizije integrisanog regiona u efikasne regionalne inicijative? Cilj ovog panela je da razmostre ključne mogućnostimi, ograničenja i prioriteta za izgradnju okvira saradnje i izgradnju vizije za region koji promoviše održivi razvoj, kolektivni rast i zajedničke investicije.\nGovornici: Ashraf Ghani, Institut za efikasnost države\nLeonidas Makris, Politički savetnik gradonačelnika Soluna\n2:30 – 14:00 Inicijative za regionalnu saradnju\nKoje lekcije Forum može izvući iz postojećih ili prethodnih inicijativa i kako se efikasni pristupi može prilagoditi da bi se zadovoljile potrebe našeg regiona? Cilj ovog panela je da se analizira i razmotri nekoliko primera regionalne saradnje i razvoja, i razmišlja u vezi lekcije koje mogu služiti The Balkan Forum da bi prešao iz uopštene vizije u konkretne planove za mere politike.\nModerator: Priscilla Lewis, Inicijativa SAD u Svetu\nGidon Bromberg, Prijatelji Zemlje Bliskog Istoka\nGoran Svilanovic, Savet za regionalnu saradnju\nCiljevi radionice: da se razmotri trenutna situacija u svakoj oblasti, identifikuju postojeće sposobnosti, sredstva i ograničenja, kao i mere koje treba preduzeti da se popunile praznine i podrška za napredovanje regionalnih inicijativa; generisanje ideja za zajedničke inicijative, kao i uzimanje u obzir početne misli o mogućim okvirima za saradnju.\nShpend Ahmeti je vodeći istraživač javne politike na Kosovu. On donosi veliko iskustvo iz sektora civilnog društva na Kosovu. Tokom 2007 godine, Gdin. Ahmeti je osnovao Institut za Napredne Studije GAP, koji je rukovodio tri godine. Institut GAP je sada jedan od vodećih think takn u oblasti dobrog upravljanja i ekonomije na Kosovu. Gdin. Ahmeti je radio mnogo godinakao ekonomista u Svetskoj Banci, gde je učestvovao u upravljanju portfolia Svetske Banke na Kosovu i bio deo ekipe koji je izradio Pregled Javnih Rashoda za Kosovo. On je takođe radio kao finansijski analitičar za Evropsku Banke za Obnovu i Razvoj. Za proteklih sedam godina, Ahmeti je predavao javnu politiku i međunarodne političke ekonomije na Američkom Univerzitetu na Kosovu. Od 2010. godine se aktivno bavi politikom kao deo pokreta “Vetevendosje”. Gdin. Ahmeti ima diplomu Bachelor iz Ekonomije sa Američkog Univerziteta u Bugarskoj i Magistrirao je u oblasti Javne Politiku u Kennedy School of Government pri Univerzitetu Harvard.\nMiodrag Atanasievski je predsednik Makedonske Komore Turizma. On ima diplomu iz oblasti Odbrane, sa Filozofskog fakulteta Kirilo i Metodije. Od 1981-1994, on je predavao odbranu u srednjim školama u Skoplju. Od 1991. do 1996. godine, Gdin. Atanasievski je bio član izvršnog odbora Skupštine Opštine Centar, upravljao je portfoliom za obrazovanje, odbranu i urbanizaciju. Od 1997. do 1998. godine, bio je Direktor turističke agencije LUNA, dok od 1998. do 2001. godine, bio je tehnički menadžer jedinice zabavnog parka u JP "Parkovi i zelenilo". Od 2002. godine, on je bio menadžer DOO Luna - Skopje. Tokom 1991. osnovao je Reformske Snage Makedonije, a od 1991. do 2000. godine, bio je predsednik Opštinske Organizacije - Centar. Od 1994. do 1997. godine, bio je aktivni član Liberalne stranke, a od 1998. do 2000. godine, bio je aktivni član Liberalno- Demokratske Stranke. On je osnivač i vlasnik turističke agencije TEABO - Skoplje. Od 1992. do 1996. godine, radio je kao Predsednik Upravnog odbora J.H. Osnovna škola Pestaloci . Od 2007. godine, on je osnivao i predsednik je Upravnog Odbora Udruženja Makedonaca iz Makedonije i Dijaspore. Od 2008.godine je predsednik makedonske Komore Turizma. Učestvovao je na više domaćih i međunarodnih projekata kao što su "Zajedno Kući u Makedoniji" podržan od strane Makedonske Vlade u 2007. godini, i "Stvorite svoju budućnost", podržan od strane Agencije za Omladinu i Sport u 2008. godini.\nWill Bartlett je viši istraživač u oblasti političke ekonomiji Jugoistočne Evrope u Evropskom institutu pri Londonskoj Školi za Ekonomiju i Političke Nauke. On je Magistrirao Ekonomiju na Univerzitetu u Kembridžu i Magistar je Ekonomskog Razvoja pri školi za orijentalne i afričke studije na Londonskom Univerzitetu. On je stekao doktorat na Univerzitetu u Liverpulu o nezaposlenosti i migracija u bivšoj Jugoslaviji. Predavao je na univerzitetima u Southampton, Bath, i Bristol, a bio je istraživač na Institutu Evropskog Univerziteta u Firenci. Od 2006-2008, radio je kao Predsednik Evropskog Udruženja za komparativne ekonomske studije (EACES). Dr Bartlett je radio kao konsultant u Evropskoj Komisiji, Evropskom Parlamentu, Evropskoj fondaciji za obuku, OECD, i u ostalim međunarodnim organizacijama. Njegova trenutna istraživanja pokrivaju tržišta rada, stručno obrazovanje i nedostatci veštine u jugoistočnoj Evropi.\nJelena Berković koordinira javne komunikacije u GONG-u, nestranačka građanska organizacija osnovana u Hrvatskoj 1997. godine koja podstiče građane da aktivno učestvuju u političkim procesima. Od 1998-2010, gospođa Berković radila je kao urednik i novinar na zagrebačkom Radiju 101 i bila je uključena u sličan kapacitet u studentskom papiru REVOLT i kulturnog časopisa Gordogan. Studirala je novinarstvo na Fakultetu Političkih Nauka u Zagrebu i Magistrirala je u oblasti Globalne Politike na Londonskoj školi za Ekonomiju i Političke Nauke.\nYiannis Boutaris je rođen u Solunu. Studirao je na Univerzitetu Aristotel u Solunu, gde je stekao diplomu is oblasti Hemije. Tokom 1967.godine je stekao diplomu iz oblasti Vinarstva pri Instituta vina u Atini. Od 1969-1996, Gdin. Boutaris je služio kao pomoćnik direktora, tehnički direktor i direktor u porodičnom biznisu, J. Boutaris & Son S.A. kompanija koja proizvodi, uvozi i distribuira vina i alkoholna pića. On je tokom 1996. godine postao Generalni direktor Yannis Boutaris & Associates Ltd., konsultantske kompanije u sektoru vina, gde je ostao do 2010 godine. Od 1998-2010, bio je predsednik Kir Yianni SA vinarije, koji se nalazi u privatnom vlasništvu vinograda Yiannakohori ii Amyndeon i koja se rukovodi od stranje njegova dva sina. Gospodin Boutaris služio kao opštinski savetnik tokom 2002-2010. U opštinskim izborima 2006. godine, bio je kandidat za gradonačelnika kao vođa "Protovoulia za Solun" i dobio je 16 % glasova. Na opštinskim izborima Novembra 2010. godine, izabran je za gradonačelnika Soluna. Od 1980. je radio kao predsednik i kao član upravnog odbora mnogih profesionalnih, kulturnih i ekoloških organizacija, kao što Skupštine Evropskih Vinskih Regiona (Arev), Akademiji Internationale du Vin, Federacija Grčkih Vina i Spirits Industries, filmski festival u Solunu VVF Grčka, Solunska Turistička organizacija. On je takođe bio osnivač makedonskog Muzeja savremene umetnosti u Solunu i Arcturos, neprofitna organizacija koja čiji je cilj zaštita i upravljanje životnom sredinom i divljih životinja. Dobitnik je mnogih nagrada, uključujući vinar 2003 godine iz Udruženje Grčkih Vinskihh Novinara i 2003 Evropski Heroj časopisa “Time” za njegov rad sa Arcturos. Gdin Boutaris ima dva sina i ćerku, tečno govori engleski i francuski jezik.\nDarko Brkan je osnivač i Predsednik Zašto ne (Why Not), Sarajevska nevladina organizacija koja promoviše građanski aktivizam, odgovornost vlade, kao i upotrebu digitalnih medija i novih tehnologija za produbljivanje demokratije u Bosni i Hercegovini. Pored toga, on je jedan od osnivača Dosta! jedan od najistaknutijih građanskih pokreta u BiH za socijalnu pravdu i odgovornost vlade. Jedan od vodećih aktivista civilnog društva, Gdin. Brkan je započeo svoju karijeru u građanskom aktivizmu pre više od deset godina kao koordinator kampanje za prigovor savjesti služenje vojnog roka u BiH. Diplomirao je na elektrotehničkom Fakultetu u Sarajevu sa na Informacionoj tehnologiji i kandidat za MBA na Sarajevskom Fakultetu za Ekonomiju i Biznis, smer Menadžment strateške informacije. Gdin. Brkan je Regan Fascell Democracy Fellow na Nacionalnoj Zaduzbini za Demokratiju, gde je istraživao kako se internet alati i informacione tehnologije koriste za promovisanje demokratije. Dobitnik je nekoliko nagrada u oblasti inovacija i novih tehnologija, uključujući i nagradu SAD Alumni inovacije u 2011. g Brkan je član Upravnog odbora Udruženja američkih Alumni u BiH, član Političkog saveta ACIPS i član odbora za Ekipa, fondacija koja promoviše nezavisne i društveno angažovanu kulturu. On je član Alumni akademije političku izuzetnost Saveta Evrope od 2008. godine, Alumni Fletcher Letnjeg Instituta za napredne studije u nenasilnim sukobima od 2010. godine, i Alumni Vlade SAD-a nakon završetka IVLP programa u 2009. godini.\nGidon Bromberg je izraelski Direktor EcoPeace/Prijatelji Zemlje Bliskog Istoka. Prijatelji Zemlje Bliskog Istoka je jedinstvena regionalna organizacija koja je spojila Jordan, Palestinu i Izrael za zaštitu životne sredine za promovisanje održivog razvoja i za unapređivanje mirovne napore u problematičnom Bliskom Istoku. Organizacija ima svoje kancelarije u Tel-Aviv, Betlehemu i Amanu. Gdin. Bromberg, suosnivač organizacije pod imenom EcoPeace 1994. godine i od tada je Izraelski Direktor. Tokom 1997 god. gdin. Bromberg, je predvodio prispajanje organizacije sa Friends of the Earth International. On je predvodio na čelu kampanje za zagovaranje organizacije, u Izraelu i inostranstvu, i razvio preko granični mirovni program Good Water Neighors koji se vidi kao model za druge programe u konfliktnim područjima. U 2007 god. gdin. Bromberg, je pozvan da se pridruži Međunarodnoj radnoj grupi East West Institute za preventivnu diplomatiju. Tokpm 2007 god. gdin. Bromberg, završio je World Fellowship za globalno liderstvo na Univerzitetu Yale i bio je nagrađen od strane magazina Time sa titulom “Heroj za životnu sredinu” 2008. Početkom 2009. god. gdin. Bromberg i njegovi saradnici - direktori su dobili prestižnu nagradu Skoll za socijalno preduzetništvo, a u avgustu 2009. imali su počasni sastanak sa "The Elders" organizacijom koju je predvodio bivši američki predsednik Džimi Karter. U aprilu 2010. god. gdin. Bromberg i Prijatelji Zemlje Bliskog Istoka su dobili Green Globus za svoj rad u ekološkom obrazovanju u Izraelu. Gdin. Bromberg, je član izraelskog UNESCO Komiteta svetske baštine i među-ministarskog odbor za održivi razvoj u Izraelu. Gdin. Bromberg, po profesiji je advokat i prethodno je radio u javnom interesu ekoloških zakona i član je Izraelske Advokatske Komore. On poseduje Bahelor diplomu iz oblasti Ekonomije kao i prava iz Monash Univerziteta u Australiji. Kao stipendista Fonda Novog Izraela završio Magistarske studije "u međunarodnom pravu životne sredine na Američkom Univerzitetu u Vašingtonu, D.C. On je objavio više od trideset akademskih i popularnih publikacija koje se tiču politike zaštite životne sredine i bezbednosti pitanja vode Bliskog Istoka.\nNeven Budak predaje srednjovekovnu istoriju na Univerzitetu u Zagrebu od 1980 godine. On je takođe ponavljajući gostujući profesor na Centralno-Evropskom Univerzitetu u Budimpešti. Dr. Budak je objavio nekoliko knjiga i preko 60 članaka u nekoliko zemalja. Od 1999-2012, on je bio predsednik Hrvatskog Nacionalnog Komiteta za istorijske nauke. On je član Međunarodne Komisije za istoriju gradova i za zajedničke istorijske projekte (CDRSEE, Solun). Od januara 2012 god., služi kao specijalni savetnik za nauku pri kancelariji Premijera Hrvatske.\nGoran Buldioski je Direktor fonda Think Tank Fondacije Otvorenog Društva. On je iskusan i doprineo je demokratskoj tranziciji centralne i istočne Evrope. Njegova ekspertiza obuhvata strateško planiranje i izgradnju kapaciteta za NVO i istraživačkih politika centara; organizovanje i upravljanje projektima u neprofitnom sektoru, i razvoj demokratske i participativne politike za promene u istočnoj i centralnoj Evropi (CEE). Gdin. Buldioski ima diplomu u oblasti javne politike sa Centralno-evropskog Univerziteta u Mađarskoj, i diplomu iz oblasti Organizacionog Ponašanja sa Univerziteta Džordž Vašington. Pre pristupanja Fondaciji za Otvoreno Društvo, radio je za Savet Evrope, u Makedonski centar za međunarodnu saradnju, i u Nacionalni saveta za mlade Makedonije. Njegovi članci i naučni radovi koji se bave istraživačkim centrima, relevantnih istraživanja politike i demokratska tranzicija su se objavili u Evropski Glas, Sharp! Magazin, Turkish Policy Quartly, bilten LSE_UNDP za razvoj i tranziciju, Međunarodni časopis za neprofitni zakon i bezbednosni posmatrač Zapadnog Balkana.\nDavid Burger je zamenik direktora za jugoistočnu i centralnu Evropu u Stejt Departmentu; Kancelarija je odgovorna za američke odnose sa Albanijom, Bosnom i Hercegovinom, Hrvatskom, Kosovom, Makedonijom, Crnom Gorom i Srbijom. On se pridružio diplomatskoj službi 1993. godine, radeći u Pakistanu, Singapuru, Vašington, Helsinki, Ankara (gde je pokrivao pitanja Irak-Turska), a nedavno kao političko-ekonomski Načelnik u Skoplju, Makedonija. On je četiri puta primalac Superiorne nagrade za čast dodeljena od strane Departmenta. Tokom leta 2013. godine, on će preuzeti dužnost zamenika šefa misije u Ambasadi SAD u Ljubljani, Slovenija.\nBetsy Campbell je potpredsedica za programe u Fondu Braće Rockefeller, pružajuci vođstvo programa fonda i aktivnosti donacije u Sjedinjenim Američkim Državama i inostranstvu. Njene nadležnosti su i nadzor nad upravljanjem donacija i komunikacijskih aktivnosti koje podržavaju opšte ciljeve misije i programa Fonda. Gđa Campbell je započela svoju karijeru u Save the Children gde je radila sa malim programima preduzećima i kreditima u Latinskoj Americi i Africi. Ona je radila 12 godina u Ford fondaciji, kao oficir programa u okviru programa ruralnog siromaštva i resursa, bila je Direktorica za zajednice i razvoj resursa, i kao viši direktor i zamenik potpredsednika za izgradnju imovine i razvoj zajednice.Pre dolaska u RBF 2007. godine, Gđa Campbell je živela i radila u La Pazu, Bolivija, gde je pružala konsultantske usluge za novim fondacijama i raznim razvojnim organizacijama za zaštitu životne sredine i zajednice. Ona je trenutno predsednica upravnog odbora Winrock International i služi u odborima u Centru Evropske Fondacije i Centra za Ruralne Strategije. Ona je član saveta za spoljne poslove. Gđa Campbell je Magistrirala u oblasti Međunarodnih odnosa na Univerzitetu Johns Hopkins i diplomirana u oblasti Spoljnih Poslova na Univerzitetu Gorgetown.\nCosta Carras je suosnivač i član Centra za Demokratiju i Pomirenje u Jugoistočnoj Evropi i Udruženja za Demokratiju na Balkanu. U Centru za Demokratiju i Pomirenje u Jugoistočnoj Evropi, ima posebnu odgovornost za najraniju inicijativu Centra, zajednički istorijski projekat, koji je uspešno okupio naučnike i stručnjake za obrazovanje od Slovenije do Kipra. Od 1996. do kraja 2001 god. Gdin. Karas je bio ko-predsednik Poslovnog Saveta Inicijative za saradnju u jugoistočnoj Evropi (SECI) sa Rahmi Koc. Njegova politička aktivnost datira u vreme opozicije u grčke diktature i nastavio sa osnivanjem prijatelja Kipra u Londonu 1974 god. gde je i dalje aktivan član. Inicijator kontakata između grčkih i turskih poslovnih zajednica u 1985 godini, trenutno je grčki Koordinator grčko-turskog foruma. Gospodin Karas je rođen u Londonu, gde je živeo do 1997. godine. Ima dvostruku dilplomu, prvenstveno iz oblasti Antičke Grčke i latinske književnosti; i druga iz oblasti Filozofije i antičke istorije iz Koledža Trinity, Oksford. Studirao je ekonomiju na Littauer Školi za javnu Administraciju na Univerzitetu Harvard pre sticanja dugog i raznovrsnog iskustva u poslovanju, posebno dostavi, konzervaciju, kulturnim pitanjima, i religije.\nMilan Culic je rođen 1979. godine u Republici Srbiji i diplomirao na Westminster Univerzitetu 2006. godine u Londonu, Engleska. Njegova Magistarska teza je osvojila nagradu MPI omladinsku fondaciju za najbolju tezu u Evropi u Konvenciji i sastancima kategorije industrije. Gdin Čulić je glasan za Global 30 ispod 30 za sastanke profesionalnih magazina, kao jedan od 30 ljudi mlađih od 30 godina koji oblikuju i utiču na globalnim sastancima industrije. Tokom 2008. godine, kao jedan od 204 cenjena građana, gdin. Čuliću je Srpksa Vlada dodelila pasoš sa posebnim statusom. On trenutno služi kao predsednik Upravnog odbora u Centru za istraživanje i studije turizma, koji je suosnpvao tokom 2008. Gdin. Čulić je trenutno student Doktorskih studija u SKEMA Business School u Sophiai Antipolic u Francuskoj, gde služi kao gostujući predavač iz oblasti marketinga od 2010. godine.\nJelena Curuvija Djurica diplomirala je na Fakultetu dramskih umetnosti u 2000 u Novom Sadu. Od tada, ona aktivno radi u pozorištu u Beogradu, Novom Sadu, Somboru, Subotici, Vršcu i u Srbiji. Gospođa Ćuruvija Đurica ima preko 40 pozorišnih premijera, nekoliko od njih na televiziji i filmu. Prošle godine, radila je u pozorišnom projektu Sarajevo, Hipermnesia, na kome su bili uključeni i glumci iz Sarajeva, Prištine i Beograda.\nAleksandar Damjanovic je bio član parlamenta u Crnoj Gori od 2007 godine. U tom svojstvu, on je služio kao predsednik Odbora za ekonomiju, finansije i budžet Skupštine Crne Gore; šef poslaničke grupe Socijalističke narodne partije Crne Gore; i kao član Nacionalne komisije za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije. Od 2003. do 2007. godine, gospodin Damjanović je služio kao sekretar parlamentarne grupe Socijalističke narodne partije Crne Gore. Od 1995. do 2002. godine, radio je kao inspektor za finansije u Saveznom Ministarstvu Finansija Vlade bivše Jugoslavije. Od 1992. do 1994. godine, služio je kao savetnik u Ministarstvu Finansija Vlade Crne Gore. Studije je završio na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Podgorici tokom 1992 godine. U 1996. gdin. Damjanović je završio postdiplomske studije na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. On je rođen 1969. godine u Podgorici, Crna Gora.\nDorian Ducka je Direktor Projekata Evropske Integracije i Međunarodnih Projekta u Ministarstvu Ekonomije, Trgovine i Energetike Albanije, pozicija na kojoj radi već tri godine. Pre nego što je ušao u Vladi, gdin Ducka je bio potpredsednik međunarodnog sekretara na Međunarodnom odeljenju Socijalističkog pokreta za integraciju u Albaniji, treća partija po veličini u državi. On je osnovao i bio uključen u nekoliko albanskih nevladinih organizacija, kao što su Albanski Slobodni Forum, IDEA Institut, kao i Albanska atlantska asocijacija mladih političkih lidera, koji promoviše pomirenje, političku saradnju i osnaživanje mladih u albanskoj politici. Gdin Ducka je bio uključen u međunarodnom pomirenju i liderstvo mladih na Balkanu i Evropi. On je bio jedan od govornika na događajima, čiji su domaćini bili SAD Kongresu i Senatu, domu u Velikoj Britaniji, i Norveški Stortingnet. Gdin Ducka je diplomirao u oblasti međunarodnih odnosima na Istočnom Mediteranskom Univerzitetu u Famagusta, Kipar. On je nastavio postdiplomske studije kao Chevening stipendista za javnu politiku na Kings Koledžu u Londonu. On je dobio dodatno usavršavanje od strane Temasek Politechnic u Singapuru, i Bečkoj Diplomatskoj Akademiji u oblasti Energetske Diplomatije. Interesovanja Gdin. Ducka su putovanja, knjige, investiranje u saradnji među mlade generacije; međunarodno umrežavanje; pomirenje; transformacioni posao; međunarodna bezbednost i promocija demokratije; energetska bezbednost; i diplomatija.\nJan-Erik Enestam ima veliko iskustvo u Finskoj Vladi i Nordijskog saveta. Gdin Enestam je od 2007 godine je generalni sekretar Nordijskog saveta u Kopenhagenu. Rođen je 1947. godine u Vastanfjard, Finskoj, gdin Enestam je Magistrirao na društvenim naukama na Akademiji Abo u 1973. Gdin Enestam je u Finskoj služio kao Ministar Spoljnih Poslova; Ministar životne sredine; Ministar odbrane; Ministar unutrašnjih poslova; Ministar za socijalna pitanja i zdravstvenu zaštitu; Ministar odbrane; Specijalni savetnik ministra odbrane; Menadžer projekta u Nordijskog saveta ministara; Opštinski menadžer za Vastanfjard; Razvoj planer i šef Kancelarije za Vladu Aland; i vršilac dužnosti istraživača za finsku turističku zajednicu u Aland.\nMaro Evangelidou diplomirala na Arhitektonskom fakultetu Univerziteta u Firenci i završila je dodatnu obuku u urbanom planiranju u Centre de Recherches d'Urbanisme (CRU) u Parizu. Ona ima diplomu Diplome d'Etudes Approfondies (DEA) u urbanom - prostornom planiranju iz Instituta d'Urbanisme de Paris na Univerisite Paris XII (Val de Marn). Osim toga, ona je učestvovala master kursu o upravljanju životnom sredinom u DEA "nauke i tehnike životne sredine" ENPC i Univerisite Paris XII VAL de Marn. Gospođa Evangelidou je radila u privatnom sektoru kao konsultant i u Ministarstvu uređenja prostora i zaštite životne sredine od 1980. Ona je u početku radila na opšte politike i pitanjima institucionalnih okvira u Odeljenju za urbanizam, a zatim je nastavila da radi na vodeći principima za studije, zakonski predlozima, decentralizacijom nadležnosti u Kancelariji za monitorisanje urbane rekonstrukcije operacije. U Organizaciji za strateško planiranje i zaštitu životne sredine u Atini (Orsa), gospođa Evangelidou je bio odgovorna za strateške intervencije u javnom i privatnom sektoru (Metropolitanski parkovi i brao područjima). Osim toga, ona je radila na evropskim projektima, uglavnom na priobalnim područjima, a prethodno je radila kao šef Odeljenja za strateško planiranje i gradske intervencije ORSA.\nTryggvi Felixson je viši savetnik u Nordijskog saveta u Kopenhagenu. Nordijski savet je sklop od 87 nordijskih poslanika osnovana 1951. godine. Pre ulaska u Nordijski savet 2010. godine, radio je kao načelnik Odeljenja za životnu sredinu i resurse u savetu Nordijskih ministara, koperativna organizacija nordijskih vlada. Gospodin Felikson je služio na vlasti Islanda u Centralnoj banci Islanda, Ministarstva finansija i Ministarstva za životnu sredinu. On je šest godina bio direktor za NVO životne sredine na Islandu. Gospodin Felikson je rođen i odrastao na Islandu i po struci je resursni ekonomista, obrazovan u Norveškoj, Americi i Meksiku.\nMark Freeman je Izvršni Direktor Instituta za integrisane tranzicije. Belgijski i kanadski državljanin, Freeman je međunarodni advokat i vodeći ekspert za pitanja ljudskih prava u kontekstu demokratskih i post-konfliktne tranzicije. Tokom poslednjih 15 godina, on je intenzivno sarađivao sa društvima u tranziciji, uključujući Alžir, Bolivija, Bosna i Hercegovina, Burundi, Kolumbija, DR Kongo, El Salvador, Keniji, Mauritanija, Maroko, Nepal, Srbija, Šri Lanka, Tunis, Turska i Zimbabve. Freeman je pomogao da se pokrene i usmeri Međunarodni centar za tranzicionu pravdu, u Njujorku i u Briselu, a autor je nekoliko vodećih tekstova o pitanjima političkog i post-konfliktne tranzicije, uključujući najskorije nužno zlo: amnestije i potrazi za pravdom (Oxford University Press, 2010). On predaje zakonu o prelazu i upravljanje konfliktima na Pravnom fakultetu KU Leuven i ranije služio kao šef za spoljne poslove na Međunarodnoj kriznoj grupi. Tečno govori engleski, francuski i španski, završio je Bachelor studije u oblasti humanističke studije iz McGill University, i J.D. sa Pravnog fakulteta Univerziteta u Otavi i Magistar je pravnih nauka sa Pravnog fakulteta Kolumbija, gde je bio saradnik za ljudska prava i Akademik James Kent.\nEda Gemi je istraživač u Helenskoj Fondaciji za Evropsku i Vanjsku Politiku (ELIAMEP). Od 2010-2012, bila je naučni saradnik u Robert Schuman Centar za napredne studije na Evropskom Univerzitetskom Institutu u Firenci. Glavne oblasti istraživanja su migracije i studije jugoistočne Evrope, sa posebnim osvrtom na socijalnu integraciju, transnacionalne političke participacije, kružne migracije i polna migracije. U okviru svojih istraživačkih aktivnosti, ona je sarađivala sa Univerzitetom Charokopeio, Centar za Polne studije na Univerzitetu Panteion, Centar za ravnopravnost polova za istraživanje - KETHI, Grčki Institut za migracione politike - IMEPO, Centar za evropsko Ustavno Pravo, Univerzitet Sussex i Ekonomski fakultetu u Atini.\nAshraf Ghani je suosnivač i Predsednik Instituta za Efikasnost države i predsedavajući Inicijative Izgradnje tržišta instituta Aspen. On je predsedavajući Komisije za tranziciju Avganistana, odgovoran za nadgledanje predaje odgovornosti u oblisti bezbednost avganistanskim nacionalnim snagama bezbednosti u avganistanskim provincijama. Pošto je služio kao savetnik SPGS Brahimi u Avganistanu krajem 2001 godine, Dr Ghani je postao Ministar Finansija Avganistana tokom Prelazne uprave, široko priznat za dizajniranje Avganistanske strategije za integrisanu politike, ekonomije i bezbednost između 2001. i 2005. godine, u formi Bonskog Sporazuma, Nacionalni okvir za razvoj, vežba "obezbeđivanje Avganistanske budućnosti” i dizajniranje Avganistanskog kompakta. Dr. Ghani je bio kandidat za Generalnog Sekretara Ujedinjenih Nacija 2006. godine, i kandidat na predsedničkim izborima u Avganistanu 2009. godine. Prethodno je radio u UN Panel Visokog Nivoa o pravnom osnaživanju siromašnih, IDEA, kao viši nerezidentni saradnik u Institutu Brukings, član upravnog odbora Brukingsovom projekta globalne nesigurnosti, Atlantski savet, i Projekat Svetske Pravde američke advokatske komore. On je autor brojnih knjiga i članaka, uključujući i Popravljanje Propalih Država: Okvir za obnovu slomljenog sveta (OUP: 2008), i čest je komentator u medijima.\nDennis Gratz je rođen 1978. godine u Sarajevu. Diplomirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Sarajevu 2001. godine i dobio je diplomu u oblasti demokratiji i ljudskih prava na Centru za Interdisciplinarne Postdiplomske Studije na Univerzitetu u Bolonji 2002. Tokom 2003, on je položio pravosudni ispit i počeo je sa radom kao advokat u Sarajevu, specijalizovan u oblasti bračnog zakona, autorskih prava, i zakon o medijima i slobodi štampe. Od 2008-2009, radio je kao koordinator radne grupe regulacije sa DTT Forumom Regulatorne agencije za komunikaciju BiH. Dr. Gratz je doktorirao na Fakultetu Društvenih Nauka na Univerzitetu u Hamburgu. Njegova teza se bavila sistematskim ratnim zločinima počinjenim tokom rata u Bosni 1992-1995, sa posebnim fokusom na eliminaciji lokalnih elita (elitocidna teorija). Dr. Gratz je objavio više naučnih studija i eseja na temu ratnih zločina, ustavna pitanja, zaštite ljudskih prava i primeni, i bio je predavač i panelista na međunarodnim i domaćim naučnim konferencijama i panelima. Dr. Gratz je trenutno asitent profesor na Centru za Interdisciplinarne Postdiplomske Studije Univerziteta u Sarajevu i u Sarajevskoj školai za nauku i tehnologiju. Od 2009. do 2010. godine, bio je Fulbrajtov stipendista na Univerzitetu Kolumbija u Njujorku. U 2010. godini, sproveo je niz predavanja o ratnim zločinima u bivšoj Jugoslaviji, kao gostujući profesor na Institutu za istraživanje mira i sigurnosne studije u Hamburškom Univerzitetu, u Nemačkoj. Dr. Gratz je suosnivač i predsednik Naše Stranke, socio-liberalne političke stranke iz Bosne i Hercegovine. Bio je kandidat za Predsednika Opštine Centar Sarajevo tokom lokalnih izbora 2008. godine.\nYehuda Greenfield-Gilat je licencirani arhitekta, suosnivač SAYA/Dizajn za promene i Direktor njegovog Planiranja i Razvoja. On je diplomirao na Harvard Kennedi School of Government, i ima diplomu iz oblasti arhitekture iz Tehnion-Izrael Instituta za Tehnologiju. On je specijalizovan za veze između planiranja, rešavanja konflikata, i političke ekonomije. SAYA/Dizajn za promene je arhitektonska firma za dizajn, specijalizovana za arhitekturu mira - koristi dizajn da inspiriše i previdi mir u područjima intenzivnih sukoba. Firma je osnovana 2006. godine, sa dubokim uverenjem da arhitektura i dizajn može da igra važnu, transformacionu ulogu u spornim područjima. U kasnijim, godinama firma se predvodila od strane raznih nevladinih organizacija, mirovnih inicijativa, i think tanks (Iizraelsko-palestinski Inicijativa u Ženevi, Peres Centar za mir, Centar za mir Srednjeg istoka i više) da bi sprovodili studije, kampanje i razne saradnje sa palestinskim arhitekatama i planerima. Njihov rad tokom godina predviđa sporazume i razvoj kreativnih mogućnosti i razmišljanja za rešavanje sukoba, stvorila je veliku banku bazu podataka za mir u regionu, i služila je liderima u ranijim pregovorima.\nMilan Grubor je viši savetnik u kabinetu predsjednika Narodne Skupštine Republike Srpske. Bio je učesnik u prvoj generaciji Instituta Jugoistočne Evrope mladih lidera na Univerzitetu Tovson u Sjedinjenim Američkim Državama u 2001. Gdin. Grubor je bio jedan od osnivača i prvih predsednika Saveta učenika Republike Srpske od 2001-2002. Bio je osnivač i potpredsednik Saveza Studenata Republike Srpske tokom 2006-2007, i osnivač i prvi predsednik studentskog parlamenta Univerziteta u Banjoj Luci tokom 2008-2009. Gdin. Grubor je šef AntiKor-a, ekipa koja se borila protiv korupcije na visokom obrazovanju. Tokom 2009-2010, je bio predsednik Saveta Republike Srpske Mladih. Diplomirao je na Medicinskom Fakultetu na Univerzitetu u Banjoj Luci tokom 2010. On je kolumnista u “Nezavisne novine” u Bosni i Hercegovini. Govori engleski i francuski jezik.\nStephen B. Heintz se pridružio Braći Rokfeler (RBF) tokom februara 2001. godine kao njen četvrti predsednik. Osnovan 1940. od strane sinova i ćerke John D. Rockefeller Jr., RBF je međunarodna fondacija koja podržava društvenu promenu koja pomaže da se izgradi što pravedniji, održivi i mirni svet. Pre dolaska u RBF, Gdin.Heintz je radio na rukovodećim pozicijama u neprofitnom i javnom sektoru. Nedavno je gdin. Heintz bio prvi predsednik Demos: Mreža za ideje i akcije. Demos je organizacija za istraživanje i zastupanje javne politike koja radi na poboljšanju vitalnosti američke demokratije i promovisanje šireg zajedničkog ekonomskog prosperiteta. Pre osnivanja Demos-a, gdin. Heintz je bio Izvršni Potpredsednik i Glavni Operativni Direktor na Institut Istok-Zapad (EVI), gde je radio na pitanjima ekonomske reforme, razvoj civilnog društva i međunarodne bezbednosti. Sa sedištem u Pragu, Češka od 1990. do 1997. godine, gdin. Heintz je radio intenzivno u Centralnoj i Istočnoj Evropi i u novim nezavisnim državama. Gdin. Heintz je posvetio prvih petnaest godina karijere u politici i državnoj službi u državi Konektikat, gde je služio kao komesar za ekonomski razvoj (1988-1990) i komesar za socijalna pitanja (1983-1988). Godine 1988. on je pomogao da se izvrši nacrt i obezbedi glasanje na Kongres "zakon za podršku porodice," prvi veliki napor da se reformiše sistem zaštite nacije. Članci gdin. Heintz su se objavili u The International Herald Tribune, The Washington Post, The Wall Street Journal Europe i nekoliko knjiga i časopisa. On je diplomirao sa Magna Cum Laude na Univerzitetu Yale.\nSladjan Ilic je služio kao ekonomski savetnik gradonačelnika Štrpca, na Kosovu od juna 2011. On je posebno angažovan u projektu revitalizacije Ski centar Brezovica. Gdin. Ilić je diplomirao Ekonomiju na Univerzitetu u Ljubljani, Slovenija i Univerzitet u Beogradu, Srbija. On je bio prvak sedam puta u alpskom skijanju i član tokom 1992. godine Jugoslovenskog olimpijskog tima za Albertville. Do 2000., bio je angažovan u privatnom preduzetništvu, pre svega u oblasti zimskog turizma. Nakon rata na Kosovu, gdin. Ilić je radio kao direktor NVO Resursni centar OEBS-a u Štrpcu skoro godinu dana. On je takođe osnovao lokalnu nezavisnu radio stanicu i radio je kao novinar. Godine 2002. je osnovao Srpsku Demokratsku pPkret u opštini Štrpce, kandidovao se za izbore, i bio je izabran za Predsednika opštine. U 2004. godini, on je podneo ostavku i postao član kosovskog parlamenta kao nezavisni kandidat. Od 2007. godine, gdin. Ilić je radio na raznim međunarodnim projektima usmerenim na ekonomsko osnaživanje ugroženih grupa i na pružanje konkretne finansijske pomoći zajednicama na Kosovu.\nChristina Koulouri je profesor moderne i savremene istorije i Direktor Centra za Istraživanje savremene istorije na Univerzitetu Panteion političkih i društvenih nauka u Atini, Grčka. Dr. Koulouri takođe služi kao predsedavajuća Komiteta za obrazovanje istorije u Centru za demokratiju i pomirenje u jugoistočnoj Evropi (CDRSEE). Studirala je na Univerzitetu u Atini, u Ecole des Hautes Etudes en Sciences Sociales Paris I - Panteon - Sorbona, gde je doktorirala. Dr. Koulouri je autor nekoliko knjiga i članaka u grčkom, engleskom, francuskom u vezi predavanja istorije, istorije istoriografije, nacionalnog identiteta i istorije sporta. Ona je takođe autor nekoliko školskih udžbenika. Dr. Koulouri je urednik četiri alternativnih obrazovnih radnih svesaka za nastavu moderne i savremene istorije u jugoistočnoj Evropi. Dr. Koulouri je bila član odbora za odobrenje udžbenika istorije u grčkim srednjim školama i član grupe projekta Saveta Evrope o učenju i nastavi istorije Evrope 20. veka od 1996-2000. Ona je predavala na nekoliko međunarodnih konferencija u Grčkoj, zapadnoj i jugoistočnoj Evropi, SAD-u, Japanu, Tajvanu i Kini. Ona je koordinator projekta "klasifikacija i registracija Istorijskih arhiva iz Helenik olimpijskog komiteta (HOC) i Međunarodne olimpijske akademije (IOA)". Ona je ujedno i koordinator ekipe istoričara iz pet balkanskih zemalja za projekat Balkan Tale, sveobuhvatan projekat o otomanskoj i balkanskoj istorijii koja je finansirana od strane Goethe-Instituta.\nLeonidas Makris radi kao savetnik gradonačelnika Soluna, gdin. Yiannis Boutari, od jula 2012. Njegovi zadaci uključuju rad na političkom dnevnom redu gradonačelnika, kao i rešavanje pitanja političke komunikacije. Od februara 2012. godine, on je predavao kurseve u vezi političke komunikacije, komparativne politike, države i društva, demokratije i diktature, društvenih pokreta i istorije političkih ideja na Katedri za političke nauke na Univerzitetu Demokrit Trakije u Grčkoj. Od 2010-2012, bio je predavač na Bačelor na Političkim Naukama i Međunarodnim odnosima na DEI koledžu u Solunu, gde je predavao komparativne politiku, demokratiju i demokratizaciju, i međunarodne institucije. Dr. Makris je doktorirao političke nauke na Londonskoj školi za Ekonomiju i Političke Nauke. On je takođe licencirani psiholog i ranije radio kao psiholog. Njegove glavne aktivnosti su uključivale savetovanja osobe sa manjim psiholoških poremećajima, sprovođenje procene ličnosti, i vrednovanje mentalnih uslova prema DSM-III-R. Tečno govori grčki, engleski i španski.\nJelena Milić je među najuticajnijim političkim analitičarima u Srbiji i na Zapadnom Balkanu. Radila je sa Goran Svilanovićom, bivši Ministar Spoljnih poslova Srbije i Crne Gore, a kasnije i Srbije tokom njegovog mandata u Paktu Odeljenja za Stabilnost jugoistočne Evrope. Radila je kao politički analitičar i istraživač za Međunarodnu Kriznu Grupu i Helsinškom Odboru u Srbiji. Gđa. Milić je autor nekoliko članaka i eseja. Njene oblasti ekspertize uključuju reformu sektora bezbednosti u Srbiji; Odnosi Srbija-EU i Srbija-NATO; Kosovo; i veze među promenama nenasilnog režima, tranzicione pravde i reforme sektora bezbednosti.\nSuljo Mustafic je rođen 1973 godine u Baru, Crna Gora. Diplomirao je na katedri za južnoslovenske književnosti i srpsko-hrvatski jezik na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu 1997. godine. Od 2009. godine, bio je član Skupštine Crne Gore i urednik kluba bošnjačke stranke u Skupštini Crne Gore. U 25-om sazivu Skupštine izabran je za potpredsednika. On je član Komiteta za međunarodne poslove, Odbora za odbranu i Ustavnog odbora. Takođe je član parlamentarnog Odbora za stabilizaciju i za učlanjivanje u Skupštini Crne Gore i u Evropskoj uniji. Govori engleski i turski. Živi u Baru.\nAndrej Nosov je osnovao Inicijativu mladih za ljudska prava u 2003. godini, koji je predvodio do 2009. Gdin. Nosov je razvio programe za podsticanje regionalne saradnje koji su bili usmereni na suočavanju sa prošlošću i na omladinski aktivizam u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Kosovu, Crnoj Gori i Srbiji. Tokom 2009. godine, gdin. Nosov je osnovao Hartefakt fond, regionalna fondacija za dodeljivanje sredstva i umetničku produkciju. Pod njegovim rukovodstvom, Hartefakt radi na Kosovu, u Srbiji i Bosni i Hercegovini. Od 2001. do 2003. godine, gdin. Nosov je novinar Danasa Srbije, Radio Slobodne Evrope, i drugih lokalnih medija. On je advokat i pozorišni reditelj po obrazovanju. On je producirao i režirao više od deset pozorišnih i filmskih produkcija, koji su dobili nagrade na nekoliko festivala u protekle tri godine.\nDarko Pajovic je trenutno Predsednik Nove Parlamentarne Političke Stranke u Crnoj Gori, Pozitivna Crna Gora. Pozitivna Crna Gora je osvojila 9 % na izborima u Oktobru 2012. godine. On predstavlja i rukovodi stranku, sprovodi svoju politiku, određuje i predstavlja svoje političke stavove, i koordinira saradnju svih njenih organa. Pre dvanaest godina, bio je osnivač i direktor neprofitne organizacije Green Home, gde je vodio nekoliko velikih ekoloških projekata. On je organizovao veliku kampanju za zaštitu kanjona reke Tare u 2004. godini, i kampanja protiv plana Vlade Crne Gore za izgradnju elektrane na Morači u 2010. Gdin. Pajović je takođe ekspert Međunarodne Unije za konzervaciju prirode i je autor nekoliko publikacija iz oblasti zaštite životne sredine. Bio je član Nacionalnog Saveta za održivi razvoj Crne Gore, kao i Komisije za saradnju sa UNESCO-om. Njegovo profesionalno iskustvo uključuje rad u humanoj reprodukciji: on je tvorac prve in vitro bebe u Crnoj Gori; član ESHRE Evropskog društva za humanu reprodukciju; autor je preko 40 naučnih radova iz oblasti humane reprodukcije; i predstavlja se na naučnim konferencijama od 2003. godine.\nGeorge A. Papandreou Diplomirao je Amherst Koledžu i poseduje Master u oblasti sociologije i razvoja iz London School of Economics. Bio je stipendista Centra za Međunarodne odnose Univerziteta Harvard (1992-1993). Poslanik je od 1981, i služio je u nekoliko vlade, kao zamenik sekretara za kulturu i Ministar Prosvete, pre nego što je postao Ministar Spoljnih poslova tokom 1999-2004. Gdin. Papandreu je dobio nekoliko priznanja za svoje predanosti da promoviše mir i demokratiju, kao i za borbu protiv rasizma, i naročito za njegovu uspešnu kampanju, kao i Ministra Spoljnih Poslova, za približavanje Grčke i Turske. On je zamenik predsedavajućeg Fondacije za Međunarodno olimpijsko Primirje, institucija koja se aktivno promoviše od kada je Atina dobila nagradu za Olimpijskie igare u 2004. Aktivno podržava informisanje društva i e-demokratije, u 2003. g Papandreu je izabran kao jedan od "25 ljudi koji se menjaju svet Interneta politike". Kao predsednik Panhelenskog socijalističkog pokreta (PASOK) od januara 2004. godine do Marta 2012, gospodin Papandreu je pokrenuo radikalne reforme grčkog političkog sistema partije. Služio je kao premijer Grčke iz oktobra 2009. - novembar 2011. gdin. Papandreu je jednoglasno izabran za predsednika Socijalističke internacionale u januaru 2006. godine, pozicija na kojoj trenutno služi, takođe je i član grčkog parlamenta. Tokom jeseni 2012. godine, bio je gostujući saradnik na Harvard Kennedi School institut za politiku. U proleće 2013. godine, predavaće kao SIPA Globalni stipendista na Univerzitetu Kolumbija u Njujorku. Gdin. Papandreu je ozenjen sa Adom, i ima dvoje dece, Andreas i Margarita-Elena.\nSpyros Pengas je zamenik gradonacelnika u Solunu. Studirao je političke nauke i međunarodne odnose na Univerzitet Freiburg na Univerzitet u Minhenu. Radio je kao pripravnik u UNHCR-a lokalne kancelarije u Briselu, Belgiji i vratio se u Grčku 1994. godine da radi u porodičnom biznisu sa orijentalnim tepisima. Gdin. Pengas osnovao Istočne Staze, nevladina organizacija koja dovodi ljude iz Grčke do istočnih azijskih zemalja da ih upoznaju sa lokalnom kulturom. Učestvovao je na lokalnim izborima u Solunu 2006. i 2010. godine sa gradonačelnikom Yiannis Boutaris i Inicijativom za Solun. U 2010. godini, izabran je za zamenika gradonačelnika sa 1.111 dobijenih glasova. Gdin. Pengas je zamenik gradonačelnika od 2011. godine.\nDukagjin Pupovci je Izvršni Direktor Kosovskog Centra za Obrazovanje (KEC), jedan od najistaknutijih obrazovnih organizacija na Kosovu i regionu. Kao stručnjak za obrazovanje, Dr. Popovci je doprineo razvoju najvažnijim strateškim dokumenatima u oblasti obrazovanja i istraživanja na Kosovu, posebno preko njegovog članstva u kreiranju nacionalne politike i savetodavnih tela. Osim toga, on je ko-autor brojnih studija i članaka o obrazovanju i istraživanjima na Kosovu. Dr. Popovci je radio kao konsultant obrazovanja u nekoliko zemalja Zapadnog Balkana. On je doktorirao u oblasti matematike i profesor sa punim radnim vremenom na Univerzitetu u Prištini. On je takođe predaje na Višoj Školi za Obrazovanje u Tirani.\nBoris Raonic je iz Podgorice, Crna Gora. On je Predsednik Građanskog saveza nevladina organizacija u Crnoj Gori. Tokom ranih 1990-ih, gdin. Raonić je bio aktivni član liberalne partije Crne Gore (LSCG). Tokom studija na Univerzitetu Crne Gore Pravnog fakulteta, osnovao je jedan od prvih neprofitnih organizacija u Crnoj Gori. On je takođe radio kao novinar, u Nansen dijalog centru, kao i Direktor Inicijative Mladih za ljudska prava. Bio je pionir u promovisanju savesnog prigovorai u Crnoj Gori i član krizne grupe za zaštitu reke Tare. Gdin. Raonić je autor brojnih članaka u oblasti dijaloga, tolerancije, političke kulture i rešavanje sporova, kao i producent dve dokumentarnih filmova koji se bave temom suočavanja sa prošlošću. On je član Nacionalnog Saveta za Evropsku Integraciju, Direktor Škole Demokratskog Rukovođenja gde je predstavnik iz Crne Gore u Savetu Evrope škole za političke studije, i služi na nekoliko odbora neprofitnih organizacija. Oženjen je Milenom i otac je ćerke Teodore.\nIlir Salihu je Šef osoblja Predsednika Kosova. On je magistrirao (Honours) iz Strateškog Menadžmenta u IEDC - Poslovna škole Bled u Sloveniji. On je takođe prisustvovao na programu za industrijski menadžment na Univerzitetu za menadžment i ekonomiju u Vaxjo, Švedska. Svoju profesionalnu karijeru u Odeljenje za trgovinu i industriju, Gdin. Salihu je započeo kao sluzbenik zadužen za nadzor nad upravljanjem državnih preduzeća (DP) na Kosovu. Zatim je prešao u Kosovskoj Agenciji za Poverenje, institucija koja je nadležna za privatizaciju DP i nadzor upravljanja javnih preduzeća (JP). U 2005. godini, gdin. Salihu je imenovan za zamenik generalnog direktora KAP i direktor odeljenja JP. Tokom njegovo rukovođstva, KPA je obuhvatio sva JP i uspostavio zvučni sistem korporativnog upravljanja u preduzećima na kojima radi preko 15.000 zaposlenih. Tokom 2005-2008, Gdin. Salihu je predsedavao odbor direktora Pošte i telekomunikacija Kosova, j.s.c (PTK) i na međunarodnom aerodromu u Prištini, j.s.c. Pod rukovođstvom Gdina. Salihu, PTK je ostvario važan prelaz iz jedne kompanije sa socijalističkog načina razmišljanja koja se sada usmerena ka tržišnoj ekonomiji. Slično tome, Međunarodni aerodrom u Prištini je izabran kao najbolji aerodrom u kategoriji ispod-1-milion-putnika od strane Airports Council International (ACI). Gdin. Salihu je radio kao ekonomski savetnik u Međunarodnoj Civilnoj Kancelariji od jula 2008. do marta 2011. U aprilu 2011. godine, stupio je u kabinetu predsednika Republike Kosovo kao ekonomski savetnik i služio je kao Šef osoblja od februara 2012. godine.\nEvangelia Stamouli je radila kao savetnik za međunarodne odnose za životnu sredinu za generalnog sekretara Ministarstva za zaštitu životne sredine, energetike i klimatskih promena u Grčkoj od 2011. Ona je takođe radila kao stručnjak za zapadni Balkan pri Katedri za međunarodne odnose i odnose evropske unijeod 2010. -2011. Gđa Stamouli je nacionalni predstavnik za integrisano upravljanje proširenje bazena reke Drine, ona je kontakt osova za Arhuske konvencije, i predstavlja Grčku na Rio20 konferenciji. Ona je studirala političke nauke na Univerzitetu u Kritu i Magistrirala je iz oblasti jugoistočne evropske studije na Univerzitetu u Atini, takođe je i Magistar iz oblasti Globalnog Upravljanju životne sredine i održivog razvoja sa Panteion Univerzitetu u Atini. Ona je diplomirala na grčkoj Nacionalnoj školi za javnu upravu.\nPaul Stubbs rođen u Liverpulu, Velikoj Britaniji u 1959. Studirao je sociologiju, socijalnu politiku i socijalni rad na univerzitetima u Hull, Lester, Varvick i Bath, Velika Britanija. Od 1993. godine živi i radi u Hrvatskoj, prvobitno sa sedištem u izbegličkom kampu u Istri. Sa njegovom selidbom u Zagreb, on je u kombinaciji aktivizma, istraživanja i savetovanja. Bio je član osnivača odbora Centra za mirovne studije u Hrvatskoj. Od 2003. godine radi kao viši naučni saradnik u Ekonomskom institutu u Zagrebu. Njegova glavna interesovanja, koja se ogleda u njegovim publikacijama, su socijalna politika u Jugoistočnoj Evropi, politike kao prevodilačke prakse, razvoj i mobilizacije zajednice, i aktivizam bazriajući se na kompjuter. On je član redakcije hrvatskog časopisa za socijalnu politiku. On je ko-editor (sa Bob Deacon) socijalne politike i međunarodne intervencije u Jugoistočnoj Evropi (Edvard Elgar, 2007), i (sa Kristof Solioz) prema otvorenom regionalizmu u jugoistočnoj Evropi (Nomos, 2012).\nGoran Svilanovic preuzeo dužnost kao generalni sekretar Saveta za regionalnu saradnju 1. januara 2013, nakon imenovanja od Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi (SEECP) Ministri Spoljnih Poslova u Beogradu 14. juna 2012. Srpski diplomata i političar, prethodno je bio kordinator ekonomskih i ekoloških aktivnosti OEBS-a (2008-2012). U novembru 2004. godine, imenovan je za Predsedavajući radnog stola I (za demokratizaciju i ljudska prava) Pakta stabilnosti za jugoistočnu Evropu, gde je služio do kraja 2007. Bio član Više grupe za pregled Pakta za stabilnost, koji je predložio transformaciju Pakta stabilnosti u regionalni savet za saradnju. Od 2000. do 2004. godine, Gdin. Svilanović je bio Ministar Spoljnih Poslova Savezne Republike Jugoslavije, koja je preimenovana u Srbiji i Crnoj Gori u 2003. Između 2000. i 2007. godine, bio je član parlamenta. Bio je predsednik Građanskog Saveza Srpske političke stranke (1999-2004). Sa Dr. sa Unije Univerziteta u Beogradu, Master i osnovne studije prava na Beogradskom Univerzitetu, Gdin. Svilanović je takođe studirao na Institutu za ljudska prava u Strazburu, u Francuskoj, na Univerzitetu Saarland u Nemačkoj, kao i na Evropskom Univerzitetu Centra za mirovne studije u Staadtschlaining, Austrija.Gdin. Svilanović je radio sa velikim brojem organizacija i komitetima, kao što su Centar za Protivratnu akciju (1995-1999), Međunarodna komisija za Balkan (2004-2006) i Beogradski centar za ljudska prava (2007-2008). Od 2008. godine, gdin. Svilanović je docent prava na Univerzitetu Union u Beogradu. Goran Svilanović govori srpski i engleski. Rođen je 22. oktobra 1963. Oženjen je i ima dvoje dece.\nDespina Syrri je Predsednica Simbioze. Ona služi na Savetu u Solunkoj Opštini za integraciju Migranata i trenutno radi na istraživanju ilegalnih migranata pritvornim centrima na grčko-turskoj granici, tretiranje naroda trećih zemalja na spoljnim granicama Evrope zajedno sa ELIAMEP, kao i u Agencija EU za osnovna prava. Ona učestvuje u razvoju programa Evropsku Magistrature za humanitarnu akciju za odeljenje Evropske komisije za Balkan, slovenskih i orijentalne studije Univerziteta Makedonije u Solunu. Ona je gostujući saradnik u Amsterdamski Centar za holokaust i studije genocida, Direktor istraživanja i međunarodne saradnje Instituta za imigracionu politiku u Grčkoj, i predavala je političke nauke i političku antropologiju na Američkom koledžu u Solunu. Gđa. Syrri je radila sa agenciji Rojters, Atinska novinska agencija, jugoistočni Centar za istraživanje Evrope, Berlinska migraciona mreža, British Council, Okfordov Centar za Izbegličke studije, Instituta Istok Zapad, kao i u međunarodnim i neprofitnim organizacijama u Južnoj Africi, istočnoj i jugoistočnoj Evropi o razvoja post-konfliktnoih pitanja, izbori, migracije, izbeglice, granice, i integraciji zapadnog Balkana u Evropsku uniju.\nSumeja Tulic je studirala prava na Pravnom fakultetu u Sarajevu, Bosni i Hercegovini, i magistrirala je iz Evropskog regionalnog magistarskog programa za demokratiju i ljudska prava u Sarajevu. Od 2011. godine radila je kao službenik programa za branioce civilnih prava za zapadni Balkan i kao član Sarajevskog ratnog pozorišta (SARTR-Sarajevo) od 2008. godine Gđa Tulić je jedan od osnivača Kontakt Asocijacije u Sarajevu, organizacija fokusirana na pozorišnoj analizi društvenih problema. Kao saučesnik, radila je u mnogim evropskim produkcijama u Belgiji, Italiji, Nemačkoj i Grčkoj.\nAlban Ukaj je glumac sa Kosova koji živi u Sarajevu, Bosna i Hercegovina. Diplomirao je na Akademiji Scenskih umjetnosti u Sarajevu 2004. godine i radi u Sarajevskom ratnom pozorištu od 2008. godine je aktivan u filmu i u pozorištu. Nedavno se pojavio na najnovijem projektu grčkog reditelja Menelaos Karamaghiolis i u ostalim uključujući Palme d’Or produkcija koja je dobila nagradu. On trenutno glumi u dokumentarno m pozorištu Hipermnesia i produkcije BITEF pozorišta. Njegov rad se fokusira na program regionalne saradnje, kao što su kontinuirano angažovanje sa Fondom Hartefakt Beograda i različite projekte na Kosovu, Crnoj Gori, Srbiji, Bosni i Hrvatskoj. On je jedan od suosnivača u kontakt, udruženje posvećeno promociji istraživanju u pozorištu, sa fokusom na angažovanje marginalizovanih grupa. Gdin. Ukaj trenutno piše i režira kratak film sa sedištem u Prištini sa koprodukcijom iz Beograda.\nIvan Vejvoda je potpredsednik za Nemacki program Marshall fonda Sjedinjenih Američkih Država. Od 2003. - 2010. godine, bio je Izvršni Direktor za Balkan Trust for Democraci, projekat GMF. Služio je u periodu 2002-2003 kao viši savetnik za spoljnu politiku i evropske integracije Srpskog premijera - najpre na Zorana Đinđića, a potom na Zorana Živkovića. Pre službovanja u Vladi Srbije, gospodin Vejvoda je bio Izvršni Direktor Fonda sa sedištem u Beogradu za otvoreno društvo iz 1998-2002. Sredinom 1990-ih, obavljao je radio na različitim akademskim pozicijama u Velikoj Britaniji i Sjedinjenim Američkim Državama, uključujući i jednogodišnji stints na Smith koledžu i Macalester koledžu u SAD i tri godine istraživanja zajedništvo na Univerzitetu u Saseksu u Engleskoj (1993 -1996). On je bio istraživač u Beogradskom Institutu za Evropske Studije (1984-1993). Gospodin Vejvoda je objavljivao iz oblasti demokratske tranzicije, totalitarizma i posleratne obnove na Balkanu. Pored toga, bio je istaknuta figura u opozicionom pokretu u Jugoslaviji 1990-ih. U Beogradu, on je bio su-osnivač Demokratskog foruma 1989. i Beogradskog kruga - Asocijacije nezavisnih intelektualaca 1992. Bio je ko-editor Demokratizacije u centralnoj i istočnoj Evropi (Pinter 2000, kontinuum 2002) i Jugoslavija i Posle (Longman 1997). On ima diplomu iz Institut d'Etudes Politiques Pariza (1972) i završio je postdiplomske studije na Univerzitetu u Beogradu. On je nagrađen francuskim Nacionalnim Ordenom za zaslugu i orden italijanske zvezde solidarnosti.\nToni Vidan je ucesnik kampanje organizacije za Energiju i ekološku klimu Zelena akcija u (ZA) / Friends of the Earth Hrvatske, služio je kao Predsednik i izvršnog odbora. On trenutno radi na uspostavljanju obrazovnog centra za održivu energiju u bivšoj kasarni na ostrvu Šolti u blizini Splita. Od 1991. godine, bio je aktivan u međunarodnim klimatskim pregovorima i pomogao u osnivanju Globalnog fonda za životnu sredinu. On je učestvovao u nekoliko međunarodnih klimatskih inicijativa, takođe je bioi koordinator Akcionog klime mreže za Centralnu i Istočnu Evropu (1992-1995), i kao blagajnik Friends of the Earth International. Gdin. Vidan takođe sarađuje sa brojnim savetodavnim telima u Hrvatskoj i inostranstvu, i posmatrač je komiteta Hrvatskog sabora životne sredine; predsednik Hrvatskog Nacionalnog komiteta za razvoj civilnog sektora; i sa Forumom životne sredine jugoistočne Evrope. Gdin Vidan je nedavno izabran za budućeg člana Evropskog ekonomskog i socijalnog komiteta.\nBosiljka Vukovic je šef Odeljnja za podršku Nacionalnom savetu za održivi razvoj u Ministarstvu Održivog razvoja i turizma u Crnoj Gori. Ona radi u oblasti održivog razvoja u njenoj rodnoj zemlji, Crna Gora, od 2007. godine . Gđa Vuković je ranije radaila kao šef Kancelarije za Održivi razvoj, organa nadležnog za međusektorske koordinacije nacionalne strateške i dugoročne razvojne politike. Ona je sekretar Nacionalnog saveta za održivi razvoj, i učesnica savetodavnog tela Vlade Crne Gore o pitanjima održivog razvoja, kojim predsjedava predsednik Vlade. Kao nacionalna tačka za Komisije UN za održivi razvoj (CSD) i nacionalna priprema za treći Svjetski samit o održivom razvoju (Rio + 20), ona je aktivno uključena u procesu održivog razvoja UN i EU. Tokom 2011. godine, gđa Vuković je izabrana za potpredsednika Biroa za 20. sednicu CSD u ime Istočnoevropske grupe UN-a. Pre povratka u Crnu Goru, radila je u razvojnim programima, pre svega u Srbiji, na monitorisanju i evaluaciju infrastrukturni, mesne zajednice i poljoprivrednih razvojnih projekata. Završila Magistraturu na Fakultetu za napredne međunarodne studije (SAIS) pri Univerzitetu Johns Hopkins sa koncentracijom u međunarodnoj ekonomiji i evropskim studijama.\nZavršni izvešaj prvog godišnjeg Balkanskog Foruma održan u Solunu, Februar 2013.


Neobaveštena ministarka: Da li je gotov nacrt zakona o zaštiti podataka o ličnosti? – Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nCINS / SHARE Fondacija\nPrivatnost nije za šalu Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) izražava zabrinutost zbog konfuzije koju su u javnosti izazvale oprečne izjave predstavnika Ministarstva pravde, povodom predloga nacrta zakona o zaštiti podataka o ličnosti.\nCINS podseća da je zaštita ličnih podataka jedan od temeljnih propisa zaštite ljudskih i gradanskih prava u eri Velikih podataka, te da je privatnost građana u digitalnom okruženju izložena visokom riziku od zloupotreba u praktično svakoj oblasti života. Jasno definisane mogućnosti i ograničenja neophodni su i privatnom i javnom sektoru, kako bi obavljali svoje svakodnevne procese a da pritom ne krše prava korisnika.\nCINS stoga poziva nadležne da bez odlaganja predstave rezultate rada radne grupe Ministarstva pravde, otvore javnu raspravu o predloženom nacrtu i otklone nepotrebne prepreke u komunikaciji sa građanima.