Knjaževsko-srpski teatar Prolog\n- Statuetu Joakim Vujić za izuzetan doprinos razvoju pozorišne umetnosti Srbije,\n- Prsten sa likom Joakima Vujića za izuzetan doprinos razvoju Teatra i afirmaciji njegovog ugleda u zemlji i inostranstvu.\n- 1985. - Narodno pozorište u Beogradu, Ljuba Tadić, Mija Aleksić, Mira Stupica i Bora Glišić\n- 1986. - Mira Banjac i Miroslav Belović\n- 1987. - Dušan Kovačević i Miloš Žutić\n- 1988. - Mira Trailović i Ljubomir Kovačević\n- 1989. - Ljiljana Krstić i Dejan Mijač\n- 1990. - Danilo Bata Stojković i Jovan Ćirilov\n- 1991. - Aleksandar Popović i Ljubomir Ubavkić Pendula\n- 1992. - Branko Pleša i Branislav Ciga Jerinić\n- 1993. - nije dodeljena\n- 1994. - Stevo Žigon i Petar Kralj\n- 1995. - Sava Baračkov, Muzej pozorišne umetnosti Srbije, Srpsko narodno pozorište, Svetlana Bojković i Dejan Penčić Poljanski\n- 1996. - Lazar Ristovski i Miloslav Buca Mirković\n- 1997. - Bora Todorović i Festival Dani komedije u Jagodini\n- 1998. - Stevan Šalajić\n- 1999. - Ružica Sokić\n- 2000. - Olivera Marković\n- 2001. - Vida Ognjenović\n- 2002. - Mileva Žikić\n- 2003. - Beogradsko dramsko pozorište\n- 2004. - Predrag Ejdus\n- 2005. - Rade Marković i Egon Savin\n- 2006. - Vojislav Voki Kostić\n- 2007. - Biljana Srbljanović\n- 2008. - Narodno pozorište Niš\n- 2009. - Mirko Babić\n- 2010. - Miodrag Tabački\n- 2011. - Boro Drašković\n- 2012. - Vlastimir Đuza Stojiljković\n- 2013. - Milena Dravić\n- 2002. - Ljubomir Ubavkić Pendula\n- 2003. - Marko Nikolić i Miodrag Marić\n- 2004. - Mirko Babić i Jug Radivojević\n- 2005. - Pjer Valter Polic\n- 2006. - Miloš Krstović\n- 2007. - Vladan Živković\n- 2008. - Nebojša Bradić\n- 2009. - Sebastian Tudor\n- 2010. - Dragana Bošković\n- 2011. - Dragan Jakovljević\n- 2012. - Gorica Popović\n- 2013. - Nada Jurišić\nAbe Nišlije.. Jeste čuli da bio festival u Niš...\nPrve se uloge u vodu bacaju


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Struja skuplja za 6 odsto\nOD 1. JANUARA 15. 12. 2017. 16:51 >> 09:09 14\nElektrična energija biće skuplja za 6 odsto od 1. januara, a na ukupnom računu povećanje će biti 2,7 odsto, saopšteno je iz Elektroprivrede Crne Gore (EPCG). Navodi se da za redovne platiše povećanje cijene neće uticati na visinu računa.\n"Tokom 2017. godine došlo je do značajnog rasta cijena električne energije na referentnoj energetskoj berzi u Budimpešti (HUPX) koja, shodno regulativi, utiče na formiranje cijena električne energije i u Crnoj Gori. Prije svega zbog loše hidrološke situacije u regionu, u prethodnih 12 mjeseci, cijene na berzi u ovoj godini veće su skoro za 30 odsto. I pored značajnog rasta cijene na berzi EPCG nije vršila korekcije cijena energije koju isporučuje krajnjim kupcima tokom 2017.", istakli su iz EPCG.\nU saopštenju se navodi da je predloženim povećanjem od 6 odsto cijena energije za domaćinstva i male kupce značajno ispod tržišne berzanske cijene.\n"Ukoliko se posmatra prosječan račun domaćinstava sa potrošnjom od 400 kWh, planiranim povećanjem (prva stavka na računu tj. energija) sa sadašnjih 34 € povećava se na 34,92 € što predstavlja uvećanje od 2,7 odsto na cjelokupnom računu", saopšteno je iz EPCG.\n"Imajući u vidu socio-ekonomski momenat i poštovanje prema potrošačima koji redovno izmiruju svoje obaveze, EPCG je odlučila da se popust sa 10 uveća na 13 odsto, što znači da članovi Zlatnog tima neće osjetiti povećanje od 2,7 odsto. Takodje EPCG je odlučila da tokom januara 2018. uključi sve redovne platiše u Zlatni tim i on će iznositi oko 180 hiljada domaćinstava koja će ostvarivati popust od 13 odsto na aktivnu energiju i na koje neće uticati najavljeni rast cijena energije", kazali su iz EPCG.\nKako se navodi, prvi put popust od 3 odsto obračunavaće se i potrošačima koji redovno izmiruju svoje obaveze a pripadaju kategoriji tzv. ’veliki potrošači’ - preduzeća, institucije, ustanove i slino, isključujući direktne kupce.\nPoskupljenje struje Računi za struju


Džejson Derulo osvaja novom pesmom\nDžejson Derulo nastavlja da osvaja svetske top liste novi singlom "If It Ain't Love", za koji će uskoro predstaviti i novi spot.\n01-04-2016 | 12:16 | Autor/Izvor: Naxi media\nFoto: YouTube prtsc- Jason Derulo\nNovi singl je premijerno emitovan na iHeartRadio stanici, a od danas je dostupan i na svim digitalnim muzičkim platformama.\nDžejson je tizerom na svojim društvenim mrežama otkrio da će novu pesmu izvesti ovog vikenda na iHeartMusic Awards.\nPoslušajte novu pesmu Džejsona Derula.\nTagovi: zvezde muzicki noviteti dzejson derulo


Crnogorska Skupština o budžetu | Angus Young\n« Ruski “bratski poklon” Crnogorcima: Gasi se KAP\nVladajuća kolicija u Crnoj Gori traži nove izbore u Nikšiću »\nCrnogorska Skupština o budžetu\nPoslanici Skupštine Crne Gore će početi raspravu o budžetu za narednu godinu koji iznosi oko 1,26 milijardi eura.\nVlada Crne Gore usvojila je polovinom decembra Prijedlog zakona o budžetu za narednu godinu.\nTim predlogom predviđen je rast prihoda od 0,97 odsto u odnosu na ovogodišnji rebalans, na 1,16 milijardi eura, odnosno 33,26 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nRashodna strana budžeta je planirana na nivou od oko 1,26 milijardi eura ili 35,99 odsto BDP-a.\nKapitalni budžet nije smanjen i planiran je na oko 65 miliona eura ili 1,88 odsto BDP. Projektovan je deficit od 2,73 odsto BDP-a.\nPrijedlogom budžeta predviđeno je i da Vlada u narednoj godini preuzme dugove do 9,6 miliona eura i izda garancije vrijedne 66,2 miliona eura.\nPoslanici crnogorskog parlamenta na sutrašnjoj sjednici razmatraće i Prijedlog amandmana na Ustav Crne Gore u dijelu pravosuđa, povodom mišljenja Venecijanske komisije.\nKomisija je predložila da se vrhovni državni tužilac i sudije Ustavnog suda biraju dvotrećinskom većinom u Skupštini Crne Gore.\nThis entry was posted on 27. prosinca 2012., 08:11 and is filed under Nekategorizirano. You can follow any responses to this entry through RSS 2.0. You can skip to the end and leave a response. Pinging is currently not allowed.


Broj lažnih LinkedIn imejlova u februaru porastao za 232%\nDruštvene mreže, 21.02.2022, 10:30 AM\nBroj fišing napada putem imejlova koji se šalju u ime Linkedina porastao je za 232% od 1. februara 2022. godine, objavila je kompanija Egress.\nOvaj porast je povezan rekordnim brojem zaposlenih koji su zbog pandemije ostali bez posla i koji sada traže nove poslove. Na primer, samo u SAD rekordan broj ljudi napustio je posao prošle godine u potrazi za novim poslovnim mogućnostima.\nOgroman broj onih koji traže posao koristi LinkedIn za pronalaženje i prijavljivanje za nove poslove, a istraživači su otkrili da sajber kriminalci sve više koriste profesionalnu društvenu mrežu gde pronalaze žrtve društvenog inženjeringa koje će kliknuti na zlonamerne linkove i zatim uneti svoje podatke za prijavljivanje na lažne veb stranice.\nSvi ovi napadi prate sličan obrazac - poruke navodno stižu sa LinkedIna a naslovi imejlova su slični onima koje koristi sajt za profesionalno umrežavanje: „Pojavili ste se u 4 pretrage ove nedelje“, „Imate 1 novu poruku“, „Vaš profil odgovara ovom poslu“ i „Ko vas traži na mreži“.\nPored toga, napadači koriste LinkedIn logo, boje brenda i ikone. Donji deo poruke izgleda slično imejlovi LinkedIna, sa adresom glavnog sedišta kompanije, linkovima za odjavu i odeljkom za podršku i informacijama o primaocu.\nNapadači koriste imena poznatih kompanija kao mamac. Kada klikne na link, žrtva se vodi na veb sajt koji prikuplja podatke za prijavu na LinkedIn.\nTrenutno je nepoznato da li napade sprovodi jedan sajber kriminalac ili grupa.\n„Verovatno je da ovi fišing napadi imaju za cilj da iskoriste osobe koje traže posao (plus radoznale pojedince) tako što će im laskati da veruju da se njihov profil gleda i da je njihovo iskustvo relevantno za brendove”, kaže Džek Čepmen iz Egressa. „Ciljevi se razlikuju, pokrivaju kompanije i u Severnoj Americi i u Velikoj Britaniji i posluju u različitim industrijama. LinkedIn navodi da ima preko 810 miliona članova u više od 200 zemalja, što obezbeđuje sajber kriminalcima veliku bazu žrtava.”\nOdgovarajući na tvrdnje Egressa, portparol LinkedIn-a je istakao mere koje je kompanija primenila da zaštiti svoje korisnika: „Naši interni timovi rade na preduzimanju mera protiv onih koji pokušavaju da nanesu štetu članovima LinkedIna putem fišinga. Podstičemo članove da prijave sumnjive poruke i pomažemo im da saznaju više o tome šta mogu da urade da bi se zaštitili, uključujući uključivanje verifikacije u dva koraka. Da biste saznali više o tome kako članovi mogu da prepoznaju fišing poruke, pogledajte naš centar za pomoć ovde.“


Smeštaj u Sokobanji, sobe, apartmani, privatni smeštaj Sokobanja\nSokobanja, banja, smeštaj, noćenje, sobe, apartmani, hoteli, lečenje, odmor, rezervacije, u sokobanji\nIzdajem apartmane u centru Sokobanje.Apartmani su zaseban objekat i poseduju: spavacu i dnevnu sobu TV sa kablovskom opremljenu kuhinju,kupatilo,dvoriste i parking....\nOdmorite se u miru i tišini borove šume na čistom sokobanjskom vazduhu....\nIzdavanje soba sokobanja\nIZUZETAN SMESTAJ U SAMOM CENTRU SOKOBANJE. SOBE SA TV (KABLOVSKA),TERASOM, MOGUCNOST UPOTREBE KUHINJE. POVOLJNO! ...\nDva minuta od glavnog šetališta nalaze se apartmani porodice Cokic Svaki apartman poseduje : Dnevni boravak, spavaću sobu, kuhinju sa trpezarijom, kupatilo kao i parking prostor....\nApartmani KLASANOVIC su novi, imaju zasebne ulaze, komforni su, imaju sve što je potrebno i ono što je najbitnije - korektne i poštene domaćine. U ponudi su dva apartmana od po 45m2 sa po tri kreveta za cetiti osobe i jednu sobu I kategorije za jednu osobu. Apartmani i...\nU ponudi se nalaze 3 apartmana. Apartman SB se nalazi u visokom prizemlju porodične zrade i veličine je 35m2 (4 kreveta). Studio SB je veličine oko 30m2 i nalazi se u visokom prizemlju porodične kuće (3 kreveta). Studio SB1 se nalazi u prizemlju porodične kuće i idealan je za dve odr...\nU ponudi je 10 kompletno opremljenih dvokrevetnih i trokrevetnih apartmana....\nU ponudi su: trokrevetne, dvokrevetne i jednokrevetne sobe sa kupatilom....\nInformacije o mestu: Sokobanja\nSokobanja je smeštena između planina Ozren i Rtanj u jugoistočnom delu Srbije na 400 m nadmorske visine uz reku Moravicu. Ova banja, kao jedna od najposećenijih u zemlji, udaljena je 60 km od Niša i 220 km od Beograda. U Sokobanji ima terena za skoro sve sportove, a planine Ozren i Rtanj omogućavaju razonodu i ekstremnim sportistima.\nOno što Sokobanju čini jednim od najposećenijih mesta u državi jeste čist vazduh bez aerozagađenja, veliki broj termomineralnih izvora, velika koncentracija anjona, gas radon i prijatna klima.\nU Sokobanji leči se veliki broj različitih oboljenja: hronična ginekološka oboljenja, lakši oblici Parkinsonove bolesti, hronični reumatizam, psihička i fizička iscrpljenost, bronhijalna astma, išijas i dr.


Italijanski krilni napadač Mateo Politano ostaće u Interu nakon što je milanski velikan otkupio njegov ugovor od Sasuola za 20 miliona evra, objavljeno je na sajtu kluba.\nPolitano je prošle sezone na pozajmici bio jedan od najboljiih igrača "nero-azura" i tako obezbedio ostanak na stadionu "Đuzepe Meaca".\nMateo Politano u duelu sa Daglasom Koštom\nOvaj 25-godišnji fudbaler na 36 utakmica postigao je pet golova i dao veliki doprinos da Inter i drugu godinu u nizu izbori plasman u Ligu šampiona.\nPolitano je ponikao u Romi, ali u tom klubu nije dobio šansu, pa je preko Peruđe, Peskare i Sasuola stigao u Inter.\nDobrim igrama stigao je i do dresa reprezentacije Italije i do sada odigrao tri utakmice.


Dodik: Inckov odlazak je moj prioritet | Republika Srpska | Novosti.rs\nDodik: Inckov odlazak je moj prioritet\nS. M. | 08. novembar 2018. 20:28 | Komentara: 1\nMilorad Dodik, lider RS i novi srpski član Predsedništva BiH, o visokom predstavniku. Bez sastanka, dok se ne izvini što je poredio RS i Hitlerov režim\nMILORAD Dodik, predsednik RS i novi srpski član Predsedništva BiH, kritikovao je visokog predstavnika Valentina Incka i poručio da je on "mešetar", koji govori neistine i kleveta Republiku Srpsku.\n- Pogotovo ono što je poredio RS i Hitlerov režim. Sa njim se nećemo sastati dok god se ne izvini RS - izjavio je u četvrtak u Banjaluci Dodik.\nPročitajte još: Dodik odbio susret sa ambasadrom Austrije u Sarajevu\nOn je dodao i kako su dosadašnji visoki predstavnici doneli 566 odluka nametnutih RS.\n- Oni su bezobraznici koji su doveli do toga da se kreira potpuno novi sistem. Odlazak visokog predstavnika biće moj prioritet - izjavio je Dodik i pozvao sve da "odbiju odluke visokog predstavnika".\nDodik je poručio i da će uvesti praksu da se, onim ambasadorima i stranim diplomatama koje dođu na obeležavanje 9. januara, Dana RS, predstavnici RS odazovu na poziv za nacionalne praznike.\nRekao je i da veruje da se krajem ovog meseca može formirati nova Vlada RS i da već sada računaju na podršku 56 poslanika u Narodnoj skupštini RS. On je istakao da će od ponedeljka početi međustranački sastanci oko formiranja vlasti.\nDodik je poručio i da "niko ne traži da se DNS odrekne poslanika", ali je istakao da "postoje neki ljudi čijim radom nije zadovoljan".\n- Ne tražim da se neko izbacuje iz partije, ali moram da kalkulišem sa onima koji su u svim okolnostima sigurni i na koje možemo da računamo. I svaki poslanik iz SNSD koji izgubi poverenje rukovodstva, imaće sankcije. Nemojte u to sumnjati - poručio je Dodik.\nPročitajte još: Pola vlade RS nova lica\nOn je dodao i da SNSD ima nesumnjiv kapacitet, a cilj je stabilna većina u NSRS.\n- Nismo još razgovarali o mestima. Prvo moramo da promenimo dosta u mentalitetu ljudi koji dobiju odgovorne dužnosti. Prioritet svih prioriteta je RS. Onaj ko tako ne radi, bez obzira na to odakle dolazio, neće moći da nastavi da radi - dodao je Dodik i ponovio da će položiti zakletvu u NSRS, a da će "njegovi ljudi" predložiti zakon da svi koji učestvuju u vlasti na nivou BiH zakletvu moraju da polože u Narodnoj skupštini RS.\nPAVIĆ: BIĆEMO DEO VLASTI\nPredsednik DNS Marko Pavić izjavio je da je ta stranka postigla najbolji izborni rezultat do sada sa 100.000 osvojenih glasova, ali da je očigledno da SNSD ima snagu kojoj se skoro niko ne može suprotstaviti.\n- DNS ima potpisan koalicioni sporazum o formiranju vlasti sa SNSD i SP. Mi taj sporazum poštujemo - rekao je Pavić novinarima u Banjaluci, gde je obeležena krsna slava DNS Mitrovdan.\nSasvim sam siguran 22.43%


Nije tačno, kad bismo se svi ovako ophodili broj onih nesavesnih koji bacaju đubre bi bio samo još veći zato što će uvek da budu sigurni da će neki dekica, dečko, bakica, teta itd da pokupe đubre iza njih. Samo milionske kazne za svakoga ko baca đubre rešavaju problem i tu je kraj\nОва вест би требала да буде у оним насловним што се врте, можда ће мање људи ући на вест па неће бити зараде али ће сигурно утицати на људе, као што и до сада сви наслови утичу на перцепцију људи...\n19.09.2020. 19:20 Subota\n- Vredi svake pohvale, ali sve manje je ovakvih savesnih građana.\nMilja iz Zemuna iz svog domaćinstva iznese JEDNU kesu smeća GODIŠNJE - a ovo je NJENA TAJNA


NAJMANJI PAD BDP\n17.11.2020. 21:13h 17.11.2020. 21:13h\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je na Kurir televiziji povećanje plata, penzija i minimalne cene rada u narednoj godini.\n"Za razliku od velikog braja zemalja, možda ih ima par na svetu, koje će u narednoj godini ići na podizanje plata i penzija, mi imamo prostora u našem budžetu za njihovo podizanje", rekao je Mali gosrujući u emisiji "Usijanje dana".\nOn je rekao da će se ići sa povećanjem penzija od 5,9 odsto.\n"Ako uzmete u obzir da je inflacija negde oko 1, 1,5 odsto, dakle u realnom iznosu imate povećanje od 4,5 odsto i to u uslovima najveće ekonomske krize ikada", istakao je ministar Mali.\nOn je dodao da je Srbija minimalnu zaradu povećala za 6,6 odsto.\n"Od 1. januara imamo povećanje plata u javnom sektoru od 5 odsto za sve zdravstvene radnike, 3,5 odsto za sve ostale, a onda od 1. aprila dodatno povećanje od 1,5 odsto za sve druge, tako da ukupno počev od 1. aprila svi imaju povećanje od 5 odsto", precizirao je ministar Mali.\nOn kaže da mu nije poznato da je nijedna zemlja tako nešto uradila u doba ove ekonomske ekrize.\n"Imaćemo najmanji pad bruto domaćeg proizvoda u 2020.godini, to kaže Međunarodni Monetarni Fond, Evropska komisija i sve projekcije koje oni i njihove relevantne institucije izbacuju govore u prilog tome da smo najbolji", zaključio je ministar Mali.\nSiniša MaliUsijanje danaplatepenzije


Bošnjačko nacionalno veće tvrdi: Imamo pravo da preimenujemo škole - Sputnjik Srbija\n08:58 27 Januar 2021\n18:11 14.08.2018 (osveženo 18:21 14.08.2018) Preuzmite kraći link\nPotpredsednik BNV Esad Džudžo rekao je na konferenciji za novinare da državni funkcioneri svojim komentarima krše zakon mešajući se u nešto što je zakonska, ustavna i međunarodna ingerencija BNV, prenosi Tanjug.\nPozivajući se na Zakon o nacionalnim savetima nacionalnih manjina, Džudžo kaže da nacionalni saveti nacionalnih manjina imaju pravo da četvrtinu obrazovno-vaspitnih ustanova u kojima se nastava izvodi i na jeziku te nacionalne manjine proglase ustanovama od posebnog značaja.\n„Mi smo u skladu sa tim zakonom proglasili devet škola za obrazovne ustanove od značaja za Bošnjake u Sandžaku i time ispunili ono što nam zakon propisuje“, rekao je Džudžo.\nBNV će raditi na tome da ohrabri 72 člana školskih odbora da poštuju zakon, proceduru i nadležnosti koje BNV ima kao organ manjinske samouprave, istakao je Džudžo.\nOn navodi da po Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, školski odbori do 31. avgusta treba da usvoje ili odbace predloge BNV, a da je 31. decembar krajnji rok do kojeg ministar prosvete Mladen Šarčević treba da potpiše saglasnost na tu njihovu odluku.\nMinistar Šarčević je ranije rekao da je predlog BNV „ispolitizovana priča“, a ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić da je taj predlog „pokušaj instrumentalizacije nacionalnog saveta bošnjačke nacionalne manjine u političke svrhe kojim predsednik BNV Sulejman Ugljanin želi da postigne određene političke poene“.\nBošnjačko nacionalno veće, Esad Džudžo, Novi Pazar


BIJELE TRAKE SPREMNE ZA PREMIJERU – Balkan\nBIJELE TRAKE SPREMNE ZA PREMIJERU\nPosted on May 31, 2019 May 31, 2019 2 views\nCilj ekranizacije video spota „Bijele trake“ je prenijeti poruku mira, ljubavi i dostojanstva Bošnjaka ali i stradanja nevinih žrtava, upoznati nove generacije sa historijskim činjenicama iz nedavne prošlosti ali i poslati poruku da nas nisu ubili, nisu raselili i da se ponovo vraćamo na naša ognjišta.\nProšle sedmice u Prijedoru je završeno snimanje zadnje od ukupno četiri etape snimanja kada je u pitanju ekranizacija za novu kasidu grupe Rejjan pod nazivom Bijele trake. Snimalo se na području općine Prijedor, u Kozarcu, Sarajevu i Beču a u spotu se pored članova Grupe Rejjan pojavljuje i preko 50 glumaca i statita. Interesantna je činjenica da se nakon skoro tri decenije od počinjenih genocida nad Bošnjacima (gdje se posebno izdvajaju istočna Bosna – Srebrenica, lijeva obala Sane – Prijedor) napisane i pišu se knjigeo ali nije snimljen niti jedan dugometražni igrani film. Nažalost bošnjačka inteligencija uglavnom se bavi (samo) pisanjem knjige, a naš bošnjački narod slabo čita. Omladina još manje.\nGrupa Rejjan snima već drugi po redu „kratki film“ o ovim, za bošnjački narod bolnim događajima, o kojima smo već odavno trebali podučiti generacije koje stasavaju, obzirom da u udžbenicima historije ove teme nema. I za ovaj projekat grupa Rejjan je okupila vrsne umjetnike, kako vokale tako i muzičare, tekstopisce, kompozitore, režisere, scenariste i veliki broj statista a sve radi stvaranja malog umjetničkog djela izuzetne važnosti na temu o kojoj se mnogi ne usuđuju govoriti a nekamol pisati i snimati.\n„ I ovaj smo put to uradili spretno kroz savremenu formu kratkog video klipa koju današnja omladina najčešće konzumira, i ne samo omladina i ne samo na našem govornom području. Ovaj oblik video zapisa može se širiti i pregledati putem socijalnih mreža, koja je aktuelna u sadašnjosti“, kazao je Rijad Imamović vođa Grupe Rejjan.Tekst za kasidu Bijele trake napisao je poznati tekstopisac Dževad Ibrahimović, autor tekstova „Devet heroja“ i „Šam“ kao i još preko 150 tekstova koji su do sada objavljeni u javnosti. Muziku je radio Nezir Vilogorac i Abdulkerim Popaja koji je uradio i aranžman u muzičkom studiju Mekam.\nEkranizacija spota je povjeren već provjerenoj i dobro uhodanoj produkcijskoj kući One Moment Studio na čelu sa Sulejmanom Muratovićem koji ujedno i potpisuje scenario i režiju ovog spota. „Cilj ove ekranizacije nije poticanje mržnje, netrpljivosti i stvaranje loše slike Bošnjaka kao naroda koji pamti samo teške trenutke u svojoj historiji, cilj je da kroz ovaj video podučimo mlade generacije koje nisu bili svjedokom tog vremena o snazi bošnjačkog duha, vjere, povratka na svoja ognjišta, ljubavi, plemenitosti i suživota“, kazao je režiser Sulejman Muratović.\nMontaža spota, koju potpisuje tim „Naš film“ iz Sarajeva, završena je i sve je spremno za premijeru koja će se održati u Prijedoru 31. maja 2019 godine na dan obilježavanja Bijelih traka. Premijera spota posvećena je ubijenim građanima Prijedora nesrpske nacionalnosti 1992. godine (bošnjacima, hrvatima i ostalim). Premijera će se održati pod visokim pokroviteljstvom NJ.E. Ramizom Salkićem, potpredsjednkom bh. entiteta RS – a.\nOvaj visokobudžetni projekt podržao je veliki broj institucija, organizacija, vjerske zajednice u BiH i dijaspori, te ugledni pojedinci u našem društvu koji ćr biti potpisani na spotu. Generalni pokrovitelj projekta je Federalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica na čelu sa ministrom Edinom Ramićem.\nOBAVIJEST O SNIMANJU BAJRAMSKE ČESTITKE REISU-L-ULEME


Zanimljive činjenice o filozofskom fakultetu u Beogradu - Obrazovanje | Srednje škole | Fakulteti | Informacije omladina.net obrazovanje.omladina.net/\nZanimljive činjenice o filozofskom ...\nZanimljive činjenice o filozofskom fakultetu u Beogradu\n14 decembra, 2013 admin Uncategorized\nFilozofski fakultet je najstariji fakultet Univerziteta u Beogradu, čiji počeci sežu u 1838.g. kada je aktom kneza Miloša u Kragujevcu osnovan Licej. Filozofski je bio jedan od fakulteta prilikom osnivanja Velike škole 1863.g, kao i prilikom osnivanja Beogradskog univerziteta 1905.g. Od Filozofskog fakulteta se najpre izdvojio Prirodno-matematički fakultet, a 1960. i Filološki fakultet.\nFilozofski fakultet ima 255 saradnika u nastavi, a na njemu studira oko 6000 studenata. Na ovom fakutetu postoji deset studijskih grupa – filozofija, sociologija, psihologija, pedagogija, andragogija, etnologija i antropologija, istorija, istorija umetnosti, arheologija i klasične nauke. Za upis u prvu godinu osnovnih studija mogu konkurisati kandidati koji su završili četvorogodišnju srednju školu. Prijemni ispit se polaže po studijskim grupama. Neke od ovih studijskih grupa imaju tradiciju dužu od jednog veka i poznate su i priznate u svetu. Danas je Filozofski fakultet moderna škola koja prati sve savremene tokove evropskog akademskog prostora. Ovo je mesto na kome se odvija nastava i razvija nauka, ali ujedno se ovde održavaju i tribine i sportska takmičenja, mesto gde se okupljaju studenti različitih profila, gde se promovišu nove knjige i održavaju stručni i naučni skupovi, mesto na kome se polemiše i gde se razvijaju ideje.\nFilozofski fakultet u svom sastavu ima i sledeće naučne jedinice: institut za istoriju umetnosti, institut za pedagogiju i andragogiju, institut za psihologiju, institut za filozofiju, centar za kiparske studije, arheološku zbirku… Fakultet izdaje i časopis „Splatoa“ koji uređuje nekolicina entuzijastičnih studenata Filozofskog fakulteta koji žele da studentski život učine zanimljivim i da pomognu afirmaciju studenata svog fakulteta. Organizacija časopisa teži da objedini studente Filozofskog fakulteta i da ih aktivira pružajući im podršku u ostvarivanju ideja i glasnu slobodnu reč. Pored studentskog časopisa postoji i projekat „Vodič za brucoše“ kojim je studentima prve godine na fakultetu omogućeno da se brže prilagode studentskom životu.\nU podrumu zgrade fakulteta nalazi se klub Ilegala, gde su cene pića povoljne pa samim tim i dostupne studentima koji ovde često provode svoje pauze između predavanja. Ilegala je skromno uređena, organizovana je na dva nivoa, a zidovi su prekriveni policama sa knjigama. U sklopu prizemlja zgrade fakulteta nalazi kultna knjižara Plato, a u produžetku je i kafić Plato koji leti otvara svoju baštu. U prizemlju Filozoskog fakulteta nalaze se šalteri i amfiteatar „Georgije Ostrogoski“ gde se održavaju predavanja. U suterenu u glavnoj zgradi se nalaze sportska sala i svlačionice Sportskog udruženja Filozofskog fakulteta. Književni fond Filozofskog fakulteta sadrži oko 280 000 monografskih publikacija i oko 2 000 serijskih publikacija u oko 112 000 svezaka. Bogatio se ne samo kupovinom stručne literature, već i poklonima ustanova i pojedinaca koji su u okviru biblioteka izdvojeni u posebne legate.\nU okviru fakulteta deluje dosta studentskih organizacija, a članstvo u njima je sjajna prilika za studente da se unaprede, promovišu i pozitivno utiču na stvaranje jedne sposobne i zdrave studentske svesti. Tu su studentski parlament, sportsko udruženje, savez studenata, udruženje studenata psihologije, klub studenata istorije…\nIspred TT Group-a napisala Ana Todorović Radetić.\nadminZanimljive činjenice o filozofskom fakultetu u Beogradu 12.14.2013\nMikakeync - 25 septembra, 2020 reply\nLuqrwt nnymfu buy zithromax online effect Symbols and gradients\nzithromax drugs - 27 septembra, 2020 reply\nmost acquisition bargain online observed, staunchly by the VIth. [url=http://zithromaximum.com/]discount ca zithromax[/url] And owed toR R† Anaphylactic Reactions elevated the symbol seeking Capsulorhexis.\naccept generic online ventricles of life considerations. <a href=" price clomid 50mg coconuts are tranquillity not on the determinant side of overtakes\nKoji su sve problemi onlajn predavanja 21 oktobra, 2021\nPolazak u školu i kako ga preživeti – vodič za roditelje 30 septembra, 2021\nŠta nas čeka od septembra – online ili standardna nastava? 8 septembra, 2021


Poziv | Saopštenja za javnost\n28 januara, 2014 • 19:09 0\nHumanitarna modna revija „Moda, entuzijazam velikodušnost“ za projekat „Tvoje pravo da znaš“\nU četvrtak, 30. januara 2014. godine, u Matici iseljenika (Nušićeva 4, Beograd) sa početkom u18 h, održaće se humanitarna modna revija modnog studija „Nency Fashion“ by Nevena Ničetin, pod nazivom „MODA, ENTUZIJAZAM VELIKODUŠNOST„.\n40% sredstava prikupljenih kupovinom izloženih modela namenjeno je nastavku projektaUdruženja za reviziju pristupačnosti. „Tvoje pravo da znaš„, čime će biti omogućena besplatna pravna pomoć gluvim osobama u cilju njihove bolje integracije u društvu.\nPodršku ovom događaju svojim prisustvom i prilozima daće i članice „Međunarodnog kluba žena“ iz Beograda (International Women’s Club-IWC) koji je i sam finansirao projekat „Tvoje pravo da znaš“ 2013. godine, uz izuzetno uspešne rezultate.\n„Tvoje pravo da znaš“ je projekat Udruženja za reviziju pristupačnosti, koji uspešno vodi Bojana Pavlović Jovanović, i sama koja osoba sa 100% oštećenim sluhom. U 2013. godini ona nastavlja rad na projektu sa Gradskim udruženjem gluvih Beograda, kroz radionice, programe edukacije i besplatne pravne pomoći osobama sa oštećenom sluhom širom Srbije.\nOd sredstava prikupljenih na tradicionalnom decembarskom Božićnom bazar, IWC godišnje finansira oko 15 projekata, a jedan od njih u 2013. godini bio je i projekat „Tvoje pravo da znaš“, koji će i ovom prilikom, podržati svojim prisustvom na humanitarnoj reviji.\nFiled under: Poziv, humanitarna akcija, international women’s club, iwc, nevena ničetin\n4 decembra, 2012 • 16:54 0\n05. decembra 2012. g. u 18:00 u Costa Coffe, Jurija Gagarina 28, Novi Beograd organizuje se događaj pod nazivom #PosaoUp koji ima za cilj da na jednom mestu okupi one koji traže posao, i one koji traže pojedince i kompanije iz oblasti online promocije. Pročitajte ostatak ovog unosa »\n20 septembra, 2012 • 17:30 0\nALTERO – Asocijacija za lični trening, edukaciju, razvoj i osnaživanje organizuje šestodnevni trening o rodnoj ravnopravnosti i upotrebi dramskih tehnika i forum teatra u borbi protiv rodno-zasnovanog nasilja. Pročitajte ostatak ovog unosa »\nFiled under: Poziv, altero, dramske tehnike, rodna ravnopravnost\n23 jula, 2012 • 13:00 0\nKonkurs za najlepšu fotografiju dojenja pod nazivom „Dojite s ponosom“\nU susret predstojećem obeležavanju Svetske nedelje dojenja 2012 (1-7. avgust), Udruženje RODITELJ organizuje Konkurs za najlepšu fotografiju dojenja pod nazivom „Dojite s ponosom“.\nMomenti dojenja su među najlepšim, najintezivnijim trenucima povezivanja između mame i bebe. Sve mame koje žele da svoje sačuvane dragocene trenutke podele sa drugima i na taj način doprinesu promociji dojenja u Srbiji, mogu poslati svoje fotografije (uz podatak o trenutnom uzrastu deteta) na adresu konkurs@roditelj.org. Pročitajte ostatak ovog unosa »\nFiled under: Poziv, udruzenje roditelj\n13 jula, 2012 • 15:13 0\nU nedelju, 15. jula 2012. godine sa početkom u 18 časova u joga parku na beogradskoj Adi akciji besplatnih joga časova pod nazivom: VEŽBAJTE JOGU SA NAMA 2012. koja se već četvrtu godinu sprovodi u organizaciji Joga Saveza Srbije pridružiće se i Aqua Viva i mnoge javne ličnosti. Pročitajte ostatak ovog unosa »\nFiled under: Poziv, akva viva, aqua viva, joga savez srbije, časovi joge\n3 jula, 2012 • 17:30 0\nUdruženje RODITELJ poziva studente da se priključe Volonterskom servisu Centra za rani razvoj i učestvuju u implementaciji programa namenjenih roditeljima i deci uzrasta do 6 godina. Pročitajte ostatak ovog unosa »\nFiled under: Poziv, rani razvoj dece, udruzenje roditelj, volontiranje\n13 juna, 2012 • 18:50 0\nSpecijalni gosti bili su ambasador Japana, Njegova Ekselencija gospodin Toshio Tsunozaki i predstavnici brojnih ambasada, diplomatski kor, druge značajne ličnosti kao i petnaesta generacija maturanata gimanzije, brojni saradnici i prijatelji, predstavnici medija. Nakon pozdravnih govora uvaženih gostiju i principala škole, muzičkog programa i koktela, petnaestoj generaciji maturanata, ambasador Japana Njegova Ekselencija gospodin Toshio Tsunozaki uručio je diplome. Pročitajte ostatak ovog unosa »\nFiled under: Poziv, british school belgrade, internacionalna skola, Obrazovanje\n11 juna, 2012 • 09:49 0\nOSA računarski inženjering poziva na skup „Dani ŠIROKO otvorenih vrata“ koji će se održati u četiri termina, 26. i 27. juna od 10h i od 13h, u OSA-Canon Demo room-u (Adresa: Beograd, Takovska 45, VI sprat).\nFiled under: Poziv, canon, dani široko otvorenih vrata, demo room, demonstracija rada, osa, ploter, skup, široki format\n6 juna, 2012 • 16:11 0\nTradicionalni turnir u fudbalu pod nazivom Musa Musahu održan je u nedelju, 3. juna u Preševu. Kompanija MaxBet bila je glavni sponzor ovog događaja, na inicijativu osnivača kompanije Saše Marčete, koji i sam često naglašava prednosti bavljenja sportom i učestvovanja u sportskim manifestacijama. Pročitajte ostatak ovog unosa »\nFiled under: Poziv, fudbal, maxbet, saša marčeta


Žive na 20 km od Novog Pazara – Nemaju ni za lijekova – Sandzaklive.rs\nŽive na 20 km od Novog Pazara – Nemaju ni za lijekova\n0 996 3 minuta čitanja\nU zabitom i skoro potpuno raseljenom selu Cvrnje na Rogozni, udaljenom od Novog Pazara više od 20 kilometara, u teškoj bedi i sirotinji, bez ikakvih primanja i pomoći, žive i bore se za goli opstanak teško bolesna starica Ratka Đorđević (75) i njena ćerka Slobodanka (40).\nOne, osim u lekovima, oskudevaju i u najosnovnijim namirnicama, pa su često prinuđene i da gladuju. Da im nisu koze i četiri kokoške, njihov život bio bi još teži i neizvesniji. Da nešto “napišemo” o Ratkinom i Slobodankinom mukotrpnom životu i pozovemo dobre ljude iz naše dijaspore da im pomognu zamolili su nas bivši (odseljeni) žitelji Cvrnja, sada rasuti po periferiji Novog Pazara i širom Srbije, koji kad leti povremeno dođu u rodni kraj. Onda pogledaju i eventualno poprave oronule kuće i pokose livade, a po nešto i pruže bolesnoj majci i njenoj ćerki.\n– Cela Rogozna je sirotinja, možda najsiromašniji deo Srbije, a selo Cvrnje je jedno od najpasivnijih i najsiromašnijih na planini. Zbog toga smo svi morali da tražimo bolji život daleko od kućnog praga. Mnogi ga nisu našli, ali ovamo nemaju gde da se vrate, jer bi, pogotovu ove godine kada od suše sve izgore, pocrkali od gladi. Leti nas ovde bude i po desetak porodica, a zimi samo dve-tri. Ratka i Slobodanka nemaju gde da odu, zime su za njih uvek veliko iskušenje – priča za “Vesti” njihova bivša komšinica koja sada živi u Novom Pazaru.\nTo potvrđuju i siromašna starica i njena ćerka.\n– Sirotinja nas prati od rođenja. Koliko god da radimo i da se trudimo, ovde teško možemo da zaradimo i za hleb. Dok sam bila zdravija, dok sam sa Slobodankom išla u potragu za šipurkom, klekom i pečurkom, imali smo bar za opanke, lekove i najosnovnije namirnice. Stigle su me godine, noge i srce me izdaju, više ne mogu u šumu. Ovoga leta nema posla ni za Slobodanku, jer je velika suša, pa nema šumskih plodova. Ne znam kako ćemo dalje i šta nas čeka iduće zime – priča starica Ratka i naglašava da joj je žao ćerke Slobodanke i dodaje:\nNovopazarka – Suprug me je ostavio nakon šest mjeseci braka, nikada nije video Arijetu, niti se javio\n– Snašla bi se ona negde u Novom Pazaru, Kraljevu ili Kragujevcu, gde je najviše odseljenih sa Rogozne, radila bi bilo šta, ali neće da ostavi mene samu i bolesnu na planini, bez igde ičega, u kućerku od blata i sa zemljanim podom koji malo jača oluja može da odnese.\nŽali se starica i ističe da zimi, kad napadaju veliki snegovi, i vukovi zavijaju ispod njenih prozora. Godinama Ratka i Slobodanka pokušavaju da kupe kravu, koja bi im bar malo poboljšala život, ali ne uspevaju da sakupe za njih ogromnih i nedostižnih 1.000 evra, često se, da ne bi gladovale, zadužuju u obližnjoj prodavnici i uvek na vreme vrate dug.\n– Maštamo o nekoj boljoj kući sa vodom i kupatilom. Mnogo bi nam značila i veš mašina, da ne peremo rukama, obradovale bi se i televizoru, električnom šporetu.. Spavamo zajedno na jednom starom kauču i živimo u nadi da će nam neki dobrotvor kupiti bar jedan pristojan ležaj. Ništa mi same ne možemo da nabavimo, srećne smo kad nismo gladne. Valjda nam je takva sudbina, takve smo sreće u životu – ističe Slobodanka Đorđević i naglašava da se nipošto neće odvajati od bolesne majke, makar je to i života koštalo.\nGrad i država ne haju za nevolje\nPoput još mnogo sirotinje u ovom kraju, posebno usamljenih i onemoćalih staraca, ni Ratka i Slobodanka nemaju nikakvu, pa ni poljoprivrednu penziju, nemaju zdravstvenu knjižicu, ni socijalnu pomoć, pa često moraju da plaćaju lekarske preglede i skupe lekove. Mnogi od njih zaslužuju i takozvanu tuđu negu, ali nema ko da im pomogne da se za svoja prava izbore. Mnogi su stari i nepismeni i ne znaju šta im pripada, niti uopšte mogu da odu do Novog Pazara i obilaze razne šalter. Na žalost, umesto da im pomognu, gradske i državne službe od njih često okreću glavu i ostavljaju ih na milost i nemilost surovoj planini i neizvesnoj sudbini.\nNa usluzi i Hido\nKo od plemenitih čitalaca “Vesti” može i želi da pomogne Ratki i Slobodanki Đorđević, kako bi rešile bar poneku muku koja ih pritiska, na usluzi je kao i uvek Redakcija “Vesti” i naš saradnik humanitarac Hido Muratović sa kojim se možete dogovoriti oko načina slanja i dostave pomoći putem telefona na broj: +381 64 330 32 40.\nZa liječenje male Merjem Nikšić iz Novog Pazara do sada prikupljeno 61.500 eura, treba još 80.000\nVIDEO - Rakete Vojske Srbije ugrozile vojnike, seljane i stoku na Pešteru


Nesreće Archives - Stranica 3 od 12 - Tango Six\n27. mar 2015 Nesreće\nPad aviona nemačke low-cost kompanije Germanwings još jednom je podsetio na važnost bezbednosnih procedura. Njene nedostatke nedvosmisleno je otkrila crna…\nIstraga o padu Erbasa A320 sa leta 4U 9525 još traje, a aviompanije i civilne vlasti širom sveta već su…\n26. mar 2015 Aviokompanije, Nesreće\nBEOGRAD – Povodom pada aviona A320, kompanije Germanwings i Lufthansa organizuju konferenciju za medije na kojoj će izneti nove informacije. …\n26. mar 2015 Nesreće\nCrna kutija iz kpita aviona A320 kompanije Garmanwings, koji se srušio na jugu Francuske, za sada je, prema izvoru bliskom…\n25. mar 2015 Nesreće\nBEOGRAD – Politika danas donosi analizu profesora međunarodnog prava i prava odbrane Zorana Vučinića o možda najbitnijem aspektu nesreće…\n91 komentara Pročitaj više\n24. mar 2015 Nesreće\nBEOGRAD – Dve potpuno različite vazduhoplovne nesreće u dve različite evropske zemlje, dogodile su se za samo dve neje….\nPotvrđeno da je kopilot namerno srušio avion A320\nDruga crna kutija iz aviona Airbus 320-200 nemačke low-cost kompanije Džermanvings (Germanwings) potvrdila je da je kopilot Andreas Lubic namerno…\nBEOGRAD – D javnost čeka da čuje obećane rezultate rada komisija koje bi trebalo da rasvetle pad helikoptera Mi-17…


“PRAVDA ZA DŽENANA MEMIĆA”: ARIJANA, BIT ĆEŠ TI NAMA DOBRO AKO BOG DA, BRZ OPORAVAK - Iskra Islama\n“PRAVDA ZA DŽENANA MEMIĆA”: ARIJANA, BIT ĆEŠ TI NAMA DOBRO AKO BOG DA, BRZ OPORAVAK\nOd danas još jača! Uz tebe smo, brz oporavak! – poručili su iz ove grupe prenosi crna-hronika\n← U NJEMAČKOJ POPLAVLJENA BOSANSKA DŽAMIJA I NEKOLIKO NAŠIH KUĆA I STANOVA\nEVO KADA ĆE SE KLANJATI BAJRAM NAMAZ U BIH →


NOVI ULTIMATUM SRBIJI!? | Skandalozno\nNOVI ULTIMATUM SRBIJI!?\nSrpska, odnosno jugoslovenska delegacija u pregovore je ušla u dobroj veri da može da se postigne dogovor koji bi predupredio i intervenciju NATO-a, ali i sve ono čemu smo danas svedoci, kaže nekadašnji diplomata Zoran Milivojević.\nTaj pritisak je nastao u okviru geostrateškog projekta kome danas svedočimo u regionu, ne samo vezano za pokušaje da se definitivno potvrdi projekat nezavisnog Kosova, već i vezano za proširenje NATO-a i druge geostrateške projekte koji prevazilaze pitanje kosovske nezavisnosti, dodaje Milivojević.\nVenecuela čeka napad: Sirija, Libija, Irak… Da li smo mi sledeći?\n„Stvarna namera SAD bila je da započne rat u koji će uvući Evropu, rukovodeći situacijom na taj način da se jugoslovenska delegacija dovede u takav položaj da prosto ne može da potpiše dokument. Svi zvaničnici koji su radili na ovome, veoma jasno su stavili do znanja da se Srbi moraju učiniti odgovornim kako bi se prešlo u vojnu akciju“, rekao je Rubin.\nI Milivojević kaže da su ciljevi konferencije kod strana shvaćeni različito. Cilj Srbije, prema njegovim rečima, bio je da se postigne rešenje koje će sa dnevnog reda skinuti albansko pitanje.\n„Međutim, ciljevi druge strane, pre svega SAD, bili su sasvim drugačiji“, komentariše Milivojević, „Imali su geostratešku dimenziju, koja je podrazumevala ovladavanje ovim prostorom i omogućavanje vojno-političkog prisustva na ovim prostorima. To je sada potpuno jasno.“\nTada je, podseća Milivojević, Hašim Tači, sadašnji predsednik samoproglašenog nezavisnog Kosova, prvi put promovisan kao politički lider.\nI razgovori i ponuđeni dokument, prema Milivojevićevim rečima, imali su ultimativan karakter, koji je podrazumevao odustajanje Srbije od suvereniteta i teritorijalnog integriteta i njeno razvlašćivanje na jednom delu teritorije. Rambuje je, prema Milivojevićevim rečima, bio prethodnica i agresiji i nasilnoj secesiji Kosova, čemu danas svedočimo.\nOno što je za tadašnju srpsku političku elitu bilo neprihvatljivo u sporazumu koji su zapadne sile pokušale da nametnu, jeste raspoređivanje snaga NATO-a i održavanje referenduma na Kosovu posle svega tri godine, piše u knjizi „Put u Rambuje“ profesor Fakulteta političkih nauka Predrag Simić.\nUloga UN i Saveta bezbednosti svedena je samo na podršku formiranju međunarodnih snaga, koje bi formirao NATO bez učešća i uticaja Saveta bezbednosti.\nTajna večera: Ko je misteriozna sedma osoba u kući Hašima Tačija – FOTO\nDanas premijer takozvanog Kosova Ramuš Haradinaj govori o novoj međunarodnoj konferenciji o Kosovu, čak je samu konferenciju nazvao „Rambujeom 2“. Međutim, prema Milivojevićevim rečima, to bi značilo potvrdu kosovske državnosti.\n„Ceo smisao Haradinajevog ponašanja i platforme sa koje politički nastupaju on i vlada koju vodi, ono što Zapad ne sprečava, a to je dosta indikativno, jeste priznanje (nezavisnosti) i ništa više“, kaže Milivojević.\nTahirijeva ide u susret predlozima američke administracije i sadržaju pisma američkog predsednika Donalda Trampa od 14. decembra, smatra Milivojević:\nPriznanje je cilj oba stanovišta. Međutim, stanovište Tahirijeve je podešeno tako da se Srbija odobrovolji i da pregovorima pristupi benevolentnije nego što je slučaj kada se nastupa isključivo, kao što to radi Haradinaj, zaključuje Milivojević.\nBudite prvi sa komentarom na članku "NOVI ULTIMATUM SRBIJI!?"


Biznis.ba - Libijci planiraju investirati u BiH, žele povećati broj dionica Bosnalijeka\nSastanak u FIPA-i\nLibijci planiraju investirati u BiH, žele povećati broj dionica Bosnalijeka\nA. A. 16:33 / 06.12.2017.\nU okviru četverodnevne posjete Bosni i Hercegovini, delegacija Ekonomsko-društvenog razvojnog fonda Libije na čelu sa predsjednikom Upravnog odbora Tareqom Elabiadiem posjetila je FIPA-u sa ciljem upoznavanja sa mogućnostima ulaganja u Bosni i Hercegovini.\nTakođer, interesirali su se za mogućnosti povećanja dioničarskog udjela u Bosnalijeku d.d. Sarajevo, s obzirom da posjeduju oko 10% dionica u spomenutoj firmi.\nEkonomsko-društveni razvojni fond Libije je državna institucija koja investira u turizam, industriju, infrastrukturu i drvni sektor u Libiji, ali i inostranstvu. Najveći broj projekata su realizirali u Egiptu, a planiraju ulagati i u Bosni i Hercegovini.\nPredstavnici FIPA-e su upoznali delegaciju sa mogućnostima ulaganja u Bosnalijek, kao i sa trenutno raspoloživim projektima iz baze projekata kojima raspolaže Agencija.\nInformirali su ih o statusu stranih investitora, pravima i obavezama, te pozvali da se obrate FIPA-i za sve dodatne informaciji vezano za ulaganja i projekte.


PROVERA SLUHA SVAKOG RADNOG DANA - SDPlus\n27/03/2019 27/03/2019 sdplus.rs\nAkciju provere sluha koja je započeta nedavno u Nišu, Ministarstvo zdravlja je usled velikog interesovanja građana proširilo na celu Srbiju. Zbog toga ovo Ministarstvo poziva građane da u zdravstvenim ustanovama obave preventivne preglede i time pozitivno utiču na svoje zdravlje. U Opštoj bolnici 2Sveti Luka” u Smederevu pregledi se obavljaju svakog radnog dana i subotom u prepodnevnoj smeni tokom marta meseca. U Domu zdravlja u Smederevskoj Palanci takođe su omogućeni pregledi sluha svih radnih dana u nedelji . Do sada je u ambulanti za ORL u smederevskoj bolnici obavljeno 26 pregleda audiometrije.


GENERACIJA TUŽNIH SMAJLIJA! - Školarci\nGENERACIJA TUŽNIH SMAJLIJA!\nIz godine u godinu, mediji i stručnjaci pokušavaju da nas ubace u stanje sve veće zabrinutosti povodom današnje omladine i njene ogrezlosti u nasilje i nemoral. Navodno, deca nam odrastaju u nikad brutalnijem svetu, prevremeno gurnuta u svet odraslih. Nevinost njihovog detinjstva ukrali su konzumerizam i pornografija. Internet i društvene mreže čine da im je zabranjeno voće nadohvat ruke a roditelji i društvo nemoćni su da ih zaštite.\nUz sve ovo medijsko raspirivanje moralne panike u eri tabloidnog spektakla, čovek lako može da zaboravi kako je izgledalo odrastanje današnjih roditelja i poveruje da smo živeli u nekoj bajci iz SFRJ čitanke u kojoj Titovi pioniri piju mleko i idu na spavanje odmah posle crtaća u 7 i 15 sve do samog punoletstva, dočim su naši potomci takve detinjarije prevazišli još u jaslicama i prešli na seks, drogu, nasilje i strah negde u predškolskoj grupi.\nNaučite dete VERBALNOJ SAMOODBRANI!\nMeđutim, nešto na ovoj slici nije u vinklu. Zapravo, kada se zaista dobro zamislimo nad sopstvenim odrastanjem i uporedimo nas kao petnaestogodišnjake ili osamnaestogodišnjake sa generacijom savremenih tinejdžera, ne možemo da se otmemo utisku da bismo ih nekadašnji mi – pojeli za doručak. Čak i bez nekih konkretnih podataka koji bi to pokrepili, sam pogled na današnje tinejdžere intuitivno nam govori da iza njihovih petnaest godina stoji daleko manje iskustva, zrelosti, smelosti, snalažljivosti i „namazanosti“ nego što bi to bio slučaj pre nekoliko decenija. Današnji klinci prosto deluju balavije i bojažljivije od nas, bila to dobra ili loša vest. A da ovaj letimični utisak ne vara, pokazuju i podaci koji stižu sa druge strane Atlantika, gde se fenomen smena generacija već dugi niz decenija daleko ozbiljnije proučava.\nOtišla da živi sa SINOM i SNAJOM i doživela bolno RAZOČARENJE: Suze bake nikog ne ostavljaju ravnodušnim!\nKao što je već dobro poznato, kraj 20. i početak 21. veka obeležila je generacija „milenijalaca“ naduvanog ega, sa više samopouzdanja nego znanja, o kojoj je u knjizi Generacija JA pisala Džin Tvengi, američki psiholog. Milenijalci su odrastali u uverenju da je sasvim prirodna stvar biti u centru pažnje i stavljati uvek sebe na prvo mesto. Slušajući od malih nogu poruke tipa „Ti si poseban“ i „Ti to zaslužuješ“, postali su veoma narcisoidni i fokusirani na sebe, uvereni da su dorasli svakom izazovu, pa su se neretko na otrežnjujući način suočavali sa sopstvenim ograničenjima.\nMONTESORI rečenice koje treba da koristite I U VAŠOJ KUĆI!\nMeđutim, sudeći po najsvežijim istraživanjima, stvari su se i te kako promenile u poslednjih nekoliko godina. Umišljeni milenijalci izgleda da su stvar prošlosti, ali to nikako ne znači da treba da se radujemo što neki novi klinci ne misle da su toliko specijalni i čarobni. Na njihovo mesto stupila je generacija koja je svoj predimenzionirani ego iz stvarnog projektovala u virtuelni svet društvenih mreža, gde on buja, nadima se i kipi, dok ga u stvarnom svetu ostaje sve manje, bukvalno se topeći lajk po lajk.\n10 ZDRAVIH razloga za ŠETNJU PO HLADNOM VREMENU!\nTvengijeva se u novoj knjizi bavi generacijom koja se ne seća vremena pre Interneta, što je uticalo na sve aspekte njihovih života, od društvenih odnosa do mentalnog zdravlja. Oni provode svoje vreme radikalno drugačije i imaju i znatno promenjene stavove o religiji, seksualnosti, politici, društvenim tabuima, karijeri. U prvim redovima su najveće krize mentalnog zdravlja poslednjih decenija, budući da među njima učestalost depresije i samoubistava ubrzano raste. Pritom, nasuprot raširenom verovanju da „deca danas odrastaju sve brže“, pripadnici ove generacije zapravo odrastaju sve sporije. Današnji osamnaestogodišnjaci ponašaju se kao nekadašnji petnaestogodišnjaci, a trinaestogodišnjaci kao desetogodišnjaci, objašnjava Tvengijeva.\nCrpeći podatke iz istraživanja kojima je obuhvaćeno jedanaest miliona Amerikanaca od šezdesetih naovamo, ona je uočila deset važnih trendova koji oblikuju „ajdženere“: oni ne žure da odrastu, borave uglavnom na internetu, ne mare previše za komunikaciju licem u lice, nesigurni su, nereligiozni, plaše se rizika, finansijske nestabilnosti, fleksibilnih su shvatanja, inkluzivni i nepoverljivi prema političkim partijama.\nOsamnaest je novih petnaest\nPrve znake tektonskih promena Tvengijeva je uočila 2012. godine, kada su krivulje na grafikonima nakon dugotrajnih stabilnih trendova počele vrtoglavo da poniru ili skaču, poništavajući višedecenijske postupne pomake u samo par godina. Dok je pokušavala da utvrdi šta se u društvu dešavalo u tom periodu što bi moglo da izazove takvo „iskakanje iz zgloba“, kao glavni osumnjičeni nametnuo joj se pametni telefon, koji je baš u to vreme ušao u živote velike većine Amerikanaca i promenio način na koji ljudi provode vreme, brže i drastičnije nego ijedna inovacija pre toga. Na klince rođene između 1995. i 2012, koji su od puberteta nadalje uživali sva preimućstva procvata društvenih mreža i svedostupnog interneta, onlajn život očigledno je uticao više nego što je iko mogao da pretpostavi.\nPonekad, MAMA ZABORAVI!\nZašto je TREĆE DETE bilo NAJBOLJA ODLUKA koju sam donela?\nPri poređenju I-generacije sa njenim prethodnicama, Tvengijeva je koristila podatke sakupljane u ispitivanju mladih istog uzrasta tokom ranijih decenija, kao jedini pouzdan pokazatelj stavova i emocionalnih stanja, za razliku od sećanja današnjih zrelih ljudi na svoju mladost, koja su često izvitoperena i nepouzdana. Srećom po ovo istraživanje, mlade u SAD još od šezdesetih redovno pitaju za njihove navike i poglede na svet, pa je materijala bilo više nego dovoljno za ovako temeljan pristup – čak jedanaest miliona Amerikanaca obuhvaćeno je njime, i to pripadnika svih društvenih grupa, rasa, ekonomskih kategorija, u gradovima, selima, svih nivoa obrazovanja. Jedne naspram drugih, Tvengijeva je mogla da postavi bejbibumere (1946–1964), generaciju X (1965–1979), milenijalce (1980–1994) i I-generaciju (1995–2012).\nPomozite detetu koje ima VISOKU TEMPERATURU!\nIako je Tvengijeva proučavala samo američku decu, zaključci iz njene studije prilično su primenjivi na sva društva u kojima su internet i pametni telefoni postali dostupni većini dece i mladih, a to je dobar deo sveta, što, kako ona navodi, potvrđuju sve brojnija skorašnja istraživanja njenih kolega iz drugih država. A kao zemlja u kojoj prosečan roditelj smatra da nije pametno ni predškolsko dete poslati „usvijet“ bez pametnog telefona, Srbija sigurno spada u jedno od aktivnih poprišta velike generacijske transformacije koja se upravo odvija pred našim očima.\nOdraslost je bljak\nSva ta pornografija na internetu i seksi veš za šestogodišnjakinje… čovek bi pomislio da će deca i tinejdžeri odrastati brže nego ikada ranije. Međutim, u svetu u kome je sve ono što je intrigiralo i golicalo maštu prethodnih generacija kao prozor u svet zrelosti – postalo nešto krajnje banalno i nadohvat ruke – u ratu za pažnju današnjih klinaca pobeđuju romani o Hariju Poteru i video klipovi slatkih kuca i maca. Kao generacija, današnji ajdženeri sve korake ka zrelosti prave kasnije nego prethodne. I trinaestogodišnjaci i osamnaestogodišnjaci danas se vladaju kao da su još deca, dok adolescencija nastupa tek u dvadestim.\nTvengijeva je kroz razgovore sa američkim srednjoškolcima došla do frapantnog zaključka da je njima sasvim prihvatljivo i normalno da na svoje izlaske sa društvom vode i roditelje, a roditelji su dobrodošli i na kućnim žurkama. „Da li ikada negde ideš bez roditelja?“ pitala je jednog petnaestogodišnjeg momka sa kojim je vodila razgovor za knjigu. „Pa, na utakmice… ali zapravo ne.“\nDa nisu u pitanju samo pojedinačni slučajevi, govore i rezultati istraživanja. Učenici četvrtog razreda srednje škole 2015. godine bez roditelja izlaze ređe nego što su samo pre šest godina izlazili osmaci. Biti sam van svoje kuće iskustvo je koje sve kasnije dolazi na dnevni red, a sa njim i osećaj samostalnosti i samopouzdanje koje donosi sposobnost donošenja sopstvenih odluka. Biti tinejdžer više ne znači želeti da se oslobodiš matoraca kako bi bar par sati dnevno živeo svoj život. Matorci su prosto – ok.\nNaravno, u društvu roditelja nije baš prirodno započinjati svoj romantični život, čak ni današnjim klincima naviklim na njihovu sveprisutnost. Tvengijeva iznosi podatak da duplo manje učenika završnih godina srednjih škola danas ima ljubavni život u odnosu na generaciju bejbibumera i generaciju X.\n5 znakova da je vaše DETE POD STRESOM!\nPokemoni draži od seksa\nA kada vam se ljubavni život svodi na sporadično ćaskanje preko društvenih mreža, nije nimalo neobično ni što seksualni odnosi stižu na tapet kasnije nego ikada pre. Procenat učenika prvog razreda srednje škole koji su seksualno aktivni prepolovio se u odnosu na 1990. godinu, dok je među đacima četvrtog razreda srednjih škola, udeo seksualno aktivnih pao za 15% u istom periodu.\nStavovi ajdženera o seksu definitvno se razlikuju u odnosu na prethodne generacije. Današnji klinci su, u skladu sa tolerantnim duhom vremena, daleko manje konzervativni. Još 2006. godine, čak 50% mladih Amerikanaca smatralo je da seks van braka nije u redu (što je isti procenat kao i 1970), dok je 2016. čitavih 65% mladih mislilo suprotno. Čak je i na seks među maloletnicima prestalo da se gleda kao na nešto sporno i problematično.\nDakle, budući da imaju liberalnije stavove o seksu, pomislili biste da ga današnji mladi ranije, slobodnije i češće praktikuju. O tome se vazda mnogo brine u medijima, imajući u vidu svu tu internet pornografiju i seksualizovanost kulture.\nMeđutim, ajdženeri zapravo manje praktikuju seks . Duplo više današnjih mladih u rane dvadesete ulazi nevino nego što je bio slučaj kod generacije x. Među odraslima rođenim devedesetih duplo je više nevinih nego što je slučaj sa osobama rođenim u šezdesetim. Milenijalci i ajdženeri ređe menjaju i partnere. Dok su pripadnici generacije X prijavljivali u proseku 10,5 seksualnih partnera, milenijalci i ajdženeri imali su seksualne odnose sa prosečno 5,29 osoba.\nŠta je uzrok smanjenoj popularnosti seksualne prakse, u odnosu na teoriju? Opreznost i strah od trudnoće i seksualno prenosivih bolesti, strah od muškaraca kao seksualnih predatora i činjenica da mladi provode manje vremena u fizikom prisustvu drugih mladih, navodi autorka. Dok im seksting i striptiz preko skajpa nisu nimalo strani, seks uživo je nešto sasvim drugo. „Možda je netfliks zamenio seks?“, pita se jedna 26-godišnja sagovornica Tvengijeve i dodaje: „Znam samo da mi hvatanje retkog pokemona pričinjava daleko veće zadovoljstvo nego ćaskanje sa nezanimljivim muškarcima preko aplikacije za dejting.“\nNaravno, tu je i neizbežni surogat za seks – onlajn pornografija. Za neke mlade ona je prosto dovoljna. „Nisam baš zaineresovan za pravi seks. Toliko sam ga se nagledao… Nema ničeg posebnog u tome, zar ne?“, objašnjava jedan osamnaestogodišnjak intervjuisan za knjigu. Realnost u svakom slučaju nije tako glamurozna kao u porno filmovima, što mnogim mladim ljudima predstavlja sve veći problem. „Postojao je raskorak između onoga što sam želeo u glavi i reagovanja mog tela“, objasnio je jedan dvadesetšestogodišnjak svoj prvi i neuspeli pokušaj seksualnog odnosa krajem srednje škole, nakon skoro decenije masturbacije uz onlajn pornografiju. Teorija i praksa definitivno nisu isto.\nSve u svemu, podaci pokazuju da manje mladih upražnjava seks, da se ređe upuštaju u ljubavne veze i da ih sve manje zanimaju brak i deca. Barem kad su heteroseksualni odnosi u pitanju. Naime, dok ajdženeri ne gledaju baš sa posebnim oduševljenjem na tradicionalni brak i porodicu, daleko više odobravaju netradicionalne veze iz LGBT spektra. Heteroseksualni brak je smor, ali gej brak je, s druge strane – baš ekstra.\nNi posao, ni džeparac\nVožnja je još jedna aktivnost koju današnji mladi u SAD počinju da praktikuju sve kasnije. Dok su u generaciji bejbibumera praktično svi u četvrtom razredu srednje škole posedovali vozačku dozvolu, danas je taj udeo pao na 72%. Zapravo, ako su nekada tinejdžeri vršili pritisak na roditelje ne bi li što pre došli do vozačke dozvole, automobila i nezavisnosti koju je vožnja pružala, danas su roditelji ti koji vrše pritisak na svoju decu da konačno počnu da voze i tako ih oslobode obaveze da im po ceo dan izigravaju šofere.\nNi ono po čemu su američki tinejdžeri bili prepoznatljivi zahvaljujući filmovima i popularnoj kulturi – poslovi poput raznošenja novina ili ispomoći u bakalnici na ćošku – više ne predstavlja tako raširenu praksu. Samo 22% osamnaestogodišnjaka nije radilo 1970. godine, dok danas ne radi 44% njih. Oni koji rade, rade manje sati nedeljno nego ikada ranije. Letnji posao ima 43% mladih, dok je 1980. godine preko leta radilo čak 70% njih.\nRazlog što mladi manje rade nije u tome što imaju više školskih obaveza, ističe Tvengijeva. I-generacija troši manje vremena na izradu domaćih zadataka, plaćene poslove, volontiranje i vanškolske aktivnosti – ukupno, nego što su ga trošile prethodne generacije. Imaju čitavih 43 minuta slobodnog vremena više dnevno u odnosu na mlade iz generacije X.\nŠta gube mladi sa gubitkom tinejdžerskih poslova? Pre svega, priliku da se nauče odgovornosti i vrednosti novca. „Čak i kad sam našla posao, otpustili su me zbog neozbiljnosti“, žali se jedna od sagovornica, i to ne tinejdžerka već dvadesetdvogodišnjakinja. „Da sam radila u srednjoj školi, verovatno bih znala kako da se ponašam na poslu, imala bih više discipline i radne etike“, zaključuje ona.\nPošto već ne rade, pomislili biste da današnji tinejdžeri dobijaju od roditelja džeparac kako bi podmirili svoje troškove. Međutim, zapravo manje tinejdžera danas dobija džeparac nego pre. I ovde se na delu pokazuje teza da su današnji osamnaestogodišnjaci kao nekadašnji petnaestogodišnjaci. Umesto da moraju da ekonomišu dobijenim džeparcem, mladi prosto traže od roditelja da im kupe ono što im zatreba. Novac pritiče, ali nema onog neprijatnog osećaja da ga može ponestati ako ne paziš kako ga trošiš.\nZa ajdženere tipično je i da nemaju preveliku naklonost ka alkoholu. Procenat osmaka koji su probali alkoholna pića prepolovio se od 1993. U ranim devedesetim, prosečan osmak već je imao svoje prvo iskustvo sa pićem, dok 2014. prosečan učenik drugog razreda srednje škole nije. Koliko god moglo delovati kao dobro to što mladi odlažu prva opijanja, ovaj trend dolazi na naplatu kada se krene na fakultet, i kada nastupa besomučno oblokavanje i nadoknađivanje propuštenog, uz neiskusno preterivanje, intoksikaciju i pijanu vožnju.\nRoditelji u njima\nTinejdžeri… ima li veće brige za roditelje? To je doba nepromišljenog, rizičnog ponašanja mladih koje donosi mnoge neprospavane noći roditeljima. Ali ne i roditeljima ove generacije. Izgleda da je sve ono vreme provedeno u društvu matoraca umesto sa vršnjacima, u moderne tinejdžere usadilo upravo one strahove i onu opreznost koja priliči roditeljima.\nBiti tinejdžer oduvek je značilo i biti u sukobu niskog do visokog intenziteta sa odraslima, usled borbe neprestane za osvajanje nezavisnosti. Najzad, mladost je doba kada su želje veće od mogućnosti, a smelost veća od mudrosti, pa je nadzor odraslih neophodna kočnica. Bar je tako bilo do sada. Naime, Tvengijeva iznosi podatak da su svađe sa roditeljima sve manje na repertoaru porodičnih odnosa. Ajdženeri kao da su internalizovali roditeljski superego, pa i jedni i drugi imaju isti cilj – da odrastaju sporije. A tamo gde nema sukoba interesa, nema ni sporenja. Kako sprečavati da prebrzo odraste nekog ko to uopšte i ne želi?\nA da se mladima danas generalno ne mili da odrastu, pokazuju brojne ankete. Studenti su skloniji da se slože sa izjavom „želim da se vratim u sigurnost detinjstva“, dok su manje skloni da se slože sa izjavom „radije bih bio odrastao, nego bio dete“ i „srećan sam što više nisam dete“. Biti dete znači manje stresa i više zabave. „Odraslost“ je postala bauk koji deci ukida zabavu. „Zašto se ljudu raduju osamnaestom rođendanu??? Ja se strašno bojim odraslosti!!!“, piše jedan korisnik Tvitera. „Odraslost je sranje. Želim da odustanem“, piše drugi.\nTržište je, naravno, uveliko prepoznalo trend i danas postoji ogromna ponuda bojanki za odrasle i drugih aproprijacija dečijih proizvoda za novu ciljnu grupu. „Intervjuisala sam Džouzi, sedamnaestogodišnju učenicu četvrtog razreda srednje škole koja se upravo upisuje na koledž. Pitala sam je koje filmove najviše voli. Odgovorila je da su to Diznijevi crtaći ‘Zlatokosa’ i ‘Zaleđeno kraljvstvo’”, piše Tvengijeva i zaključuje: „Roditelji su detinjstvo današnje generacije pretvorili u divno mesto sa puno pohvala, zabave i sve manje obaveza. Zašto bi deca uopšte htela da odrastu?“\nNAJLEPŠA MAMA NA SVETU!\nČak i kad mladi dospeju na koledž, roditelji nastavljaju da ih tretiraju kao decu. Prijavljuju ih na predavanja, podsećaju na rokove, bude na vreme. Naša generacija bila bi užasnuta da ih roditelji tako tetoše, ali ovi danas su im zapravo zahvalni, primećuje Džuli Litkot-Hejms, bivša dekanica na Stenfordu. Tokom decenije koju je provela na ovoj poziciji, studenti su počeli o sebi da govore kao o deci. „Želimo da nas tretirate kao decu, a ne kao odrasle“, tipičan je studentski zahtev, prenosi Tvengijeva iskustvo Litkot-Hejmsove.\nKnjiga nije naša briga\nA pošto već sve probaju kasnije, manje rade, manje uče, manje izlaze, manje ljubavišu i manje piju, šta onda rade umesto toga? Vreme je da se vratimo na negativca sa početka teksta – pametni telefon u njihovim rukama.\nProsečan učenik četvrtog razreda srednje škole u SAD, istraživanja pokazuju, provodi dva sata i petnaest minuta dnevno u slanju poruka preko telefona, dva sata na internetu, sat i po u igranju igrica i pola sata u video ćaskanju. To je ukupno šest sati dnevno sa novim medijima – praktično čitavo slobodno vreme koje mladi imaju, navodi Tvengijeva.\nKoliko vremena provode na društvenim mrežama? Tokom prethodnih sedam godina, od svakog drugog mladog, društvene mreže postale su svakodnevno mesto boravka praktično svakog tinejdžera. Na prvom mestu po omiljenosti su instagram i snepčet, koje koriste 80% odnosno 79% mladih. Devojčice su strastveniji korisnici, dok dečaci dosta vremena troše i na igranje video igrica.\nSve ovo vreme provedeno na internetu mora biti nauštrb nekih drugih aktivnosti, ali kojih? Pre svega – čitanja. Sedamdesetih godina većina tinejdžera čitala je knjige i časopise svakog dana, dok danas to čini samo 16% njih. Knjige jednostavno nisu dovoljno brze za generaciju koja je navikla na multitasking i neprestano menjanje fokusa pažnje. „Teško mi je da dugo čitam jednu knjigu, da sedim mirno i budem tiha“, objašnjava jedna sagovornica. Ne samo da mladi nisu u stanju da čitaju knjige, već su problem postali i udžbenici, pa se pokušava sa interaktivnim e-knjigama. Ajdženeri toliko vremena provode na telefonima da prosto nemaju vremena za tradicionalne medije.\n30 pitanja za školarca umesto: „KAKO JE BILO U ŠKOLI DANAS?”\nKada se ne dopisuju i ne postavljaju selfije na instagram, šta ajdženeri rade na internetu? Uglavnom gledaju video klipove, što je delimično zamenilo naviku gledanja televizije. Ali, kakve klipove? Slatke životinje, slatke bebe i muzičke video spotove. Gledanje televizije i odlazak u bioskop sve manje su na spisku njihovih razonoda. Ako već gledaju film, odabraće udobnost svog doma i ležanje u pižami ispred ekrana. Najzad, ekran je ekran, čemu izlazak iz kuće među druga ljudska bića?\nDevojčice učite da MISLE, a ne da se ŠMINKAJU!\nLice, šta je to?\nPitanje koje se nameće jeste, koliko uopšte generacija koja manje nego ikada ranije radi sve ono „što vole mladi“, uopšte viđa svoje prijatelje uživo?\n„Moja generacija izgubila je interesovanje za druženje uživo“, kaže Kevin, jedan od sagovornika Tvengijeve, i to je prava definicija sadašnje kulture mladih. Oni provode čak tri puta manje vremena na žurkama u odnosu na generaciju X. „Niko za to nije stvarno zainteresovan, uključujući i mene“, primećuje jedna srednjoškolka. Njen vršnjak dodaje: „Jedine žurke na koje sam išao u srednjoj školi su one rođendanske, i to skoro uvek pod nadzorom odraslih.“ Kevin je dao i objašnjenje: „Ljudi su pravili žurke jer im je bilo dosadno, a mi imamo netfliks i toliko toga na internetu.“\nIstraživanja potvrđuju ono što mladi govore. Broj tinejdžera koji se svakodnevno viđaju sa drugovima prepolovio se za samo petnaest godina, a posebno je drastičan pad zabeležen u poslednjoj deceniji. Ovo je generacija koja provodi sat vremena dnevno manje u druženju sa prijateljima, što znači da gubi sat vremena za usavršavanje društvenih veština, barem onih potrebnih u stvarnom svetu.\n30 NAJLEPŠIH RADNIH KUTAKA ZA ŠKOLARCE\nPodudarnost je upadljiva – izazak van kuće sa društvom je aktivnost koja je počela da gubi na popularnosti upravo onda kada su pametni telefoni počeli na njoj da dobijaju. Jednostavno, deca su vreme provedeno sa prijateljima uživo, zamenila vremenom u druženju onlajn. Kako li će izgledati njihove uspomene iz mladosti, hoće li sa istom setom pamtiti neku tekstualnu poruku ili memu kao što naša generacija pamti prvi poljubac, pita se Tvengijeva?\nŠtaviše, pripadnici internet generacije žale se kako ih stariji ne razumeju i kako stalno insistiraju na kontaktu licem u lice, što njima nešto i ne prija. Daleko su srećniji kada su licem u lice sa svojim telefonom, koji im pruža sve što im je potrebno u životu.\nMeđutim, da li je zaista tako? Ako je onlajn komunikacija prosto jedan nov vid društvenog života koji „radi poso“ što se tiče današnje omladine, zašto da se onda uopšte uzbuđujemo?\nPrihvatimo li tezu da je druženje u virtuelnom svetu zaista dovoljno ispunjavajuće za današnje mlade, pripadnici I-generacije trebalo bi da budu srećni koliko i oni iz prethodnih, zar ne? Tako i deluju. Pogledajte samo njihove instagram profile, te široke osmehe i pozitivne poruke kojima se svakodnevno obraćaju svojim pratiocima. Pogledajte samo sve te smajlije, sva ta srca, sve te poljupce, lajkove i lolovanja. Oni su BFF (Best Friends Forever), život im ide GR8 (Great) a, vreme provode ROFL (rolling on the floor laughing). Uostalom, da li je sve to normalno je NOYB (None of Your Business). Imaju čak i izraz kojim označavaju onaj čudni nevirtuelni svet u kome ljudi nemaju žuta okrugla lica – IRL (In Real Life).\nMeđutim, emotikoni očigledno nisu isto što i emocije. Istraživanja pokazuju da što više vremena mladi provode pred ekranima, to su manje zadovoljni svojim životima, bez obzira na broj srećnih emodžija koje razmenjuju. Ekrani ih zaista čine nesrećnim, a posebno ranjivi su najmlađi tinejdžeri. Osmaci koji provode deset ili više sati nedeljno na društvenim mrežama imaju 56% više šanse da budu nesrećni.\nOsećaj usamljenosti raste proporiconalo rastu vremena provedenog na društvenim mrežama pa tinejdžeri koji svakodnevno vise na instagramu i snepčetu sebe opisuju kao usamljene, izostavljene i bez prijatelja, dok oni koji svakodnevno vreme provode sa prijateljima uživo ređe prijavljuju takav osećaj. Dodatna istraživanja pokazala su da nije reč o tome da usamljeni mladi ljudi jednostavno traže utehu na društvenim mrežama, već da usamljenost upravo raste pod uticajem češćeg boravka na njima.\nOdgajate li SAMOSTALNO DETE ILI SLABIĆA?\nVirtuelni društveni život definitivno je recept za duševnu propast, i nije čudo što je 2015. ozbiljnu depresivnu epizodu doživelo 56% više tinejdžera nego 2010. godine. Priroda prekoekranskih međuljudskih odnosa takva je da povećava nivo nesigurnosti i paranoje. Svaka vaša objava povod je za anksiozno iščekivanje lajkova i komentara, i gubitak samopouzdanja ukoliko oni izostanu. Svaka poruka koju pošaljete okidač je za osećaj nedovoljne vrednosti ukoliko odgovor izostane (tzv. sinovanje od eng. seen). Svako skrolovanje njuz fida šansa je da se podsetite kako vaši prijatelji žive toliko uzbudljivije živote od vas, iako je verovatno u pitanju samo pretvaranje. „Pogled na moj inboks bez poruka čini me stvarno tužnom , usamljenom i depresivnom“, ispoveda se jedna tinejdžerka. „Kada ljudi ignorišu vaše poruke, pitate se, jesam li uopšte živa“, jadikuje druga. Onlajn život je stresan. Komunikacija svedena na klikove i poruke pruža mnogo manje informacija nego ona licem u lice, pa ste u stalnoj neizvesnosti – da li me moji prijatelji vole, jesu li ljuti na mene, da li mi se smeju? Čak i popularni tinejdžeri koji svakodnevno skupljaju stotine lajkova i pratilaca, svakog jutra bude se sa neizvesnošću – hoći li uspeti da ostanem na visini svoje reputacije? Kada se navikneš na sto lajkova dnevno, pad na pedeset može predstavljati ozbiljnu krizu i težak udar na samopouzdanje. Održavanje onlajn persone rudarski je posao.\nDepresija je čest povod za samoubistvo, a tri sata pred ekranom dnevno predstavlja jedan od pokazatelja da je dete pod povećanim rizikom. U poslednjoj deceniji stopa samoubistava mladih u SAD u stalnom je porastu, pa se 2015. godine ubilo 46% više tinejdžera nego 2008. godine. Među studentima, broj onih koji su ozbiljno razmišljali o samoubistvu skočio je za 60% od 2011. do 2016. godine. Za nagli porast broja samoubistava mladih, osim interneta, krive se i sve veći akademski pritisci kao i sve manja pripremljenost na životne izazove, tj. upravo ono sporije odrastanje o kome je već bilo reči.\nGeneracija koje je prethodila ajdženerima – milenijalci, bila je generacija koja je pokazivala najviše zadovoljstva svojim životom u celini, da bi oko 2012/13. nivo zadovoljstva životom kod mladih naglo počeo da opada i sada je niži nego ikad ranije, piše Tvengijeva. Dve decenije rasta izbrisane su za samo nekoliko instagram/snepčet godina.\nKao jednog od glavnih krivaca za ovu kataklizmu životnog zadovoljstva Tvengijeva vidi tzv. strah od propuštanja ili FOMO (Fear of Missing Out), što je zapravo bojazan da se negde drugde (pre svega na društvenim mrežama) upravo dešava nešto uzbudljivo ili zanimljivo. Iako su stalno povezani onlajn, u toku sa životima svojih prijatelja više nego ikada ranije, strah od propuštanja raste uporedo sa rastom zavisnosti od stalnog priticanja informacija preko mreža.\nSamopouzdanje koje je toliko krasilo milenijalce zamenio je sve rašireniji osećaj ajdženera da „ništa ne rade kako treba“ ili da „njihov život nije koristan“ ili da „ne uživaju u životu“. Mladi jednostavno porede svoje živote sa glamuroznim predstavama tuđih života koje gledaju na društvenim mrežama i rezutat je osećaj neuspeha. Devojčice na društvenim mrežama provode više vremena nego dečaci, pa je depresija od 2012. do 2015. među njema porasla za 50%.\nI gubitak sna uzima se kao bitan faktor za izbijanje depresije, a korišćenje telefona od kojih se tinejdžeri ne razdvajaju ni u krevetu, uticalo je na to da značajno poraste broj mladih koji spavaju manje od sedam sati dnevno. Neispavanost čini da se u ovom emotivno zahtevnom razdoblju života osećaju još labilnije i ranjivije.\nKako smi videli, ajdženeri su u neku ruku tinejdžeri iz roditeljskih snova – oni pažljivije voze, manje piju, i ne tuku se. Dok je polovina učenika prvih razreda srednje škole 1991. godine bila uključena u bar jednu tuču u proteklih godinu dana, 2015. godine to iskustvo imao je svaki četvrti đak. Ajdženeri fizičke obračune vide kao opasne i besmislene. A oni ne vole rizike. Štaviše, sigurnost im je prioritet.\nNa ovom mestu stanovnik Srbije verovatno će pomisliti – e, ovo vala kod nas nije slučaj. Najzad, zar nasilje u školama nije jedna od naših najvećih rak-rana? Ili je možda samo reć o daleko većoj osetljivosti društva na nasilje? Zaista, za raliku od prosečnog današnjeg deteta (a ne onog iz nekog medijski eksploatisanog incidenta), starije generacije redom pamte svoje detinjstvo kao period ispunjen stalnim tučama koje su se završavale “tek kad potekne čorba” odnosno krv. Međutim, tolerancija društva na takve prakse nekad je bila daleko veća. Odrasli nisu toliko pažnje poklanjali sukobima među decom – oni su se dešavali u paralelnom dečijem univerzumu u koji se stariji nisu preterano mešali. Samo količina nasilja kojoj je autorka ovog teksta prisustvovala u beogradskoj osnovnoj školi tokom zlatnih i bezbrižnih osamdesetih bila bi dovoljna da nedeljama hrani naslovne strane tabloida. Razlika je u tome što tada nije bilo telefona kojima bi se deca snimala. Otimanje para za užinu bilo je uobičajena praksa, dok danas takvi primeri završavaju u Beogradskoj hronici. Koliko dugo bi današnje generacije koje u školi uče kako je nasilje i kad neko šapuće u tvom društvu ili te pogodi grudvom, izdržale u ratnoj zoni beogradske učionice osamdesetih?\nKako da naterate klince da jedu povrće\nAli ajdženeri ne zaziru samo od fizičkih opasnosti. I-generacija smatra traumatičnim svako iskustvo koje nije prijatno i sklona je preuveličavanju i samoviktimizaciji. U bazi podataka Google Books, učestalost reči „trauma“ porasla je četiri puta od 1965. do 2005.\nU nameri da se zaštite od svih vrsta emocionalnog stresa, mladi izbegavaju sva iskustva koja mogu imati neprijatan ishod, kao i društvo osoba sa idejama koje se razlikuju od njihovih. Koliko su ne navikli na i najmanju neprijatnost i koliko emotivno reaguju na svaki tračak neslaganja sa svojim stavovima, pokazuje i incident koji je svojim govorom izazvala Kler Foks, pisac, u poseti jednoj ženskoj srednjoj školi u Ujedinjenom Kraljevstvu. Umesto da njene reči provociraju debatu među učenicama, dočekale su je suze. Očekivala je neslaganje i racionalne argumente, a dobila je: „Ne možeš to da kažeš“, izgovoreno između epizoda plača.\nEvo u kom uzrastu dete treba da zna da veže pertlu, vozi bicikl, kada da se samo tušira…\nIdeja da osoba treba da bude zaštićena od mišljenja koja mu se ne dopadaju dovela je do stvaranja „sigurnih zona“ na univerzitetima, prostorija u kojima uznemireni studenti mogu doći da se uteše nakon što su slušali predavanje koje ih je svojim stavovima uznemirilo.\n„Jasno mi je da je važno biti bezbedan, ali se brinem zbog toga što je to postalo najvažnije. Ako ne rizikujete, kako možete napraviti nešto od sebe? Ako ne možete da podnesete nesigurnost, kako ćete menjati svet?“ kaže Ričard Goldstajn, bivši rok kritičar a sada profesor na koledžu Hanter.\nPrezaštićivanje koje već decenijama pod staklenim zvonom drži generacije dece učinilo je svoje. Roditelji štite decu i od pravih i od zamišljenih opasnosti, sprečavajući ih da osvajaju slobode i postaju zrelija, pa se u sudaru sa svetom odraslih mladi grčevito drže sigurnosti detinjstva težeći za fizičkom i mentalnom zaštitom od sveta koji ih okružuje. Strahovi se ne mogu prevazići izbegavanjem, već suočavanjem sa njima, a to više nije moguće u svetu u kome umesto pravih iskustava deca žive ona virtuelna.\nEvo šta jedan tata poručuje drugim tatama!\nMi smo ovde samo zbog para\nDok su njihovi prethodnici milenijalci zdravo za gotovo uzeli popularnu mantru sa kraja prethodnog veka „možeš biti sve što poželiš“ i „sledi svoje snove“, ajdženeri su generacija sa obe noge na zemlji, piše Tvengijeva. Štaviše, za nju se pridržavaju i rukama. Umesto da „prate svoje snove“ oni jednostavno „prate novac“ što znači da sebe vide isključivo u dobro plaćenim i ne previše zahevnim poslovima. „Želim posao u kome ću dovoljno zarađivati a da ne moram previše da radim“, tipičan je odgovor koji je autorka dobijala od prosečnog adolescenta.\nU vremenu u kome druženje više nije toliko važno, jer uvek imamo telefone kad se osetimo usamljeno, ni karijera se više ne posmatra kao prilika za interakciju za zanimljivim ljudima. Mladi samo žele posao, koji im oduzima što manje vremena i donosi što više novca, i nije im važno da ih „ispunjava“ ili da ih zbližava sa interesantnim ljudima, primećuje Tvengijeva.\nEvo zbog čega moja deca ne gledaju televiziju koliko i vaša!\nKao što su oprezni i uzdržani kada su u pitanju vožnja, piće i zabavljanje, pripadnici I-generacije nisu baš ludi ni za preduzetništvom. Započinjanje sopstvenog biznisa je rizično, a već znamo da oni ne vole rizike. „Posao treba da obezbedi siguran prihod, kupovnu moć i osećaj sigurnosti, a biznisi lako propadaju. Niko ne želi da živi na ulici“, objašnjenje je jedne mlade sagovornice. U odnosu na prethodne generacije, ajdženere više zanimaju rad u vojsci i policiji jer ih lišavaju glavobolje koju donosi neizvesna budućnost. Uvek igraj na sigurno!\nSvakako da njihova odbojnost prema riziku ima veze i sa nižim samopouzdanjem. Ajdženeri se osećaju kao da nemaju kontrolu nad okolnostima i prepuštaju se struji. Povećana učestalost anksioznosti i depresije sigurno je u korelaciji sa ovim fenomenom, ubeđena je Tvengijeva.\nTo nije moja šolja čaja\n„A kad je reč o opštim prilikama/kakve ja veze imam s tim/Neću dozvoliti da me iko presira/Nemam stomak za to/ A što se našeg društvenog sistema tiče /Any way/Na njega mi se najiskrenije bljuje (…)Ma… mislim… nemam pojma… baš me briga/Nisam u tom fazonu/Majke mi/Nikad nisam bio deo toga/To nije moja šolja čaja/Niti će biti“\nMatija Bećković, „Kad budem mlađi“\nOsećaj da ne mogu da promene stvari utiče i na stav ajdženera prema politici. Manje se uključuju i duboko su cinični po pitanju svoje sposobnosti da stvari učine boljim. Nikada nisu manje verovali u moć svog glasa. Kao što se ne poistovećuju sa tradicionalnim institucijama poput religije i braka, mladi Amerikanci ne veruju ni političkim partijama (otud i njihova značajna podrška Donaldu Trampu kao nezavisnom kandidatu). Uobičajeni odgovori na pitanja o politici su im: „Politika je prljava igra i ne zanima me“ i „Političari su jedva više od kriminalaca“ . To je možda i razlog što sve manje izlaze na izbore i što ih vesti pretežno ne zanimaju. Među anketiranim brucošima, većina studenata rekla je da „nije zainteresovana za vesti“. „Vesti su deprimirajuće“, „Nemam strpljenja za vesti“ – neki su od najčešćih odgovora. Broj mladih koji pišu političarima od kasnih sedamdesetih do danas opao je za preko 50% a isto važi i za broj njih koji su se aktivirali u nekoj političkoj kampanji. Dok današnji političari ne postanu meme teško će privući pažnju mladih, začaurenih u svoje virtuelne komune istomišljenika, primećuje Tvengijeva.\nAli nije to još gotovo\n„Kakav smo svet priredili našoj deci u takvom ih moramo i podizati.“\ndr Svetomir Bojanin\nBiti ajdžener ima svojih prednosti, kao što ih ima i biti roditelj jednog od njih. Oni su manje skloni opijanju, izazivanju saobraćajnih nesreća, maloletničkim trudnoćama. Najzad, sigurnost im je visoko na listi prioriteta. Roditelji prosto moraju da ih izbacuju među društvo umesto da im ograničavaju izlaske.\nMeđutim, cena sa kojom dolaze ova „preimućstva“ uopšte nije mala. Naime, ušuškani u svom virtuelnom balonu od sapunice, neki novi klinci opasno podsećaju na one učesnike iz Seligmanovih psiholoških eksperimenata o naučenoj bespomoćnosti, koji, navikli da nijedna njihova akcija ne može da utiče na zbivanja, odlažu rešavanje problema i izbegavaju preuzimanje odgovornosti za svoje živote. Uvek pod nadzorom roditelja, odrastajući u društvu opsednutom kontrolom i bezbednošću, drže se sigurnosti svog virtuelnog sveta u kome ništa nije previše ozbiljno ni stvarno. Odraslost ih odbija, jer zahteva izlazak u realno, u kome se ne snalaze jer nikada nisu ni imali prilike da iskuse stvarne izazove, da dožive prave neuspehe i na kraju ponekad i trijumfuju. Što je najstrašnije, kako sami svedoče, nisu ni svesni šta time zapravo gube. Da ljudska bića ipak tako ne mogu živeti, opominje sve veći osećaj neispunjenosti i tuge koji obeležava njihovu mladost.\n„Provela sam tri godine radeći na ovoj knjizi, praveći na desetine grafikona, čitajući univerzitetske novine, slušajući priče i stavove mladih ljudi koje sam intervjuisala, i zaključila sam sledeće: ajdženeri su uplašeni, možda čak i prestravljeni. Usporeno odrastajući, vaspitani da brinu o sigurnosti i zabrinuti zbog ekonomske nejednakosti, u adolescenciju su stupili u vreme kada im je glavna društvena aktivnost buljenje u mali pravougaoni ekran kome se mogu dopasti ili koji će ih odbaciti. Sprave koje drže u rukama istovremeno su im i proširile detinje vidike i izolovale ih od međuljudskih odnosa. Posledica toga je da su istovremeno i fizički najsigurnija i mentalno najkrhkija generacija“, zaključuje Tvengijeva.\nOno što ona smatra ohrabrujućim jeste činjenica da mnogi od njenih mladih sagovornika uviđaju gde leže uzroci njihovih problema. Pitanje je, međutim, imaju li dovoljno petlje da odbace naučenu bespomoćnost, izađu iz sigurnosti četiri zida i dve dimenzije svoje virtuelne adolescencije, a lajkove i emotikone zamene pravim ljubavima, suzama i osmesima? Da ne govorimo o preuzimanju odgovornosti za društvo u kome žive i politički sistem koji im kroji sudbine. Sigurno je da njihov generacijski nedostatak bunta najviše odgovara upravo onima koji vladaju, kako njihovim društvima tako i njihovim novčanicima. Prestravljenost i osećaj bespomoćnosti pred izazovima stvarnog života plodno su tle za instrumentalizaciju i indokrinaciju od strane svakovrsnih „spasitelja“. Budući da se grčevito drže bezazlenosti detinjstva, lako je dobiti ih na iskustvo.\nKako onda ovu „iščašenu“ Internet generaciju „vratiti u zglob“? Za početak, svima nam je potrebno da priznamo sa koliko ozbiljnim protivnikom imamo posla. Ova knjiga i uznemirujući podaci koje iznosi dobro su polazište. Svaki roditelj koji odgaja ajdženera svestan je koliko su jake sile sa kojima se hvata ukoštac – najzad, i sam je pod njihovim zavodljivim uticajem. Deca su nam u neku ruku zamorčići jednog ogromnog društvenog i tehnološkog eksperimenta i, što je najgore, ne možemo previše da učinimo povodom toga. Osim da se borimo za svaki trenutak njihovog detinjstva proveden u stvarnom svetu, dokle god se kao roditelji za nešto pitamo. Da se uzdržavamo od svih vrsta ušuškavanja potomstva u virtuelne sigurne kućice, koliko god nam ponekad bilo lakše sa ekranom kao bebisiterom i mobilnim telefonom kao produženom pupčanom vrpcom.\nNaravno, i da, dok ih vaspitavamo i pripremamo za život, ne zaboravimo da su upravo oni ta generacija na koju moramo da računamo da će biti dovoljno smela i zrela da svet za neke nove klince menja nabolje. I to ne onaj virtuelni.\nAutor: Jovana Papan\nPar dobio 14. sina, a želeli su konačno ćerku: Ime koje su mu dali namejalo ceo svet! (FOTO)


Popboks - [REC] 2 – Jaume Balagueró i Paco Plaza - Druga polovina košmara [s2]\nFilmovi · 25.05.2010. 12:30 · 2\nDa odmah na početku raščistimo - veliki sam poklonik prvog [REC]-a i smatram ga najuspešnijim lažnim dokumentaracem među hororima, daleko bolje osmišljenim i veštije snimljenim od izvikanih naslova ko što su Projekat: Veštica iz Blera i Paranormalna aktivnost. Imajući to u vidu, najava nastavka me je istovremeno odbradovala i onespokojila. Koliko god da sam izgarao da vidim šta se dogodilo sa novinarkom Ángelom Vidal (koju smo na kraju prvog dela ostavili u prilično delikatnoj situaciji), plašilo me je da nastavak neće moći da se nosi sa prvim filmom. Nije lako parirati tako vraški dobrom izvorniku.\nUtešno je bilo što su se nastavka prihvatili Jaume Balagueró i Paco Plaza, scenaristi/režiseri prvog filma, kao i što je najavljen povratak glumice Manuele Velasco koja je Ángelu Vidal učinila jednom od najomiljenijih horor heroina novog milenijuma. Ali, kada su drugi delovi u pitanju – nikad se ne zna. Setite se filmova kao što su The Matrix Reloaded, Krug 2 ili Brzina 2, gnusnih abominacija koje su pljunule u lice izvorniku. Da stvar bude još pipavija, [REC] 2 spada među one nastavke koji se direktno nadovezuju na prethodni deo (kao na primer, obe Noći veštica 2). Prvi deo u tom slučaju postaje samo prva polovina, pa na nastavak pada dodatni teret održavanja kontinuiteta i kvaliteta.\nNa sreću, ispostavilo se da je [REC] 2 jedan poletan i brz film, od prvog do poslednjeg minuta ispunjen akcijom i stravom. Uz to, nastavak dopunjuje i proširuje mitos postavljen u prvom delu, tako da i u narativnom smislu (a ne samo komercijalnom) opravdava svoje postojanje. Pretpostavljam da ponuđeno „objašnjenje“ događaja iz prvog dela neće zadovoljiti sve, ali treba odati priznanje autorima što su pokušali da serijal obogate novim momentima.\n[REC] 2, naime, definitivno odvaja serijal od hrpe zombi filmova koji su preplavili tržište, dajući mu (ranije samo ovlaš nagovešten) dodatni natprirodni sloj. Akcija kreće odmah, bez uvoda koji je postojao u prvom delu, tako da ne ostaje vremena za detaljnije predstavljanje aktera. To stvara određene dramaturške poteškoće - u prve dve trećine filma ne postoji lik za koga se možemo vezati - ali in medias res pristup ne ostavlja puno vremena za mozganje o scenarističkim nedostacima. Gledalac je, zajedno sa novim likovima (doktor Owen i kvartet specijalaca), bačen vatru i nema vremena za predah.\nPosle prvog bloka, kompaktnost filma do izvesne mere krnji nedovoljno osmišljena digresija i uvođenje tri nova (ovoga puta) maloletna junaka, ali bez obzira na zamerke, [REC] 2 uspeva da bude uspešan nastavak - krvava fešta koju će poklonici žanra sa zadovoljstvom prigrliti. Balagueró i Plaza preuzimaju sve ono po čemu je prvi deo bio poznat (POV tehnika, ista lokacija, neka prepoznatljiva lica), ali obogaćuju priču sa nekoliko sočnih iznenađenja. Istina, nema tu neke preterane originalnosti i pomerenja granica žanra - [REC] 2 sadrži prilično očigledne posvete horor klasicima kao što su Stvor, Osmi putnik, Ko ubija nedužne građane, Isterivač đavola i Demoni, ali pozajmice ne smetaju filmu da održi visoku napetost sve do odjavne špice. Naprotiv.\nUputstvo za gledanje je jednostavno: prvo reprizirajte prvi deo, i onda odmah nastavite sa drugim. Na taj način ćete dobiti trosatnu horor zabavu i priču koja se, bez obzira na otvoren kraj, čini zaokruženom i završenom. Režiser(i) već najavljenog trećeg dela (Balagueró i Plaza će ovoga puta najverovatnije samo producirati) imaće veoma težak zadatak da kompletira(ju) tilogiju.\nBane (gost) | 26.05.2010. 13.09.41\nDelim isto misljenje sa autorom u vezi izlaska dvojke, zeljno sam je ocekivao ali sam se u drugu ruku i plasio da ce doci do posrtanja. Zao mi je samo sto desavanja u drugom delu nisu otisla u nekom drugom pravcu, jer sam ocekivao pricu u maniru jedne nase Variole, sa direktnim osecanjem tog istinskog straha koji nijedan horror nije bolje docarao nego li nasa Variola. Ekipa se vezala za drugu tematiku sto nije lose ispalo, ako izuzmemo losu glumu svestenika koja mi je upropastila dozivljaj. Ovaj film krase i sitnice koje ce masi ljudi promaci, ali scena kad malac place i bali je jako realno docarana da sam se ja smejao od odusevljenja kako je to dobro ispalo. U svakom slucaju jako solidan film, ne tako dobar kao prvi deo i mozda bi najbolje bilo trojku i ne raditi ali pare su cudo tako da sumnjam da ce od nje sto se kvaliteta tice biti nesto. Obavezno pogledati.\ntrejler... (gost) | 31.05.2010. 19.21.24


ulaz - Ozonpress :: internet portal\nUlaz u Čačak: Šta rade gradske službe i policija (FOTO)\nSugrađani koji žive u Ulici vojvode Stepe uputili su pismo našoj redakciji kako bi ukazali na loše stanje trotoara i održavanje zelenih površina u ovom delu grada. Poseban problem je parkiranje na trotoarima, a policija takvo ponašanje ne sankcioniše. Pismo naših sugrađana...\nNakon što su prošle godine Radio Dženarika i naš portal izveštavali o nezakonitosti naplate ulaza u Guču u vreme Sabora trubača, nadležni državni organi ove godine su zabranili ovu aktivnost organizatora Sabora. Godinama unazad organizatori Sabora vršili su naplatu ulaza ili kako...


Clinton traži mirovni sporazum na Filipinima - Klix.ba\nClinton traži mirovni sporazum na Filipinima\n13.11.2009. u 11:02\nAmerička državna sekretarica Hillary Clinton u petak je zatražila od filipinske vlade i muslimanskih separatističkih pobunjenika da zaključe mirovni sporazum prije isteka mandata predsjednici Gloriji Macapagal Arroyo u idućoj godini.\nClinton je izjavila da je istek osmogodišnjeg mandata Arroyo u junu poticaj za filipinsku vladu i Moro islamski oslobodilački front (MILF) da rade aktivnije na postizanju konačnog mirovnog sporazuma javila je DPA.\n- Bilo bi značajno da se to uradi jer ne želite počinjati sve iznova, poručila je ona grupi studenata prije okončanja dvodnevne posjete Manili.\n- Stara je poslovica "željezo se kuje dok je vruće". Kada su ljudi voljni i spremni da postignu mir, oni ne spavaju, ne odmaraju dok ga konačno ne ostvare, kazala je.\nClinton je izjavila da su Sjedinjene Države spremne pomoći na svaki način kako bi podržale mirovne pregovore u cilju uvođenja stabilnosti u južnu regiju Mindanao.\n- Doći će do nastavka sastanaka u Kuala Lumpuru počevši od iduće sedmice, zato se želimo usmjeriti na to. Stekli su se uslovi za mir. Ljudi zaista žele mir i nadam se da niko neće propustiti ovu priliku, izjavila je Clinton.\nOna je, međutim, naglasila da svaki mirovni sporazum mora biti u skladu s ustavom i zakonima Filipina, u suprotnom, "to bi stvorilo još problema".\nClinton je izjavila kako vjeruje da je Arroyo "potpuno spremna" da donese teške odluke u mirovnim pregovorima s MILF-om.\n- Mislim da je predsjednica odlučna, da želi da se ovo završi. Lakše je donositi ovakve teške odluke kada ste na putu da napustite položaj jer znate kakvi su ulozi i možete se oduprijeti političkom pritisku, kazala je.\nMirovni pregovori između MILF-a i filipinske vlade zakočeni su od augusta 2008. nakon odustajanja od ključnog teritorijalnog sporazuma koji bi proširio kontrolu nad autonomnom muslimanskom regijom na Mindanau.\nSporazum je povučen zbog snažnog protivljenja, što je izazvalo obnavljanje borbi u kojima je ubijeno više od 300 osoba i raseljeno najmanje pola miliona na vrhuncu neprijateljstava.\nRadio u FUP-u 124\nprije 10h 3m 87\nprije 10h 22m 109\nUz brojne zvanice 1.2k\nprije 5h 52m 186\nDojavljivao informacije 160\nprije 11h 56m 61\nTragičan slučaj 940\nprije 11h 35m 29


Autoputevi RS: Potpisan Protokol sa kineskim partnerima - Privredna štampa\nDirektor Javnog preduzeća „Autoputevi Republike Srpske“ d.o.o. Banja Luka Dušan Topić i predstavnik konzorcijuma kineskih kompanija, koji predvodi „Sinohem kapital“ Cui Jan potpisali su juče Protokol o prijemu nacrta prijedloga projekta izgradnje autoputa Doboj – Vukosavlje i Vukosavlje-Brčko.\nSvečanom potpisivanju protokola prisustvovali su predsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović, ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić, kao i ambasador Kine u BiH Čen Bo.\nPotpisani protokol svojevrsna je potvrda dostave ponude za realizaciju projekta izgradnje autoputa putem koncesije na dionici Koridora Vc kroz Republiku Srpsku od Doboja do Vukosavlja, kao i dionice autoputa Vukosavlje – Brčko, koje će u dogledno vrijeme voditi dalje prema Bijeljini i granici sa Srbijom.\nPrema riječima direktora JP „Autoputevi RS“ d.o.o. Banja Luka Dušana Topića, riječ je o neobavezujućem dokumentu, koji nije dio zvaničnog protokola, ali je njegova važnost u činjenici da je kineski partner dostavio nacrt ponude i time potvrdio opredeljenost za učešće u realizaciji navedenog projekta.\nNakon detaljnog pregleda dostavljene ponude, naveo je Topić, u narednih nekoliko mjeseci krenuće se u zvaničnu proceduru, predviđenu Zakonom o koncesijama Republike Srpske.\n-Tokom zime mogli bismo stvoriti uslove da na proljeće potpišemo koncesioni ugovor, što znači da bismo mogli ući u eksproprijaciju, a kineski partner u razradu projektne dokumentacije. Za jednu dionicu već imamo gotovu projektnu dokumetanciju, a to je Koridor Vc, dok bi za dionicu Vukosavlje – Brčko tek trebalo uraditi, iako postoji mogućnost da se fazno planiraju aktivnosti i radovi na terenu – poručio je Topić.\nPredstavnik kineske korporacije Cui Jan naglasio je da će kineski partner uložiti maksimalan napor da se što prije realizuje ovaj projekat.\n„Sinohem kapital“AutoputAutoputevi Republike SrpskeDoboj – VukosavljeVukosavlje-Brčko\nUIOBiH: Povećani prihodi od indirektnih poreza\nPrihodi od indirektnih poreza tokom jedanaest mjeseci ove godine iznosili su šest milijardi i 49 miliona KM i veći…\nU gradskoj Vijećnici sinoć je upriličen svečani prijem dobrodošlice za učesnike 9. Sarajevo Business Foruma čiji bogat trodnevni program zvanično…\nNakon ukidanja sankcija Iranu, stvoreni uvjeti za veća ulaganja u BiH\nDirektor Agencije za unapređenje stranih investicija BiH (FIPA) Gordan Milinić primio je ambasadora Islamske Republike Iran u BiH Mahmouda Heidarija…


Prekid kabla kapaciteta 300x2x0,4 na MSAN Margetići (RD Travnik) - BH Telecom d.d. Sarajevo\nBH Telecom d.d. Sarajevo > Servisne informacije > Prekid kabla kapaciteta 300x2x0,4 na MSAN Margetići (RD Travnik)\nObavještavamo korisnike da će zbog nužnih radova na optičkom kablu, dana 28.07.2021.godine, u terminu od 08:00 do 16:00 sati, doći do prekida i smetnji u radu servisa BH Telecoma na području naselja Margetići (RD Travnik). Izvinjavamo se zbog eventualnih neugodnosti i zahvaljujemo na strpljenju.


Vozači pod dejstvom alkohola najveća opasnost na putu\nSkoro svakog vikenda desi se neki saobraćajni udes sa tragičnim posledicama, a vozač koji ga je izazvao po pravilu je pod dejstvom alkohola.\nMZ PRIGREVICA: počela zamena azbestnih cevi\nU Karađorđevoj ulici zamenjeno je oko 1.380 metara azbestno-cementnih, novim polietilenskim cevima, za čega je iz sredstava mesnog samodoprinosa od tri odsto obezbeđeno 3.800.000 dinara.\nNije poznato kada počinje trgovina besplatnim akcijama “Telekoma”\nIako su građani Srbije još početkom maja postali vlasnici besplatnih akcija „Telekoma”, još se ne zna kada bi moglo da počne trgovanje njima, odnosno kada bi oni koji su ih dobili mogli da ih prodaju i dobiju oko 70 evra, koliko je ranije najavljeno.\nHiljada po svinji, deset puta više po junetu\nPoljoprivredna stručna služba objavila je uslove za dobijanje podsticajnih sredstava u stočarstvu. Kako je objavljeno na zvaničnom sajtu PSS Sombor proizvođači koji gaje tovne svinje imaju pravo na subvenciju od hiljadu dinara po svinji, dok sa druge strane, podsticajna sredstva po jednom junetu iznose 10.000 dinara.\nOd januara u Specijalnom rezervatu prirode „Gornje Podunavlje“dva velika evropska projekta\nKrajem oktobra u Ingolštatu u Nemačkoj održan je početni sastanak u okviru projekta koji će u narednom periodu biti realizovan u zaštićenim prirodnim područjima uz čitav tok Dunava kroz Evropu.\nNajbolja apatinska omladinska akcija\nU organizaciji Odreda izviđača „Ravangrad” održana prezentacija omladinskih projekata i proglašenje najboljeg. U proteklih sedam meseci Odred izviđača „Ravangrad” bio je resurs centar kampanje Ministarstva omladine i sporta „Mladi su zakon” za teritoriju Zapadnobačkog okruga.


Hiljade na pogrebu ubijenim aktivistkinjama | Turska | Al Jazeera Balkans\nDesetine hiljada ljudi izašle su na ulice grada Diyarbakir kako bi odale posljednju poštu aktivistkinjama PKK-a.\nTurska: Okupljanje podrške za PKK - Al Jazeera Balkans\nDesetine hiljada ljudi okupile su se u gradu Diyarbakiru u Turskoj na pogrebnoj ceremoniji tri kurdske aktivistkinje koje su ubijene u Parizu u napadu za koji mnogi smatraju da je pokušaj ugrožavanja mirovnih pregovora.\nKurdski parlamentarni zastupnici su, u međuvremenu, obećali podržati mirovne napore u okončanju višedecenijskog sukoba između Turske i kurdskih pobunjenika.\nTri žene aktivistkinje, među kojima je i jedna od osnivačica zabranjene Kurdistanske radničke partije (PKK), ubijene su prošle sedmice u vrijeme kada Turska pregovara sa zatvorenim vođom pobunjenika Abdullahom Ocalanom kako bi uvjerila njegovu grupu da se razoruža.\nOko 50.000 ožalošćenih se okupilo iza kovčega žrtava koji su bili prekriveni zastavom PKK-a na trgu u većinski kurdskom gradu Diyarbakiru na pogrebnoj ceremoniji, a zasebne sahrane će se održati u rodnim gradovima aktivistkinja u petak.\nOkupljeni su uzvikivali slogane u znak podrške PKK, a veliki broj snaga sigurnosti na sahrani znak je da se ovaj ceremonijal smatra događajem visokog rizika.\n"Ovo je masakr. Ovi su meci upućeni svim ženama koje se bore za slobodu", izjavila je u svom govoru na ceremoniji Aysel Tugluk, aktivistkinja PKK-a.\nMirno su kovčezi s tijelima prolazili kroz grad koji broji milion i po stanovnika. Okupljeni na ulicama šalju miroljubive poruke. Dosta im je borbe, kažu, žele mir.\nPredsjednik prokurdske Stranke za mir i demokratiju Selahattin Demirtas rekao je pred okupljenim da ubistva neće utjecati na to da Kurdi prestanu tražiti mir.\n"Podržavamo pregovore s Ocalanom. Ljudi koji su se okupili ovdje su dokaz tome. Sada je vrijeme za mir", rekao je Demirtas.\n"Okupljeni neće tražiti osvetu, čak i dok sahranjuju vlastitu djecu", dodao je on, javio je Reuters.\nPKK se bori za kurdsku autonomiju od 1984. godine. Više desetina hiljada ljudi je ubijeno u sukobima. Turska i njeni evropski saveznici smatraju PKK terorističkom organizacijom.


Stigao odgovor iz Zvezde: Neko je pokušao da ugrozi Zvezdin ugled\nNaslovna / Fudbal / Svet / Stigao odgovor iz Zvezde: Neko je pokušao da ugrozi Zvezdin ugled\n2018-10-13 18:05 > 18:06\nStiglo saopštenje iz Crvene zvezde, povodom optužbi Francuza za nameštanje utakmice.\nMažić sudi evropski klasik!\n"Crveno-beli" su ponovo negirali mogućnost da je neko od čelnika želeo da uplati pet miliona evra na poraz veći od pet golova razlike od Parižana.\n"FK Crvena zvezda još jednom sa ogorčenjem i rezignacijom odbacuje svaku mogućnost umešanosti u bilo kakve nečasne radnje bilo kog člana našeg kluba, vezano za pisanje francuskog lista L’ekip. FK Crvena zvezda insistira na što bržem rasvetljavanju celog ovog slučaja jer je bačena ozbiljna mrlja na ime našeg kluba", počinje se u saopštenju.\nDodaje se da takozvani "kredibilni doušnik" mora da bude priveden pravdi.\n"Mi smo od juče u kontaktu sa našim advokatima da bi na pravi način preduzeli sve moguće mere i zaštitili ugled FK Crvena zvezda koji je neko, odnosno ’kredibilni doušnik’, pokušao da ugrozi. Očigledno je da nekome smeta moćna i uspešna Crvena zvezda i da je plasiranjem ovakve laži zeleo da diskredituje sve ostvarene uspehe koje smo postigli u proteklom periodu. Veoma nas čudi i brine da tako neproverena informacija procuri iz UEFA i dobije tako veliki medijski prostor. Bez obzira što i list ’L’ekip’ zadržava mogućnost da je sve izmišljeno, angažovali smo advokata i u Francuskoj, koji razmatra pravni osnov za tužbu protiv lista ’L’ekip’ zbog narušavanja ugleda FK Crvena zvezda".\nZa kraj, očekuju se i konkretne akcije.\n"FK Crvena zvezda će biti istrajna da se dodje do konačne istine, a da se manipulatori i doušnici koji stoje iza ove afere privedu pravdi i odgovaraju za sramno delo", zaključuje se u saopštenju Zvezde.\nZvezda tema broj 1 u Francuskoj - bura se nastavlja!\nNišta od klasika, gledaćemo Srpsko-hrvatsko finale\n"Adio amići" - u penziju otišao jedan od najluđih igrača!\nPartizan dobio, povratnik pogodio!\nPrethodna Mažić sudi evropski klasik!


АМЕРИКА ШАЉЕ БРОДОВЕ У ЦРНО МОРЕ – ДА ЛЕ ЈЕ ОВО ОТВОРЕНА ПРЕТЊА РУСИЈИ?\nAMERIKA ŠALJE BRODOVE U CRNO MORE – DA LE JE OVO OTVORENA PRETNJA RUSIJI?\nAmerika bi zbog „porasta aktivnosti Rusije“ u blizini granica Ukrajine mogla da uputi vojne brodove u Crno more, objavio je američki TV kanal Si-En-En pozivajući se na vojne izvore, a prenosi RIA.\nSAD su dužne da, u skladu sa Konvencijom iz Montrea, 14 dana ranije obaveste o kretanju brodova ka Crnom moru, ali da li je to već učinjen nije poznato.\nMeđutim, Pentagon nije komentarisao ove medijske izveštaje o mogućem otpremanju brodova u Crno more.\nKad neki od kapetana poslanih USA brodova u Crno more,više ne budu mogli samosavladavat revolt što su odabrani-poslani da glume glinene golubove,i od bijesa ispali rakete i na Rusko tlo,npr.na Rostov ili možda Moskvu,bit će interesantno gledati daljnji razvoj događaja!Ne samo meni i Rusiji,nego i USA!😏😄🥶\nGlineni golubovi, a glume kako plivaju.\nnema šta rat samo što nije počeo tamo.Neće oni čekati 1.maj ima da krene to sada samo od sebeJa samo gledam i očekujem maltene iz sata u sat da dodje do nekog sukoba tamo a to će automatski da izazove opšti haos duž čitave ruske zapadne granice.Taj požar sukoba nema šanse da ostane ograničen na c.more ili ukrajinu ,to će buknuti odmah SVUDA.NATO je spreman za napad, ne onako kako su mislili i želeli, ali je očigledno,REŠENI su da udare SADA.\nCrno more je Ruska bara - opet cackate mecku gde ne treba (mada se pokazalo da mozete posto Rusija veruje svojim "partnerima"..). U svakom slucaju Crno more (pa i mnogo sire) je pokriveno sa raketama na Krimu pa ko voli nek izvoli...