Umetnost od užarenog gvožđa | Kaleidoskop\nU Srbiji trenutno aktivno stvara pet ili šest art kovača. Po vokaciji oni su uglavnom akademski vajari i za uspeh u tom poslu primarni su snažna i spretna ruka, dobra ideja i mašta bez granica. Magiju umetničkog kovanja za Kaleidoskop otkriva Zoran Puzović iz Valjeva, koji konstantno pomera granice sopstvene kreativnosti i trudi se da uvek bude nekoliko koplja ispred svih.\n- Po zanimanju sam mašinski tehničar i oduvek sam dobro crtao i slikao. Sasvim slučajno 2001. godine sreo sam jednog gospodina iz Palestine u Beogradu. Oduševio se mojim likovnim radovima i posavetovao me da treba da se bavim nekim ručnim radom - upravo kovanjem. Godinu dana kasnije shvatio sam da moja kreativnost prevazilazi granice zanata. Poželeo sam da saznam kako kod iskusnih majstora nastaju radovi od kovanog gvožđa i tad me put naveo na starog kovača iz Mađarske, koji živi u okolini Pančeva. Pokazivao mi je svoja dela i odmah je primetio da nisam došao da kupujem, nego da učim zanat. U nestvarno zanimljivoj radionici tokom narednih pet sati sam crtao, slikao, radio i učio - priseća se Zoran svojih početaka.\n- Kad već ubaciš gvožđe u vatru, moraš videti u očima i osetiti u rukama šta ćeš napraviti ili nemoj ni da počinješ! Sve što vidiš kod mene - iskopiraćeš, kolege će tebe kopirati i ako želiš da opstaneš u ovom poslu - moraš uvek biti bar pet koplja ispred svih - saveti su vanserijskog učitelja, zlata vredni koji su se umetniku urezali u pamćenje za ceo život.\nI od tada Zoran je neumoran. Ima dosta posla i u Srbiji i u inostranstvu.\n- Ručno izrađujem kapije, balkone, rasvetu i gelendere kao i komadni nameštaj i skulpture. Volim da kombinujem gvožđe sa raznim materijalima od drveta i kamena do stakla i vitraža, kako bi poseban dizajn bio drugačiji i neprepoznatiljiv za naše podneblje. Radim sve stilove, a omiljeni mi je pravac rusko-ukrajinske škole. Kovano gvožđe može da bude bajka i drugačija priča - objašnjava umetnik.\nPosle Drugog svetskog rata gvozdene kapije kod nas zamenjene su modrenijim. U Rusiji, Ukrajini, Češkoj, Mađarskoj i Austriji taj detalj uvek je u trendu.\n- Ponosim se što sam bio angažovan u Rusiji i pored izuzetnih tamošnjih kovača. Moje kovane liske u baroknom stilu veličine između 20 centimetara i metar i po sada krase kapiju i ogradu Javnog tužilaštva Moskovske oblasti. Enterijer u Gaudijevom stilu mi je najdraži rad. Izlagao sam na jednom sajmu i klijent iz Čačka rekao mi je - Ti gledaš mojim očima! Znaš li ko je Gaudi? Želim enterijer u tom stilu! Izuzetno drag mi je i eksterijer u jednom domaćinstvu u Selenči kod Bača u kome sam napravio stepenište, terase i ograde - nabraja Puzović svoja istaknuta dela.\nOn uvek realizuje sve što prethodno osmisli i nacrta. U svojoj radionici planira da se igra i reciklažnim materijalima.\n- Već duži vremenski period razmišljam da napravim veliku sklupturu od recikliranog materijala. Voleo bih da uradim jednu veliku vidru! Umetnički rad od reciklažnog materijala u razvijenim zemljama izuzetno je cenjen. Radio sam krstove za hramove u niškom i vranjanskom okrugu, a želja mi je da i za crkvu u Valjevu napravim polijelej ili veliki luster u vizantijskom stilu baš od pravog kovanog gvožđa - priča Zoran.\nArt kovač stalno dobija pozive da predstavi svoja dela na sajmovima u inostranstvu. Pokušao je da organizuje slično okupljanje u Srbiji. Bez uspeha.\n- Dobio sam poziv da učestvujem na festivalu “Park figura od kovanog gvožđa” u Donjecku u Ukrajini, ali nisam uspeo da ga isfinansiram. Propustio sam i sajam u Siepi kod Vićence u Italiji u kome svaki učesnik u amfiteatru pokazuje proces rada na zadatu temu i uz pomoć prevodioca objašnjava šta radi. Sa prijateljem koji je akademski vajar pokušao sam da napravim slično okupljanje zanatlija poput likovne kolonije, ali niko nije bio zaiteresovan da podrži tu ideju. Mladima je potrebno da uče i neguju zanat, da se igraju i nadograđuju. U evropskim zemljama svi žive za dan kad zanatlije izlažu svoje radove, pokazuju veštine i uče jedni od drugih. Kolega iz Nemačke ima donaciju od države samo zato što svojim radom produžava vek trajanja starom zanatu. I kod nas neko mora početi da poštuje ruku, ideju i maštu - predlaže majstor.\nNa sajmu u Novom Sadu dva puta uzastopno dobio je zlato. Baštenska garnitura nagrađena je 2005, a ugaona garnitura naredne godine. Od tada samo izlaže svoje radove, a za takmičenja i nagrade ne mari mnogo.\nUspeh ga nije poneo, on i dalje čvrsto stoji sa obe noge na zemlji i konstantno uči, crta, osmišljava, projektuje i nadograđuje se.\n- Sarađujem sa arhitektama i informišem se na internetu šta je aktuelno. I u kovačkom zanatu postoje trendovi i moderno prilagođavama stilu u kome je napravljen životni prostor klijenta. Pre izrade svaki kupac od mene dobije najmanje dva do tri crteža sa idejama, kako bi mogao sam da odabere koji rad mu se najviše dopada. Uglavnom radim po preporuci- završava valjevski art kovač.


Koncertna serija Jovana Kolundžije: Muzika je moja priča - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG špijun » Koncertna serija Jovana Kolundžije: Muzika je moja priča\nKoncertna serija Jovana Kolundžije: Muzika je moja priča (foto: Pixabay)\nAh Neša 21. decembar 2021. BG špijun, Klasika Postavite komentar\nNa programu čuvenih umetnika su dela Žan Mari Leklera, Kamija Sen-Sansa i Frica Krajslera.\nKoncertom u Sremskoj Mitrovici Jovan Kolundžija započinje seriju koncerata koja će biti realizovana u nekoliko gradova Srbije. U cilju promovisanja i afirmacije mladih talenata kojima je veoma posvećen u svom umetničkom radu, maestru će se na sceni pridružiti najbolji učenici iz muzičkih škola gradova domaćina.\nNakon koncerta u Sremskoj Mitrovici uslediće koncerti u Aranđelovcu, Lazarevcu i Beogradu.\nKoncertna serija Jovana Kolundžije „Muzika je moja priča“ biće realizovana uz podršku Ministarstva kulture i informisanja, a organizator je Ustanova Guarnerius, Centar lepih umetnosti Jovana Kolundžije.\nJovan Kolundžija i Nada Kolundžija – koncerti\nSreda, 22. decembar 2021. (19.00)\nCentar za kulturu „Sirmiumart“, Sremska Mitrovica\nPetak, 24. decembar 2021. (19.00)\nVelika sala Muzičke škole „Petar Ilić“, Aranđelovac\nUtorak, 28. decembar 2021. (20.00)\nVelika sala Centra za kulturu, Lazarevac\nSreda, 29. decembar 2021. (19.00)\nUstanova Guarnerius, Centar lepih umetnosti Jovana Kolundžije\nTagoviaranđelovac bg špijun guarnerius izlasci jovan kolundžija klasika lazarevac muzika nada kolundžija sremska mitrovica zima u beogradu\nPrethodni Putovanja: Stiglo je… LETO 2022!\nSledeći Poklonijada u Domu omladine Beograda


Dojenje na javnom mestu (Puna verzija)\nAnoniman -> Dojenje na javnom mestu (14.11.2008 10:01:14)\nkumara -> RE: Dojenje na javnom mestu (14.11.2008 11:23:36)\nAli opet, da se ogradim, nemam jos bebu, pa ne znam kako cu se ponasati kad je budem imala. Javicu vam! [sm=smiley1.gif]\nLu -> RE: Dojenje na javnom mestu (14.11.2008 15:57:24)\nAnoniman -> RE: Dojenje na javnom mestu (14.11.2008 15:59:21)\nNi ja ne mislim da je to sramota, niti da treba da me (ili već bilo koga) bude stid, nego... ne znam... meni to nikako nije prijalo. [image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/zmeden.gif[/image]\nandrijana -> RE: Dojenje na javnom mestu (14.11.2008 16:49:17)\nNije prijatno a ne treba da je sramota,to je normalno! Kao sto kaze Tasha,pa necete ostaviti dete da gladuje?[image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/zmeden.gif[/image]\nguppy RR -> RE: Dojenje na javnom mestu (14.11.2008 19:40:35)\nZnači, da skratim [image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley36.gif[/image]\nandrijana -> RE: Dojenje na javnom mestu (14.11.2008 21:56:13)\nAnoniman -> RE: Dojenje na javnom mestu (15.11.2008 14:52:14)\nDa vam budem iskrena, ja nisam znala da dojim. Luka je bio premalen kada se rodio, i ja sam u početku uvek podnetala jastuk pod njega kako bih mogla normalno da ga uhvatim. I onda, pošto jastuk nisam nosila u šetnju [image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley36.gif[/image] imala sam užasan problem. Jednom prilikom smo bili kod nekih prijatelja, oni imaju devojčicu koja je tada imala 3god, i gleda me prijateljica, ja nameštam onaj nje jastuk - jedan mi je predebeo, jedan pretanak, jedan ne znam ni ja kakav, i ona odlepi, uzme mi jastuk, i kaže "Ti si debil! Ajde da ti pokažem kako se doji dete pa da počneš normalno to da radiš i da batališ jastuke!" Tada mi je namestila dete na pravi način, ono da ako dojim na desnu dojku, onda dete držim desnom rukom a doku levom (ja sam to iz nepoznatih razloga radila obrnuto [image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/zmeden.gif[/image]), i onda smo problem napokon rešili. Međutim, to zadovoljstvo je kratko trajalo, jer mi je onda pojeo bradavicu, iz druge dojke nestalo mleko... i tako je to prošlo.\nandrijana -> RE: Dojenje na javnom mestu (15.11.2008 16:05:58)\nJao Tasho... Pa,zar ti nisu pokazali u porodilistu kako se pravilno doji?[image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/zmeden.gif[/image] Ja nisam imala problema,radim to kao da radim vec sto godina![image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley1.gif[/image]\nguppy RR -> RE: Dojenje na javnom mestu (15.11.2008 19:03:43)\nMene su u porodilištu učili da dojim ležećki zbog CR (na boku)... ali meni to bilo suviše naporno ležati tako, jer mi je težina stomaka vukla ranu [image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/zmeden.gif[/image], tako da sam samoinicijativno uvek sela, z krilo stavila debeli jastuk, uzela bebicu na ruku i ruku podmetnula na taj jastuk, da ne počne da boli od stalnog držanja. Dojila sam 15 minuta na levu dojku, onda 15 minuta na desnu... pa onda još drugo dete... u glavnom .... dugo je to trajalo sve... pa sam zamolila da mi pokažu kako se odjednom doji dvoje dece. AJME, al je to smešno [image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley36.gif[/image][image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley36.gif[/image]\nOni sisaju, a ti ne znaš koga da gledaš [image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley36.gif[/image][image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley36.gif[/image]\nTašo, probaj jednom? [image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley1.gif[/image]\nandrijana -> RE: Dojenje na javnom mestu (15.11.2008 20:57:46)\nKako si to izvodila? Ja sam cula od drugarice kako je jedna zena u porodilistu dojila blizance. Nemoj da mislis da te vredjam jer ne znam kako si ti to uspevala,oboje odjednom,ali kaze da je zena morala da se nagne (kao krava) i da doji oboje odjednom.[image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/zmeden.gif[/image] Jadna zena... Opet kazem,nemoj da mislis da je nesto na tvoj racun.\nguppy RR -> RE: Dojenje na javnom mestu (15.11.2008 20:59:11)\nandrijana -> RE: Dojenje na javnom mestu (15.11.2008 21:04:10)\nCovece,pa ovo je super! Obe ruke su ti slobodne.[image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley36.gif[/image][image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/bravo.gif[/image][image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/bravo.gif[/image][image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/bravo.gif[/image]\nguppy RR -> RE: Dojenje na javnom mestu (15.11.2008 21:22:40)\nAnoniman -> RE: Dojenje na javnom mestu (16.11.2008 0:03:07)\n[image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley36.gif[/image] Sviđa mi se!\nkrofnica -> RE: Dojenje na javnom mestu (22.11.2008 9:49:16)\nguppy RR -> RE: Dojenje na javnom mestu (22.11.2008 10:09:44)\nkrofnica -> RE: Dojenje na javnom mestu (22.11.2008 11:38:49)\nguppy RR -> RE: Dojenje na javnom mestu (22.11.2008 11:46:24)\nAnoniman -> RE: Dojenje na javnom mestu (22.11.2008 14:50:39)\nLu -> RE: Dojenje na javnom mestu (22.11.2008 15:57:03)\nŽelim ti ugodno druženje snama[image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley1.gif[/image]\nkrofnica -> RE: Dojenje na javnom mestu (25.11.2008 8:47:10)\nAnoniman -> RE: Dojenje na javnom mestu (25.11.2008 9:01:02)\nDaj joj vode. Ne bih da se pravim pametna, ali kontam da je sve jedno dal bebu skidaš sa noćnog soka ili sa noćne sise. [image]http://www.ringeraja.rs/forum/smileys/smiley36.gif[/image] Vidi moju temu ovde KLIK\nguppy RR -> RE: Dojenje na javnom mestu (25.11.2008 9:15:08)\ncrvenkapica -> RE: Dojenje na javnom mestu (12.1.2009 23:25:01)


Newsletter: Na današnji dan, 18. decembar\n1398. Tatarski vojskovođa Timur Lenk (Tamerlan) zauzeo je indijski grad Delhi.\n1737. Umro je Antonio Stradivari, italijanski graditelj gudačkih instrumenata nenadmašnog kvaliteta. Zvuk njegove violine postao je u XIX veku klasično merilo vrednosti. Smatra se da je napravio 1.100 instrumenata, od kojih je sačuvano 500 violina, 12 viola i 50 violončela.\n1803. Umro je nemački pisac, istoričar, filozof i protestanski teolog Johan Gotfrid fon Herder, koji je svojim delom značajno uticao na nemački romantizam, posebno na mladog Getea i književni pokret "Šturm und drang". U zbirku "Glasovi naroda u pesmama" uvrstio je i četiri srpske narodne pesme, među kojima je "Hasanaginica" u Geteovom prevodu.\n1856. Rođen je engleski fizičar Džozef Džon Tomson, predsednik Kraljevskog društva u Londonu (1915-1920), profesor Univerziteta u Kembridžu, dobitnik Nobelove nagrade za fiziku 1906. Otkrio je elektron (1897), atomističku strukturu elektriciteta i dao naučni osnov provođenja elektriciteta kroz gasove.\n1865. Ratifikacijom 13. ustavnog amandmana u SAD je ukinuto ropostvo.\n1879. Rođen je švajcarski slikar Paul Kle, koji je prvi u ekspresionističko slikarstvo uneo irealni svet i predstave iz podsvesti i sna, anticipirajući time nadrealizam. Pripadao je grupi "Plavi jahač", koju su vodili Valerij Kandinski i Franc Mark.\n1903. Američko-panamskim ugovorom zona Panamskog kanala stavljena je pod kontrolu SAD, uz godišnju rentu.\n1913. Rođen je nemački državnik Vili Brant, popularni gradonačelnik Berlina (1957-1966), kancelar Zapadne Nemačke (1969-1974), lider Socijaldemokratske stranke. Njegova "istočna politika sporazumevanja" sa SSSR-om i drugim istočnoevropskim zemljama doprinela je stabilizaciji prilika u Evropi, za šta je dobio Nobelovu nagradu za mir 1971. Svetsko javno mnjenje zadivio je 1970, kada je kleknuo pred spomenikom žrtvama nacizma u Varšavi i zamolio za oproštaj u ime nemačkog naroda. Zbog špijunske afere u kojoj je otkriveno da je njegov blizak saradnik istočnonemački špijun, podneo je 1974. ostavku na mesto saveznog kancelara.\n1916. Pobedom Francuza završena je desetomesečna bitka kod Verdena u Prvom svetskom ratu, u kojoj su obe strane imale ogromne gubitke - poginulo je 543.000 Francuza i 434.000 Nemaca.\n1935. Edvard Beneš izabran je za predsednika Čehoslovačke, četiri dana posle ostavke prvog šefa te države Tomaša Masarika.\n1940. Vođa nacističke Nemačke Adolf Hitler naredio je u Drugom svetskom ratu generalštabu nemačke armije da pripremi invaziju na Rusiju prema tajnom planu pod šifrom "Operacija Barbarosa".\n1970. U Italiji je stupio na snagu zakon o razvodu braka, uprkos protivljenju Rimokatoličke crkve.\n1972. SAD su u Vijetnamskom ratu počele masovno bombardovanje glavnog grada Hanoja, koje je trajalo neprekidno 12 dana i noći.\n1980. Umro je ruski državnik i visoki komunistički funkcioner Aleksej Kosigin, sovjetski premijer od 1964. do 1980.\n1999. Predsednica Šri Lanke Čandrika Kumaratunga povređena je u eksploziji bombe u kojoj je poginulo 33 i ranjeno 137 ljudi. Vlasti u Kolombu optužile su tamilske separatiste za podmetanje bombe.\n2000. U Briselu su obnovljeni pregovori o sukcesiji bivše SFR Jugoslavije, nakon što su nove jugoslovenske vlasti odustale od stava da je SR Jugoslavija jedini naslednik bivše države, koji je tvrdo zastupao bivši predsednik SRJ Slobodan Milošević. Pregovori su uspešno završeni u maju 2001.\n2001. U Parizu je u 75. godini umro Žilber Beko, jedan od najuspešnijih francuskih pevača u drugoj polovini XX veka.\n2003. Skupština Kosova usvojila je u načelu Zakon o saradnji sa Tribunalom u Hagu.\n2003. Haški tribunal osudio je bosanskog Srbina Dragana Nikolića, zvanog Jenki, na 23 godine zatvora. On je priznao krivicu za ratne zločine počinjene nad muslimanskim zarobljenicima u logoru Sušica kod Vlasenice, čiji je komandant bio u leto 1992.\n2005. U jurnjavi tokom raspodele humanitarne pomoći u indijskom gradu Čenaju (ranije Madras) stradala su 43 beskućnika.\n2006. U Beogradu je preminuo novinar Dušan Simić, dugogodišnji dopisnik i urednik beogradskog dnevnika "Politika", koji je u srpskom novinarstvu bio istaknuta ličnost više od 40 godina.\nEingestellt von Newsletter um Freitag, Dezember 18, 2009


februar 2017 – Sportski savez Beograda\nVATERPOLO Vaterpolo reprezentacija Srbiće igraće na Svetskom prvenstvu u Mađarskoj u Grupi C sa selekcijama Španije, Grčke i Južne Afrike, odlučeno je žrebom u Budimpešti. Svetsko prvenstvo održaće se od 14. do 30. jula u Budimpešti. Srbija će prvu utakmicu igrati sa Južnom Afrikom, a potom\nOLIMPIZAM U beogradskom Hotelu Moskva, gde je 23. februara 1910. osnovan Srpski olimpijski klub, danas je obeležen 107. rođendan Olimpijskog komiteta Srbije. Potpredsednik Olimpijskog komiteta Srbije Žarko Paspalj, poštujući višegodišnju tradiciju postavio je lovorov venac na spomen ploču ispred Hotela Moskva u kojem je osnovan Srpski\nBADMINTON Visoke kote srpskog badminton podmlatka. Sergej Lukić, sa 3515 bodova, zauzima drugo mesto u muškom singlu na rang listi Evropske badminton konfederacije za igrače do 17 godina objavljene 20. februara. Na prvom mestu je Rus Georgi Karpov s 3805 bodova, a na trećem Francuz Hristov\nVAZDUHOPLOVSTVO Ovogodišnji osmi po redu "Koplas Pro Kup", međunarodno takmičenje u dvoranskim disiplinama u vazduhoplovnom modelarstvu (F1N i F1N -150) okupiće u nedelju, 26. februara oko 60 takmičara svih uzrasta iz zemlje i regiona. "Prijave stižu svakodnevno iz Novog Sada, Zemuna, Beograda, Trstenika, Zrenjanina, Sombora


Apartman ima površinu od 35 kvadrata i sastoji se iz dnevnog boravka, spavaće sobe, čajne kuhinje i kupatila. Namenjen je isključivo za boravak dve osobe. Apartman se nalazi na Zvezdari, u blizini sportskog centra „Olimp“ koji u svom sastavu ima atletsku stazu, teninske terene, teretanu i nov, moderan, otvoren bazen.\nApartman Sky poseduje profesionalnu spa finsku saunu, plazma televizor, kablovsku, internet, kompletno opremljenu kuhinju, frižider, klima uređaj. Na vaš zahtev možemo vam obezbediti i profesionalni sto za masažu, bez doplate. Uvek će vas čekati peškiri, a ispred zgade posedujemo i sopstveno parking mesto.\nUkoliko želite da provedete intimno veče sa dragom osobom ili obeležite godišnjicu veze, braka, možemo vam obezbediti:\nDekoraciju stana(sveće, ružine latice)


Vučić o razgovoru sa Kurtijem: Žestoko sam branio interese Srbije - 14.02.2020, Sputnik Srbija\nVučić o razgovoru sa Kurtijem: Žestoko sam branio interese Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić preneo je večeras novinarima da je na panelu o bezbednosti Zapadnog Balkana u Minhenu, gde se prvi put susreo sa Aljbinom... 14.02.2020, Sputnik Srbija\nGde su dokazi za gore izrečenu tvrdnju?\nJoš jedna odvratna predstava veleizdajnika.\n20:46 14.02.2020 (Osveženo: 21:14 14.02.2020)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić preneo je večeras novinarima da je na panelu o bezbednosti Zapadnog Balkana u Minhenu, gde se prvi put susreo sa Aljbinom Kurtijem, bila žestoka debata i da je na najbolji način branio interese Srbije i srpskog naroda.\n„Bilo je žestoko. Ne mogu da iznosim detalje. Borio sam se za interese Srbije i srpski narod, što je moj posao. Govorio sam istinu i ponosan sam na to“, rekao je Vučić za RTS.\nVučić ističe da je na „nečije“ potcenjivačke tvrdnje odgovarao štiteći na najbolji mogući način interese Srbije.\n„Uložio sam sve svoje znanje, energiju i entuzijazam“, naglasio je Vučić.\nIstakao je, takođe, da je i taj panel pokazao da će biti mnogo problema sa kojima ćemo morati da se suočimo zbog neodgovornosti pojedinih predstavnika Prištine, mada stepen njihove neodgovornosti može dati neku vrstu prednosti našoj strani.\nProsto je, kaže, neverovatno „u kom filmu neki ljudi žive“, pa ih je potrebno vratiti u realnost.\nBilo je, ističe, važno da sagleda međualbanske i „unutarprištinske“ odnose, te da je imao priliku da sagleda kakva je strategija kod njih u pitanju, a Srbija će „izračunati“ šta je najbolji pristup za srpski narod, da još bolje spremi svoju strategiju.\nPanelu su, prema njegovim rečima, prisustvovali mnogi važni predstavnici iz sveta i Evrope, među kojima su bili i Filip Riker i Frenk Vizner, kao i svi iz regiona, zatim ministarka Jadranka Joksimović, a bilo je i predstavnika NVO iz Srbije, Sonja Liht, te poslanica Aleksandra Jerkov.\nNavodi i da je prostorija bila mala da primi sve zainteresovane da prate panel, a da mu se čini da on može dobro da proceni u kom pravcu će se stvari kretati.\nPovodom današnje Tačijeve izjave da očekuje finalni sporazum sa Beogradom do kraja godine, podseća da on to priča već šestu godinu zaredom.\n„Jedni se pozivaju na Ameriku, drugi na Nemačku. Ne vidim kako bi to bilo rešeno, a voleo bih da vidim mogućnost kompromisa. To će biti borba kod njih, ko će šta obećati jednoj ili drugoj strani u svetu, ne bi li imali podršku kod kuće“, naveo je Vučić.\nOn je dodao da mi razgovaramo sa svima i da nema nikakav predlog unapred, apriori, te da neće puniti novine senzacijom, jer se ponaša odgovorno.\n14 Februar 2020, 23:213\n15 Februar 2020, 01:57


Dragi moji, na vaš zahtev, rešila sam da uradim video sa mojom svakodnevnom (zimskom) jutarnjom rutinom. Iako nikada nisam napravila post posvećen videu, mislim da ovaj video to zaslužuje, jer sam se dosta potrudila oko njega i želela da vam pokažem moje jutro na najbolji mogući način. Rešila sam da bude bez teksta i reči,…\nLC WAIKIKI NAGRAĐUJE NAJBOLJI STAJLING OSVOJITE LC WAIKIKI OUTFIT Ukoliko vam se dopada ovaj Waikiki stajling, ne propustite šansu da u Waikiki radnji u Merkatoru sami izaberete outfit koji ćete osvojiti, od cipela do kaputa i kape, dakle, sve što treba da uradite je da omiljeni outfit sa LC Waikiki komadom postavite na društvene mreže sa hashtagom #lcwaikikiserbia. Konkurs…\nBlack Winter Outfit and a New Year Countdown & Confession\nZa par dana ulazimo u novu 2016. Mislima sam već tamo, u novim planovima i projektima. Kako vreme odmiče, sve više se žurim, tako da ću u ponoć, umesto da pravim novogodišnje odluke, uživati u trenutku, magiji koju donosi budućnost, udahnuću duboko i poželeću sebi da cele godine dišem punim plućima. Jer to je i…\nOvde ste već iimali prilike da vidite kako kombinujem maslinasto zelenu i ljubičastu, ta kombinacija boja mi je jako moćna i upadljiva, i volim takve outfite. Ravne udobne čizme mogu biti elegantne i upečatljive, ove su mi definitivni favorit za 2015. godinu! Inspirišu me, tako da od njih krenem kada smišljam neki outfit. Fenomenalne su…\nShades of Gray with Dose of Chic\nPantalone ponekad mogu biti više ženstvene i od suknji, a nijanse sive uvek su odličan odabir za kombinovanje. I dok u srednjoj školi nisam skidala farmerke, sada rado i češće nosim upravo – pantalone, koje najlepše izgledaju nošene uz štikle. Ove srebrne sa špicastim vrhom su mi jedne od omiljenih jer, odlično se kombinuju uz sve…


ŽESTOKA KONKURENCIJA: Prodaje se i Gadafijev MAJBAH, evo koja je cijena (VIDEO/FOTO) - Volim Podgoricu\nPočetna/Najčitanije/ŽESTOKA KONKURENCIJA: Prodaje se i Gadafijev MAJBAH, evo koja je cijena (VIDEO/FOTO)\nŽESTOKA KONKURENCIJA: Prodaje se i Gadafijev MAJBAH, evo koja je cijena (VIDEO/FOTO)\n"Auto Lajtner" je koštao 961.950 evra, iako kupci koji planiraju izvoz kupea van Holandije mogu da ga odvezu kući za 795.000 evra.\nMjabah koji je koristio Đukanović\nJedan od najrjeđih “majbahovih” automobila izgrađenih u 21. vijeku prodaje se u Holandiji, a svoje postojanje duguje nekadašnjem predsjedniku Libije Moameru el Gadafiju.\nHolandski diler skupocjenih automobila “Auto Lajtner” oglasio je prodaju kupe “majbah 57S kruzeiro”, koji je napravila kompanija Ksenatek, a koji je naručio Gadafi i po čijim željama je modifikovan.\nProdaju dva “majbaha” najavila je i Vlada Crne Gore, a oni su u našu malu državu stigli zahvaljujući predsjedniku Milu Đukanoviću i bivšem premijeru Dušku Markoviću, koji su ih, mimo znanja javnosti, kupili novcem građana.\nIz Đukanovićevog kabineta je, nakon najave javne licitacije, saopšeno da je blindirani auto za predsjednika nabavljen po procjeni nadležnih službi o njegovoj bezbjednosti.\nBlindirani automobili su nabavljeni preko firme “Ljetopis Automotiv”, a još uvijek se ne zna precizno koliko su koštali.\nIpak, zna se da ovo vozilo koje je proizveo Mercedes, spada u najluksuznija i najsigurnija na svijetu, a da je početna cijena “majbaha” bez dodatne opreme oko 350.000 eura. Sa dodatnom opremom “majbah” dostiže cijenu do milion eura, za koliko se trenutno prodaje “majbah” koji je rađen po porudžbini pokojnog libijskog vođe Moamera el Gadafija.\nTaj automobil je završen nakon njegove smrti.\nNije čudo da je Gadafi poručio upravo “majbah” kada se pogledaju karateristike ove auto zvijeri. Iako je težak šest tona, potrebno je pet sekundi da dostigne brzinu od 100 kilometara na sat.\nKaroserija ovog vozila je poput tenka, i štiti od svih kalibara oružja i ručnih raketnih projektila sa staklo je debelo čak 10 cm.\nMajbah je obezbijeđen i u slučaju nagaznih mina jer ima specijalan pod. Elektronika je najmodernija, ima ometanje radio signala, a “majbah” ima odgovor i na hemijsko oružje. Na očitanu zagađenost vazduha se zatvaju automatski svi otvori. Unutrašnja cirkulacija vazduha može da traje nekoliko sati.\nKakav luksuz nudi ovaj automobil, pogledajte u videu:\nMaksimalna brzina je 210km/h.\nGadafijev “majbah”, kako se navodi na auto portalu, između ostalog ima točkove od 20 inča, meko zatvarajuća vrata, grijače i masažere sjedišta odvojene frižiderom, sistem klima-uređaja naprijed i pozadi, sistem za zabavu na zadnjim sjedištima…\n“Auto Lajtner” je koštao 961.950 evra, iako kupci koji planiraju izvoz kupea van Holandije mogu da ga odvezu kući za 795.000 evra.\nmajbah Milo Đukanović MOAMER AL GADAFI\nAJKULE U GRUPI "B": Igramo protiv Hrvatske, Srbije, Španije...\nPUCNJAVA NA VIRPAZARU: Jedna osoba ranjena, za drugom traga policija


Boriša Arnaut, ambasador BiH u Srbiji : Jedni drugima otežavamo priključenje EU | Kliker.info\nBoriša Arnaut, ambasador BiH u Srbiji : Jedni drugima otežavamo priključenje EU\nBoriša Arnaut je, nakon druge kandidature, ipak postavljen za ambasadora BiH u Srbiji. Na dužnost je stupio 1. marta, u jednom od najnezgodnijih trenutaka po odnose dvije zemlje. Samo nekoliko dana nakon njegovog dolaska u Beograd, u Londonu je uhapšen Ejup Ganić na osnovu potjernice koju je Srbija raspisala zbog ratnog zločina u Dobrovoljačkoj ulici. Tenzije između dvije zemlje dosegle su vrhunac. U takvoj atmosferi zadatak ambasadora bio je da pokuša da pomogne da se odnosi između zemalja poprave, međutim, postavlja se pitanje da li za to ima dobre volje sa obe strane. Arnaut je, podsjetimo, prvi put odbijen jer je zvanični Beograd smatrao da je učestvovao u davanju državljanstava mudžahedinima u BiH. Danas Srbija smatra, i javno je pokazala, da je u toj odluci pogriješila, no šteta koja je napravljena je velika, a pogrešne odluke gledamo iz dana u dan. O odnosima BiH i Srbije, političkim procesima protiv građana BiH koje Srbija trenutno vodi, te o posljedicama pogrešnih odluka, za e-novine govori ambasador Boriša Arnaut.\n"U Srbiju sam došao 1. marta i predao sam kopiju akreditivnih pisama u MVP. Sutradan sam, kako sam i obećao, posjetio Iliju Jurišića u zatvoru. Zadržao sam se sat vremena, maksimalno koliko su mi dozvolili. Raspitivao sam se o njegovom zdravstvenom stanju i uslovima u kakvim se nalazi. Zaštita građana BiH u Srbiji, uz zaštitu preduzeća i imovine, je ono što želim pojačati i to mi je jedna od najbitnijih konzularnih obaveza u ambasadi. To su moji prvi koraci po dolasku u Srbiju. Očekujem predaju akreditiva kod predsednika države i obilazak ambasada, akreditovanih ambasadora u Srbiji te kontakte sa zvaničnicima u Srbiji po pitanju odnosa dvije države. Prije svega mislim na jačanje ekonomske saradnje, zatim pokušaj zajedničkog istupa na treće tržište, jer to smatram jako bitnim. Preduzeća i firme i iz BiH i Srbije mogu zajedno istupati na trećem tržištu, kao što su to činila u vrijeme bivše SFRJ, nemamo jezičkih barijera a imamo i iskustvo iz bivše nam zajedničke države kada su firme iz obe zemlje nastupale na tržištima Irana, Iraka, Libije… To su prioriteti koji slijede."\n* Kako se osjećate u Beogradu?\nRadovao sam se dolasku, zaista. Došao sam sa motivacijom da popravim odnose, međutim sva ova situacija je dovela do dizanja tenzija. Ne mogu reći da se baš prijatno osjećam.\n* Vaš prethodnik je bio Tomislav Leko prije tri godine. Koliko je nedostatak ambasadora uticao na pogoršanje odnosa između dvije zemlje?\nNaravno da jeste. Odnos dvije države je bio sveden na otpravnika poslova. Tu nemate direktan odnos, jer nemate ambasadora. Srbija nije prihvatila ambasadora u dva prijedloga i naravno za te tri godine odnosi su dosta stagnirali. Mnogo toga se za to vrijeme moglo napraviti da je bio ambasador u Beogradu. Vjerujem da ne bi došlo do većih problema između dvije države ili ako bi se već pojavili da bi ih prevazišli i da bi daleko bili na putu ka EU i zajedno radili na stabilizaciji regiona.\n* Vi ste tek u drugom kandidiranju dobili dozvolu za ambasadora. Prvi put ste optuženi da ste potpisivali državljanstva BiH mudžahedinima. Kakva je vaša strana priče?\nBio sam pomoćnik državnog ministra za upravu, gdje su se formalno potpisivale određene stvari. Ono što je dolazilo, prošlo je sve provjere i procedure, od prijedloga i saglasnosti određenih struktura na terenu, preko bezbjednosnih provjera i to je sve dolazilo na formalan potpis kod pomoćnika ministra. Poslije su postavili zakon, gdje je apsolutno oduzeto diskreciono pravo da se odbije zahtjev za državljanstvo ako su ispunjeni svi uslovi. Ja sam apsolutno nebitan bio u tome. Zašto sam postao bitan naknadno ne znam. Naravno, to je napravilo ogromnu štetu BiH, nesagledivo i dugoročno, ta tema će se rabiti još ali se meni najmanje može spočitavati da sam davao, doveo, sarađivao ili da sam bilo šta radio što su mi kasnije stavljali na teret bosanski i srbijanski mediji.\n* Srbija ovih dana odlučuje o tekstu rezolucije o genocidu u Srebrenici. Ni BiH, zemlja na čijoj teritoriji se taj stravičan zločin desio, još nije donijela rezoluciju.\nSve je već rečeno o Srebrenici. Hag je rekao svoje, američki kongres, evropske zemlje su rekle svoje, a na Srbiji je da odluči kojim će putem krenuti – amnestijom zločina ili distanciranjem od zločina. Naša je situacija takva kakva je, teško je i očekivati da BiH bude prva ili među prvim koja će donijeti tu rezoluciju. Ne zato što ne želi, nego jednostavno takva je politička konstelacija da to nije realno očekivati.\n* Na koji način mislite da Srbija i BiH mogu da unaprede odnose?\nU mnogo stvari, ali mislim da su među prvima autoputevi i regionalni putevi, povezivanje, premrežavanje koje će omogućiti brži i lakši protok ljudi i robe. Imamo jako slabe putne veze sa Srbijom i na ovaj način puno bi mogli dobiti. Došlo bi do povezivanja regiona, a sa njima bi odmah došla i privreda, razmjena roba i ljudi. Više bi se pričalo o dva mosta preko Drine nego o politici. Bolje da se o tome priča nego da pričamo o političkim tenzijama.\n* Kako je Ilija Jurišić reagovao na vaš dolazak? On je u Srbiji osuđen na 12 godina zatvora za slučaj "Tuzlanska kolona".\nBilo mu je drago. Iznenadio se. Pretpostavljam da bi tako reagovao na bilo čiju posjetu. Puno mu znači, osjeća da nije zaboravljen, da nije ostavljen. Nije se žalio ni na šta, jako je skroman čovjek, ja sam insistirao na nekim pitanjima. Pitao sam ga o uslovima, rekao je da razumije kad nema vode, nisu imali četiri dana vode… Ima provokacija od ostalih u ćeliji, ali on na to odgovara da razumije. Trpljiv je i razumljiv, mada mu nije lako. Ilija Jurišić ima šećernu bolest koja je uznapredovala, operisao je oči. Činjenica da je u zatvoru, u jednoj ćeliji sa osmoricom, utiče na njegovo zdravlje, no on ne pominje ništa. Samo je rekao da mu je malo odmoglo pisanje medija. Po njegovim odgovorima sam zaključio da je psihički dobro.\n* Šta mu trenutno predstavlja najveći problem?\nNovčana sredstva koja je obavezan da plati za troškove suđenja, 15.000 evra. To mu stvara veliku tenziju, jer oni taj novac nemaju. Čak su njegova djeca htjela da prodaju stan, ali bi ostali bez krova nad glavom, tako da to nije dozvolio. Zabrinut je zbog toga, to ga najviše brine. Međutim, brine ga i nastavak postupka. On je ubjeđen da će dokazati nevinost, siguran je apsolutno u to, iz toga sam zaključio da se dosta dobro drži.\n* Na koji način država može da mu pomogne da izmiri troškove suđenja?\nJurišić još nije izgubio spor i nevin je čovjek. Sve države iz regiona su pomagale optuženike i ja se nadam da će vlasti BiH ili makar Federacije iznaći sredstva za odbranu Ilije Jurišića. To je najmanje što naše vlasti mogu i trebaju učiniti, pogotovo što se ne radi o prevelikim troškovima.\n* Nedavno je osnovano sudsko vijeće koje treba da razmatra žalbeni postupak Ilije Jurišića. Na koji način planirate da učestvujete u tome?\nVeć sam tražio da stupim u kontakt sa njegovim advokatima tako da ću vidjeti sa njima, naravno da ću svemu prisustvovati. Njegova, kao i zaštita drugih građana BiH u Srbiji je jedan od osnovnih konzularnih zadataka u Srbiji; da imamo uvid u kretanje kaznenog postupka. Dao sam nalog diplomati zaduženom za konzularne poslove, da mi popiše sve zatvorenike u Srbiji i da me redovno izvještava. Ovih dana posjetit ćemo osobe koje su tražile da budu posjećene u zatvoru.\n* Slučaj Jurišić je bio početak naglog zahlađenja odnosa BiH i Srbije. Sa slučajem Ganić on je dosegao svoj vrhunac. Situacija se poslednjih dana malo primirila, međutim posljedice su ostale. Šta su, po vama, glavni uzroci ovakvih odnosa i koji su glavni problemi između dvije države?\nTo je politizacija slučajeva poput slučaja Ilije Jurišića. Koliko sam upoznat sa slučajem dokazi protiv njega su na veoma klimavim nogama, čuo sam da je bilo svjedoka koji uopšte nisu bili ni u BiH ni u Tuzli u to vrijeme. Previše je ispolitiziran cijeli postupak, samim tim što je Ilija Jurišić prije toga bio 10 do 15 puta u Beogradu i ništa mu se nije desilo. Postavlja se pitanje zašto je hapšen baš tada? Zašto baš u datom trenutku. Zašto manje od mjesec dana nakon presude Međunarodnog suda pravde gdje je Srbija tvrdila da uopšte nije imala trupe u BiH? U pitanju su koincidencije koje samo pokazuju da ovo jesu ispolitizovani postupci. U slučaju Ganić hapšenje se poklopilo sa počekom suđenja Radovanu Karadžiću. Istovremeno BiH, kao i cijeli svijet, čeka hapšenje Ratka Mladića koje se još nije desilo, a Srbija ima obavezu to da uradi. Slučaj Ganić se polako odmotava, on je pušten iz pritvora i sve govori da Srbija nema čvrstih dokaza na osnovu kojih bi joj bio isporučen.\n* Jovan Divjak je nedavno u intervjuu za E-novine rekao da Srbija ovakvim ponašanjem među građanima BiH budi veću mržnju nego nakon samog završetka rata. Kakvu, po vama, poruku Srbija šalje ovakvim postupcima?\nJedan od ključnih detalja u vezi sa hapšenjem Ejupa Ganića, jeste činjenica da je došlo do jakih tenzija između Banjaluke i Sarajeva. Stvaraju se tenzije s jedne strane u Republici Srpskoj, s druge u Federaciji, a prenijele su se i u institucije, jer mi u njima imamo predstavnike iz oba entiteta. To se odrazilo i na rad u parlamentu, u ministarstvima, osjete se te tenzije, odnosno različitosti tumačenja slučaja Ejupa Ganića. Haški tribunal je ovdje dao konačnu riječ i svi su se toga trebali pridržavati. Ja sam došao sa najboljom namjerom. Uvjeren sam da je namjera mojih šefova, da daju jasnu poruku Srbiji, da BiH ima dobru namjeru da saradnjom u regionu idemo brže ka Evropskoj uniji. Svađama aposulutno nemamo šanse. Otežavamo jedni drugima priključenje EU. BiH treba konačno da se ukinu vize. Mi umjesto da dobijemo podršku za ukidanje viza od Srbije, dobili smo evo ovu tenziju. Više niko u Banjaluci i Sarajevu ne priča o ukidanju viza, samo se priča o napetostima i dolijeva se ulje na vatru. Došao sam u jednoj situaciji, a sada se nalazim u potpuno drugoj situaciji. U najboljim namjerama, mislio sam da možemo početi nešto, ali je sada praktično došlo do zamrzavanja zbog novonastale situacije.\n* Mediji u tom pravljenju tenzija takođe imaju veliku ulogu. Nedavno su u javnost izašla dva dokumenta premijera RS u kojima on faktički zabranjuje uposlenicima Vlade i ministarstava da na bilo koji način komuniciraju sa Federalnom televizijom, da bi kasnije vidjeli da je dao i jasna uputstva kojim se samo medijima u RS smije obraćati. Mediji u BiH još uvijek, i tamo gdje ne treba, prave ozbiljne tenzije.\nSituacija u BiH je takva da tamo samo iskra treba da dođe do blokade informacija za određene medijske kuće. Imali\nsmo slučaj Duške Jurišić koji je bez presedana u Sarajevu. Tu je, po meni, bio bitan glas javnosti. Kod Duške Jurišić daje nadu to što su se svi stavili u njenu zaštitu. Međutim, to su samo tek male naznake, da bi moglo biti bolje. Ovo sa zabranom davanja izjava pokazuje da još uvijek puno ljudi ne shvata šta je sloboda javne riječi i to je nedopustivo u zemlji koja stremi ka EU.\n*Predsjednik Srbije je nedavno izjavio da mu je svejedno gde će se suditi Ganiću, da mu je bitno da mu se sudi, što predstavlja paradoks obzirom na situaciju od prije samo nekoliko dana. Šta očekujete od Srbije kao korak ka boljim odnosima?\nNije to sad očekivanje nekog poteza, nego da se pokaže dobra volja, na bilo koji način. Smatram da pokazivanjem dobre volje pokazujemo Evropi da možemo da sarađujemo. Kada razgovaram sa običnim ljudima, imam utisak i ubijeđen sam da možemo zajedno naprijed, međutim, čim se to prenese na političku razinu, sve stane. U svakom slučaju, sem izjava, potrebni su i konkretni potezi. Žarka Radoja (E-novine)


Tribina “Položaj žena i patrijarhalne vrednosti u kulturi i umetnosti” i projekcija filma “Šta hoće žene na desnici?”\nNa tribini su učestvovale umetnice i aktivistkinje iz Srbije i sa Kosova: Jelena Višnjić, predstavnica BEFEM feminističkog kulturnog centra, Ivana Smiljanić, vizuelna umetnica, Lura Limani, književnica i Vjollca Krasniqi, sociološkinja.\nPoslednja tribina u okviru festivala “Mesec dana Prištine u Beogradu” bila je posvećena ženama i temama koje bitno određuju kvalitet njihovih života u Srbiji i na Kosovu. Učesnice su govorile na teme patrijahalnih vrednosti u kulturi i umetnosti na Kosovu i u Srbiji, kao i o položaju žena u oblasti kulture i umetnosti. Tribina se realizovala u okviru festivala “Mesec dana Prištine u Beogradu” koji organizuje Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji u saradnji sa Liberalno demokratskim centrom iz Prištine. Program finansira Delegacija EU u okviru programa "Podrška civilnom društvu za Republiku Srbiju 2013”.\nTribina je počela projekcijom dokumentarnog filma “Šta hoće žene na desnici?” u produkciji Helsinškog odbora za ljudska prava.\nNa izborima u Srbiji 2014, sa više od 1,7 miliona glasova, pobedila je populistička Srpska napredna stranka nastala izdvajanjem iz ultradesničarske Srpske radikalne stranke. Za druge desničarske i ultradesničarske stranke glasalo je još oko 350.000 birača. Žene iz ovih stranka aktivne su u političkom i društvenom životu Srbije i utiču na javno mnjenje prisustvom u medijima, institucijama kulture, lokalnim samoupravama, univerzitetima i školama. Ovo je film o njima i njihovom uticaju, pre svega na položaj i ulogu žene u društvu i politici. Neke od desničarki preuzimaju delove iz feminističkih i levičarskih pokreta. Da li se one zaista zalažu za ženska prava ili je samo reč o individualnim strategijama vodjenja razgovora? Šta se krije iza parola desničarki: „ženama ne treba više prava, već više privilegija“ ili „i umna žena, i majka“? Može li populaciona politika biti rešena na demokratski način? Može li se rodna politika desničarki posmatrati izvan nacionalističke politike desničarskih stranaka? Ovo su neke od tema kojima se bavi film.\nU filmu govore predsednica DSS Sanda Rašković Ivić, aktvistkinja pokreta Dveri i novinarka Dragana Kukrić, aktivistkinja SNP 1389 Mirjana Stanković, portparolska Srpskog sabora Zavetnici Milica Djurdjević i feministkinje: profesorka Nada Sekulić, predstavnica BEFEM feminističkog kulturnog centra Jelena Višnjić i magistarka ženskih studija Nadja Duhaček.


Najtragičnije nesreće u seriji Uvod u Anatomiju! – Tračara\nAko ste voleli seriju “Istina i laži”, stiže nova domaća serija “Igra sudbine”\nOvo je najgledanije domaća serija zadnjih 17 godina\nU jednod od poslednjih emitovanih epizoda najnovije sezone Uvoda u Anatomiju, glavni junaci ove medicinske drame suočavaju se sa ogromnom olujom koja ih dovodi u bezbroj nelagodnih situacija iz kojih moraju da pronađu izlaz. Međutim, nakon svega sa čim su se do sada suočili, “maleni vetrić” ne može da ih zastraši!\nVerni fanovi koji seriju prate već punih petnaest godina znaju da ovo nije prvi ovakav slučaj u popularnoj drami! Do sada smo bili svedoci raznih opakih bolesti, nesreća i prirodnih nepogoda sa kojima su se naši lekari susretali. U korak sa novom epizodom, podsećamo vas na trinaest katastrofalih elementarnih nepogoda i drugih nesreća koje su ranije već zadesile junake ove serije!\nU šestoj epizodi druge sezone po imenu Into You Like A Train , prisustvovali smo ogromnoj katastrofi u seriji kada je dvoje pacijenata dospelo u bolnicu nakon nesreće u vozu prilikom koje su oboje bili probodeni istom metalnom šipkom! Bila je to jedna od najemotivnijih epizoda u kojoj su lekari morali da izaberu jedan život naspram drugog.\nOsma sezona je bila prepuna raznolikih katastrofa – od eksplozije u kafiću do ogromne rupe koja je pretila da razruši ceo Sijetl. Prve dve epizode osme sezone bavile su isključivo tim zastrašujućim fenomenom koji je doktorima zadao ogromne glavobolje, a gledaocima serije neprocenjive vizuelne efekte.\nPoslednje dve epizode trinaeste sezone u kojima se Jerrika Hinton poslednji put pojavila kao Dr. Stephanie Edwards gledaoce su držale na ivici stolica! Dok su svi brinuli da li će Stephanie uspeti da se izbori sa ogromnim požarom koji je zahvatio bolnicu ili će iz nje izaći u crnoj vreći , ona je uspela da spase zarobljenu devojčicu i završi sezonu u velikom stilu!\nSamo jedna TV drama u može imati epizodu u kojoj glavni likovi moraju preživeti i spasiti druge od ogromnog zemljotresa koji je pogodio njihov grad, a da to ni ne bude na samom vrhu katastrofalnih nesreća te sezone – i to je svakako drama o kojoj sve vreme pričamo, Uvod u Anatomiju!\nU petnaestoj epizodu jedanaeste sezone Kevin McKidd koji u seriji tumači Owena, uspeva da pomogne nepoznatoj devojčici da preko telefona spase svoju majku zarobljenu u zemljotresu!\nTokom dve povezane epizode u četvrtoj sezoni, lekari TV serije morali su da spasu svoje kolege iz hitne pomoći koje su doživele saobraćajnu nesreću ispred same bolnice! Nažalost, u tome nisu u potpunosti uspeli.\nU osamnaestoj epizodi sedme sezone po imenu Song Beneath the Song, Jessica Capshaw koja u seriji tumači Arizonu, zaprosila je svoju devojku Callie tokom vožnje na prethodno isplanirani romantični vikend van grada. Međutim, devojke su doživele saobraćajnu nesreću i jedna od njih je bila životno ugrožena. Na sreću, uspela je da preživi!\nTokom poslednje dve epizode devete sezone, Sijetl se susreo sa još jednom superolujom koja je ostavila bolnicu i veći deo grada bez struje! Oluja je pored toga izazvala gomilu nesreća i napunila bolnicu životno ugroženim pacijentima, a ovo je prvi put da je preminuo i jedna od glavnih junakinja serije – Heater, koju tumači Tina Majorino.\nTokom treće sezone gotovo da smo prisustvovali smrti jedne od glavnih junakinja Meredith Grey, koju je pacijentkinja greškom gurnula sa čamca u ledeno hladnu vodu. Meredith je gotovo čitave epizode pokušavala da se održi na površini, a pred sam kraj gotovo da je odustala! Ovo je bila jedna od najtraumatičnijih epizoda u kojoj smo videli mračne strane uma voljene nam doktorke!\nU drugoj sezoni imali smo prilike da se susretnemo sa neočekivanim obrtom! Naime, u bolnicu je pristigao pacijent koji je na sebi imai prikačen eksploziv! Taman kada smo mislili da je Meredith uspela da skine bombu i deaktivira je, na samom kraju epizode, prisustvovali smo ogromnoj eksploziji u kojoj je nastradao Kyle Chandler koji je u seriji tumačio Dylana.\nU poslednjoj epizodi pete sezone imali smo još jedan obrt! Nakon burne epizode prepune drame i tragedije, prisustvovali smo i smrti jednog od upečatljivo glavnih likova TV serije – Georga O’Malleya!\nPrema navodima fanova, dve najstrašnije epizode celokupne serije i svih njenih sezona ubedljivo su poslednje epizode šeste sezone u kojima se nezadovoljan muškarac vraća nazad u bolnicu sa pištoljem i pokušava da “ulovi” doktore koje smatra odgovornim za smrt njegove supruge! Tom prilikom, upucani su Alex i Derek, Mer je imala pobačaj, a dva sporedna lika u seriji su ubijena!\nPred sam kraj liste, dolazimo i do smrti još jednog od glavnih junaka serije koji je zabavljao fanove godinama unazad! Sam kraj jedanaeste sezone obeležila je smrt Dereka Sheperda! Nakon saobraćajne nesreće i teškog oštećenja mozga i kičme koje nažalost nije preživeo, Meredith nije imala mogućnosti da se na vreme pozdravi sa svojim omiljenim doktorom!\nI na samom kraju, kao jedan od najtužnijih i najtraumatičnijih momenata serije koji je fanove doveo do suza i ivice nerava, izdvajamo avionsku nesreću u osmoj sezoni! Naime, Meredith, Christina, Derek, Lexie, Arizona i Mark ukrcali su se na avion za Idaho kako bi izveli komplikovanu operaciju i spasli “srasle” blizance! Međutim, u jednom trenutku, pomenuti doktori doživljaju nesreću i rušenje aviona koje ih ostavlja prepuštene same sebi u šumi u nadi da će neko uskoro shvatiti da njihov avion nikada nije stigao na konačno odredište!\nU toj epizodi, Lexie je umrla samo nekoliko momenata nakon što joj je Mark priznao svoju ljubav, a Arizona je ostala bez noge nakon što se vratila u Sijetl!\nPovezane temegrey's anatomy, serije\n30. 12. 2018. at 11:37\nAko ste kojim slučajem danas upalili Netflix, sigurno vas je na naslovnoj strani dočekao trejler za...


Izvor: Sportske.net, 16.Jul.2020, 15:50\nSiti bi mogao da "razbije kasicu" ovog leta.\n"Građanima" je ukinuta kazna, nisu mnogo kupovali u prethodnom periodu, pa treba očekivati da se ovog leta otvore.\nDogovoren je dolazak Ferana Toresa iz Valensije, ali je jasno da je to samo početak, biće nesumnjivo par pojačanja i u zadnjoj liniji, već se šuška da su "Građani" zainteresovani za Kulibalija iz Napolija i Škrinijara iz Intera.\nGvardiola nije zadovoljan ni Benžamanom Mendijem, pa bi mogao da zatraži od uprave i novog levog beka, navodno je zainteresovan za Alabu, ali Austrijanac je u planovima Hansija Flika i jasno je da neće biti jeftin.\nTako je rešenje pronađeno u Ajaksu, Siti je zainteresovan za argentinskog fudbalera...\nSportske.net: Siti predstavio nove dresove, sjajni su! (video)\nB92: Stiže zamena za Sanea – Gvardiola dogovorio prvo pojačanje\nSportske.net: Gotovo je, iz Real Madrida u Mančester junajted!


KAD NEKOME OTMEŠ ŽENU PA MISLIŠ DA JE TEBI NIKO NEĆE OTETI: Dok mu je bila žena, bila je poštena a sada je PROSTITUTKA I JOŠ ... | WebTribune\nHome IZBOR KAD NEKOME OTMEŠ ŽENU PA MISLIŠ DA JE TEBI NIKO NEĆE OTETI: Dok mu je bila žena, bila je poštena a sada je PROSTITUTKA I JOŠ …\nFoto Milan Ilic\nFolker Aca Lukas je o Sonji Vuksanović otkrio nešto što će mu, nada se, pomoći da dobije starateljstvo nad ćerkom.\nSukob koji je nastao u subotu nakon što je folk pevač nasrnuo na i dalje zakonitu ženu, ne jenjava.\nSada je Aca otkrio da više neće ćutati i da će otkriti veliku Sonjinu tajnu kojom će pokušati da joj oduzme dete na sudu:\n– Da ne bismo sada razvodnjavali situaciju, da ne biste sutra propustili konferenciju, sve ću reći na konferenciji za štampu. Ima tu svašta, imam ja mnogo toga da kažem – rekao je folker i dodao:\n– Ja ću nju da tužim za nasilje, ja nju, a ne ona mene, pod jedan. Pod dva, imamo dosta dokaza, videćeš šta će da izađe… Dobiće tužbu za oduzimanje deteta, znaš prostitutke ne mogu da čuvaju decu – završio je Aca.\nODLOŽIO GOSTOVANJE NA “PINKU” Lukas završio u bolnici!\nPevač Aca Lukas, koji je ovih dana na meti medija zbog toga što je fizički nasrnuo na svoju bivšu suprugu Sonju Vuksanović, jutros je trebalo da se pojavi u Jutarnjem programu, ali je odložio gostovanje.\nAca je u emisiji “Dobro jutro, Jovana i Srđan” trebalo da govori o skandalu koji je pre dva dana šokirao Srbiju i region.\n– Obećali smo vam gostovanje Ace Lukasa, ali on se oko sedam ujutru javio našoj urednici Aidi Đedović i rekao da mu nije dobro. Aca nam je javio da je u tom trenutku ulazio u neku bolnicu i mi ne želimo da sumnjamo u to jer nikad ne sumnjamo kad nam gost javi da mu nije dobro. Lukas je rekao da će doći u emisiju sutra ili prekosutra – rekla je Jovana.\nUZVRATILA UDARAC! Sonja posle napada ovako pokopala Lukasa\nPevač Aca Lukas je pre par dana fizički nasrnuo na svoju bivšu suprugu Sonju Vukasanović, a nakon incidenta oglasila se i ona…\nOpet su poznati folker i atraktivna brineta glavna tema svih medija i to zbog fizičkog napada koji je Lukas izvršio na nju.\nSada se gospođa Vuksanović i oglasila povodom svega.\nKao i uvek ona je to uradila preko Instagrama na vrlo suptilan način.\n– Koliko poštuješ žensko, toliko si muško. I kraj priče – poručila je Sonja.\nPRŠTI NA SVE STRANE, TRESE SE SIRIJA, Rusi gore, Asadova vojska dole …


Objavljeno petak, 24 avgust 2018 18:56\nPrvenstvena utakmica Omladinske fudbalske lige Crne Gore između omladinaca Berana i Petrovca, koja je trebalo da se igra sjutra, neće se održati jer FK Berane nije dobio saglasnost od strane Sportskog centra za njenu organizaciju. Iz FK Berane danas su o tome zvanično obavijestili Fudbalski savez Crne Gore (FSCG), zatraživši da se ta utakmica odloži.\nKako je navedeno u Obavještenju upućenom Komisiji za takmičenje, „zbog nedobijanja dozvole za odigravanje prvenstvene utakmice omladinske lige FK Berane - FK Petrovac od strane Sportskog centra koji gazduje stadionom, nismo u mogućnosti da organizujemo ovu utakmicu i tražimo njeno odlaganje“, istaknuto je u Obavještenju koje je proslijeđeno FSCG, a u koje je Espona imala uvid.\nKako je Esponi danas saopšteno od strane članova stručnog štaba i fudbalera Berana, umjesto da se situacija vezana za dalje funkcionisanje FK Berane kristališe i postaje izvjesnija, ona se iz dana u dan komplikuje. Iz tog razloga, kako je navedeno, zbog nemogućnosti da organizuje utakmicu omladinske lige, fudbaleri će sjutra, u subotu, 25. avgusta, u 17 časova, u terminu odigravanja utakmice, na pomoćnom terenu odraditi trening.\n„Ovim putem obavještavamo novinare, navijače i kompletnu beransku i crnogorsku javnost da ćemo u tom intervalu informisati javnost i da li će seniorski sastav putovati u Kotor, na predstojeću utakmicu sa Bokeljom, koja se, prema rasporedu, igra u nedjelju, 26. avgusta“, saopštili su Esponi iz stručnog štaba i takmičarskog pogona FK Berane.\nInače, treba podsjetiti da je na pomoćnom terenu Gradskog stadiona u srijedu, 22. avgusta, igrana utakmica trećeg kola Kadetske lige Crne Gore, u kojoj je OFK Berane ugostio ekipu Zete i slavio 1:0. Tada nije bilo nikakvih problema vezanih za organizaciju utakmice.\nIz tog razloga ostaje i otvoreno pitanje: Po kom osnovu i kojoj cijeni, beranska lokalna uprava diskriminiše omladince FK Berane u odnosu na njihove prijatelje i sugrađane, nešto mlađe članove OFK Berane, da po istim uslovima i cjenovniku, ne mogu da igraju utakmice na svom terenu?


Progledati softverski - Koncert - Nedeljnik Vreme\n27. 3. 2013. / 17.00\nNikakvo čudo da i usred ove krize beogradski fensi-lokal, čak i radnim danom kasno uveče (posle čega sledi još 1 radni dan) i s ulaznicama razmerno skupim za klupsku svirku (1300-1500 d.) bude nakrcan veselim mladim ljudima i ponekom sedom glavom. Veća su iznenađenja da se u prostoru godinama ‘rezervisanom’ za bendove koji izvode plesne obrade tuđih numera, pojavi originalni, u svetu cenjen i sve poznatiji kantautor, i da stalna publika (naoko) bez velike reklame razgrabi karte. Upravo se to dogodilo prošle nedelje, za prvo gostovanje Raula Midona u Srbiji.\nPrevremeno rođen ‘66. u Novom Meksiku, SAD, Raul je kao i njegov blizanac Marko – zbog greške u inkubatoru u provincijskoj bolnici – izgubio vid. No, Marko je postao NASA-inženjer, a Raul se još ranije opredelio za muziku, i u njegovom izrazu se osete svi uticaji – od roditeljske mešavine (afro-američka i argentinska), preko džeza za koji se školovao (kao gitarista), do sasvim belačkog/anglosaksonskog folka. Pevanjem se ozbiljno bavi tek od koledža u Majamiju, pa i danas njegova osnovna ‘radna kombinacija’ glas/gitara zvuči kao rani Hose Felisijano (Jose Feliciano), dok se u kompozicijama jače ‘čuje’ Stivi Vonder. Karijeru počevši kao prateći pevač na snimanjima i turnejama, R. Midon je sarađivao pretežno s latino-zvezdama (od Iglesijasa do Šakire), a i s dvojicom malopre pomenutih, Henkokom, Pakitom de Riverom, Luijem Vegom/grupom Elements of Life. Dakle, možda uprkos očekivanju, Raul Midon ne izvodi bluz.\nU međuvremenu, s najbližim saradnicima spremajući solo-uspon, za odskočne daske Raul koristi samizdat i neobično – zapravo prirodno – predstavljanje urednicima disko-kuća: s kim god je uspeo da ugovori sastanak, jednostavno bi mu na licu mesta svirao i pevao, umesto pregovora. Albumi kao Blind To Reality (2001) ipak nisu bili dovoljni, nastupi uživo ‘nabavili’ su mu prvog i dosad najvažnijeg producenta, čuvenog Arifa Mardina, kome je Midon bio prvi izvođač s kojim lično potpisuje ugovor. Soul-majstor pobrinuo se za Raulov odličan State Of Mind (2005, Manhattan Records), odakle su Everybody i Sunshine (I Can Fly) i danas uzdanice njegovog live-repertoara. Leta 2006. došao je na sopstvenu turneju po Evropi, pa je tako i pohvaljen u "Vremenu", u prikazu festivala Umbria Jazz.\nBez naročitih vesti od onda, R. Midon je svoj porodični život dopunio tonskim studiom sa softverom prilagođenim slepim osobama, tako da sve može sam. Kao što je efikasno proširio pojam ‘čovek-orkestar’ (eng. one man band, fr. homme-orchestre), možda će i ‘studijski čarobnjak’. Opet, nije čudo: rano je počeo svoje numere da ‘pušta’ u iTunes Store/Plus, a u Beogradu očito ima publiku koja neke refrene peva s njim jer šeruje/lajkuje, i verovatno se okupila prvenstveno kroz tzv. društvene mreže/nove tehnologije.\nVodeći džez-klub naše prestonice još iz ‘80-ih, na-pozorište-naslonjeni Bitef Art Cafe ipak je očuvao tradiciju muziciranja uživo – uključujući povremeno džez i komediju-s-nogu – pa otud može sebi dozvoliti i poneku ekstravaganciju kao što je ekskluzivno pojavljivanje Raula Midona. Tipično beogradski, svaki koncert postaje (pred)ponoćni, a neobaveznost klupskog ugođaja dopušta da se među bar 300 posetilaca nađu i oni koje program blazirano uopšte ne zanima. Raul je naravno hrabro preuzeo pozornicu, potpuno sam kao i prvi put kad mi je ostavio jednako upečatljiv utisak. Trubadurski nastup latino-soula brzo je nadgrađen njegovim takoreći zaštitnim znacima, virtuoznim sviranjem akustične gitare (munjevito smenjivanje sola i ritam-deonica), unosima gitarskih i glasnih žica, te besprekornim oponašanjem zvuka trube samo ustima/glasom. Dok je jedne (naročito one u prvim redovima) oduševljavao, drugi su (u pozadini) ostajali ravnodušni, no ukupno je publika bila tako segamegagiga naoružana da je telefonska sednica Vlade u poređenju s tim puka dečija igra, pa će i odavde on-line poteći primeri Midonovih majstorija tipa: ‘Vid’ mama, bez ruku!’\nJer, nije lako samo po sluhu poverovati da sve to – ne bilo šta, nego precizno muziciranje – izvodi samo jedan čovek, štaviše istovremeno, i savršeno usklađeno. Štaviše, kao što je razmerno kasno postao (i) pevač, Raul se vratio i svojim prvim instrumentima – udaraljkama, pa na koncertu povremeno jednom rukom (da, ipak je to 5 prstiju!) bubnja bongose dok drugom intonira deonicu na gitari, a u mikrofon ‘pušta’ imitirani solo trube, ili ‘samo’ peva! Moderne komunikacije su sprečile da on ostane npr. kultna atrakcija s ulica/iz metroa Njujorka, ali i doprinele da ga širom sveta više ljudi zna po sitno seckanim bizarlucima na YouTube, nego po osećajnim pesmama i suptilnom fanku.\nU svakom slučaju, lep primer preseka stvarnog i virtuelnog u BG-klabingu. Retka i dobra prilika da uživamo u Raulu Midonu uživo, ne znajući da li će uskoro postati zaboravljen/off-line, zapamćen kao prefinjeni autor/izvođač poput Bila Vitersa (Raul je u filmu Still Bill, o ovom soul-velikanu), i/ili ‘samo’ muzička zvezda. Čak i da bude padalica, ili ponornica kao njegov stariji kolega, nedavno – zahvaljujući Oskarom nagrađenom, odličnom dokumentarcu Searching For Sugar Man – ponovo otkriveni Rodrig(u)ez.


Crnogorski ministar pravde: Nastup Đeljošaja preteran - Sputnjik Srbija\n14:05 26.02.2021 (osveženo 14:10 26.02.2021) Preuzmite kraći link\n„Treba imati u vidu da zdravstvene mere i restrikcije traju već godinu dana, a sa njima i ekonomske teškoće koje posebno trpe mali privrednici, ugostitelji i građani-preduzetnici. Posebno je važna činjenica da je Đeljošaj opozicioni lider koji predstavlja nacionalnu manjinu, zbog čega njegovi politički stavovi i izjave moraju biti tolerisani više nego što bi to uobičajeno bio slučaj, a njegova sloboda izražavanja šire garantovana. Na to nas podseća i obavezuje i Evropski sud za ljudska prava“, piše u saopštenju koje potpisuje Leposavić.\nU saopštenju se dodaje da veruju da Đeljošaj nije imao za cilj da izazove nestabilnost državnih institucija, budući da zastupa interese i prava građana Tuzi i svojih sunarodnika, jer bi to, kako navode, bilo krajnje neodgovorno prema svim građanima uključujući i meštane opštine Tuzi i njihove interese i potrebe, prenosi In4s.\nLeposavić je apelovao na sve političke subjekte, građane i medije da temama od opšteg interesa pristupaju dobronamerno i odgovorno, a „ne senzacionalistički i vođeni partikularnim ili privatnim interesima“.\n„Predstavnici političke većine i građani koji su proteklih godina i decenija trpeli sistematsku diskriminaciju imaju jedinstvenu priliku da zadovoljenju pravde pristupe kroz razumevanje i toleranciju pre negoli zahtevanjem oštrih osuda i sankcija, jer je ovo drugo upravo bio manir prethodne vlasti koji je naše društvo odlučilo da napusti i prevaziđe. Kada su u pitanju nacionalne i druge manjine, ovo nije samo preporuka, već i obaveza celog društva i svih njegovih institucija“, rekao je Leposavić.\nsukobi, pandemija, mere, Tuzi, Nik Đeljošaj


Podrška CEB-a Crnoj Gori: Kroz socijalne projekte ulažete u budućnost zajednice - Moja Crna Gora\nPodrška CEB-a Crnoj Gori: Kroz socijalne projekte ulažete u budućnost zajednice\n03/10/2018\tvijesti iz crne gore Izvor: CdM.me\nBanke za razvoj Savjeta Evrope (CEB) spremna je da podrži Crnu Goru u njenoj namjeri da kroz projekte socijalnog karaktera ulaže u budućnost zajednice, kazao je guverner CEB-a, Ralf Vencel, tokom današnjeg sastanka sa ministrom finansija, Darkom Radunovićem.\nKako je saopšteno iz Ministarstva finansija, Radunović i Vencel razgovarali su o aktuelnom stanju crnogorske ekonomije, te statusu realizacije zajedničkih projekata, odnosno perspektivama buduće saradnje.\n“U tom kontekstu, Radunović je ukazao na pozitivne rezultate koje bilježe sektori turizma, građevinarstva i energetike, koji su uslovili prosječan rast od 4,7 odsto BDP-a u prvoj polovini godini, te istakao da sve važne kategorije prihoda bilježe značajan rast, dok mjere fiskalne konsolidacije pokazuju svoju opravdanost kroz snažniji budžet”, navode u Ministarstvu.\nDodao je da je povjerenje u stabilizaciju javnih finansija Crne Gore iskazano i kroz posljednje izvještaje rejting agencija, koje su zadržale, odnosno unaprijedile izglede naše ekonomije, što je jasan signal podrške međunarodnog tržišta.\n“Svi ovi rezultati, otvaraju prostor da se uz podršku CEB-a nastavi sa unapređenjem socijalnog statusa stanovništva, kako kroz nastavak projekta Socijalnog stanovanja (,,1000 plus“), tako i kroz nove projekte kao što je snaženje kapaciteta predškolskih ustanova”, rekao je ministar.\nVencel je naglasio značaj saradnje sa našom zemljom u pogledu rješavanja stambenih pitanja za socijalno ugrožene jer je Banka specijalizovana upravo za finansiranje projekata socijalne infrastrukture.\n“Impresioniran sam urađenim u prethodnom periodu po pitanju ekonomskog rasta i prognozama za naredni period”, izjavio je guverner CEB-a.\nSagovornici su konstatovali da se zajedničke aktivnosti odvijaju planiranom dinamikom i saglasili su se u namjeri da se istraže oblasti društveno odgovornog djelovanja države, koje bi se mogle zajedničkim naporima realizovati u narednom periodu.\nTags saradnja Socijalni projekti


S druge strane, ispitanici koji su vikendom više spavali, unosili su manje kalorija posle večere. Ipak, pošto bi se radnim danim vraćali redukovanom trajanju sna (5h), ova promena je remetila njihov unutrašnji sat i tim danima bi i oni imali običaj da dodatno jedu posle večere.\nOno što je za autore studije bilo iznenađujuće jeste da je kod ovih ispitanika, i pored nadoknađivanja sna, insulinska osetljivost bila smanjena za 9% do 27%, što su čak lošiji rezultati nego kod ispitanika iz prve grupe.\nTagovinadoknaditi nedostatak sna nedostatak san press serbia spavati vikendom\nJuly 18, 2016 12:27 pm


Faktor | O sudbini Zmajeva mogle bi odlučivati i kuglice?\nO sudbini Zmajeva mogle bi odlučivati i kuglice?\nObjavljeno: 31.08.2020. u 23:43\nFudbalske reprezentacije, među kojima je i selekcija naše zemlje, u Ligi nacija moći će igrati s rezervnim sastavima.\nNacionalni timovi svoje susrete u drugom izdanju Lige nacija moći će igrati ukoliko u sastavu bude barem 13 igrača, uključujući barem jednog golmana, negativnih na koronavirus, objavila je u ponedjeljak Evropska fudbalska federacija (UEFA).\nIpak, ukoliko cijela ekipa bude morala u karantin, UEFA će pokušati pronaći alternativni datum, no timovi koji ne budu mogli igrati utakmice će izgubiti za "zelenim stolom", što smo već imali priliku vidjeti u kvalifikacijama za UEFA-ina klupska takmičenja.\n- Zbog bogatog međunarodnog kalendara mora se uzeti u obzir da će biti teško pronaći zamjenske datume za otkazane utakmice - poručili su iz Nyona.\nO sudbini otkazanih utakmica koje se ipak neće moći igrati, odlučivat će UEFA-ino Nadzorni, etički i disciplinski komitet. U slučaju da bude nemoguće utvrditi krivca, ishod susreta odlučit će se ždrijebom, a u bubnju će se naći tri kuglice s rezultatima 1:0, 0:0 i 0:1.\nZa UEFA-u je također, vrlo važno da je većina nacionalnih saveza postigla sporazume s nacionalnim vlastima koji omogućuje fudbalerima i reprezentacijama putovanje bez obzira na ograničenja koja se inače primjenjuju na ostale građane.\nTo je jedini način na koji mnogi reprezentativci mogu doći na okupljanja svojih nacionalnih timova i nazad u klubove, dok reprezentacije mogu nesmetano putovati.\nUEFALiga nacijaFudbalska reprezentacija BiHZmajevi\nDavid Silva pozitivan na koronavirus


Na poklon slika Njegoševe kapele: Milan Knežević posjetio košarkaše Zvezde – Borba\nPredsjednik DNP-a i jedan od lidera DF-a Milan Knežević posjetio je košarkaše i rukovodstvo Crvene Zvezde sinoć u Sutomoru. Zvezda večeras u Baru igra protiv Mornara.\nKnežević je tom prilikom rukovodiocu Crvene Zvezde, Filipu Sunturliću, uručio poklon-sliku Njegoševe kapele na Lovćenu.\nPoželjevši dobrodošlicu košarkaškom klubu „Crvena zvezda“ u Crnoj Gori, Knežević je posebno istakao značaj i vezanost velikog broja građana Crne Gore“ za sportsko društvo „Crvena zvezda“, i ponovio da svi njegovi članovi, kad god su u Crnoj Gori, treba da se osjećaju kao kod svoje kuće.\nU razgovoru s direktorom košarkaškog kluba „Crvena zvezda“, Filipom Sunturlićem, Knežević je izrazio očekivanja da će večerašnja utakmica u Baru proći u fer i sportskom nadmetanju i atmosferi, jer je samo tako mogućerazvijati duh prijateljstva, koji preko sporta povezuje klubove Crne Gore i Srbije.\nPoželjevši košarkašima sreću i pobjedu na večerašnjoj utakmici, Knežević je direktoru kluba „Crvena zvezda“, Filipu Sunturliću, poklonio bakrorez Njegoševe kapele na Lovćenu, kao simbol neraskidivih veza Crne Gore i Srbije, što„Crvena zvezda“, u međunarodnim okvirima, svojim ugledom i značajem na najbolji način i pokazuje.\nStarica poginula kod restorana “Ognjište”!\nPero komentariše 11 mjeseci ago\nPipun je počeo i odlikovanja da dijeli


24/07/2017 | 08:25\nSamostalan rad i želja da bude sam svoj gazda bili su presudni da počne da se bavi privatnim poslom. Dragiša Nikolić je verovao u svoje ideje i rešio je da ih sprovede u delo. Godine 2007. osnovao je agenciju “Student Adventures” koja bavi programima studentske razmene. Za početak poslovanja bila mu je dovoljna iznajmljena soba u hotelu, kompjuter i nekoliko stotina evra. U saradnji sa američkim partnerima omogućio je mladima iz različitih krajeva sveta da preko leta borave u SAD ili nekoj drugoj destinaciji, upoznaju različite ljude i kulture, steknu radno iskustvo i zarade.\n“Te 2006. godine, zbog preloma ruke na basketu, pauzirao sam godinu dana na Stomatološkom fakultetu. Na preporuku doktora upisao sam drugi fakultet zbog težeg preloma desne ruke. Moj ceo svet se tada srušio ali morao sam da napravim krupnu promenu u životu. Otišao sam 2007. na Work & Travel program u Ameriku i tokom boravka od pet meseci prvi put sam se susreo sa osećajem da se trud, disciplina, posvećenost i uloženo vreme isplate. Tada sam pomislio da možda takva disciplina i posvećenost mogu i u Srbiji da ‘urode plodom’ i želeo sam da probam da primenim taj sistem kod nas. Okolnosti su bile na mojoj strani pa sam dobio ponudu od američkog poslodavca da otvorim agenciju koja će se baviti baš ovim programom i tako pomognem našim studentima da dožive moje iskustvo. Po povratku sam upisao narednu godinu studija, 4. decembra 2007. otvorio agenciju ‘Student Adventures’ i uz pomoć američkih partnera započeo novu životnu avanturu”, priča Dragiša.\nKaže da mu je za početak posla bila dovoljna iznajmljena soba u starom delu hotela Slavija kao poslovni prostor, kompjuter i nekoliko stotina evra.\nMomenat kada je odlučio da uđe u privatne vode bio je prekretnica u njegovom životu. Nerazumevanje okoline je bilo prisutno ali je verovanje u sopstvene ideje presudilo. Priznaje da su ipak, početna neizvesnost i ulazak u biznis koji je bio prilično nerazvijen i mnogima stran, unosili dozu nemira u njegovu svakodnevicu.\nGovoreći o principima poslovanja kojima se rukovodi, Dragiša kaže da su najvažnii doslednost, inovativnost i istrajnost.\n“Danas su uslovi poslovanja na tržištu, u poređenju sa vremenom od pre 10 godina kada je ‘Student Adventures’ nastao, znatno drugačiji. Ovo tržište je danas zasićeno i veoma konkurentno, tako da su uslovi dinamični ali u isto vreme je i pravi izazov poslovati i baviti se razmenom studenata danas”.\nPrema njegovim rečima, ova vrsta biznisa je specifična, orijentisana na saradnju sa inostranstvom, pa se tako i sva politička kretanja u svetu i drugi spoljašnji uticaji ne mogu izbeći.\n“Predviđanje i prilagođavanje su možda i najbitniji parametar uspešnog poslovanja u ovoj oblasti. Takođe, pored samog tržišta, najveći izazov uvek su i lični apetiti i želje, tako da je želja za novim itekako prisutna. Od ove godine smo pored Amerike počeli da se bavimo i Asian Adventures programom, odnosno zapošljavanjem mladih u Aziji. Kako za mene, tako i za ceo naš tim ovaj program predstavlja veliki izazov ali u isto vreme i radost”.\nDragiša kaže da mu u poslu nekada nedostaje slobodnog vremena i osećaja rasterećenosti. Međutim, navodi da se na takav tempo i stil života mora biti spreman jer dok god veruje u ono što radi svi nedostaci su manje bitni.\nPlanova za budućnost ima a primarni su kontinuiran rast i pružanje kvalitetnih usluga.\n“Ono što se trenutno odigrava je nova prekretnica u mom životu. Zajedno sa ljudima koje volim, cenim i poštujem, odlučio sam da se upustim u novu priču. Otvorili smo firmu ‘Smart Match Solutions’ koja se bavi headhuntingom i organizovanjem specijalnih korporativnih događaja. Tim ljudi koji se okupio je pun znanja i ne mogu da dočekam da vidim šta nam budućnost donosi jer sam siguran da će ova vožnja biti veoma uzbuljiva”.\nZnanje, petlja i srce su neophodni za sve u životu pa tako i za privatan biznis, smatra on.\n“Ako ste ikada razmišljali o privatnom biznisu kao svom izboru budite sigurni da ako budete istrajni i izaberete ono u šta i sami verujete i ono što zaista volite da radite, uspeh vas sigurno kad-tad očekuje. Mladi bi trebalo da znaju da uspeh ne dolazi preko noći, da je potreban rad i trud ali i doslednost. Osećaj zadovoljstva ostvarivanja sebe u privatnom biznisu je neprocenjiv”, zaključuje on.\nFoto: Students Adventures\nposo u inostranstvu/students adventures/studentska razmena/tanjanjegomir\n24/07/2017 | 16:01\nOvaj lik objasnjava. Eh da je vise takvih. Bravo decko!


GONG o zahtjevima za subvencionirane kredite: "Postoji mogućnost pogodovanja preko reda" - Dnevnik.hr\nHrvatska "Nedostaci u transparentnosti"\nPiše D.I., 04. rujna. 2017. @ 12:15 - komentara min.\nPredstavnici banaka predali zahtjeve klijenata za subvencionirane kredite (Foto: Jurica Galoic/PIXSELL)\nGONG smatra da u postupku procedure zaprimanja zahtjeva za subvencionirane stambene kredite postoje "ozbiljni nedostaci u transparentnosti" i mogućnost "pogodovanja preko reda".\nPozivaju Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja i Agenciju za pravni promet i posredovanje nekretninama da "potpunim i točnim informacijama cijeloj javnosti objasne kako će osigurati transparentnost cijelog procesa odobravanja i nadzora nad zakonitošću subvencioniranja kamata na stambene kredite".\n"Zbog nepravovremene objave ovih informacija, GONG je prošlog tjedna od APN zatražio odgovore na konkretna pitanja, no umjesto odgovora, GONG je dobio poziv u prostorije APN-a.\n1.\tNa koji način će APN proaktivno, na dnevnoj razini, osigurati javnosti pristup informacijama o ispunjavanju uvjeta za davanje kredita, odobravanju kredita, točnom vremenu zaprimanja potpunih zahtjeva, te nekorištenju kredita u skladu sa Zakonom o subvencioniranju stambenih kredita? Hoće li APN dnevno izvještavati putem web stranice samo zaprimljene ili i riješene predmete? Na koji način će funkcionirati redomat, odnosno podrazumijeva li on implementaciju istog softvera u svim bankama, pa se predajom zahtjeva u bilo kojoj banci dobije jedinstveni redni broj, ili se radi o određivanju rednog broja pristizanja u APN?\n2.\tKako će APN kontrolirati rad banaka, radi osiguranja transparentnosti uloge banaka u ovom procesu i sprečavanja potencijalnih zloupotreba (npr. rješavanje zahtjeva mimo redoslijeda prvenstva), a s obzirom na ulogu banaka u zaprimanju i obradi zahtjeva? Ukoliko se u redomatu radi o određivanju rednog broja pristizanja u APN, čime se ostavlja velika mogućnost netransparentnom radu banaka, kakvu kontrole APN planira primjenjivati nad bankama kako bi se onemogućile koruptivne radnje unutar samih banaka?\nPrethodno je APN djelomično odgovorio na pitanja koja mu je GONG postavio navodeći da je preventivno ustrojio ljudske resurse i raspored poslova u periodu subvencioniranja kamata na stambene kredite, kao i opise poslova pojedinih zaposlenika u cilju transparentnijeg poslovanja, da APN uvodi princip rada redomata za potrebe zaprimanja kreditnih zahtjeva poslovnih banaka te da će dnevno izvještavati putem web stranice o zaprimljenim predmetima, broju predmeta, iznosu iskorištenog raspoloživog novca, kao i preostalom iznosu raspoloživih sredstava", poručuju iz GONG-a.\nAngažirani i zaštitari\nKrenuli zahtjevi za subvencionirane kredite, predstavnici banaka od rane zore čekali ispred APN-a\nDržava subvencionira stambene kredite uz princip - tko se prije prijavi, njegov kredit: "To je fer ali..."


Rusija upozorila Vašington da ne kreće na Venecuelu - Sputnjik Srbija\n15:17 26 Jun 2019\nRusija upozorila Vašington da ne kreće na Venecuelu\n07:16 09.01.2019 (osveženo 07:40 09.01.2019) Preuzmite kraći link\nRusija upozorava „vruće glave“ u SAD na vojni scenario u Venecueli, rekao je zamenik šefa diplomatije Rusije Sergej Rjabkov.\nVenecuela želi da vrati svoje zlato iz Britanije\n„Sa zabrinutošću gledam na pokušaje SAD da konsoliduju antičaveski pokret (protiv Venecuele) od država Latinske Amerike. To je zabrinjavajuća tendencija“, rekao je Rjabkov.\n„Bez obzira na borbu protiv vlasti u Karakasu, čak i Vlade u Latinskoj Americi, koje su najveći kritičari Karakasa, isključuju opciju vojne intervencije u Venecueli. Pokušaj upotrebe vojne sile imao bi katastrofalni razvoj“, dodao je on.\n„Upozoravamo vruće glave u Vašingtonu da ne kreću tim putem“, zaključio je on.\nAmerički predsednik Donald Tramp je izjavljivao ranije da je „vojna opcija" u slučaju Venecuele i dalje na stolu. Trampova administracija je do sada uvela nekoliko rundi sankcija protiv Venecuele.\n15:16Masovna potera za Srbinom na Malti zbog napada na Makedonca


Nije imao mere ni u čemu\n06.07.2018. - 13:11h 13:18h Autor: vecernji.hr\nKoliko je dubok pad kada od najbolje plaćenog glumca (2012. upisanog u Ginisovu knjigu rekorda sa zaradom od 75 miliona dolara) proćerdate 650 miliona dolara? I koliko slepi morate da budete da ne primetite da vas je neko pokrao ili da vodite previše luksuzan život, baš poput legendarnog glumca Džonija Depa?\nFilmska zvezda, proslavljena u Bartonovim filmovima "Edvard makazoruki", "Vili Vonka i fabrika čokolade", kao i u pet nastavaka "Pirata sa Kariba", u proseku je mesečno trošila dva miliona dolara, a u sudskoj tužbi traži 25 miliona dolara od svojih bivših finansijskih savetnika Džoela i Roberta Mandela iz "The Management Group" za prevaru i loše upravljanje njegovim imetkom, na šta su mu oni uzvratili protivtužbom. Uz to ga tuže i bivši telohranitelji da im je dužan i da ih je dovodio u neugodne situacije ispadima u drogiranom i pijanom stanju.\nAli ono što je najgore za svakog roditelja je nedavna vest da je njegov sin, 16-godišnji Džon Kristofer Dep, od milja zvan Džek, hospitalizovan zbog ozbiljnih zdravstvenih problema.\nVest o bolesti sina, kojeg je dobio u četrnaestogodišnjoj vezi s francuskom glumicom i pevačicom Vanesom Paradi (imaju i 19-godišnju ćerku, modela i glumicu Lili-Rouz), glumca je zatekla na evropskoj turneji s bendom Hollywood Vampires.\nNaime, 55-godišnji Dep, koji od 12. godine svira gitaru (ima kolekciju od njih sedamdesetak), lud je za muzikom, sarađivao je i svirao s The Poguesima, Oasis, Red Hot Chilli Peppers, Merilinom Mensonom, družio se s Tomom Petijem i svojim idolom Kitom Ričardsom (po kojem je osmislio lik Džeka Speroua u "Piratima s Kariba"), a od 2015. gitarista je benda Hollywood Vampires osnovanog s pevačem Alisom Kuperom i bubnjarom Džoom Perijem iz "Aerosmith"-a.\nfoto: EPA / Cyril Zingaro\nI sigurno bi bio muzičar da ga kolega Nikolas Kejdž početkom osamdesetih u Los Anđelesu nije nagovorio da se bavi glumom jer je bolje plaćena od muzike.\nfoto: Reuters / Pierre Albouy\nKuća od hiljadu kvadrata\nIpak, uprkos bogatstvu, Dep je na putu da izgubi sve ako njegovi bivši menadžeri dobiju parnicu, a glumac se, pak, ni u jednom trenutku ne odriče luksuza i hedonizma, čak i sada kada je na ivici finansijskog ponora: božićne praznike proveo je u Francuskoj, zimu na Bahamima, a proleće u Holivudu. Novinara magazina Rolling Stones, kojem je otvorio dušu rekavši da su ga poslovni menadžeri s kojima je sarađivao od 1999. do 2016. prevarili i izigrali, ugostio je u unamljenoj prostranoj kući od hiljadu kvadrata u londonskom Hajgejtu.\nMožda to ne bi bilo začuđujuće da Dep nema čak 14 rezidencija širom sveta: od dvorca na jugu Francuske, nekoliko ostrva na Bahamima, nekoliko kuća i stanova u Los Anđelesu, farmu konja u Kentakiju čija je vrednost oko 75 miliona dolara... Naravno, ima i jahtu, a vrlo je vredna i njegova kolekcija od 45 luksuznih automobila i motora, među kojima je i stari Harley Davidson iz 1940. godine, prva luksuzna stvar kojom se nagradio kad je devedesetih počeo da dobija važne uloge.\nKako se povećavalo njegovo bogatstvo, tako se povećavala i kolekcionarska strast: Dep poseduje oko dvesta umetničkih radova Endija Vorhola, Baskijata i Modiljanija, kao i razne memorabilije filmskih i muzičkih zvezda (od Marlona Branda do Merilin Monro) koje se nalaze u čak dvanaest skladišta. I sve bi to bilo u redu da ne postoje vrlo ekscentrični troškovi, čak i bizarni poput kremiranja tela svog dobrog prijatelja, pisca i novinara Hantera S. Tompsona i potom lansiranja njegove urne u svemir – što je koštalo oko pet miliona dolara. Ili kupovine kauča od 8.000 dolara iz rijaliti šoua porodice Kardašijan, samo zato što ga je poželela njegova ćerka Lili Rouz. Iz vrlo praktičnog razloga – da izbegne paparace, gužvu u redovima i dosadne obožavaoce, Džoni leti samo privatnim avionom, na šta je godišnje trošio oko tri miliona dolara.\nNaravno, tu su i troškovi osoblja: na stotine hiljada dolara potrošio je na majstora zvuka, oko milion dolara godišnje na ličnog lekara kojeg može da pozove u svako doba, lični čuvari su ga koštali oko dva miliona dolara, a 40 zaposlenih – najužeg i najneophodnijeg osoblja – godišnje je plaćao oko četiri miliona dolara. Među njima je i sestra Kristi Dembrovski, od početaka filmske karijere njegova savetnica i saradnica, kao i lični asistent Nejtan Holms.\nUpravo su njih dvoje sporni u tužbi Depa protiv bivših finansijskih savetnika, jer se ispostavilo da je sestri isplaćeno sedam miliona dolara, a Nejtanu 700.000 dolara – i to bez pokrića. Navodno je novac s Depovog računa prebacivan na sestrin račun, a njime je platila ćerino venčanje, unamljivanje kuće i stanarinu.\n"On je moj brat. Moj novac je njegov novac. A njegov novac je i moj ",\nnavodno je rekla sestra Kristi kada su je zvali iz računovodstva da opravda troškove.\nDemolirao hotel zbog Kejt\nIzmeđu nje i brata stvorio se razdor kada se Džoni spetljao i potom venčao s glumicom Amber Herd, a da nije potpisao predbračni ugovor. Kristi, kao starija sestra, od malih nogu je imala zaštitnički odnos prema bratu, pa ju je povredilo kada nije hteo da je posluša pri odabiru žene. Džoni Dep, naime, je najmlađi od četvoro braće i sestara, rođenih na farmi u Kentakiju: mama Beti Su Palmer bila je konobarica, a tata Džon Kristofer Dep inženjer.\nZbog očevog posla porodica se selila dvadesetak puta, sve dok se nije skrasila na Floridi, a kad je Džoni imao 15 godina njegovi roditelji su se razveli. Džoniju je mama poklonila gitaru kada je imao 12 godina, svirao je u raznim bendovima i hteo čak zbog muzike da odustane od škole, ali ju je ipak završio i sa šminkerkom i prvom suprugom Lori En Alison (bili su u braku dve godine) 1983. preselio se u Los Anđeles.\nPrva uloga bila mu je u hororu "Strava u Ulici brestova", a mladić sanjivih očiju, punih usana i tamne razbarušene kose postaje tinejdžerski idol istog trenutka kada se 1987. emituje serija "21 Jump Street" u kojem glumi prikrivenog policajca u srednjoj školi. Ali, tek u Bartonovom filmu "Edvard makazoruki" postaje svetski poznat, a na setu upoznaje i zaljubljuje se u 11 godina mlađu glumicu Vinonu Rajder.\nTimu Bartonu Dep je bio muza: zajedno su snimili devet filmova, bliski su prijatelji i s puno poštovanja i divljenja govore jedan o drugome. Među velikim i prisnim prijateljima Džoni je smatrao Marlona Branda, s kojim je snimio romantičnu komediju "Don Huan De Marko", a iste godine (1996.) je snimio i crno-beli vestern Džima Džarmuša "Mrtav čovek". Iako su ga mnogi smatrali fantastičnim glumcem, pogotovo nakon što je briljirao u krimi drami "Doni Brasko" uz Ala Paćina, nagrade su Depa nekako uvek zaobilazile.\nAli su ga zato žene obožavale: godinama je na listama najlepših i najprivlačnijih muškaraca sveta, a ljubio je brojne lepotice – glumice Dženifer Grej i Šerilin Fen na početku karijere, s Vinonom Rajder bio je veren i njeno ime je istetovirao na ramenu (Winona forever, što je kasnije prepravio u – Wine forever), a najburnija njegova veza bila je s britanskim top-modelom Kejt Mos. Za četiri godine nisu letele samo ljubavne iskrice, nego i nameštaj iz hotelskih soba: upravo je Džoni bio uhapšen i morao je da plati 10.000 dolara štete nakon što je nakon jedne svađe s Mos demolirao sobu u njujorškom hotelu "Mark".\nAmber mu uzela sedam miliona\nAli, zločesti dečko Holivuda i večiti Petar Pan smirio se u vanbračnoj zajednici s Francuskinjom Vanesom Paradi: par je dobio dvoje dece i živeo vrlo mirno i povučeno na jugu Francuske, pravio svoje vino, letovao na Bahamima, držao se dalje od holivudskog glamura…\nNova žena u njegovom životu bila je američka glumica i model Amber Herd, s kojom se spetljao na snimanju filma "Dnevnik opijanja" 2011. godine, a venčali su se na intimnoj ceremoniji u kući u Los Anđelesu 2015. Ali, ta ljubav nije bila dugog veka: nakon optužbi da ju je Dep fizički zlostavljao (što su opovrgnule sve njegove bivše partnerke), potpisali su sporazumni razvod u leto 2016., u kojoj joj je on isplatio sedam miliona dolara (koje je ona odlučila da donira bolnici).\nUpravo su te godine i počeli problemi s poslovnim savetnicima, braćom Mandel, a Dep je angažovao novog advokata, Adama Voldmana, koji zastupa Šer i ruskog oligarha i aluminijskog magnata Olega Deripasku, vrlo bliskog s Vladimirom Putinom.\n"Ne verujem da je Džoni bio upućen u svoju finansijsku situaciju, jer koliko sam informisan, finansijski izveštaji nikada mu nisu slati na uvid", rekao je Depov advokat. Takođe je otkriveno da su braća Mandel uzela milion i po dolara Džonijevog novca i prebacila ga u fond čiji su delimični vlasnici, a potom mu nakon godinu i nešto vratili novac s nekim mizernim kamatama. A sigurno je bilo i drugih finansijskih malverzacija…\n"Za 30 godina naše kompanije, nijedan klijent nikada nije dovodio u pitanje naše poslovanje, osim Džonija Depa, koji nastavlja da širi zlobne i neutemeljene laži o nama. Zato smo odlučili da tome stanemo na kraj", saopštili su Depovi neprijatelji na sudu, a nastavak se očekuje ovog leta.\nDep: Boriću se zbog dece\nKao i svaka priča, i ova ima dve strane medalje: da li je Džoni Dep samo nedužna žrtva finansijskih vampira koji su iskoristili njegovu ležernost i nemarnost prema vlastitom novcu i imetku, pa ga isisali gotovo do poslednje kapi krvi i tome je odlučan da stane na kraj, ili je u igri zaista preterano luksuzan način života i nekontrolisano trošenje koje se graniči sa sindromom šopingholičara i gubljenja pojma o vrednosti novca. Možda se Petar Pan velikog platna zaista previše zaigrao, ali sigurno više bezbrižno ne leti nego ga sputavaju teški finansijski okovi.\nSigurno je da će ovo biti bitka do poslednjeg dolara, odnosno kapi krvi, i da bi parnica Dep protiv Mandela mogla da potraje.\n"Boriću se zbog svoje dece. Tužno je da moj sin mora u školi da sazna da mu stari nema novca, što je daleko od istine. Nikada u životu nisam bio onaj klinac koji zlostavlja druge, nikada nisam namerno nekoga povredio, nikada nisam hteo nekome nešto loše da učinim. Kao dečaku su mi roditelji uvek govorili da ne započinjem tuču, ali ako me neko napadne ili ugrozi one koje volim, takvima uzvratim. Tačnije, moja mama bi rekla: 'Pogodi ako treba i ciglom u glavu'", odlučan je Džoni Dep, koji bi voleo da režira film "Srećniji dani" po istoimenoj francuskoj knjizi, kojoj je okosnica čovek koji izgubi ženu, posao, prijatelje, imovinu, raspada mu se sav život i iako ima tek četrdesetak godina, prijavljuje se u starački dom. Nadajmo se samo da i u stvarnom životu Džoni Dep neće doživeti sličan scenario.\nDžoni DepNajplaćeniji glumacHolivudPropastGlumacBankrotRasipništvo


Stup , namjestena garsonjera u Tibri za izdavanje! | ELITE Nekretnine d.o.o.\nStup , namjestena garsonjera u Tibri za izdavanje!\nIzdavanje, Stanovi 330KM - Stanovi\nIzdaje se garsonjera na Stupu u ul Silve Rizvanbegovic. Stan na XIII zadnjem spratu zgrade sa 2 lifta. Zgrada, ulaz i liftovi pod video nadzorom. U pitanju je novija gradnja iza Hifa Pumpe. Stan se sastoji od ulaznog hodnika, dnevnog boravka sa kuhinjom i kupatila.\nGarsonjera se izdaje na duzi period po cijeni od 330 KM + rezije!\nSocijalno , visenamjenski poslovni prostor od 163 m2 za izdavanje!\nIzdaje se veci poslovni prostor na Socijalnom u prizemlju… Opširnije\nCiglane , veci cetverosoban stan na prodaju!\nNa prodaju stan na Ciglanama u ulici Trg Merhemica.… Opširnije\nOtoka , stan od 76 m2 na prodaju!\nNa prodaju trosoban stan na Otoci u ulici Zrtava… Opširnije


Ubica devizne penzionerke kod Žabara ima dosije: Već ležao u zatvoru zbog identičnog zločina | Telegraf - Najnovije vesti\n9. januar 2018 | 21:17\nUbica devizne penzionerke kod Žabara ima dosije: Već ležao u zatvoru zbog identičnog zločina\nSa robije je izašao septembra 2016. gde je služio kaznu od 14 godina zbog ubistva\nG. M. (47) iz Smederevske Palanke koji se sumnjiči za ubistvo Hristine Ilić (81), devizne penzionerke iz sela Porodin, kod Žabara, sa robije je izašao septembra 2016. gde je služio kaznu od 14 godina zbog ubistva Rajka Milosavljevića, koji je pokušao da ga spreči da ukrade auto gastarbajtera M. B.\nVezao je, mučio, zaklao, pa odneo pare i zlato: Zločin je snimljen, otkriven ubica devizne penzionerke iz Žabara (FOTO)\nG. M. je 2002. godine, pokušao da ukrade auto M. B. koji je radio u inostranstvu. U tome je pokušao da ga spreči Milosavljević, ali mu je ubica Hristine Ilić presudio hicem iz pištolja, nakon čega je otišao kući, skuvao kafu i sačekao polioiju, koja ga je uhapsila. Osuđen je na 14 godina robije.\nOn je sa robije izašao septembra 2016.\nTipovao je Ilićevu i upao u njenu kuću, kada je ona ostala sama. Vezao joj je ruke i noge i, bodući je nožem, naterao ju je da mu kaže gde čuva novac i dragocenosti.\nKada mu je starica kazala gde se nalazi plen, G. M. je ukrao oko 3.000 evra, devet dukata i zlatan nakit.\nIlićevu je odvukao do kupatila, gde je žena, od ubadanja nožem, iskrvarila i preminula.\nPolicija je ubicu pronašla nakon dva meseca, a on je priznao zločin.\nUdario devojčicu na pešačkom prelazu, pa pobegao: Nesreća kod Priboja, hitno prebačena u bolnicu\nStigli prvi rezultati istrage stravičnog zločina na Kosovu\nTagovi: Hristina ilić, Krađa, Ubistvo, Žabari\nMilos 10.01.2018 10:59\nPrvi put kazna..a ko ponovi delo makar biciklo ukrao drugi put dozivotna to je dino resenje..mogu klinci da se zaigraju obiju trafiku ukradu cigare..ok uslov..ali znaju sledeci put vam ide dozivotna i kraj ..dali smo ti sansu..ovako ubije babu maloletnik jos.. 7 godina izadje sa 23 ubije komsiju 15 godina izadje sa 38..onda ubije dete e dobio je 40g ..a ko da odgovara u sudstvu sto ga je pustao?\nX 10.01.2018 04:50\nPo americkom sistemu ..3 dozivotne bez prava na pomilovanje\nKlinton 10.01.2018 03:15\nSve sem dozivotne je SMEŠNO


Žarko Radakovic: Povodom filma ″Vreme vuka″ Mihaela Hanekea | Mozaik | DW | 18.01.2004\nŽarko Radakovic: Povodom filma "Vreme vuka" Mihaela Hanekea\nNije li subverzija možda najvažniji vid delovanja umetnosti. Kritikovati fim Michaela Hahekea da deluje poremecujuce, znaci oduzeti mu suštinsko, subverzivno, dejstvo; znaci, ne priznati ga. A to baš cini izvesni Reinhard Kleber, dopisnik agencije DDP, pišuci o filmu Wolfzeit, Vreme vuka. Navodno, tvrdi ovaj kriticar, Haneke u svom filmu tematizuje samo »egzistencijalno vanredno stanje«, razvijajuci »mracni scenario o katastrofi« i negujuci neku vrstu »površnog slikarstva o bedi«, »plakativno« dokazujuci »tezu da civilizovanost teško može da prikrije covekovu animalnost «. Pitam se, citajuci ovu kritiku, da li umetnici, da bi udovoljili gledaocima kakav je Kleber, treba da se bave samo uranilovkama, idealnim slikama, skladom, i odlicnim stanjima. Nisam li ja uvek mislio da umetnost, ako i treba da deluje prosvetiteljski, didakticno i terapeutski, baš treba da podseti na ono što i te kako vreba iz pozadine, pa makar to bilo i ono najpogubnije po coveka.\nNavodno, smatra Kleber, Hanekea ne zanimaju pitanja »zašto beže ljudi« u filmu, »kakva ih to katastrofa na begstvo nagoni«, »kuda vozi taj kobni voz« na koji svi cekaju, »da li je moguce spasenje iz prikazanog zastoja u snabdevanju«, »u kom vremenu se odigrava radnja filma«. Odmah cu reci da me u ovom filmu ta pitanja uopšte ne zanimaju. U nekom drugom, da. Ali film Vreme vuka Mihaela Hanekea nicim ne ukazuje na važnost odgovora na takva pitanja. Pa kada je strukturisan baš tako da ta pitanja ostanu otvorena. Ne interesuju Hanekea, ni mene, u ovom filmu ni sami junaci, ni njihove pojedinacne psihološke motivacije. Oni baš i treba da ostanu skice i medijatori apstraknte, ali i te kako konkretne, animalnosti, straha, otudenosti, bezizlaznosti. Ovo je film o svemu na nalicju odece koja, svejedno da li je elegantna ili u zakrpama, krije spremnost coveka da se beskrupulozno bori za golu egzistenciju.\nNeshvatljivo mi je da kriticari samouvereno govore u ime ostalih gledalaca filma. Imaju oni tada u vivdu grupu takozvanih kompetentnih recipijenata, gledalaca koji »znaju« šta je dobro a šta loše u filmu. Delovanje filma se realizuje u istoriji repecije, u cinjenici da svakim novim gledaocem i nepoznatom reakcijom film menja svoje delovanje. I tu cinjenicu, da i ja, na primer, od ovog filma ocekujem nešto, pa makar i nešto drugacije, moraju da uzmu u obzir svi: i autor i ljubitelji filma, pa oni koji se filmu protive, kao, na primer, Kleber. On, Kleber, mora onda i da zna da njegovo mišljenje nema pravo na opšte važenje. Dakle, kritika mora biti dijaloška. Jer kao i u svakoj komunikaciji, mora se i u kritici biti i »nesiguran« u svoje stanovište.\nDa se u slucaju filma Vreme vuka, Mihaela Hanekea, radi, možda, i o »zaveri« kriticara, ukazuju mi i drugi »negativni« stavovi. Kristina Nord, u listu TAZ, na primer, piše da u Hanekeovom filmu »vizuelni suverenitet trpi od price o poznatim stvarima«. Sve u filmu ispricano je Kristini Nord jasno, pa nije trebalo ni snimati taj film. Precesto smo videli mi slike takvog dinamizma u ponašanju ljudi pred difuznom pretnjom.\nI zlatno pero nemacke filmske kritike, komentator lista FAZ, Andreas Kilb, piše slicno. Kao, dosada je Haneke, odlicno držao na odstojanju »unutrašnji i spoljašnji pogled na stvari« (šta bi to samo trebalo da znaci?!), a, eto, u filmu Vreme vuka ih spaja, što »za oba nije dobro«. I Kilb smatra da je film »dobro poceo, ali da mu kasnije nije uspelo da se održi na nivou pocetka«.\nNesvhatljivo mi je da se prema umetnickom delu može postupati kolektivno i po dogovoru. Bez licnog pristupa. Andreas Kilb je u realizaciji »dogovorenog«, individualan samo u pkazivanju virtuoznosti u cinu »egzekucije« filma. Ne samo da je retoricki jasan, nego je i maštovit. Kao, » to što je Haneke o ratu rekao u ovom filmu je pre dvadeset godina, u vreme hladnog rata, i bilo dovoljno, ali, posle svega šta smo gledali na televiziji, to je premalo«, piše Kilb. I šta traži zlatno pero nemacke filmske kritike? Traži tacno lociranje i temporiranje radnje! Zašto? Nece Andresa Kilb kafkijanski flm! Hoce on dokumentaristicki, ili kostimirani, ili istorijski film. Pitam se: Nisu li kriticari danas cesto bica sa Marsa koja nikoga više ne shvataju licno, a u svemu samo traže objašnjenja. Pragmaticari? Andreas Kilb pri kraju svoga teksta samo još da »divlja« prema Hanekeovom filmu. Koristeci terminologiju znalca filma, napada on recima kao »cisto žanrovsko slikarstvo«, ili »idila propasti«, ili »lažno smirivanje u scenskim slikama«. Smatram da Andreas Kilb ne može da se oslobodi svoga ocekivanja, utvrdenog u dogovoru sa ostalima, negde izvan filma. Tamo gde se krije ko zna kakva društvena ili socijalna intencija. I ništa drugo ne preostaje meni, koji uobražavam da sam i dalje neutralac, nego da razlikujem najmanje dve grupe kriticara, te iz copora razularenih napadaca, i one retke, subverzivce, koji kao i u metnici plivaju uz vodu. U te druge ubrajam i Mihaela Hanekea.\nOnima koji ovaj film nisu dosada videli, preporucujem ga odmah. I kažem: U tom filmu se jedan Austrijanac koji živi u Parizu, Mihael Haneke, usudio da side na samo dno ljudskog animalizma i da iznutra, na svoj nacin, bez konkretizacija, prevashodno izazivajuci odgovarajuca raspoloženja, opiše prilike prepoznatljvie i danas. Ko nije nikada bio u vreme ratova na Balkanu, u Iraku, niti Avganstanu, ili bilo gde gde se ratuje na svetu, a ko se ne zadovoljava onim što je video na televiziji, dakle, izveštajima novinskih reportera, ili izjavama pripadnika humanitarnih organizacija koji, i pored cesto ubedljivih izveštaja, i te kako pricaju i previše uopšteno, ili samo statisticki, neka pogledaju film Vreme vuka Mihaela Hanekea. Videce tamo konkretne ljude, ne samo kao objekte pred kamerom, nego i u svoj svojoj dijabolicnosti, baš onakve kakav je covek, ili životinja, u vreme katastrofe. Molim geldaoca, takode, da se nekako domogne i nekih filmova Alena Renea (na primer, Moj ujak iz Amerike), i da ih, onako, uzgred, tkode pogleda. Ah, da, ni Godarovi filmovi nisu na odmet. I nije tacno da smo prema svemu u tom filmu ravnodušni (kako to »kao u horu« tvrde kriticari Kleber, Nord i Kilb). Ne. Slike, na kraju filma, videne iz voza, koji je, izgleda, ipak, stigao i odveo ljude u izbavljenje, ne samo da sudirljive prlepe slike rajskih predela, zelenih travnjaka, šuma, proplanaka. Drhtimo gledajuci te prizore utopije, jer slika najedanput budi svest o našoj uvaljenosti i beskonacnoj i bezobraznoj zašticenosti. Uslov za takvo doživljavanje je da smo sa bogatog zapada i da u sebi imamo iole odgovornosti za ratove koji se negde vode. A ako nismo sa zapada, nema problema, prepoznacemo zlo juga i istoka u svemu prethodno ispricanom. A to je dovoljno da nam ne bude dosadno.\nZa one koji film Vreme vuka, Mihaela Hanekea, nisu gledali: ukratko, sadržina:\nAna putuje sa mužem i dvoje dece na selo, na vikend. U letnjikovcu porodica nailazi na nepoznate ljude koji ubju Aninog muža. Ljudi pobegnu sa ukradenim automobilom i hranom. U susednom selu Ana i deca traže pomoc. Na ulicama nema nikog. Leševi životinja. Kao da je izbila epidemija. Posle tumaranja se begucni nadu na pustoj železnickoj stanici i prikljuce se beguncima koji cekaju spasonosni voz. Netrpeljivost i napetost obeležavaju meduljudske odnose. Bespomocnost.\nTrajni link https://p.dw.com/p/BAr3


Konobar/ica — Tražimo rođake i prijatelje\nNaslovna Posao Konobar/ica\nRestoranu Papa Joe potrebna konobarica/ konobar sa iskustvom za rad u restoranu. Razgovori se zakazuju na tel. 065/3956655, kontakt osoba Dejan. Plata od 35.000 do 50.000 dinara. Adresa rada: Čarli Čaplina 44 Beograd kod hale Aleksandar Nikolić ( Pionir)Original Article\nPrethodni tekstProdavac organske hrane\nSledeći tekstProdavac DRUGE SMENE\nUrednik - 24. septembra 2020. 0\nHotel Stara planina raspisuje oglas za radno mesto menadžer domaćinstva (domaćica hotela) Uslovi, iskustvo i veštine: VII ili VI stepen stručne spreme Minimum 1 godina iskustva na istoj ili sličnoj poziciji u hotelu Radno iskustvo od minimum 3 godine Kreatinvost i praćenje trendova Odgovornost u ispunjavanju zadatih ciljeva i zadataka Administrativne veštine i


Pucnjava u Sarajevu: Ubijena jedna osoba, policija traga za dvojicom napadač - Spiritus movens\nU naselju Otes, opština Ilidža, dogodila se pucnjava u kojoj je jedna osoba ubijena, prenose regionalni portali.\nKako je rečeno, pucnjava se dogodila u ulici Trg Oteškog bataljona, a policija je prijavu dobila u 14.25 sati. Kako je rekao Irfan Nefić, šef odsjeka za Odnose s javnošću MUP, osoba inicijala M. A. je preminula na putu do bolnice.\nPrema saznanjima Avaza, ubijen je 38-godišnji Anes Mešić u bašti kafića u ulici Trg oteških brigada. Na njega je pucano iz vatrenog oružja, a pogođen je u stomak.\nPrema tvrdnjama očevidaca, u Mešića je pucao Mario Mrnjavac iz Sarajeva, sa kojim je u društvu, navodno, bio i Medin Koso. Mrnjavac je, tvrde očevici, u Mešića ispucao jedan metak, koji ga je pogodio u stomak.\nPovod za ovo ubistvo je, kako kažu, odranije neraščišćen sukob između Mrnjavca i Mešića, koji ga je u posljednje vrijeme maltretirao. Navodno je on htio da Mrnjavac za njega preprodaje drogu, što je ovaj odbijao.\nPrema tvrdnjama stanara, Mešić je na Otesu važio za dilera, koji je malteretirao omladinu i vrbovao ih za dilovanje droge.\n– Nedavno je pokušao autom pregaziti mog sina i stavljao mu je pištolj u usta. Prije 15 dana je pretukao još jednog mladića odavde iz naselja. Svu djecu je maltretirao i tražio da za njega prodaju drogu. Svi su govorili da će ovako završiti – kazala je jedna stanarka ovog naselja, koja nije željela da joj se objavi identitet, piše Faktor.\nMještani pričaju kako su svi znali čime se ubijeni bavi, te da je “imao djela kao Branko Ćopić”. Između ostalog kažu i da je imao završen Pravni fakultet, te da je svaki put nakon privođenja i pretresa puštan na slobodu.\nIza njega je ostalo maloljetno dijete, a zanimljivo je da su nedavno Mešić, Mrnjavac i Koso zajedno hapšeni zbog fizičkog napada, prilikom kojeg su muškarcu i ženi nanijeli tjelesne povrede.\n← Zapaljeni automobili u Bloku 9\nKnežević: Balkan da se ugleda na Nordijski savjet i Višegradsku grupu →


Fotogalerija: Obilježen IDAHOT u Banjaluci - LGBTI.ba\nZa vikend je u Banjaluci u organizaciji Banjalučkog Udruženje Kvir Aktivista (B.U.K.A.) obilježen Međunarodni dan borbe protiv homofobije i transfobije (IDAHOT). Događaj je primarno trebao da se održi 17. maja, međutim zbog poplava u velikom dijelu BiH, B.U.K.A. je odlučila da odgodi obilježavanje.\nBogat program IDAHOT-a je uključivao kreativne radionice izrade banera, projekcije filma, okruglog stola na temu transrodnosti i transeksualnosti, večeri poezije i izložbe više LGBT umjetnika i umjetnica.\n“Željeli_e smo ukazati na potrebu LGBT zajednice za međusobnim uvezivanjem te promovisati svestranost i razne talente LGBT osoba”, saopštili su ih Udruženja.\nObilježavanju ovog događaja prisustvovali su Mary Ann Hennessy iz Ureda Vijeća Evrope u BiH, Andy Mcguffie iz Delegacije EU u BiH, Predrag Raosavljević ispred Institucije Ombudsmena za ljudska prava u BiH, Dragan Kesić i Marija Stavropoulos iz Ureda Američke Ambasade u Banjaluci, te Aleksandar Žolja ispred Komiteta protiv govora mržnje na internetu RS osnovanom od strane Ministarstva porodice omladine i sporta RS. Pomoćnica ministra za omladinu Branka Malešević je takođe dala svoju podršku IDAHOT Banjaluka i LGBT populaciji RS. Mary Ann Hennessey je istakla bitnost jačanja zajednice i promoviranja ljudskih prava LGBT osoba na svakodnevnom nivou, izvještava eTrafika.net.\nViše od 80 osoba iz Banjaluke, Sarajeva, Tuzle, Prijedora, Mostara, Bijeljine, Brčkog, Doboja, Novog Grada i Beograda je uveličalo ovaj aktivistički i politički važan događaj, koji je za cilj imao povezivanje i jačanje LGBT osoba iz BiH.\nPoruka ovogodišnjeg IDAHOT Banjaluka 2014 je da samo jačanjem i angažovanjem samih pripadnika i pripadnica LGBT zajednice može doći do značajnije promjene svijesti javnosti o LGBT populaciji, te da bez konkretnog rada na vidljivosti nije moguće očekivati drastične promjene.\nFormalni dio programa završen je govorom predsjednika Banjalučkog Udruženja Kvir Aktivsta Jasenka Suljetovića i otvaranjem izložbe više autora i autorica fotografija, grafika i plakata.\nNakon formalnog dijela, učesnici i učesnice su uživali u zabavi kojoj su prisustvovale tri DJ-ice i jedan DJ. Gošća iznenađenja bile su MC Sajssi (Tijana i Ivana Rašić) koje su na ovaj način dale podršku LGBT populaciji, izvještava eTrafika.net.\nU međuvremenu je grupa aktivistkinja iz BiH Ii Srbije napravljena akcija podrške banjalučkom obilježavanju IDAHOT-a.\nbanjalucko udruzenje kvir aktivista homofobija idahot banja luka lgbt međunarodn Međunarodni dan borbe protiv homofobije i transfobije