Republika / Komentari / Znate li koliko košta beba? Za mleko, kašice, pelene i druge potrebe neophodno je i do 15.000 dinara mesečno\nnedelja, 23. 2. 2020.| 08:22\nStršljen23. februar 2020. u 10:45\nMnoge države su shvatile da su bebe,deca budućnost opstanka države pa tako i troškovi njihovog odgajanja je sveden na minimum,negde i besplatno,dok je to shvatanje kod nas u povoju tj.pelenama i pored obećanja brige za bebe.\nMilena23. februar 2020. u 20:54\nJa mislim da su danasnje mame mnogo razmazene i da bespotrebno bacaju pare na nesto sto deca brzo prerastu,isto tako mnoge majke ne daju deci svoje mleko nego kupuju mleko koje uopste nije zdravo!\nAndrea23. februar 2020. u 22:41\nKoja to nosiljka košta 15000 dinara? Nikad čula za toliko skupu nosiljku, često se koristi autosedište ili korpa kolica za nošenje bebe, ili pak dunjica u početku, izvinite, negde ste u pravu ali negde preteraste.\nDragana N24. februar 2020. u 06:44\nKoje to pelene kostaju 2000 din. za mesec dana? Jedno pakovanje kosta toliko, a ono traje nedelju dana.\nVojo24. februar 2020. u 11:59\n@Dragana N - Mi smo koristili pelene od tekstila koje se peru i ponovo koriste. A sada koriste savremene pelene za ceo dan, koje se pune, pune i pune. Zavisi od kapaciteta.\nBojana24. februar 2020. u 09:55\nMame, dodjite decu, besplatno je i najbolje za dete. Jeste, boli ispočetka, nije da ne boli, ali vredi u svakom smislu. Za prvu bebu bilo je troškova, ali daleko manje nego gore navedeno (dusek smo platili 3000 din). Za drugu bebu istog pola gotovo da nam je jedini trošak pelene.\nBambina24. februar 2020. u 13:36\nA deciji dodatak nije ni dinar povecan od prosle godine a verovatno ni od pretprosle i iznosi 3000din. Baš se drzava brine o deci\nLepa vest! Rođena 341 beba više 2019. u odnosu na 2018. godinu\nEvo koliko novopečene roditelje koštaju pelene za dete prvih godinu dana


2. ICV Kongres controllera, Natalija Mihajlović, head of controlling,…\nPurva city of gold kanakapura 99162... by sharepointexpert 321 views\nAan Tafel by pekula 387 views\nIvana Višnjić - Controlleri su suvo... by Menadžment Centar... 144 views\nTTB- I Spy by Jeanette Murphy 718 views\nFestival del Citrus by hjpsiot 489 views\nTTA: 6 Word Digital Memoirs by Jeanette Murphy 640 views\nNatalija Mihajlović iz Siemensa je govorila o Project controllingu, različitim fazama u tom procesu i kalkulacijama.\n1. Funky Controlling 2. ICV Kongres Controllera Beograd, 20.Maj 2014\n2. Natalija Mihajlović Head of Accounting & Controlling Siemens d.o.o. Beograd Tel: +381 60 8170 329 ● od 2003 u Siemensu ● na početku Controller ● 2007 Head of Controlling ● 2011 Professional MBA Controlling & Finance, WU Executive Academy Vienna University of Business and Economics, ● 2012 Head of Accounting & Controlling O autoru 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic\n3. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Pitanje kontrole Controlling • neophodna bolja kontrola • dodatni detalji • nedovoljno informacija • pouzdan i kvalitetan odgovor na mnoga pitanja • isturena ruka menadžmenta • osećaj nepoverenja • pritisak preterane kontrole\n4. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic ? vs. ? Funky Controlling vs. Freaky Controlling ? ?\n5. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Funky vs. Freaky • fokus na pružanju podrške drugima u ostvarivanju njihovih ciljeva i pomoć pri razumevanju zahteva Controlling-a • spremnost za konstantno učenje i razvoj kroz interakciju sa ljudima • konstantan razvoj daje mogućnost da se misli i deluje drugačije •izgradjivanje individualnog pristupa sagovornicima • kreativnost • forma iznad suštine • nepoverenje i sumnja (svi i sve je predmet kontrole) • zahtevi upućeni ka drugima koje ni sam Controller ne razume • rad po ustaljenim ili nasledjenim šablonima bez kritičkog osvrta o korisnosti čitavog procesa Funky Controlling Freaky Controlling\n6. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Izrada novog poslovnog modela - Izazovi\n7. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Izrada novog poslovnog modela – Izazovi • sposobnost brzog sagledavanja i razumevanja novih procesa • efikasna i svrsishodna analiza čak i kad svi ulazni parametri nisu poznati • kreativnost u razmišljanju izvan ustaljenih okvira • primena celokupnog stečenog iskustva • zdrava logika • jasna komunikacija i razmena ideja i iskustava\n8. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Project Controlling • podrška menadžmentu projekta tokom planiranja, trajanja i realizacije projekta • zadatak da osigura da se ciljevi projekta u smislu troškova, kvaliteta i vremena dostignu u skladu sa pravnim i ugovornim obavezama • uloga aktivnog posrednika izmedju svih strana uključenih u projekat • integriše sve informacije relevantne za progres projekta kao i kritčne faktore za uspeh projekta • konstantna kontrola ostvarenog u odnosu na planirano\n9. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Kompleksna uloga project controlling-a\n10. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Osnovne faze projekta i timovi • Mesečno poredjenje ostvarenog sa planiranim • Korigivanje kalkulacije i plana projekta na bazi ostvarenog i očekivanog • Konstantna procena rizika • Prećenje ugovornih obaveza (claims)\n11. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Kategorizacija projekata • priznavanje prihoda na kraju projekta • projekti manje kompleksnosti • kraći period trajanja projekta ( manje od godinu dana) • priznavanje prihoda tokom celokupnog trajanja projekta • kompleksni projekti • period trajanja projekta i po nekoliko godina Completed Contracts Construction Contracts\n12. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Struktura projekta – Work Breakdown Structure • osnov za planiranje i kontrolu projekta\n13. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Struktura kalkulacije\n14. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Početak je najvažniji.....\n15. 2. ICV Kongres Controllera Natalija Mihajlovic Početak je najvažniji.....\nFestival del Citrus


Šta će mi ovo kamenje | B92 Blog\nGost autor| Obrazovanje| Umetnost\n- Vi znate da me to ne interesuje (izložba, gradivo...)\n- Treba mi petica. Sramota me da iz likovnog imam četvorku.\n- Sveska?! Moram da imam svesku?!\n- Ona traži da prepoznajem slike...\n- Ja znam teoriju, samo slike ne znam, a vi...\n- Koliko dugo imamo likovno. Četiri godine, uff!\n- Moraju da uče likovno i muzičko više od matematike, fizike ...\n- Daj mu pet šta te košta!\n- Šta oni hoće od te dece ?! (misli se na profesore umetnosti koji idu u paru, muzičko, likovno)\n- Tvoj predmet je lep. (Slažem se).\n- Vidi ocene iz likovnog su niže od ...\n- Tvoj predmet je lak, malo se igraš sa decom...\n- Imaju kontrolnu vežbu iz likovnog?!\n- Znate ja sam arhitekta... sledi dug tekst zašto ja nisam dobro procenila znanje njenog sina, ćerke...\n- Njena tetka je umetnik (isto kao predhodno),\n- Ja sam lekar (isto kao i predhodno),\n- Ja volim umetnost...I ona /on imaju knjige, putovali, posetili su ... kako onda nema pet?\n- Zar u trećem milenijumu, digitalnoj eri vi tražite svesku!\n- Vaš predmet je težak. (?!!)\n- Mnogo tražite...\n- Ako, i treba da uče vaš predmet. (podrška).\nBiću kratka. Društveno - jezički smer prati nastavu sve četiri godine sa jednim časom nedeljno, prirodno - matematički dve godine, takodje imaju jedan čas nedeljno odnosno 36 časova godišnje.\nPlanom i programom je propisano isto gradivo za oba smera: Umetnost od preistorije do danas, opšta i nacionalna istorija umetnosti, predvidjeni su i časovi praktične nastave odnosno crtanje, slikanje, vajanje, lutka igre, fotografija, film, objašnjenja o kompoziciji, boji, perspektivi i još... Lepo! Sa jednim časom nedeljno! Program je vrlo malo redukovan u odnosu na činjenicu da su za likovnu kulturu bila predvidjena dva časa do ne znam kada, ne znam kako i zašto se izgubio drugi čas. Kažu zbog fizike, jak lobi u Mnistarstvu, i pored matematike jedini prirodni predmet u drištvenom smeru gimnazije koji se sa dva časa nedeljno sluša sve četiri godine.\nRazmišlja se o ukidanju umetnosti. Kome to danas treba? Možda likovnu kulturu proglase za izborni predmet u nekoj budućoj reformi. Neka mu u tom slučaju daju taj drugi čas, a idealno-nerealno i treći..\nPropisani ciljevi i zadaci za Likovnu kulturui bi oduzeli celu stranu bloga, pa preskačem i neću da komentarišem postignuća.\nSamo da dodam da Zakon koji reguliše rad u prosveti, a na koji se učenici sve više pozivaju by the way, predvidja isti broj ocena kao za sve druge predmete čiji fond časova je najmanje veći za duplo.\n- Kultura je način života.\n- Svi možete da imate pet iz ovog predmeta ako...\n- Verujem da ćete na kraju godine svi stići do petice. (Uglavnom postignu)\n- Sveska je vaše kreativno polje.\n- Sveska je vaša lična istorja umetnosti.\n- Možete u nju (svesku) da crtate, beležite, zalepite fotografije umetničkih dela o kojima učimo. Koja vam se dopadaju...\n- Ocenjujem svesku.\n- Treba uvek da imate ispred sebe slike kada učite o...\n- Možete da preuzmete moju prezentaciju (lekcija u power-pointu )\nJa (obeshrabrena ):\n- Moraš da vidiš Vatikan (Akropolj, Ufici, Muzej...), neću da te pustim da kupiš (cipele , tašnu ...) sada.\n- Ne možete jesti na času likovne kulture...\n- Ostavi Coca-Colu za odmor. Likovni kabinet nije kafić!\n- Razgovarajte sa mnom na času.\n- Ovaj predmet se može naučiti na času ako pažljivo...\n- Prekidaš me u sred rečenice. Zar Mikelandjelo u tebi izaziva potrebu da ideš u WC?\n- Da li je to tvoja sveska?!!! Već sam je videla.\n- Ometaš mi čas. Ako te stvarno nimalo ne interesuje predavanje o Leonardu izadji. Neću te upisati u dnevnik. Stvarno? Pita učenik s nevericom. Stvarno. Kažem ja. Učenik izadje . Želi još neko? Pitam u strahu da će izaći ceo razred. Ostaju.\nJa (na kraju školske godine)\n- Imamo stvarno dobre djake!\nniccolo 20:18 02.01.2013\ndeco, multimedija, ako mene pitate\nBarem predmeti koji se bave umetnostima mogu da se koncipiraju tako da budu interesantni...\nG r o f 20:42 02.01.2013\npredmeti koji se bave umetnostima trebalo bi više da budu umetnost, a manje da se bave njom...i nema šanse da budu dosadni.\nmilivoje_bg 21:23 02.01.2013\nГлупости ! Каква мултимедија !?\nniccolo 21:48 02.01.2013\npredmeti koji se bave umetnostima trebalo bi više da budu umetnost, a manje da se bave njom\nU principu nemam ništa protiv, ali cilj obrazovanja (pa i ovih predmeta) je pre svega da obrazuje. Zato i sve te "dosadne" lekcije o istoriji umetnosti...\nI tebi srećna nova godina, milivoje!\nG r o f 22:04 02.01.2013\nHmm...znači obrazovanje radi obrazovanja.\nJa bih isterao zeca iz tog grma.\nJukie 23:23 02.01.2013\nU principu nemam ništa protiv, ali cilj obrazovanja (pa i ovih predmeta) je pre svega da obrazuje. Zato i sve te "dosadne" lekcije o istoriji umetnosti...Hmm...znači obrazovanje radi obrazovanja.Ja bih isterao zeca iz tog grma.\nPa obrazovanje i jeste radi obrazovanja kada se radi o gimnaziji. Tu bi valjda trebalo da se upisuju omladinci koji imaju sklonosti prema akademskom tipu učenja i to je njihova ličnost, poziv, strast, kako bi već nazvali. Inače postoji mnogo smerova koji se zovu srednja stručna škola, pa deca kojoj ne odgovara gimnazija ne moraju da je upisuju.\nG r o f 23:59 02.01.2013\nPa dobro, stvar je jasna.\nNisu krivi pofesori nego učenici. Ta nezainteresovana rulja nema osećaj za suvoparno štrebanje tj. akademski tip učenja.\nJukie 00:06 03.01.2013\nOdnosno neko ih je prevario da se upišu u školu koja je loš izbor za njih.\ndragoljub92 00:13 03.01.2013\ntj. akademski tip učenja.\nizvini grofe ali ja isto mislim da gimnazijalci treba da stiču akademska znanja iz svačega.to je gimnazija odatle se otvara put za sve fakultete.gimnazijalci treba da budu univerzalne neznalice za razliku od stručnih neznalica.\nG r o f 00:40 03.01.2013\nDa, devedesetpet posto učenika neko je prevario pa su pogrešno upisali školu ali sto posto profesora je ispravno izabralo profesiju.\nPazi...govorimo o Likovnoj kulturi. Neko ko ne uspeva animirati učenika da prati umetnost, (koja je odredjena provokacijom, zanimljivošću, novim) bolje da napusti prosvetu.\nIpak, zanimljivo kako ono za šta je čovek predodredjen pronadje put i bez akademskog pristupa učenju.\nOvaj lik je završio automehaničarski zanat. Znači nikakvo predznanje o umetnosti nije imao, medjutim ona je ipak, doduše u svojoj naivnoj verziji, isplivala na površinu.\nG r o f 00:43 03.01.2013\nej...pa gde sam ja tvrdio suprotno. govorim o zanimljivom i nezanimljivom načinu prenošenja znanja.\ndragoljub92 01:06 03.01.2013\nja sam matora generacija koja nikako ne razume zašto bi profesor morao da zainteresuje đaka za predmet.ja znam da sam morao profesora da zainteresujem za mene da bi obratio pažnju na moj rad.isto takođe sam morao da kradem znanje od ljudi koji znaju više od mene.a čisto sumnjam da se u američkim koledžima studentarija ponaša kao u filmovima koje gledamo.ja mislim da niko više u srbiji ne zna kako treba da bude obrazovanje.kakva država tako i obrazovanje.\nJukie 01:25 03.01.2013\ndevedesetpet posto učenika neko je prevario pa su pogrešno upisali školu ali sto posto profesora je ispravno izabralo profesiju.\nPa ja ne mislim da je 95 odsto gimnazijalaca zalutalo u gimnaziju, ali iz moje osnovne škole se tamo upisuje oko 40 odsto đaka a smatram da treba oko 25 odsto (ako uzmemo u obzir da mnogi od najjačih đaka odu na farmaciju i još par smerova), tako da 40-25=15, 15/40=x/100, 15*100=40*x, 1500/40=150/4=75/2=37.5, recimo da je 37.5 odsto gimnazijalaca došlo u školu koja ne odgovara njihovim sposobnostima.\ndali76 04:12 03.01.2013\nGrofe prijatelju...95% zainteresiranih djaka. Ti si Grofe jedan veliki optimista.\nBTW sretna nova :)\ndali76 06:35 03.01.2013\nUps..naravno mislio sam na 95% nezaintereseranih djaka...\nkad sam vec tu da kazem i ovo...\nObrazovanje traje kao zivot, nit duze, nit krace. Dakle obrazovanje ne pocinje sa skolom , niti se sa krajem skolovanja zavrsava.\nUcitelji ,na zalost mnogih,a prije sveih njih samih, nisu carobnjaci koji jednim potezom carobnog stapica mogu ispraviti sve krive Drine.\nSto naravno ne znaci da nemaju bas nikakvu odgovornost.\nKad kazes laz sto puta mozda i postane istina, kad istinu kazes sto puta, zasigurno ce postati klise.\nmikele9 11:34 03.01.2013\nAutorka: Slažem se\nnicknaylor 11:37 03.01.2013\nTo o cemu ti pricas moze (po meni) da se prevede na sledeci nacin:\nU jednom sistemu roditelji, pa i drustvo, u sirem kontekstu, delegiraju odgovornost za motivisanje dece / ucenika na obrazovni sistem. Sta po tebi jos treba delegirati na nekog drugog? Sta cemo sa radnim navikama recimo, cija je to odgovornost ? Roditelja, obrazovnog sistema, drzave, drustva ?\ndragoljub92 11:50 03.01.2013\nU jednom sistemu roditelji, pa i drustvo, u sirem kontekstu, delegiraju odgovornost za motivisanje dece / ucenika na obrazovni sistem\nSta cemo sa radnim navikama recimo, cija je to odgovornost ? Roditelja, obrazovnog sistema, drzave, drustva ?\nako mene pitaš ,pa roditelji treba da se brinu za radne navike dece a nastavnici za znanje.\nnači vako ,meni roditelji nisu obraćali pažnju šta radim i ja ti lepo dođem iz čkolju ,frljnem torbu ,pojedem nešto ako sam gladan i - odojanapolje!tras!vrata!\nnapolje se zezam sa društvom iz odelenja i ostalom dobrom decom koja putuju od škole do kuće satipo vremena,ono što ja pređem za 3minuta,a li njiovi roditelji gi ne davaju da izađu kad dođu iz čkolju.\ndanas kolko sam svatio deca idu u čkolju ,onako,reda radi,pošto roditelji moraju da pšlaćaju nastavnike da ih ovi ,kad nadiđu iz čkolju, nisu ništa razumeli šta im nastavnik trbi,ustvari nisu ga ni čuli ni videli jer su pili cocacolu,telefonirali,tepali slabije od sebe.\ndoktorka kaže mojoj majci da ako je gladna nek joj donese porodica jelo . a ja za to vreme stojim na ulaz jer mi portir ne dozvoljava da odem do majke jer su mu naredili da ne pušta nikog zbog epidemije gripa.\nH A O S;BATE\nbookez 12:40 03.01.2013\nA u kojoj školi se ne "štreba". Štrebanje je prastari model koji ne služi svrsi.\nG r o f 14:19 03.01.2013\nSretna Nova godina i tebi dali.\nDa malo pojasnim moj način razmišljanja u vezi prosvete.\nDakle ja radim od danas do sutra i nemam vremena da se sam posvetim obrazovanju deteta. Naravno, toliko radim da bi zaradio i za dete i za profesora. Kad kod mene dodje mušterija i pita možeš li mi to napraviti, naravno da ću se dovijati da bih mogao, jer on ode kod drugoga. To i ja pitam profesora, možeš li naučiti dete mangupa. Ako nisi dovoljno dovitljiv pa ne možeš, tražim dovitljivoga.\nE sad, pošto meni uzimaju pare za profesora ne pitajući me hoću ili neću, tražim sistem koji će natjerati profesora da se više potrudi, a ne da samo odeklamuje napamet naučenu lekciju i posle cvili kako su učenici nezainteresovani.\nSa svim pogodnostima koje uživaju u odnosu na ostale radnike mučenike profesori bi se ipak mogli malo više potruditi na poslu.\nApel na moralnu odgovornost malo miriše na socijalizam .\nHoću inspekciju koja će testiranjem učenika ocenjivati profesora. Ako u odeljenju imaš veći procenat neznalica od dozvoljenog onda nije do učenika nego do tebe. Pokupi stvari i idi da radiš kod privatnika za 200 eura.\nDa se tako radi profesori bi bili zanimljiviji od crtanog filma.\nmikele9 17:53 03.01.2013\nSvedok sam koliko truda, znanja i vremena autorka troši (godinama) na pripremu predavanja, prezentacija (u Power Pointu), vođenjem učenika u (sada zatvorene!) muzeje, legate, izložbe, preporučivanje literature, deljenje diskova sa kompletnim prikazom određenih perioda u Istoriji umetnosti ili umetnika pojedinačno...etc., etc. Verovatno nije usamljena ali takvih kao što je ona, zaista je vrlo malo!\nP.S. Mnoge/mnogi iz prošlih generacija su, po njihovim rečima, zbog nje upisali i diplomirali Istoriju umetnosti. I sama je svesna koliko malo ima profesora posvećenih deci/učenicima i predmetu koji predaju.\nG r o f 19:13 03.01.2013\nMikele, naklon autorki...\nmikele9 19:27 03.01.2013\nAutorka pošto je pročitala šta sam napisao, kaže: Preterao si s pohvalama, veoma mali broj mojih učenika studira Istoriju umetnosti, Likovnu Akademiju i sl. Nove generacije su pragmatične.\nhighshalfbooze 20:22 03.01.2013\nPogledaj gore moj komentar G r o f - ovog komentara.\nEvo pročitah. Inače nisam ni sumnjao da je tako. Jer se ne bi ni bavila ovom temom. Umesto pisanja na blogu, utrošila bi vreme na druge stvari. Stvar je u tome da je takvih profesora jako malo. Retko ko radi pripremu za nastavu, decenijama otaljavaju posao i uglavnom su škole (posebno elitne) prepune prepotentnih tupana.\nveoma mali broj mojih učenika studira Istoriju umetnosti, Likovnu Akademiju i sl.\nI ne treba. Taman posla da svi sada studiraju te mazarije. Ali je odlična stvar da zidar zna šta je monofora, a šta bifora. Moler da zna šta su to komplementarne boje, tekstilac da zna da je postojao tamo neki Vilijem Moris i da se ne dešava da neki lupetaju kao Dačić po Kalemegdanu.\nJelica Greganović 23:25 03.01.2013\nIli kao što je rekao Mark Tven (parafraziram): Neću dozvoliti mom školovanju da stane na put mom obrazovanju.\nJelica Greganović 23:32 03.01.2013\nPa, recimo u ovoj...mada, govorimo o faksu.\nNaš najstariji je studirao u Beču, politikologija, daklem dušu dalo za štrebanje. Ali...na prvom predavanju, prvi profesor im je odmah objasnio - na predavanja dolaziti obavezno, lepo je i beleške pisati, ima posle i na sajtu faksa predavanje...ali, nemoj slučajno da je neko na ispitu ponavljao to šta je on pričao na predavanjima, jer on zna šta misli i govori, ne treba mu 500 njih da mu to ponavlja. Predavanje je model razmišljanja, i profa hoće na ispitu da čuje kako oni razmišljaju po tom modelu, a ako imaju svoj model utoliko lepše.\nInače, tokom celog studija imali su samo jedan udžbenik. Udžbenika nema, sve se uči iz originala. Tamo niko ne prepričava Platona ili Hobsa...eno ti biblioteka, uzmi pa čitaj i uči.\nmiloradkakmar 22:32 04.01.2013\nmlekac 20:37 02.01.2013\nKod moje cere\nLjubiteljice umetnosti, nastala zbrka u glavi kad je na prvom casu u novoj skoli otkrila da su sve cetiri ponavljacice u njenom odeljenju pale iz LIKOVNOG!\nE, kad je mama objasnila da se to, sto njima u I srednje prodaju pod nazivom likovnog u njeno vreme zvalo istorija umetnosti, stvari joj se, kanda, razjasnile.\nNe mogu da se zalim, ocena dobra, a predmet joj zanimljiv. Al' ko sto rekoh, ona je ljubitelj(ica) umetnosti odranije...\nmirelarado 20:41 02.01.2013\nЂаци и студенти:)\nВодич, на екскурзији студената италијанистике, у Арецу, испред Катедрале: "Овде ћемо видети најчувенија дела Луке и Андреје Дела Робије..."\nСтуденткиња: "Шта?! Опет идемо у цркву? Па, малочас смо били у некој..."\nRe: Ђаци и студенти:)\nVala u tim Italijama na svakom ćošku crkva\nmirelarado 21:51 02.01.2013\nА продавнице ципела рано се затварају. Брука! ;-)\nJelica Greganović 23:33 02.01.2013\n8c_competizione 20:58 02.01.2013\npa neka ...\n... govnjivom motkom proteraju religiju iz škola, pa će biti dovoljno vremena za više časova prirodnih znanosti i umetnosti\nda ne pričam koliko će biti bolje za mentalni razvoj dece\nHansel 21:58 02.01.2013\nRe: pa neka ...\nNemoguće da ne znaš da je veronauka alternacija građanskom vaspitanju, pa bi onda trebalo proterati i građansko, po ovom tvom planu?\ntasadebeli 22:42 02.01.2013\nЈах, јах, вала, тако је!\nJukie 23:27 02.01.2013\nZašto ne bi proterali građansko vaspitanje?\nMislim da smo se već dogovorili da umesto njega treba uvesti mlade izviđače, preživljavanje i snalaženje u divljini itd.\n(to je valjda jedino oko čega smo se iole složili kada smo pokušavali da smišljamo idealan raspored časova)\nJelica Greganović 23:35 02.01.2013\nA što se tiče njegovog pandana, građanskog...sasvim bi lepo moglo da se spakuje u postojeće društvene predmete.\nhorheakimov 23:57 02.01.2013\ntrebali bi namesto ukidanja raditi na uvodjenju npr. seksualnog vaspitanja\npa neka bude SV za one sa veronauke sa popom\na za one sa gradjanskog sa nekim iz NVO\noko bolesti bi se sigurno složili\ngrebostrek.lurker 10:26 03.01.2013\nHansel 11:48 03.01.2013\nZašto ne bi proterali građansko vaspitanje? Mislim da smo se već dogovorili da umesto njega treba uvesti mlade izviđače, preživljavanje i snalaženje u divljini itd.(to je valjda jedino oko čega smo se iole složili kada smo pokušavali da smišljamo idealan raspored časova)\nNisam bio na času kad ste se dogovaral!\nA, drugo, kad je neko ekstreman, ja repliciram drugim ekstremom, bez obzira što moje mišljenje nekad i nema veze s tim kontrapitanjem.\nU ovom slučaju nisam ni protiv istorije religije (i tradicije) ni protiv građanskog vaspitanja, a veronauka mi je načelno diskutabilna. Nemam pojma kakav je program i još manje kakva je izvedba. Imam ograničeni uzorak od dvoje dece iz različitih porodica i sredina, koja idu na veronauku (jedan dečak je osmi razred, devojčica drugi). Nisam imao prilike da s njima mnogo razgovaram na tu temu, ali po svemu što sam primetio kod dečaka (odličnog učenika, među najboljima) je da fantastično i nedogmatski razmišlja (o raznorodnim temama), a devojčica mi je rekla da uglavnom crtaju na veronauci i da je zapamtila da je Sv. Đorđe bio vojnik (to im je slava, tom prilikom smo malo pričali o tome).\nU "uzorku" veročitelja imam jednog, koji je nekolicini nas jednom prilikom pričao kako s učenicima (srednje škole) priča o licemerju. Kaže, direktorka škole koja mu je bila na času se šokirala jer je mislila da ti časovi izgledaju potpuno drugačije (verovatno kao propoved). Ne znam koliko je on (ne)tipičan, ali to što čuh od njega mi se dopalo. Da ne znaš koji predmet predaje, rekao bi da je to možda građansko, ili nekakvo etičko vaspitanje, ili još bolje, "etičko rasuđivanje" i sl. Ponavljam, ne znam koliko je ovakav pristup masovan i koliko je povezan sa indoktrinacijom, ali ako učenicima daje priliku da razmišljaju o sebi i drugima (a svi trendovi idu u suprotnom smeru), uz puno davanje slobode mišljenja (ovaj čovek tvrdi da je kod njega tako), ja nemam ništa protiv, ma kako da se predmet zove. Inače mi je skroz bez veze, kada i građansko i (,,)veronauka('') postoje, da su suprotstavljeni predmeti, da izbor jednog isključuje drugi, da se ne sme prelaziti s jednog na drugi itd.\nMoja fantastična profesorka umetnosti u srednjoj (do tada o materiji skoro da nisam imao nikakvog pojma) je pored ostalog na času rekla (a to je bilo vreme poslednjeg ili pretposlednjeg sleta, još religija nije bila eskponirana), da joj je žao što nismo imali veronauku jer nema vremena na časovima da nam potpuno objasni kontekst nastanka mnogih umetničkih dela. (Ta ista žena je posle emisije na razglasu o Titu, povodom godišnjice smrti, rekla: "A sad da se vratimo u stvarnost". ) Noćas sam baš na Viasat History naleteo na jednu vrlo zgodnu emisiju o Karavađu, pa pomislih da bi to trebalo puštati đacima, ili im dati da gledaju kod kuće. Serija se zove "Barok", vidim da ima i večeras, ali to će već verovatno biti neka druga epizoda.\ndragoljub92 21:57 02.01.2013\nel se još uči u srednjoj umetničkoj sve četri godine?trbalo je da pinokio(profesor matematike) zpisuje šta smo mi sve lupali na njegovom času.\nda ne bude da sam antiprotivan skroz,slažem se da gimnazijalci moraju da imaju Istoriju umetnosti ali dal treba i autolimari ?\nJukie 23:31 02.01.2013\nRe: a matematika\nslažem se da gimnazijalci moraju da imaju Istoriju umetnosti ali dal treba i autolimari ?\nPa pošto u autolimare idu deca sa niskim sposobnostima za učenje, sudeći po ocenama iz osnovne škole, oni svi treba da imaju IOPe u kojima će za svakog od njih pisati koliko treba da nauči na tom predmetu, npr. da prepozna Mona Lizu i zna ko ju je naslikao itd.\nJelica Greganović 23:43 02.01.2013\nslažem se da gimnazijalci moraju da imaju Istoriju umetnosti ali dal treba i autolimari\nKad smo već kod toga i OksVordova...pre desetak godina mi u Londonima, u legendarnom prirodnjačkom muzeju...lepota do lepote, ne mož ga obići ni za nedelju dana, od simulacije zemljotresa, kruženja vode na 100 ekrana, preko dijOmanata i dinosaurusa...ukratko svega. Gledam ono i mislim kako je divota imati takav muzej, doćeraš decu iz škole u muzej i sve im lepo odokativno objasniš...jedino što smo te školske dece nešto malo videli za moja očekivanja...tu ja ne budem lenja i pripitam šeficu jedne od muzejskih sekcija kamo ih deca, što ih nema više? Na to mi je muzejska admiralica odgovorila sasvim promišljeno i hladno da mnogoj deci sve to ni ne treba za buduće pozive...\ndragoljub92 23:45 02.01.2013\nsa niskim sposobnostima za učenj\nto je malo birokratski,pošto i umetnička spada u stručne škole ,dal misliš da smo tolko glupi.\nmoj prijatelj je isteran iz gimnazije,nije ga ič interesovala ,završio čovek za trgovca. elem on je podučava decu svih prijatelja iz matematike.on jednostavno razume matematiku i sve što ide uz nju ali ga ne interesuje ilito po njegovom tu nema pare,jedino ga pare interesuju.\njedan čovek je lepo reko : stavili smo sociologiju dauče u konobarskoj školi i sad dobili filozofa a hoćemo da nam bude sluga,pa teško.\ngimnazijalci moraju da uče istoriju umetnosti,tu nema spora a kelnerima,tekničarima to samo smeta.\nto je kao konkurs za šofera obavezan engleski jezik,pošto će razvozi robu po pepeljevac, i okolinu da se ne izgubi.\nJukie 00:04 03.01.2013\nPa ja recimo znam ko je od mojih učenika (iz osnovne škole) otišao na smerove vozač motornih vozila, rasadničar, bravar i sl. i znam koliko su bili sposobni da nešto nauče, a pošto zakon danas poznaje instituciju IOPa, onda je (ako bi se to pravilno izvelo) to upravo šansa da NEŠTO nauče iz tog predmeta na nivou na kom mogu. Osnovna škola je po planu i programu neka vrsta pripreme za gimnaziju i tamo je sve bilo iznad njihovog nivoa, a ako onda u srednjoj školi uopšte nemaju taj predmet na nekom laganom nivou onda na kraju neće znati ništa. A bolje je da znaju nešto nego da ne znaju ništa.\ndragoljub92 01:20 03.01.2013\nA bolje je da znaju nešto nego da ne znaju ništa.\nosnovna mora da da bazu za dalje ali srednja je već korak dalje ka usmeravanju,ja mislim da višak znanja može samo da smeta,pogotovu kad je samo informatvnog tipa.\nto ti je kao kad ovde u raspravu upadne tip koji izgugla temu i misli da sad sve zna o tome.\ntetkino 07:18 03.01.2013\nKoliko je meni poznato u "Godini kulture 1995", izvedena je reforma školstva, koja je iz stručnih škola izbacila filozofiju, psihologiju, likovno, muzičko, istoriju umetnosti i druge slične nepotrebne predmete, kako za treći tako i za četvrti stepen.\nPoneki od tih predmeta su se zadržali u nekim stručnim školama za koje je procenjeno da ih moraju imati.\nCilj reforme bio je da se poveća obim stručnih predmeta, kako bi deca stekla više "pravog, stručnog" znanja, a manje "opšteg" znanja, koje im ne treba.\nDa li je cilj postignut?\ndragoljub92 09:02 03.01.2013\nšto pitaš mene,ja za taj potez nisam ni čuo,opet dali si od mene pročitao na blogu neku lošu reč o nauci i matematiki?\nmoje mišljenje je ,da postignut je rezultat određen procenat đaka nije ponavljao zbog fizike,matematike domaćinstva ili likovnog i muzičkog.\nproblem je što većina široko obrazovanih neće da shvati da većinu stanovništva ne interesuje široko pbrazovanje,\nmeni su u umetničkoj smanjivali časove iz struke u korist opštih predmeta,misliš da je neko od nas naučio te predmete,jok.\nzbog prirode posla stručne predmete smo imali pre podne,zbog svetla posle podne smo imali opšte,tad se i subotom išli u školu i imali smo samo par dana slobodno popodne.a to što sam ja imao interesovanje za logiku,filozofiju i ostale vidove ljudske misli je moja lična potreba koju unetnička škola nije bila dužna da pruži,kao ni molerska,teknička ,kuvarska i ostali zanati.\ni da se vratim na mog prijatelja koji ima talenat za matematiku,on i dan danas za sebe rešava zadatke iz matematike,za svoju dušu a mene je pitao šta ćemi to da čitam herodotovu istoriju.\ntetkino 09:27 03.01.2013\nPitanje nije bilo lično, nego više onako za razmišljanje.\nProšlo je 17 godina od donošenja te odluke, 13 od kad su prve generacije srednjoškolaca izašle iz "reformisanih" srednjih škola, mogli bi da se vide rezultati.\nOvo pitanje je verovatno najbolje postaviti profesorima u srednjim školama i na fakultetima, oni bi mogli da daju najpotpuniji odgovor.\nU neko ranije vreme forsirao se sistem otvorenog školstva - gde su svi mogli da upišu sve i gde su zanatlije mogle regularno da završe fakultete.\nDanas je preovladalo mišljenje da nam je potreban zatvoreni sistem školstva - 50% dece (u odnosu na današnjih 25%) će biti naterano u gimnazije (idealno opšti smer)odakle će ići na fakultet (društveni smer na društvene, prirodni na prirodne - opšti može na sve), a drugih 50% dece će se upisivati na zanate i stručne škole - bez mogućnosti (tačnije biće im jako otežan upis) da upišu fakultet (osim onog za koji su išli u školu - nema iz srednje mašinske na hemijski npr.).\nI jedna i druga struja mogu da vam daju tonu razloga zašto je jedno ili drugo bolje i potrebnije.\nAko pogledamo realno nije važno kako se predmet zove i šta su mu nazovi ciljevi, već kako to u praksi izgleda. Kad čovek pogleda, šta može biti interesantnije od geografije i biologije, a onda uzmeš knjige za 5 razred osnovne škole i sedneš da plačeš.\ndragoljub92 10:12 03.01.2013\n50% dece (u odnosu na današnjih 25%) će biti naterano u gimnazije (idealno opšti smer)odakle će ići na fakultet (društveni smer na društvene, prirodni na prirodne - opšti može na sve), a drugih 50% dece će se upisivati na zanate i stručne škole - bez mogućnosti (tačnije biće im jako otežan upis) da upišu fakultet (osim onog za koji su išli u školu - nema iz srednje mašinske na hemijski npr.).\npa sad ja ne mogu nikako da kažem da li je taj procenat dobar ili ne.ustvari ne verujem da je 50% dece sa IQ 110 i više da bi imali prirodne predispozicije za fakultet.\ndrugo zašto bi neko ko je završio srednju tehničku išo na studije filozofije.\nJukie 11:20 03.01.2013\nMeni je vrlo interesantna činjenica da danas popriličan broj "jakih" đaka odlazi u medicinske i ekonomske škole, tako da mi nije jasno da li će se broj tih škola drastično smanjiti kako bi taj broj dece prebacili u gimnazije?\nKada već analiziramo situaciju, postoje smerovi koji tradicionalno decenijama upisuju đake koji su u osnovnoj školi imali sve same dvojke, i ne znam koliko je logično očekivati da deca sa tako slabim sposobnostima sutra budu dobri automehaničari (ili koja su već zanimanja u pitanju). Meni trapavih prstiju sva ta zanimanja izgledaju teško; ne znam kako oni koji ne umeju da sklope dve čestite rečenice uspevaju da se njima bave.\nKad čovek pogleda, šta može biti interesantnije od geografije i biologije, a onda uzmeš knjige za 5 razred osnovne škole i sedneš da plačeš.\nIli nastavnica koja je autor udžbenika javno kaže da ona sa svojim učenicima ne može da koristi taj udžbenik jer im je apsolutno pretežak\nmlekac 11:25 03.01.2013\nPa i ne bi. Ali ne vidim zasto ne bi mogao na fakultete svoje struke.\nJa i dalje tvrdim da gimnazije treba pozatvarati. Naprosto zato sto skoluju decu za biro rada gde ce cucati narednih X godina.\nSvrseni gimnazijalac nije NISTA.\nA u danasnje vreme, koji procenat roditelja moze da garantuje da ce moci materijalno da podrzi dete do zavrsetka fakulteta?\nDeca treba da zavrse strucne skole da bi imala mogucnost da nesto rade za slucaj da zbog neke "vise sile" ne mogu da zavrse fakultet.\nHansel 12:04 03.01.2013\na to što sam ja imao interesovanje za logiku,filozofiju i ostale vidove ljudske misli je moja lična potreba koju unetnička škola nije bila dužna da pruži\nA šta bi falilo da postoji sistem izbornih predmeta, da svako može da odabere šta će da sluša van svoje uske struke? Zašto bi škole moraju da štancuju samo kadrove, valjda iz škole treba izaći kao čovek?\nOvo me navodi i na ovo što je tetkino napisala, čuh i ja o tome i ne dopada mi se. Bar mi se ne dopada krutost. Jer, zašto neko ko ima smisla za tehniku mora da se smara previše i s biologijom npr. na prirodnom smeru (ako mu je to neprivlačno), zašto to vreme ne bi iskoristio na sticanje tehničkih znanja i sl.? S druge strane, zašto bi učenik srednje elektrotehničke škole npr. bio uskraćen za "jače" matematiku i fiziku ako bi želeo da studira? Zašto svaki učenik ne bi birao svoj profil dodatnih znanja i veština van onog osnovnog, za struku neophodnog?\nIsta analogija kod srednje medicinske i gimnazije prirodnog smera, recimo. Zašto ne bi postojao smer medicinske škole koja priprema za studiranje medicine?\nantioksidant 12:14 03.01.2013\nZašto bi škole moraju da štancuju samo kadrove, valjda iz škole treba izaći kao čovek?\nkakve veze ima škola sa pravljenjem ljudi?\nto radi vojska\nHansel 12:39 03.01.2013\nХехе, војска је укинута.\nantioksidant 12:41 03.01.2013\nHansel 12:58 03.01.2013\nСамо што ја нисам мислио на прављење људи на "војни начин".\nantioksidant 13:04 03.01.2013\ndrugi ne postoji\nsamo bedni izgovori\nJelica Greganović 23:39 03.01.2013\nNe bih se složila. Gimnazije nisu obavezne, prema tome na njih ne mora da ide neko ko ne namerava da nastavi školovanje, niti neko ko bi hteo da odmah posle srednje škole nastavi da radi.\nTo šta može da se desi, tipa vis maior, pa da se ne nastavi školovanje, to nije razlog za ukidanje gimnazija.\nI nije tačno da je završeni gimnazijac "ništa". Borhes nije završio fakultet. Da li je on "ništa"?\nmlekac 12:53 04.01.2013\nNista u smislu zaposljavanja, Jelice. Znam isuvise bivsih gimnazijalaca koji su zbog ovih ili onih razloga prekidali studije a potom muku mucili da pronadju neko uhlebljenje jer nisu bili osposobljeni ni za jedan konkretan posao.\nNe sporim da gimnazija daje opste znanje, ali, opste znanje, u danasnjem svetu, ne nalazi posao ni uhlebljenje.\nJelica Greganović 12:55 04.01.2013\nVi'š, a ja znam, iz moje generacije, poprilično gimnazijalaca koji itekako dobro rade itekako dobre poslove...a znam i mnoge kojima ni stručna škola nije pomogla da nađu posao, pa su se prekfalikovavali...\nOpšte znanje je potrebno, posebno onima koji misle da idu na fakultete. A vala ni ostalima ne škodi.\nmikele9 14:12 04.01.2013\nOvo govorim u svoje ime: Od viška znanja nikoga nije glava zabolela! Celog svog života učim, saznajem, kopam... i nikad mi DOSTA! Više puta sam ovde na blogu insistirao na RADOZNALOSTI i da moram(o) ofucavati sopstveni mozak i ne dozvoliti mu da se uparloži. Zbog sebe BRE!\ntasadebeli 14:36 04.01.2013\nVi'š, a ja znam, iz moje generacije, poprilično gimnazijalaca koji itekako dobro rade itekako dobre poslove...a znam i mnoge kojima ni stručna škola nije pomogla da nađu posao, pa su se prekfalikovavali...Opšte znanje je potrebno, posebno onima koji misle da idu na fakultete. A vala ni ostalima ne škodi.Ovo govorim u svoje ime: Od viška znanja nikoga nije glava zabolela! Celog svog života učim, saznajem, kopam... i nikad mi DOSTA! Više puta sam ovde na blogu insistirao na RADOZNALOSTI i da moram(o) ofucavati sopstveni mozak i ne dozvoliti mu da se uparloži. Zbog sebe BRE!\nЗнам да ово и није баш препоручљиво на блогу, али не издржах!\nmikele9 14:55 04.01.2013\nE neka si Taso i hvala ti\nmlekac 19:10 04.01.2013\nDraga, NASA generacija nije imala klasicnu gimnaziju, mi smo bili Suvarice.\nSlazem se da celog zivota treba uciti, i niposto ne smatram da bi dete trebalo da zavrsi SAMO srednju skolu, samo mislim da je strucna skola PRAKTICNIJE resenje. Ko hoce da uci, uci ce, bez obzira na formalno obrazovanje. Ko nece - njemu ni petsto gimnazija nece pomoci.\nHansel 19:33 04.01.2013\nE, al' zato ja imam primedbu: iskustvo nas uči da nismo svi isti, nemamo svi iste kapacitete i sklonosti. Obrazovanje mora da bude i (možda i pre svega) pragmatično -- osnovni cilj bi trebalo da mu bude da formira dobre profesionalce (a to ipak ne ide uvek, sa svima, zatrpavanjem činjenicama). Istovremeno ne bi trebalo da frustrira, ali bi moralo da nauči odgovornosti. Trebalo bi da pruži mogućnost šireg obrazovanja, da otvori vidike i osposobi za kritičko mišljenje. E, dalje je sve na pojedincu.\nmikele9 20:10 04.01.2013\nE, dalje je sve na pojedincu.\nDragi moj Hansel ja to i napisah kao pojedinac, to sam ja. Ima još mnogo takvih, ubeđen sam a neke i poznajem.\nJelica Greganović 00:06 05.01.2013\nDraga, Šuvar je bio vis maior, ne ponovio se.\nAli i u to vreme su se itekako razlikovale dojučerašnje stručne škole od dojučerašnjih gimnazija.\nmlekac 18:25 05.01.2013\nAli stoji i da smo SVI izasli sa nekim zvamjem. E, sad, da ih je bilo do zla Boga nakaradnih, i koliko je to u praksi moglo da zazivi, to su praksa i istorija odavno pokazale.\nMada, u sustini, meni se i dalje cini da je pocetna primesa - da bi svi trebalo da imaju neko zvanje po zavrsetku srednje skole, ipak bila dobra, samo je nakaradno sprovedena. (Po nasem starom obicaju)\ncoviax 22:05 02.01.2013\nKad bi mi dono iz crtanja keca-ubio bih ga ko zeca! ! !\nMeđutim...Ko ne uspe od profesora da svojim predavanjem smori mlade\nDođeš na čas i izvadiš progran i vidiš...Aha-o Mikelanđelu i počneš\nda deklamuješ one stvari o Sikstinskoj,a klinci te gledaju belo i posle dva\nminuta moš pričati i kuvarske recepte-niko te ništa ne artikuliše...\nKad bi profa tako (a pod video nadzorom)na Oksvordu držao predavanje nemotivisano i\nkad tako ne bi uspeo da zainteresuje mlade ljude-popio bi istog dana PEDALU! ! !\nProbajte da im ispričate zonfa kad je skoro pao sa skele,a kardinal jedan to\ngledao...Kladim se da ne znate tu priču...Eto...\nPreporuka: 194 / Link / Replika: 14 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\ntasadebeli 23:10 02.01.2013\nKad bi profa tako (a pod video nadzorom)na Oksvordu držao predavanje nemotivisano i kad tako ne bi uspeo da zainteresuje mlade ljude-popio bi istog dana PEDALU! !\nПа знаш како је, ипак је велика разлика између ОксВорда и основне школе у Малој Моштаници. А да не причамо о томе да се школовање на Оксфорду плаћа дебелим новцима, док овде још увек можеш понешто и да научиш бесплатно, барем у основној и средњој школи.\nСтално кукамо како се урушио систем вредности и како данас нема никаквог система вредности. Није тачно! Претходни систем вредности је само прешао у своју нову фазу која сасвим одговара времену у којем живимо.\nОво је данашњи систем вредности.\nА зашто смо пристали да нашим клинцима ово данас буде систем вредности и зашто их и сами подржавамо у томе, то би требало да се запитамо, а не само да цокћемо незадовољно када видимо овакве ствари и тражимо оправдање у петпарачком, таблоидном начину живота.\nМислим да је одатле, из те запитаности, и настао овај блог Микелеове гошће која се сусреће са тим свакога дана...\ncoviax 09:23 03.01.2013\nOksford je dokaz i pokaz da to može bolje i lepše,a pravo je pitanje\novde da li je nama stalo da nam se deca bolje školuju ili je i ovo "sasvim\nu sistemu vrednosti" kako kažeš...\nU prvatne škole kod nas ni 1% dece ne ide,a mogu slobodno reči da se tamo\nipak trude da zarade novac kojim su plaćeni...I naravno da je novac u\npitanju,ali i posledica decenijske negativne selekcije...Posebno je znanje\npedagogije nastavnika 0.Ćerka moja baš ima na Filozofskom i to je katastrofa...OTALJAVANJE...\ntasadebeli 11:30 03.01.2013\nOksford je dokaz i pokaz da to može bolje i lepše,a pravo je pitanjeovde da li je nama stalo da nam se deca bolje školuju ili je i ovo "sasvimu sistemu vrednosti" kako kažeš...\nНа ово твоје, да ли нам је стало да нам се деца боље школују, могу само да додам и да ли нам је стало да нам се деца и боље васпитавају... Образовање би требало увек да подразумева и васпитавање, зар не? Лепо је то рекао Дали:\nА интересантна је та појава... Како су године пролазиле и како смо добијали све боље образоване родитеље (на папиру гледано, кроз дипломе), то су нам деца све лошије васпитана...\nНаравно да је и школство у том "систему вредности" и да се кроз школски систем и пратећу му негативну селекцију, што наставника, што ученика, одсликава и само друштво.\nОвакав "систем вредности" који имамо данас последица је, пре свега, распада породице (само лажемо сами себе када тврдимо да један родитељ може да замени оба родитеља, то једноставно није тачно) и пратећег му поремећеног развоја детета којем се тада због сопствене гриже савести чине уступци који га васпитавају тако да једног дана буде дубоко несрећна одрасла особа. Васпитавање детета није нешто што ћемо обавити једним разговором, нешто што је за једнократну употребу. Васпитавање детета се одиграва у сваком тренутку његовог одрастања, сваког дана... У поремећеној породици то је немогуће извести.\nНа то се надовезује и бесконачна јурњава за пуким задовољавањем "потреба тела" (пази, снимају се филмови и серије у којима се купохоличари и купохоличарке приказују са симпатијама, а куповина се препоручује као психотерапија), па се сва стремљења једне личности своде на принцип "у се, на се и пода се", што опет доводи до ненормално израженог егоизма и,самим тим, помањкања емпатије.\nА онда се после чудимо што 90% наших матураната Сикстинску капелу доживљава као "опет идемо у цркву, па сад смо били", а за Микелеово камење нема баш нимало разумевања... У таквом поимању света око себе култура и културне потребе морају да постану, као што већ рекох, петпарачке и таблоидне.\nНедавно су се појавили резултати једног истраживања после којег су се многи запитали у шта нам то деца расту.\nЈа не добијам такву слику разговарајући са децом сваки дан. Када питам моје тринаестогодишњаке и четрнаестогодишњаке на часу шта је за њих вредност, да ли је то нека идеја, вера, нација, било шта у шта верују, сви редом ми после краћег размишљања кажу породица. Шта им онда ми то урадимо васпитањем, образовањем, медијима,... да они до момента када и сами постају родитељи, забораве на оно у шта су некада, искрено како то само деца умеју, веровали?\nП.С. - Мала илустрација онога о чему причам... Почетком деведесетих радио сам у једној угледној и огледној основној школи у центру Београда коју су, углавном, похађала деца високообразованих родитеља. Педагог школе је тада радила истраживање-анкету и дошла до податка да у школи имамо 7% деце из разведених бракова у првом разреду, а да се тај постотак до осмог разреда пење на 25%. Сваки четврти осмак је дете из разведеног брака! А то је било пре 20 година! Како ли је сада, не смем ни да замислим...\nДа ли нам је заиста стало да нам се деца боље образују и васпитавају?\nmikele9 11:56 03.01.2013\nminuta moš pričati i kuvarske recepte-niko te ništa ne artikuliše... Kad bi profa tako (a pod video nadzorom)na Oksvordu držao predavanje nemotivisano i\nAutorka, u prilog tome: Profesor je kao roker. Ako koncert nije uspeo, ne može da krivi publiku. Ukoliko je pred njim publika koja preferira folk, na njemu je da je pridobije i ubedi. Manjina je dovoljna...\nmikele9 12:04 03.01.2013\nHansel 12:13 03.01.2013\nМожда је то истицање породице као вредности резултат и њеног нестајања, па клинци то што немају лакше препознају као вредност. Не знам колико су раније генерације (па и моја) тако размишљале, нама се то подразумевало, врло ретки су били они чији су родитељи били разведени. Ја сам чак својим родитељима препоручивао да се разведу.\ntasadebeli 12:52 03.01.2013\nМожда је то истицање породице као вредности резултат и њеног нестајања, па клинци то што немају лакше препознају као вредност.\nИ ја мислим да је то у питању... Пате за оним што немају, мали мученици...\nРазговарам са петаком, прави ситне проблеме на часу, прича, немиран је, увек у центру пажње... Пустим га да 15 минута цвркуће, смеје се, препричава ми авантуре са распуста, а онда га изненада питам: "Је ли, Владо, јеси ли ти много сам код куће преко дана?" И ту почне плач који не може да се заустави наредних 15 минута... Дете јеца преда мном...\nПозовем родитеље... Високообразовани људи, паметни, на положајима на којима се зарађује много новца, али се има и мало времена за породицу. Испричам им како је њихов син плакао када сам га оно питао... Онда њих двоје, мама и тата, почињу да плачу... Одрасли људи плачу као деца у мојој учионици. Разумели су добро и знали одавно то што им ја говорим, али нису смогли снаге да себи одреде шта им је важније у животу... Не желим да верујем да су мислили да је довољно да детету дају новац и тиме надокнаде своје одсуство (мали је сваког дана куповао сладолед и слаткише за читав разред и онда их тиме намамљивао да буду са њим у празном стану)...\nПосле тога, по дечаковом понашању у школи током четири године док сам му био разредни, тачно сам знао када му родитељи посвећују макар трунчицу свог драгоценог времена, а када га запостављају... Догађало се да ме мали мученик позове пре подне телефоном (после подне се видимо у школи) тек да би проговорио са неким реч...\nОва прича још увек нема срећан крај... Дечак је сада друга година средње школе. Долази редовно у своју бившу основну школу да поразговара са мном... И даље нисам сигуран у каквог човека ће одрасти... А ја не могу да будем мама и тата или да их све усвојим...\nОво је само једна од прича из школе...\nЗашто се не уведу законом казне за родитеље који свесно и намерно запуштају своју децу све мислећи да су деца неке стварчице које су купили у тржним центрима и које можеш да држиш на полици, па их онда узмеш мало, поиграш се и опет их вратиш на полицу до следеће прилике када опет будеш расположен да обратиш пажњу на та мала људска бића?\nHansel 13:49 03.01.2013\nТасо, па ти си професор снова. Гануо си и мене... и питам се како си ти успевао да се контролишеш.\nА родитељима данас посебно нија лако. Ако не обезбеде новац, лоши су, ако се труде да га обезбеде, лоши су. Али, даља елаборација би водила представљању моје утопије, а то не желите да читате.\ntasadebeli 15:01 03.01.2013\nТасо, па ти си професор снова. Гануо си и мене... и питам се како си ти успевао да се контролишеш.А родитељима данас посебно нија лако. Ако не обезбеде новац, лоши су, ако се труде да га обезбеде, лоши су. Али, даља елаборација би водила представљању моје утопије, а то не желите да читате.\nХвала на комплименту, али нисам из снова, напротив... Одбијам да затварам очи пред оним што гледам сваки дан...\nМорају људи себи отворено да признају шта је то што им је важно у животу и да онда према томе и живе... И подижу своју децу... Хм... Ову реченицу пишем свестан да ће звучати патетично и срцепарајуће, али то је не чини неистинитом или лицемерном: новца неки пут има довољно, неки пут га нема довољно, али љубави на овом свету никада нема довољно...\nhighshalfbooze 15:13 03.01.2013\nUkoliko je pred njim publika koja preferira folk, na njemu je da je pridobije i ubedi. Manjina je dovoljna...\nJa se izvinjavam, ali nisam baš siguran da može da se poredi pravac u muzici sa istorijom umetnosti. Kako će neko da razlikuje pravce u umetnosti i kako će uopšte da zna šta preferira i zbog čega?\nProgram koji ste naveli za srednju školu je identičan sa programom po kome studiraju istoričari umetnosti 8 semestara. Ali sigurno niko ne očekuje da se izučava u istom obimu. Jer ni na fakultetu ne uče (po meni) najosnovnije stvari. Na primer, svršeni student istorije umetnosti (sa različitih univerziteta) nema pojma šta je Fibonacijev niz.\nMožda sam ja išao u školu u mračno medijsko doba, da li danas neko kaže svojim učenicima da može da pogleda Rubljova\nIli o čemu priča onaj Waldemar Januszczak\nIli zbog čega najpoznatije Rembrantovo delo pogrešno nazivaju "Noćna Straža"\nU principu, kako će uopšte da zna da li je otišao na rok koncert ili pop koncert?\nantioksidant 15:20 03.01.2013\npo tome kakve su devojke u publici\nmikele9 17:59 03.01.2013\nJa sam u gimnaziji (društveni smer) imao nedeljno dva časa likovnog i u zavisnosti ko mi je predavao (svršena akademija LU ili istorija umetnosti), takav je bio i program rada. Mogu da se pohvalim da sam malo toga naučio. Profesori su predavali pravce u umetnosti ne prezentujući ni jedan jedini rad, ni jedno umetničko delo, o kome su govorili. Osnovne karakteristike pravaca su objašnjavali na isti način koji svako može da pročita u bilo kojoj enciklopediji u jednoj rečenici. Ja ne mogu da se setim da li je neko uopšte predavao kompoziciju, a ne daj bože da je povukao neki potez kredom po tabli. Takođe znam sigurno da se ni jedan profesor nije setio da preporuči knjigu, udžbenik iz kojih može da se nauči nešto o čemu je predavao. Ne mogu da se setim da je ijedan preporučio izložbu koju valja pogledati, muzej u koji otići i šta pogledati tamo.\nHansel 00:04 04.01.2013\nТасо, па ти си професор снова.\nХвала на комплименту, али нисам из снова, напротив...\nЈа сам, молићу фино, написао "професор снова". Да се констатује.\nmikele9 14:14 04.01.2013\nmikele9 23:12 02.01.2013\nblogokoleginice i blogokolege, autorka trenutno nije dostupna i mislim da će sutra odgovarati na komentare tako što ću ih ja prenositi\nUnapred zahvalan na razumevanju,\nJelica Greganović 23:37 02.01.2013\nMikele...ja samo da ti kažem da te tvoje kamenje čeka u Bgd. Zaboravila sam da ti ga uručim. Najbolja Drugarica se prekrstila, "Kamenje da ti čuvam?!" i pokorno ga stavila u špajz. Prvom idućom prilikom ti ga svečano predajem.\nmikele9 00:00 03.01.2013\nJedva čekam , a Gorici kaži da će da dobije nešto umetničko za čuvanje kamenja\nrade.radumilo 23:40 02.01.2013\nPiramide iz aviona\nKrenuli Katarina i ja da obiđemo Egipat. Išpartasmo mi nekih dve i po tisuće kilometara s rancem na leđima, ali to nije deo ove priče.\nElem krenusmo, JAT-om za Kairo, međutim JAT preleti Kairo, sleti u Hurgadi, tu izmenja deo putnika, natoči gorivo i potom se vrati za Kairo. Umesto simpatičnog bračnog para iz NS na medenom mesecu, sedoše dva mladića koji se vraćaju u BG:\n"Jao znate, bili smo u hotelu sa 5 zvezdica, i onda ... A izvinite, da li se vide piramide iz aviona noću?"\n"Niste išli do Kaira da vidite piramide?"\n"Pa ne, znate mi smo bili u hotelu s 5 zvezdica i tamo..."\nPreporuka: 291 / Link / Replika: 11 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nmikele9 00:19 03.01.2013\nRe: Piramide iz aviona\nNa ovo mogu i ja da odgovorim. Bili žena i ja prošlog leta na Kritu, Knosos nam bio na pola sata vožnje autobusom. Naravno bili, proveli ceo dan, posle u muzeju. U hotelu do naše sobe mladići iz Beograda, fina i vaspitana deca, ljubazni i sve kako treba, samo su mislili na diskoteke, na provod, danju spavali, noću izlazili... I jednom, sedim ja na terasi, pijem kafu i pritam jednog: Jeste li bili u Knososu? Dečko se počeša po glavi i okrenu se onima u sobi: E, jesmo bili u Knososu, pa meni, ma svake noći idemo u drugu diskoteku, ko će im imena popamtiti!\nbolid1 00:56 03.01.2013\nma svake noći idemo u drugu diskoteku, ko će im imena popamtiti!\nNemoj si prestrog, svako ima nesto svoje. Sam si reko fina deca, vaspitana...a, znas kako, ne moze sve svako...\nMrzi me da ostavljam 5 razlicitih komentara, pa ajd sve ovde...\nDragoljub rece da gimnazijalci imaju likovno (istoriju umetnosti), slazem se...u Prvoj, fenomenalna profesorke nam da nesot da crtamo, ja lepo kazem, ne znam crtanje (i stvarno ne znam, krivu liniju bez lenjira ne umem da povucem) moze fotografija? Moze.\nElem, ja sam te dve godine, uredno donosi fotke koje sam radio, ona uredno ispravljala i davala savete i svima bilo super.\nOsnovna, neka baba od 200 godina koja je samo znala da urla i da vice ponovo, a onda da ubije sa godinama kad je neko, naslikao nesto...e, nesto me bas khm za sve to, narocito sa 12 godina! Inace, to ponovo smo resili tako sto su mi drugar iz klupe i keva radili crteze i svi bili srecni\nmargos 01:05 03.01.2013\nNemoj si prestrog, .... e, nesto me bas khm za sve to, narocito sa 12 godina!\nMeni mnogi komentari zvuče kao da su ljudi zaboravili svoje školovanje ili su ga usput romansirali.\nNa jednom putovanju, ja klinka, 17 godina, ulazim s grupom u prelep mauzolej koji me je na tren ostavio bez daha i jedna žena reče 'u, al je lepo u p**** materinu...', a druga 'ovo je božanstveno, kao da slušam Čajkovskog...' Naravno da mi je onaj prvi komentar bio simpatičniji, a drugom sam se smejala kao ma, luda žena. Trebalo mi je vremena da ovu drugu razumem, a prvu sam mogla i onda.\nJukie 01:30 03.01.2013\n'ovo je božanstveno, kao da slušam Čajkovskog...'\n"When I see you, it's like I hear Charlie Parker playing..."\ndragoljub92 01:33 03.01.2013\nDragoljub rece da gimnazijalci imaju likovno (istoriju umetnosti), slazem se...\nne kaže dragoljub da imajutrebaju likovno, ragoljub je stanovišta da treba da imaju istoriju umetnosti pod obavezno jer su buduća inteligencija,moraju da imaju široko obrazovanje.\ndragoljub uopšte ne misli da svi treba da crtaju,slikaju iako to ne žele.\ndragoljuba su terali da u umetničkoj uči maetematiku sve četri godine ko da će da studira fiziku ili tome slično,učili su ga hemiji,biologiji,fiziku manje nego u osnovnoj što je bilo dobro za dragoljuba jer su ga u osnovnoj nadrukali znanjem pa nije morao da gubi vreme učeći isto ponovo,ali tad sam video koliko se i osnovne škole razlikuju po znanju.sve u svemu koga su u osnovnu naučili taj je i u srednju znao kog nisu tom ni srednja nije pomogla samo ga udavila.\nbolid1 01:35 03.01.2013\nNa jednom putovanju, ja klinka, 17 godina\nKad rece 17, tad sam prvi put promolio nos bez pratnje u Evropu, posle tri nedelje kampa u nekom selu pored Bordoa...Pariz, ja solo tamo i kao...idi u Luvr...\nPriznajem, jeo sam g..na, bas tim recima, bez moljenja, jer sam bio slep pored ociju i nisam otiso u Luvr! Apsulutno mi nije palo na pamet da izgubim ceo dan cekajuci u redu. Cunjao sam po gradu, iso kud me noge nose, buljio u fasade, visio sa ekipom iz hostela, na stepenicama ispred Sacré Coeur-a sam popio jedno od najsladjih vina u zivotu...eto, that's my Paris...bojim se da ce Mona Lisa morati da saceka neku drugu priliku.\nJukie 01:37 03.01.2013\nMislim da smo po običaju upali u zamku podsećanja na loše nastavnike koji na predavanju krenu da recituju dok deca bleje u njih, a posle traže od đaka da isto tako recituju kad odgovaraju, ili dele kečeve kako stignu ili maltretiraju đake na razne druge načine\nHajde da se koncentrišemo na rad onih nastavnika koji se izistinski trude da se svi đaci što više pomere sa tačke na kojoj se trenutno nalaze što se tiče standarda njihovog predmeta, i onda imaju probleme jer im svi dolaze stegnutih zuba spremni na borbu protiv onih iz prvog pasusa\nbolid1 01:37 03.01.2013\nne kaže dragoljub da imajutrebaju likovno, ragoljub je stanovišta da treba da imaju istoriju umetnosti\nSve se slazemo, na to sam mislio...samo, ne ko kod mene u osnovnoj...besmisleno do bola...\ndragoljub92 02:15 03.01.2013\nja sam se iznadobija petica pod stare dane onoliko,neverovatno mi je da nastavnici i profesori tolerišu ili ne prepoznaju izrađen crtež i boje.\nupočrtku sam odbijao da to radim al kad vido da gi lupaju kečeve zato što su netalentovani ili je ono što su zadali prekomplikovano ,ne programn nego su podigli standarde iznad mogućnosti.samo pravi talenat može da izvuče deset valera iz sive,a to je eventualno jedan ili nijedan u razredu.ili koj klinac u gimnaziji zna da nacrta afričku masku sa podeljenim licem na mušku i žensku stranu.moji klinci.\nsreo sam prijatelja koji predaje klincima i reko mu alsi mi izdavao petice prošlih godina,on se smrče,mislim se jebem te profesora kad ne umeš da oceniš kakva ruka pravi te radove.\nHansel 13:32 03.01.2013\nA što si ti to radio?\nmikele9 19:02 05.01.2013\nkukusigameni 09:05 03.01.2013\nRazmišlja se o ukidanju umetnosti. Kome to danas treba?\nMa treba zabraniti tu pošast.\nPozdrav za autorku teksta.


Zaključivanje | Kratka istorija filozofije\nComments Off on Zaključivanje 28 September 2014\nZaključivanje je možda najbolje definisao Imanuel Kant (Immanuel Kant, 1724-1804): zaključivanje je proces izvođenja jednog stava iz jednog ili više drugih stavova. Onda kada možemo opravdati uverenje da je zaključak već bio sadržan u premisama, odnosno, da zaključak mora biti istinit ako su premise istinite, onda je zaključivanje deduktivno. Ali, mi ne možemo da zaključujemo […]\n8 Comments 28 September 2014\nVeć smo rekli da su u Aristotelovskoj logici svi stavovi imali predikatsku formu S je P, odnosno S nije P, a delili su se na univerzalne, partikularne i pojedinačne (singularne) stavove. Aristotel je i vrste zaključivanja definisao polazeći od ovog modela. Tako je deduktivno zaključivanje bilo ono koje polazi od univerzalnih stavova i iz njih […]\nComments Off on Neposredno zaključivanje 28 September 2014\nU prošloj lekciji definisali smo neposredno zaključivanje kao zaključivanje iz jedne premise pri kome se svi pojmovi koji se nalaze u premisama pojavljuju i u zaključku. Razlikujemo tri oblika takvog zaključivanja: konverziju, obverziju i kontrapoziciju. Oblici neposrednog zaključivanja Konverzija Konverzija je oblik zaključivanja u kome iz jednog AEIO stava zaključujemo na novi stav u kome […]\n1 Comment 28 September 2014\nJedna veoma važna osobina pojmova (termina) u iskazu je njihova raspodeljenost koja se ogleda u tome da iskaz tvrdi nešto o celoj klasi predmeta koji potpadaju pod jedan pojam. Pojam je, dakle, u nekom iskazu raspodeljen ako taj iskaz tvrdi nešto o celoj klasi predmeta koji potpadaju pod taj pojam. Recimo, ako kažemo “Sve zebre […]\nRekli smo već da prema broju premisa i načinu zaključivanja, sva zaključivanja možemo podeliti na neposredna i posredna. Neposredno zaključivanje smo obradili u prethodnoj lekciji. Posredno zaključivanje je zaključivanje koje polazi od dve ili više premisa i kod koga se neki pojmovi koji se pojavljuju u premisama ne pojavljuju u zaključku. Ovi pojmovi nazivaju se […]


Obaveštenje o kolačićima – Miss Motel, zvanični veb sajt | Moteli u gradu Pančevo\nKako bi vam pružio najbolje moguće iskustvo, objekat Miss Motel koristi svoje kolačiće i kolačiće treće strane na svom veb sajtu u tehničke, analitičke i marketinške svrhe. Nastavkom pretrage na našem veb sajtu, pristajete na naše korišćenje kolačića. Molimo vas da pogledate naše Obaveštenje o kolačićima za više informacija.\nOvo Obaveštenje o kolačićima se odnosi na veb sajt www.missmotel.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Miss Motel i opisuje način na koji koristimo lične podatke prikupljene putem kolačića i ostalih tehnika, uključujući i piksele (u daljem tekstu "kolačići") na našem veb sajtu www.missmotel.com (u daljem tekstu "veb sajt").\nUkoliko želite da ne dozvolite upotrebu kolačića opisanih u ovom odeljku, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima pretraživača), kontaktirajte objekat na customerservice@centralhotels.org .\nUkoliko imate pitanja ili nedoumica u vezi sa obradom vaših ličnih podataka ili ako želite da ostvarite bilo koja prava koja imate u skladu sa ovim obaveštenjem, slobodno nas kontaktirajte na customerservice@centralhotels.org . Možete i da se obratite lokalnim vlastima zaduženim za zaštitu podataka ako imate pitanja ili žalbi.