Afirmativnim znakovljem protiv vršnjačkog nasilja | roditelji.me\nAfirmativnim znakovljem protiv vršnjačkog nasilja\n04/06/2019 09:56 | by Andrea Lutovac | No Comments\nFoto: Facebook (Omladinski kulturni centar Herceg Novi)\nNVO Omladinski kulturni centar Herceg Novi (OKC) održao je radionice o afirmativnom znakovlju u nekoliko hercegnovskih škola gdje su djeca imala priliku da definišu poželjne vrijednosti i predstave ih putem znakova.\nRadionice su održane tokom časova likovne kulture učenicima VI-2 JU OŠ Orjenski bataljon, uz podršku nastavnice Aleksandre Ćorović.\nUčenici ove škole definisali su poželjne vrijednosti: „Pomoći prijatelju“, „Zajedno različiti“, „Zaustavimo svađu“, „Dijelimo međusobno“, „Beskonačna ljubav“ i te teme pokušali da predstave putem jednostavnih znakova.\nKako navode iz OKC, učenici su pokazali veliku kreativnost i na vrlo maštovit način odgovorili na zadatak.\nNakon škole u Bijeloj nastavili su realizaciju projekta sa nastavnicom Vanjom Krivokapić iz odjeljenja III-2, JU OŠ „Milan Vuković“.\nUčenici ove škole definisali su poželjne vrijednosti: „Poštujmo različitosti“, „Svi se zajedno igramo“, „Umijemo da dijelimo“, „Saosjećamo sa drugom“, „Kreativnost je granica“ i te teme veoma maštovito nacrtali.\nIZ OKC navode da iako su ovi učenici uspjeli su da istaknu i simbolima prikažu sve ono što oni smatraju za najvažnije.\nSa direktoricom Tanjom Relić dogovoreno je da se centralno stepenište škole ukrasi minijaturama riješenja malih kreativaca i time se njihove afirmativne poruke prenesu i na ostatak lokalne zajednice.\nRadionice su održane u sklopu projekta Afirmativno znakovlje – korišćenje simboličkih znakova u promociji pozitivnih životnih vrijednosti i afirmativne akcije kao alatki za prevenciju vršnjačkog nasilja koje NVO OKC sprovodi u saradnji sa svim osnovnim i srednjom školom u Herceg Novom, ima za cilj osnaživanje afirmativnog razmšljanja i djelovanja djece i mladih u Herceg Novom kao modela prevencije vršnjačkog nasilja, te unaprijeđivanje saradnje svih aktera u lokalnoj zajednici u plasiranju inovativnog zaštitnog mehanizama za učenike osnovnih i srednje škole u Herceg Novom.\nOvaj projekat je podržan kroz javni poziv Koalicije protiv vršnjačkog nasilja u crnogorskim školama.\nProjekat Koalicija protiv vršnjačkog nasilja u crnogorskim školama sprovodi udruženje Roditelji, sa partnerima NVO Juventas, Unija srednjoškolaca Crne Gore, Centar za podršku lokalnog i regionalnog razvoja, uz institucionalno partnerstvo sa Ministarstvom prosvjete i uz finansijsku podršku EU i Ministarstva javne uprave.\nTrećaci OŠ “Pavle Rovinski novac za školi u prirodi donirali NKT


Najseksepilnije mame iznad 40\nNaslov: Najseksepilnije mame iznad 40 Uto 16 Avg - 2:46\nUloga majke zaista je jedinstvena što znaju i poznate lepotice koje svaki slobodan trenutak provode u društvu najmlađih. Takve su i Halle Berry i Brooke Burke koje su dan provele s porodicama na peščanoj plaži i ponosno pokazale savršena tela bez ijedne mane i zaslužile titulu najseksipilnijih mama.\nHalle koja je upravo navršila 45 godina još uvek izgleda neverovatno, a plažom se prošetala u društvu malene Nahle.\nU narandžastom bikiniju sa zlatnim kopčama Halle nas je posetio na nezaboravnu scenu iz James Bondovog hit filma u kojoj seksi bondova devojka kratke kose ostavlja bez daha, a ko što se vidi iz priloženog ništa se nije promenilo.\nI četrdesetogodišnja preplanula Brooke, majka četvoro dece je pokazala kako godine nisu nikakva prepreka lepoti jer izgleda bolje nego ikad.\nManekenka i voditeljica koja je tek uplovila u bračnu luku s glumcem Davidom Charvetom uživala je na prekrasnoj francuskoj obali s celom porodicom. Minijaturni beli bikini otkrio je figuru na kojoj joj mogu zavideti mnogo mlađe koleginice.\nImamo 89 korisnika na forumu: 0 Registrovanih, 0 Skrivenih i 89 Gosta :: 3 Provajderi


Ujić: U BiH trenutno oko četiri tisuće migranata | BrzeVijesti.ba\nDatum objave: 07. 07. 2018 - 12:59


VAR razbio Barsine snove o odbrani trona: Ramos srušio Atletik, šampionski pehar kreće ka Madridu | Novosti.RS\nnedelja, 05. 07. 2020. u 16:06\nFudbaleri Reala pobedili su u Bilbau 1:0, golom iskusnog štopera s bele tačke i tako stekli sedam bodova prednosti u odnosu na drugoplasiranu Barselonu, koja ima i utakmicu manje\nFudbaleri Real Madrida pobedili su u Bilbau domaći Atletik 1:0, u utakmici 34. kola španskog prvenstva i stekli sedam bodova prednosti u odnosu na drugoplasiranu Barselonu.\nJedini gol postigao je Serhio Ramos u 73. minutu iz penala, koji je dosuđen opravdano, ali tek posle "intervencije" video tehnologije.\nReal je nastavio niz pobeda, a posle ukupno 23. u prvenstvu prvi je na tabeli sa 77 bodova, sedam više od Barselone, koja ima utakmicu manje.\nAtletik gubi korak za pozicijama koje vode u Ligu Evropa, sada je osmi sa 48 bodova, dva manje, ali i utakmicom više od Real Sosijedada na sedmom mestu koje vodi u kvalifikacije.


Prvo, pa muško: Silađi debituje protiv prvaka Azije\nTežak zadatak za srpskog napadača i njegov Gangvon na gostovanju Ulsanu u sklopu 1. kola prvenstva Južne Koreje\nNije bilo iznenađenja na startu šampionata Južne Koreje. Aktuelni branilac krune Đonbuk, ujedno i najuspešniji kolektiv u poslednjoj dekadi, izašao je na kraj sa Seulom, a pobede su još ostvarili Pohang i Suvon Bluvings. Jedini nerešen ishod bio je onaj između Daegua i Suvon FK-a.\nDošlo je vreme da i Ulsan započne novu kampanju, ujedno i eru pod >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << trenerom Hong Mjung-boom, kada u ponedeljak u ranim jutarnjim časovima po srednjoevropskom vremenu dočeka Gangvon (06.00). Hong, bivši selektor reprezentacije Južne Koreje, prvi put u karijeri vodiće utakmicu u K-ligi, pošto je nekada ovaj proslavljeni as predvodio kineski Hangdžou.\nSve oči biće uprte u novajlije. Austrijski napadač\nLukas Hinterzer, pristigao iz Hamburgera, trebalo bi da predvodi navalu Tigrova, potpomognut obećavajućim krilnim napadačem\n, potpisanim iz Busana. Još jedna zvezda koja je stigla u redove vicešampiona je Valeri Kazaišvili, reprezentativac Gruzije, ali će on da propusti meč jer je još u karantinu.\nSudar sa Gangvonom biće prva prilika za navijače Ulsana da pozdrave ekipu otkako su se Tigrovi popeli na krov Azije osvajanjem Lige šampiona, drugi put u istoriji. Naročito će se pristalice nadati da će videti MVP-a sa turnira u Kataru,\n, u početnih 11. Jun je više puta povezivan sa prelaskom u kinesku Superligu tokom ovog prelaznog roka, a njegovo učešće na premijeri možda je znak da će ipak ostati veran Ulsanu.\nI gosti su imali, takođe, mnogo kadrovskih promena u poređenju sa proteklom sezonom. Strateg Kim Biung-su odlučio je da doda nekoliko stranih igrača. Pouzdani uzbekistanski defanzivac Rustam Ašurmatov pridružio se posle dve izvanredne sezone sa Gvandžuom, japanski ofanzivac Masatoši Išida stigao je iz redova novajlije Suvona FK, dok se najviše očekuje od napadača Vladimira Silađija, srpskog internacionalca, koji je u redove Medveda došao iz TSC-a.\nSilađi je prošle sezone sa 16 golova bio najbolji strelac Superlige Srbije, zajedno sa saigračem Nenadom Lukićem i Nikolom Petkovićem iz Javora, a ukupno je u 114 utakmica za klub iz Bačke Topole postigao 49 golova i namestio 19.\nTradicija ne sluti dobro posetiocima. Ulsan može da se pohvali sa 17 mečeva bez poraza protiv Gangvona, pobedivši u poslednjih šest zaredom u svim takmičenjima.\nĐonbuk - Seul 2:0 (0:0)\nDaegu - Suvon FK 1:1 (0:1)\nPohang - Inčon 2:1 (0:1)\nSuvon Bluvings - Gvangdžu 1:0 (0:0)\n08.30: (2,80) Seonam (2,75) Čedžu (2,80)


Braon mramorasta stenica - Agro TV\nBraon mramorasta stenica (Halyomorpha halys) je relativno nova vrsta stenica prisutna u Srbiji. U pitanju je invazivna vrsta stenica koja predstavlja opasnost za veliki broj gajenih biljaka. Poreklom je iz Azije (Japan, Koreja, Kina), a u Evropi je prvi put zabeležena 2004. godine.\nU Srbiji je prvi put uočena 2015. godine na graničnom prelazu Vatin (Vršac) na biljkama iz spontane flore kao i u okolini Beograda. Tokom 2016. godine, braon mramorasta stenica se proširila u Južnobanatskom regionu u opštinama Vršac i Bela Crkva, a u 2018. masovno je registrovana na području Severne Bačke, u opštinama Kanjiža i Senta.\nU Evropi ova vrsta ima jednu generaciju godišnje, dok u nekim delovima Azije ima čak i do šest. Prezimljava u stadijumu odraslog insekta – imaga, a stadijum larve se završava posle pet larvenih stupnjeva. Minimalna temperatura za razvoj za evropsku populaciju štetočine je 12,2 stepena. Posle buđenja u proleće, i dugog perioda dopunske ishrane, dolazi do parenja i polaganja jaja. Period polaganja jaja je takođe dug, od juna do avgusta meseca, i jedna ženka može položiti od 250–400 jaja. Jaja su svetlozelena, bačvasta, u grupicama od 20–30 i nalaze se najčešće na naličju listova. Mlade ispiljene larve drže se na okupu, da bi posle prvog presvlačenja krenule u aktivnu potragu za hranom.\nUprkos nedostatku krila, larve su vrlo živahne i aktivno se sele sa biljke na biljku. Odrasle jedinke se šire aktivnim letom i veoma su dobri letači, mogu preleteti razdaljine od jednog do tri kilometra.\nU jesen odrasle jedinke kreću u potragu za mestima povoljnim za prezimljavanje te naseljavaju kuće, stanove, terase, šupe i pronalaze mirna mesta na kome ostaju do proleća. Odrasle jedinke luče neprijatan miris, koji je odbrambeni mehanizam stenice od prirodnih neprijatelja, i zbog toga spadaju u grupu insekata koje se u narodu zovu „smrdibube“.\nRegistrovan je veliki broj biljnih vrsta (preko 100) na kojima pravi štete. Ekonomski značajne štete može da prouzrokuje na paradajzu, paprici, jabučastom voću, vinovoj lozi, kukuruzu, soji. Štete nanose larve i imaga sisanjem biljnih sokova iz svih nadzemnih delova biljke tokom cele vegetacije. Simptomi napada manifestuju se u vidu sitnih, beličastih uboda, koji prelaze u nekrotične pege. Na napadnutim plodovima, osim nekrotičnih pega, uočava se i deformacija ploda što umanjuje njegovu tržišnu vrednost. U slučaju jakog napada štetočine, dolazi do opadanja plodova i potpunog gubitka prinosa. U soji i kukuruzu ne formira se zrno. Štetočina je sklona grupisanju i često se grupno seli sa jednog useva na drugi, pa je na parcelama izražen „ivični efekat” – štete su izraženije po ivicama parcela. Po osobinama i štetnosti veoma je slična zelenoj povrtnoj stenici – Nezara viridula, koja je kod nas prvi put registrovana na soji 2011. godine i od tada je svake godine prisutna i pričinjava ekonomske štete.\nU našoj zemlji braon mramorasta stenica je nova vrsta, i još uvek nema registrovanih preparata za njeno suzbijanje. U svetu se koriste uglavnom preparati na bazi piretroida, neonikotinoida i acefata. Od preventivnih mera, tokom letnjih meseci potrebno je postaviti mreže na vrata i prozore, zatvoriti sve rupe i otvore kako bi se sprečilo dalje širenje i ulazak štetočine u stambene jedinice tokom zimskih meseci radi njenog prezimljavanja. U zatvorenom prostoru preporučuje se samo mehaničko uništavanje, a upotreba insekticida nije dozvoljena. Za čoveka je braon mramorasta stenica bezopasna, mada u slučaju prenamnožavanja izazivaju uznemirenost i paniku među stanovništvom, naročito u jesenjem periodu kad se masovno seli u urbane sredine radi prezimljavanja. Braon mramorasta stenica je invazivna vrsta koja je opasna samo za biljke. Globalne klimatske promene koje se dešavaju, poput zagrevanja, utiču na intenzivno širenje ove stenice. Postoji visoki rizik da u narednim godinama ova stenica postane ekonomski značajna štetočina u proizvodnji voća i povrća na području Republike Srbije.\nIzvor: ’Za našu zemlju’ (br. 74)/Victoria Logistic\nFoto: Gary Bernon, USDA APHIS, Bugwood.org, Bryce Sutherland, University of Georgia, Bugwood.org\n21/02/2019 u Agro svet, Povrtarstvo, Ratarstvo, Vinogradarstvo, Voćarstvo, Zaštita bilja, Zemljoradnja\nBraon mramorasta stenica, Halyomorpha halys


DETALJI UDESA NA OBRENOVAČKOM PUTU: U sudaru “opela” i “renoa” povređene dve osobe | Novosti.RS\nKako navode, do sudara je došlo oko 16.45 časova, a povređeni su prevezeni u Urgentni centar.\nVozilo "opel" udarilo je u zaustavljen "reno" i tom prilikom osoba iz "renoa" zadobila je lake telesne povrede.\nKako dodaje, od siline udarca, "reno" je skrenuo u suprotnu traku, gde ga je udario vozac "golfa", koji je prilikom sudara takođe zadobio lakše povrede.\nNa ovoj deonici saobraćaj je bio obustavljen do 17.30 sati.\nudes sudar Obrenovački put povređeni u saobraćajnoj nesreći


Kao što već sigurno znate, Novi Sad ima i hakerspejs – Tilda centar. LUGoNS trenutno nema svoje prostorije, puno članova više nije u Novom Sadu – ali oni koji su tu često se sastaju baš u Tildi. Tildu je osnovala LUGoNS ekipa i isti duh i principi su se zadržali.\nTilda postoji već gotovo godinu dana na adresi: Bulevar oslobođenja 12, sprat 5, stan 21. Veb-adresa je http://tilda.center. Redovna okupljanja su ponedeljkom i petkom u 20 sati, a za ostala dešavanja možete da saznate na stranici Fejsbuka ili IRC kanalu #tilda.center na Frinoud (eng. Freenode) serveru. Ako niste sigurni da li ćete zateći nekoga, najbolje je da proverite na IRC-u. Sada kada se raspored ustalio i ima mnogo novosti, vreme je da sa vama podelimo kako izgleda poseta Tildi!\nPonedeljkom u 20 sati uvek ima nekog. Ponedeljkom je tema za razgovor slobodna. Priča se o problemima na koje smo naišli od prethodne posete hakerspejsu. Dele se iskustva i traže saveti o podešavanju naših ličnih računara. Priča se o hardveru i softveru. Naprimer, mnogi su nedavno kupili SSD disk, pa je bilo priče o montiranju diska na mesto CD čitača u laptopu. Bilo je priče i o dodatnim podešavanjima za sistem kada se koristi SSD, ali i o telefonima, pa smo tako imali priliku da isprobamo Ubuntu na telefonu. Zasada barem troje ljudi koristi Mek (eng. Mac), tako da Tilda nije rezervisana samo za korisnike Linuksa. Jako nam je drago što u poslednje vreme za nekim stolom svaki put ili trepću diode, ili se isprobava neki novi senzor. Dakle, na raspolaganju ima i elektronike i alata. Unutra je zabranjeno pušenje, ali glavna prostorija ima izlaz na terasu koja je više nego dovoljno prostrana. Posle 21 sata već počinje da se stvara primetna gužva i da postaje bučno, pa se ljudi spontano grupišu. Grupe se formiraju ispred table, za stolom oko arduina, na terasi ili za stolovima uz laptope. U glavnoj prostoriji nema telefoniranja. Za to postoji posebna prostorija. U Tildi postoji frižider, a svako ko dolazi obično ponese neko piće. U svakom slučaju, ponedeljkom je gužva, bučno i zanimljivo! Ne planirajte da radite nešto ponedeljkom uveče, jer nećete odoleti raspravama oko vas.\nOkupljanja petkom takođe počinju u 20 sati. Dešava se da povremeno skliznu na četvrtak. Petkom je mirnije, sluša se predavač (obično je to dosada bio Goran Mekić, jedan od osnivača Tilde) i prati se predavanje. Tema predavanja je najavljena unapred. Do sada su pokrivene teme koje se tiču programiranja veb-aplikacija. U Tildi se voli Pajton (eng. Python), REST i aplikacije koje su sačinjene od jedna stranice (eng. single page applications). Do sada su pokrivene sledeće teme:\nFlask (eng. Flask)\nPivi (eng. Peewee)\nPaj O-Er-Em (eng. Py ORM)\nSveger (eng. swagger)\nDokumentacija REST APIja\nPredavanja se ne prenose uživo, ali dostupna su na Jutjub kanalu. Ovo je dobra prilika da vas podsetimo na Balkon (eng. BalCCon) – Jutjub kanal na kojem su dostupni snimci predavanja sa Balkona održanog 2014. (Second base) i 2015. (Third time’s charm), kao i nekoliko predavanja sa prvog Balkona, održanog 2013. godine (First contact).\nTeži se ka tome da predavanja budu povezana u serije uz povremene tematske radionice. Nakon predavanja sledi praktičan deo. Slobodno predložite vaše teme za okupljanja petkom bilo putem mejla (office[et]tilda[dot]center), IRC kanala, ili porukom na stranici na Fejsbuku.\nOsim redovnih dešavanja ponedeljkom i petkom, nemojte očekivati da je prostor inače prazan. Mnogi svrate da rade na svojim projektima, da uče ili samo da hakuju. Svakome ko dođe na raspolaganju su mesta za radnim stolovima, dovoljno utičnica za struju, internet, tabla i projektor, frižider, elektronske komponente (arduino, diodice, protobordovi) i nešto alata. Povremeno se organizuju i projekcije filmova. Sredinom februara su konačno dopremljena i dva servera koji su poklon drugara iz holandskog hakerspejsa – Revspejs (eng. Revspace). Hvala gori! Do Tilde su naravno stigli LUGoNS putevima, a reč je o dva računara sa osmojezgrenim Opteron procesorima, 64 GB radne memorije, i 500 GB prostora za skladištenje podataka na diskovima u RAID (eng. RAID) sistemu. Tek treba da budu pušteni u rad i iskorišćeni.\nElektronika i hardver,\ndalje opremanje prostora,\nprojekti i radionice: čišćenje laptopa\nO planovima je najbolje pisati tek nakon što su ostvareni, ali ipak ćemo preneti nekoliko ideja. Polako se stvara kritična masa zainteresovana za elektroniku. U Novom Sadu ima puno ljudi koji se bave elektronikom, što profesionalno, što iz hobija. Naprimer, na Fakultetu tehničkih nauka postoji duga tradicija učestvovanja na takmičenju iz robotike EuroBot gde gotovo svake godine neke ekipe imaju plasman na finale u inostranstvu. Mejker NS je udruženje koje se specijalizovalo baš za elektroniku i hardver. Na okupljanjima ponedeljkom je postala normalna pojava da barem jedan sto bude okupiran elektronikom. Očekujemo vrlo brzo da barem jedan dan u sedmici bude posvećen samo elektronici i hardveru. Zanimljivo je što se ideje i želje posetilaca preklapaju. Imali smo već nekoliko situacija gde istu ideju prepoznamo kod više posetilaca, pa im pomognemo da se povežu i podržimo ih u radu na projektu. Za više detalja o ovim projektima ćete za sada ipak morati da svratite do Tilde. Neka ostanu iznenađenje još neko vreme. Reći ćemo samo da su tema, naravno, internet stvari (eng. IoT – Internet of Things)!\nVeć smo napisali šta je od opreme nabavljeno, ali hakerspejs još dugo neće biti onakav kakvim smo ga zamislili. Počeli smo od toga da nam je falila kanta za smeće i stolice, a nijednog stola nije bilo. Sada je jedna prostorija skoro sasvim opremljena. Red je da se opremaju druge prostorije. Ko god želi da pomogne, naći ćemo način. USB kablovi, produžni kablovi, alat, stolice, čiviluk, novac, knjige… sve su to sitnice koje boravak u hakerspejsu čine prijatnijim. Drugi način da pomognete je da posetite Tildu i čim primetite da vam nešto nedostaje, onda to kupite ili kontaktirajte druge i organizujete kupovinu.\nSve u svemu, ono šta smo želeli da podelimo sa vama je da je Tilda živa i zdrava. Tilda raste i jača. Predstavili smo šta se dešava i šta je u planu. Poslednja radionica do sada (githab) je organizovana na predlog posetilaca. Drugi događaj koji je predložen i biće ubrzo organizovan je čišćenje laptopa od prašine. Ukoliko ste oduvek želeli da otvorite svoj laptop, a niste smeli to da uradite sami, eto gde možete da svratite za podršku. Pišite časopisu kako ste se proveli u Tildi, ili barem pošaljite nekoliko reči podrške! Ako ništa drugo, barem širite vest da Novi Sad ima hakerspejs. Pozdrav iz Novog Sada!\n← Instaliranje programa iz izvornog koda\nDuboki veb →\nTime limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. − pet = 4


POČETNATHE WORLDAMERICA1 AmericaBivši američki predsjednik Bill Clinton hospitaliziran\n15 / 10 / 2021 1 America, AMERICA, THE WORLD, GENERAL, HEADLINE, POSLEDNJI MINUT, ŽIVOT\nbivši predsjednik Clinton hospitaliziran\nBivši američki predsjednik Bill Clinton hospitaliziran je zbog urološke infekcije. Njegov pomoćnik je najavio da se Clinton nalazi na liječenju u Medicinskom centru UCI u Kaliforniji.\n75-godišnja Clinton sözcüsü je na Twitteru objavio da je bivši predsjednik hospitaliziran zbog infekcije koja nije povezana s Covid-19.\nSözcü "Oporavlja se, dobre volje i zahvalan je liječnicima, medicinskim sestrama i osoblju koji su pružili izvrsnu njegu", rekao je Angel Ureña. Clintonovi doktori, dr. Alpesh Amin i Dr. Lisa Bardack je u saopćenju rekla da je bivši predsjednik hospitaliziran radi "pomnog praćenja" i da je dobio antibiotike i tekućine.\nNavedeno je da je Clintonov medicinski tim u Kaliforniji bio u kontaktu sa njegovim ljekarima u New Yorku, uključujući i njegovog kardiologa.\nUhapšeno 100 javnih službenika, zajedno s bivšim željezničkim radnicima u SAD-u\nOdgovor predsjednika Sekmena nalik šamaru američkom predsjedniku Bidenu\nSAD zaostaje za Kinom na brzom vozu\nPandemijsko odobrenje od IMM-a do 245 bolnica\nFrancuska: Brzi voz preuređen u bolnicu\nstar Karşıyaka Oproštaj od gradonačelnika Baysaka\nProjekat Yesilkoy Coast za bivšeg predsjednika IBB-a Topbasa je otkazan\nPredsednik Taysada Alper Kanca postao je šef Euroforge-a\nPredsjednik GÜMÜP-a Pezük postao šef TCDD-a za izgradnju modernizacije


Premijera Vićentijevićevih "Nečistih sila" u Narodnom pozorištu Užice: 12. maj - Portal Pasaž\nPosted: 12. maja 2016. u 01:04 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nU belom plaštu, krvavog naličja, šepavim korakom konjanika, rano izjutra četrnestog dana prolećnog meseca nisana, u pokrivenu kolonadu između dva krila dvorca Iroda Velikog izašao je prokurator Judeje Pontije Pilat\n“Drama „Nečiste sile“ bavi se poslednjim periodom života i stvaralašta Mihaila Afanasjeviča Bulgakova i njegovim sukoboma sa vladajućim strukturama. Koristeći se tačnim istoriskim činjenicama, na sceni ćemo imati priliku da zavirimo u život pisca, okolnosti u kojima je stvarao, kao i da budemo svedoci prepreka, koje su ga skupo koštale. Na sceni će se Bulgakov ovoga puta pojaviti, kao istorijska ličnost, koja predstavlja simbol borbe za slobodu mišljenja, a samim tim će postati tragični junak i dramski lik, jer kada se ukrste umetnikov osećaj istine i politički ciljevi vlasti neizostavno nastaje polje sukoba”- izvod je iz Reči reditelja Bogdana Jankovića povodom komada “Nečiste sile” koji će se na sceni Narodnog pozorišta Užice premijerno izvesti 12. maja.\n“Nečiste sile” su druga predstava, pored “Hromih ideala”, kojom će se užičko pozorište predstaviti na predstojećem Sterijinom pozorju, 2 juna, na Sceni “Pera Dobrinović” .\nTekst “Nečiste sile” delo je autora Ljubiše Vićentijevića i nagrađen je Sterijinom nagradom za najbolji dramski tekst 2013.\nIskoristivši kao motiv život Mihajla Afanasijeviča Bulgakova, pored biografskih podataka, Vićentijević na vrlo promišljen način govori o aktuelnom trenutku, ponavljajući večitu temu o životu umetnika, njegovoj posvećenosti i spremnosti na prilagodljivost autoritativnom sistemu.\nMi obično mislimo da zlo dolazi sa vrha vlasti, a meni se čini da su najgori oni oko vlasti, zlo uvek dolazi od sitneži, sitnež je ta koja urušava svaku veliku ideju, ona zatruje sredinu kukavičlukom i servilnošću\nPitanja slobode mišljenja, slobode javog govora, cenzure, poltronstva i/ ili prinudnog ropstva intelektualca trenutno vladajućem političkom sistemu i društvenom uređenju jesu deo teme “Nečistih sila” u kojima se prepliću sa unutrašnjim sukobom samog stvaraoca, duhu uvek potčinjenom hamletovskom dilemom, ponovljivom u svakom dobu u novom ruhu:\nOkovali su me tim stalnim pritajenim strahom kojeg ne mogu da se oslobodim, i kao svaki progonjeni čovek, dobio sam izoštreno oko koje grozničavo pronalazi progonitelje u svakom – ceo mi je svet okružen progoniteljima, panično lovim svačiju misao, aluziju, želju – svaki nepoznati čovek za mene je neprijatelj, poznanik sumnjiv, prijatelji nepouzdani… moja sleđena, ustrašena misao sve okiva gušećim nepoverenjem koje se ne da izdržati… Ja sam zarobljenik…\n…u umetnosti ne može biti popuštanja… umetnost nije ni trgovina ni diplomatija, a najmanje politika i tužno je što mnogi ne razumeju šta je to umetnička istina.\nVahidin Prelić u ulozi Bulgakova, Tanja Jovanović kao Jelena Sergejevna, Nemanja Hadži Jovanović u liku Vikentija Vikentijeviča, zajedno sa Igorom Borojevićem koji igra Islednika, Vladimirom Kurčubićem u liku Mlječnika, potpomognuti Tijanom Karajičić u tri uloge ( Kelner, Krupije, Antikvar) i Slobodanom Ljubičićem koji je pozajmio glas Tursanovi, Staljinovom sekretaru deo su ansambla užičkog pozorišta angažovanom za ovu predstavu.\nScenografiju i kostime radila je Tamara Bušković, dok je Miroljub Ranđelović Rasinski komponovao muziku za “Nečiste sile“. Scenski pokret sa užičkim glumcima radio je Ivica Klemenc a dizajn svetla Rade Stamenković.


Zbog epidemije korona virusa od sutra se uvode promene u dnevni program Panon radija i Subotičkog mađarskog radija.\nU programu Panon radija za sada će prestati sa emitovanjem emisije „Regeli" a umesto nje od 8 do 14 časova trajaće „Panon preso". Privremeno se opraštamo i od emisija „Kult kafe", „Radiodisko", „Čendhaboritaš", „Fit zona" i „Best of Panon regeli".\nNa Subotičkom mađarskom radiju neće biti emisije „Napindito", umesto nje emitovaće se „Mozaik" u periodu od 8 do 14 časova. Privremeno u programu neće biti ni subotnje emisije „Šlagerđar".\nPromene su napravljene kako bi sačuvali zdravlje naših saradnika.\nNoć slavuja u Bačkoj Topoli\n17:07, Frissítve: 17:13


Devet ofanzivnih mjera za rast privrede i zaposlenosti u FBiH - Bug.ba - Info portal Bugojno\n– Za svaku ovu mjeru imamo i procjenu utjecaja relavantnih međunarodnih institucija. Puna implementacija tih devet mjera donijela bi Federaciji godišnji rast BDP-a od devet do čak 13,7 posto. Prema procjenama, za implementaciju tih mjera neophodno bi bilo osigurati oko 530 miliona KM u sedmogošnjem periodu, odnosno 75 miliona KM godišnje – naglasio je Đapan.\n– Federalni zavod za programiranje razvoja je bio koordinator izrade ove strategije i u tom procesu učestvovalo je 476 članova, radnih grupa i na radionicama 1.400 učesnika svih nivoa vlasti i nevladinog sektora. Tako da je za ovaj dokument koji je izuzetno važan postignut opći koncenzus – kazao je Đapan za Fenu.


Obuzdavanje „ruske agresije“: Velika Britanija šalje brodove u Baltičko more - Sputnjik Srbija\n21:50 08.05.2021 Preuzmite kraći link\nKako se navodi, mornari i brod se šalju na tromesečno „putovanje“ u severni Atlantik i Baltičko more u okviru „početka nove ere operacija britanskih komandosa“.\nTa misija će biti prva operacija koju će predvoditi grupa za reagovanje „Littoral Response Group“. O formiranju grupe je objavljeno u okviru „Kompleksnog pregleda bezbednosti, odbrane, razvoja i spoljne politike“ kraljevine u kome se izlažu glavni ciljevi državne politike u oblasti nacionalne bezbednosti i međunarodne politike do 2025. godine.\nGrupu za reagovanje čini više od 1.000 mornara, glavni desantni brod „HMS Albion“, desantni brod „RFA Maunts bej“, fregata „HMS lankaster“ i višenamenski vojni helikopteri „Vajldket“. U okviru misije uvežbavaće se protivvazduhoplovna i protivbrodska odbrana, kao i suzbijanje aktivnosti protivnika na moru, kao i protivminske akcije.\nKako navodi „Dejli ekspres“, operacija ima za cilj da „umiri saveznike i obuzda potencijalne protivnike“. Ističe se da su u poslednjih nekoliko meseci Baltički region i Crno more postali objekti jačanja „ruske agresije“, s obzirom na ruske vojnike na kopnu i moru. Konkretno, podseća portal, ranije je Rusija održala seriju vojnih vežbi u Crnom moru, a takođe je rasporedila „na hiljade vojnika u blizini granice sa Ukrajinom“.\nKako se navodi, očekuje se da će u narednih nekoliko meseci „Littoral Response Group“ učestvovati u vojnim vežbama pod rukovodstvom SAD u Norveškoj, kao i u velikim vojnim pomorskim manevrima NATO-a „Baltops“ u Baltičkom moru.\nBaltik, Rusija, vojne vežbe, mornarica, Velika Britanija


Korona pokazuje čoveku gde mu je mesto u prirodnom poretku stvari – Lovac na priče\nKorona pokazuje čoveku gde mu je mesto u prirodnom poretku stvari\n11. 11. 2020. 01. 11. 2020.\nAlbert Ajnštajn je rekao: „Nijedan problem ne može biti rešen na onom nivou svesti na kom je taj problem i nastao.“ Tako nas virus obaveštava da je vreme da se uspnemo za jednu stepenicu više kada je u pitanju naša svest.\nSvaka organizacija, od male firme pa do velike države, počiva na priči. Ukoliko je priča bolja, članovi organizacije će biti predaniji njenim vrednostima, a ona će biti snažnija. U istoriji nastajanja država pokazalo se da ključnu ulogu u njihovoj koheziji imaju upravo mitovi, legende i religije.\nKada je Stefan Nemanja počeo da sanja o kraljevstvu, znao je da nije dovoljno osvajati teritorije mačem jer ih mač ne može dugotrajnije držati na okupu. Shvatio je treba da mu treba dobra priča i za to mu je bio neophodan kult Svetog Save. Narod je trebalo nadahnuti svetosavljem, okupiti ga oko pravoslavnog hrišćanstva utemeljenom na Savinim prosvetiteljskim delima i narodnoj tradiciji.\nCar Dušan je pokušao da iskorači dalje te je proširio teritorije kako bi stvorio carstvo, ali je izostala priča koja bi objedinila različite narode u jednom tako velikom entitetu. Bila je potrebna priča u koju će se verovati, a njena tačnost ne bi bila od presudne važnosti. Pokušao je to da ostvari svojim Zakonikom, ali pravo nikada nije moglo da reši problem čovekove iskrene želje da živi s drugim čovekom. Bila je potrebna priča koja će povezati različite narode oko iste vatre koja će ih držati na okupu. Priča je izostala pa je i carstvo ubrzo nestalo.\nTaj princip je uočen u čuvenoj knjizi „Fanki biznis“ švedskih autora, profesora u kožnim pantalonama iz stokholmske Škole za ekonomiju. Na početku 21. veka oni naglašavaju da se od direktora moderne firme traži jedna veština, iznad svih ostalih, a to je pričanje priče. Samo dobrom pričom lider može svoju viziju da prenese na svoje zaposlene i tako od njih učini apostole koji će svim snagama braniti ideju o firmi, koju danas zovemo brendom.\nDa zaključimo ovaj uvod: priče, religije, mitovi i legende stvaraju firme, države i civilizacije. Na kraju krajeva, nije slučajno reč religija nastala od latinske reči koja znači povezati.\nČovek živi jer je potreban virusu\nIstorija se tako sporo mreškala tokom desetina milenijuma dok je čovečanstvo pričalo priče i u njima pronalazilo smisao svog postojanja.\nIpak, s početkom 20. veka Prvi svetski rat uništava čovekovo poverenje u dotadašnje priče u koje je vekovima verovao. Niče proglašava smrt Boga i ono što je vekovima stvarano kao temelj zapadnoevropske civilizacije biva srušeno. Nacisti su posegnuli za mitom o natčoveku, komunisti o jednakosti, a kapitalisti o Darvinovoj evoluciji.\nSvi ovi koncepti 20. veka su se urušili pre nego što je on završen i zato je čovečanstvu koje je uronilo u avanturu zvanu globalizacija bio potreban novi koncept, snažniji od svih religija i lokalnih priča. Stvorena je nova, globalna religija tehnologije i naučnih metoda, kako je to zaključio Juval Harari u svojoj knjizi „Sapijens: Kratka istorija čovečanstva“. Moglo bi se reći da je novi Mojsije bio Stiv Džobs. Krst, polumesec i drugi simboli bivaju zamenjeni ajfonom sa ikonom jabuke.\nVećini ljudi je teško da razumeju današnju nauku zbog njenog matematičkog jezika, ali oni isto tako nisu bili u stanju da pojme svoje monoteističke bogove i koncepte, ali im to nije smetalo da veruju da je reč o sili koja poseduje neverovatne moći. Ipak, u svom letu ka zvezdama, čovek je prevideo jednu sitnicu, virus.\nNaučnik Hamilton iz romana „Besnilo“ će reći: „U mikro, a ne makro svetu krije se tajna preživljavanja vrste, jer sve dok ne prodremo u tajnu virusa, naš let prema zvezdama biće putovanje mrtvaca na dopustu.“ Sva tragedija čovekovog postojanja i kriza sadašnjeg trenutka sa virusom korona sadržana je u reči: dopust.\nČovek se možda popeo na vrh lanca ishrane, ali daleko od toga da je na vrhu lanca znanja i inteligencije. Naše preživljavanje je oduvek zavisilo od mikrosveta, u kosmosu virusa i bakterija mi smo potpuno izgubljeni. Nama virusi dopuštaju da živimo, određuju kada ćemo živeti i koliko dugo.\nDrugi citat iz ovog romana koji je izuzetno aktuelan jer pokazuje odnos virusa i čoveka:\n„Prodirući u živu ćeliju stranog tela, virus njenu sadržinu zamenjuje svojom i pretvara je u fabriku za proizvodnju novih virusa. Promene koje na taj način izaziva u životnoj sredini ćelije neuporedivo su dublje i dramatičnije nego što se čovek sme nadati ikad da postigne u svojoj.\nVirus je najsavršenije stvorenje u kosmosu. Njegova biološka organizacija nije ništa drugo nego mašina za proizvodnju života u njegovom najčistijem smislu. Virus je vrhunac prirodne stvaralačke evolucije. Vrhunac veštačke je — inteligentan virus. Tvorevina koja ima formu čoveka a prirodu virusa, vitalnost virusa i inteligenciju čoveka. Simbioza virusa lišenog besciljnosti i čoveka oslobođenog ograničenja vladala bi prirodom, kojoj oboje služe samo kao đubrivo.“\nČovek kenja, kako nekad tako i danas, razlika je samo u manirima\nNažalost, neslućeni razvoj tehnologije nije proporcionalno razvio čoveka u duhovnom smislu, naprotiv. To što neko ima smart wc-šolju koja će pomoću senzora sama podići poklopac ili ga spustiti, i što će se oglasiti muzika paralelno sa puštanjem vode nakon vršenja nužde ne menja činjenicu da čovek ima svoje potrebe kao što ih je imao dok je jeo lešine drugih životinja jer nije bio visoko u lancu ishrane. Čovek kenja kako nekad tako i danas, razlika je samo u manirima.\nVreme je prolazilo, i čovek se peo u lancu ishrane, možda zahvaljujući baš pronalasku vatre kojima je uspeo da satera životinje u provaliju i tako obezbedi sebi hranu.\nJuval Harari promišlja da je čovek možda baš zahvaljujući vatri brzo, posmatrajući sporost kojom su evoluirale ostale životinje čak prebrzo, napredovao u lancu ishrane i sada se ponaša kao novokomponovani, raspojasani bogataš koji mnogo toga ne zna, ali misli da može sve da kupi. Upravo je zato jedan od prvih refleksa na krizu i strah da će se vratiti u vreme odakle je počeo da se penje na evolucijskoj lestvici. U panici kupuje toalet papir i sredstva za higijenu da ne bi ponovo počeo da smrdi na svoje ne preteranu uzvišeno poreklo. Inače, šta mislite gde čoveku najviše smrdi u zoološkim vrtovima? Možda pogađate, kraj kaveza sa majmunima.\nMislio je naš čovek da može sve da kupi, ali sad je shvatio da ne može. Virus je nepotkupljiv, inače bi ga politika i kriminal odavno podmitili i koristili u svoje svrhe. Sad su i oni ugroženi. Kriminalci će, kao i svaki put, iskoristiti krizu pokazujući da su najvispreniji deo društva, a političari na vlasti će se tresti od straha ukoliko zdravstveni sistem bude srušen. Narod, kome počinju bliski ljudi da stradaju zbog nemoći zdravstvenog sistema, okrenuće se upravo protiv vlasti od koje očekuje samo jednu stvar – sigurnost. Vlasti se tresu od straha plašeći se revolucije, nemira koje neće moći da kontrolišu, zato ako već ne mogu da kontrolišu virus, rešiće da u novim okolnostima kontrolišu narod.\nNarod, odskora uveren da čovek tehnologijom i naučnim metodama može rešiti sve izazove ovog sveta, ne želi da veruje da je nemoćan. Da se podsetimo, to je onaj čovek koji živi u državi i plaća joj porez da bi mu ta ista država garantovala sigurnost. On od nje ne očekuje ništa drugo osim sigurnosti i to sada država teško da može da mu ponudi. Osporena je religija tehnologije, pokvarena je priča koja je hranila čovekovu egzistencijalnu potrebu za smislom, a strah i nesigurnost sada vladaju čovekom. Ljudi koji u panici nose maske i u zatvorenom i na otvorenom, kriju se izbegavajući svaki kontakt, i oni koji te iste maske ne nose smatrajući da se radi o svetskoj zaveri dva su lica istog novčića. Čovek čija je moćna religija o znanju i tehnologiji uništena traži smisao u novim pričama, tzv. teorijama zavere. Možda neka od njih postane dominantna i kreira religiju novog sveta.\nOčigledno da je čovečanstvo sebe precenilo i zato je vreme da evoluira na viši nivo svesti sa kog će moći da reši ovaj problem. Može se optimistički pozvati na Ajnštajnov citat uvereno da će problem biti rešen čim se sakupi dovoljno informacija i znanje proširi. S druge strane, može da se prikloni reaktivnom trpljenju i posmatra kraj sveta u čiju priču je nekada verovalo.\nDok ne vidimo šta će prevagnuti ostaje činjenica da će svaki čovek i dalje ići tamo gde i car ide peške, da li u šumu ili u zlatni, pametni toalet, svejedno.\nCategories Obrazovanje Tags korona, virus Post navigation\nNešto malo o grupnom radu, nastanku dobrih timova i propasti nekih država


Laguna - Bukmarker - Od 15. septembra u prodaji čuveni ljubavni roman „Dama s kamelijama“ - Knjige o kojima se priča\n„Kakve sve puteve nalazi srce i kakve razloge daje sebi da bi postiglo ono što želi!“\nEdicija „Klasici svetske književnosti“ donosi nam najpoznatiji roman Aleksandra Dime Sina – ljubavni roman o nemogućoj ljubavi između francuske kurtizane i mladića iz ugledne porodice. „Dama s kamelijama“ je jedna od najvećih ljubavnih priča svih vremena!\nNa ideju da piše o nesrećnoj junakinji pisac je došao na osnovu iskustva sa jednom pariskom kurtizanom i roman je odmah doživeo ogroman uspeh.\nMladi provincijalac iz dobrostojeće ali konzervativne porodice Arman Dival zaljubljuje se u prelepu i preskupu parisku kurtizanu Margerit Gotje, koja je obolela od tuberkuloze i koja nošenjem belih i crvenih kamelija signalizira svojim obožavaocima da li je na raspolaganju ili ne. Krećući se u visokim aristokratskim krugovima i pošto se i sama zaljubi u Armana, odluči da odbaci prethodni život i prihvati njegovu bračnu ponudu, ali će se između njih isprečiti nepremostive socijalne prepreke, intrige i okolnosti koje će uticati na tragičan kraj ove ljubavne priče.\nUbrzo postavljen i na scenu, roman je samo do kraja XIX veka bio preveden na dvadesetak jezika. Osim toga, inspirisao je Šopena da komponuje muziku za istoimeni balet, a Verdija za operu „Travijata“. Prema ovom romanu snimljeni su mjuzikl nagrađen Oskarom „Mulen ruž“ i više filmskih adaptacija, dok su glavnu junakinju igrale velike pozorišne i filmske dive kao što su Sara Bernar, Greta Garbo, Izabel Iper i mnoge druge.\nOd petka, 15. septembra „Damu s kamelijama“ možete pronaći u svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca, online knjižari www.delfi.rs i na sajtu www.laguna.rs.


Laguna - Nenad Gajić - Knjige o kojima se priča\nNenad Gajić (1974) autor je bestselera „Slovenska mitologija“, sveobuhvatne ilustrovane knjige enciklopedijskog tipa u izdanju Lagune 2011. godine, koja prvu deceniju navršava sa bar jednim novim izdanjem svake godine, kao i fantazijskog serijala „Bajka nad bajkama“, sa elementima slovenskog folklora i prema motivima srpske narodne epike, koji je takođe objavila Laguna („Bajka nad bajkama – Senka u tami“, 2013; „Dva cara“, 2016; „Treća noć“, 2020; kompletno izdanje objedinjeno je 2021). Njegove knjige prodate su u više desetina hiljada primeraka u preko 25 dosadašnjih izdanja.\nNemirna priroda vukla ga je da proba mnogo toga: najduže je bio muzičar (gitarista, pevač i pesnik benda s kojim je objavio dva albuma), da bi se zatim oprobao i kao bankar, menadžer, privatni preduzetnik, proizvođač računarske opreme, nagrađivani programer, urednik televizijske emisije, autor društvenih igara… Posetio je drevni Hilandar na Svetoj Gori i proputovao Evropu i svet od Moskve do Jerusalima u potrazi za novim saznanjima. Fakultet je završio u Kragujevcu, master studije u Beogradu, doktorsku tezu odbranio je u Novom Sadu. U inostranim časopisima objavljivao je, između ostalog, radove o velikim naučnicima Mihajlu Pupinu i Milutinu Milankoviću (i njegovom kalendaru), i kraće članke o Nikoli Tesli. Pisanje smatra svojom istinskom profesijom i životnim putem, a nauku omiljenim hobijem. Uz krevet još drži spakovan kofer, da ostane spreman za nove avanture.\nSajt pisca: nenadgajic.org\nPročitala sam ovu divnu Nenadovu trilogiju, uglavnom u noćnim satima. Sa uživanjem. Ako čitate po jednu knjigu, bez reda, nije to to. Jer fabula ove bajke je predivna. Očekujem nastavak. (Sinoć sam na...\nPrikaz knjige „Bajka nad bajkama – Dva cara“\nDrugi deo trilogije Bajka nad bajkama nosi naslov „Dva cara“. U njemu pisac kao da najpre želi malo da odmori čitaoca i likove od vrlo jakog tempa koji postoji u prvom delu, romanu „Senka u tami“. Ali...\nNenad Gajić je doktor nauka, autor knjige „Slovenska mitologija“ i trilogije Bajka nad bajkama. Razgovarali smo o tome gde je, tokom deset dugih godina, tražio izvore, kako su mu drevna predanja odred...\nMahabharata, Ramajana, Ilijada, Odiseja, legenda o kralju Arturu, staroengleski ep Beovulf, nordijski mitovi… spisak bi bio previše dug ako bih nabrojao sve civilizacijske bisere, sva predanja, epove,...\nNenad Gajić: Vjerujem u saradnju slovenskih naroda\n– Ako verujem u predodređene stvari, rekao bih da drugog puta nije ni bilo. „Slovenska mitologija“ je zaista knjiga koju nisam planirao da napišem, ali kao da sam bio odabran za to. Dok sam istraživao...\nDok se iz dana u dan očekuje datum izlaska objedinjene trilogije Nenada Gajića pod naslovom „Bajka nad bajkama – kompletno ćirilično izdanje“, pisac je prvog dana avgusta dao dvosatni intervju u grupi...\nBeograd, 29. avgust 2011\nPrvi put na jednom mestu sabrano je i rastumačno sve ono što su stari sloveni obožavali, od čega su strahovali i koga su poštovali, a opisano je i šta je od njihovih verovanja ostalo u pravoslavlju i ...\nPoslednji dani maja na Košutnjaku bili su u znaku mitskih bića. Poznati festival fantastike „Tolkinfest“ u ovogodišnjem izdanju bio je najživopisniji dosad, sa mnoštvom zanimljivih izvođača, maski, do...\nLatinično izdanje „Slovenske mitologije“ Nenada Gajića u prodaji od 19. novembra\nKnjiga koja je pred čitaocima nije bajka, iako u sebi ima mnogo bajkovitog. Nije ni enciklopedija pojmova, ni rečnik svega što krije živopisna mitologija naših slovenskih predaka. Ona ne pokušava da b...\nSva tri dela serijala „Bajka nad bajkama“ Nenada Gajića možete pronaći u jednom izdanju, štampanom na ćirilici. Neobična družina, okupljena nizom naizgled slučajnih događaja, postepeno otkriva da n...\nOd autora „Slovenske mitologije“ Nenada Gajića pred čitaoce stiže treći deo trilogije „Bajka nad bajkama“ – „Treća noć“, trijumfalna završnica jedinstvene epske pripovesti koja će se od petka 20. nove...\nDečji roman „Agi i Ema“ Igora Kolarova, koji nam donosi dirljivu priču o prijateljstvu usamljenog devetogodišnjeg dečaka Agija i luckaste starice Eme, doživeće četrnaesto izdanje. Agi i Ema su ujedinj...\nPredstavljanje knjige „Bajka nad bajkama: Dva cara“ Nenada Gajića\nU štampu je upravo otišlo drugo izdanje fantastičnog romana „Bajka nad bajkama: Dva cara“, pa je pravo vreme za događaj na kojem možete dobiti potpis Nenada Gajića na knjizi, ali i kupiti naslove ovog...\nDrugi deo trilogije nastale na predlošku motiva iz slovenske mitologije „Bajka nad bajkama – Dva cara“ Nenada Gajića naći će se od srede, 11. maja u svim knjižarama Delfi i Laguninim klubovima čitalac...\nOvogodišnji, deveti Festival srpskog filma fantastike (FSFF) održava se od 14. do 18. oktobra i predstavljaće pravi praznik za sve ljubitelje filma, mitologije i fantastičnog ambijenta u svakom smislu...\nU Rumi, 16. avgusta, u holu škole „Jovan Jovanović Zmaj“, predstavljene su knjige Nenada Gajića. Odgovarajući na pitanja čitalaca, autor „Slovenske mitologije“ potvrdio je i nastavak svog pr...\nOdržani festival fantazije i promocija knjige „Bajka nad bajkama“ Nenad Gajića\nKo je tokom vikenda obišao Studentski kulturni centar mogao je da zapleše sa hobitima, zapeva sa vilenjacima, ukrsti krigle sa patuljcima ili mačeve sa orcima. Sva ova bića iz opusa engleskog pisca i ...\nTokom 5. i 6. oktobra 2013. godine u prostorijama beogradskog SKC-a održaće se festival Tolkinove fantazije sa početkom od 17 sati. U subotu, 5. oktobra, Nenad Gajić, autor „Slovenske mitolog...\nNakon uspešnih radionica širom Srbije, projekat Literarni Online Inkubator se vraća u Novi Sad! U sredu, 25. septembra, s početkom u 18 sati, u Gradskoj biblioteci u Novom Sadu biće održana radionica ...\nPromocija knjige „Slovenska mitologija” u Lazarevcu\nPred mnogobrojnom publikom i predstavnicima brojnih medija, u prepunoj galeriji Centra za kulturu Lazarevac, sinoć je održana promocija knjige „Slovenska mitologija” Nenada Gajića i otvore...\nProlog knjige „Bajka nad bajkama: Dva cara“ (u pripremi, Laguna 2016) Ogromna crna ptica krasila je najvišu kulu carske palate. Bila je duža od ruke odraslog muškarca od ramena do vrhova...više\nOdlomak iz knjige „Bajka nad bajkama: Senka u tami“ Družina konačno u potpunosti razumede izraz „gluvo doba“. Ponoć je stigla, i svi su jednostavno osetili taj trenutak....više\nOdlomak iz knjige „Bajka nad bajkama: Senka u tami“ (Laguna 2013, knjiga će biti objavljena krajem jula) I tako, Vuče, ostasmo još ti i ja. Na kraju, jer nas početak tvoje potrage veže....više


(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž1. br. 2760/13 od 12. septembra 2013. i presuda Višeg suda u Beogradu K. br. 4133/10 od 05. februara 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž.1 Po1 br. 10/13 od 21. juna 2013. i presuda Višeg suda u Beogradu, Posebnog odeljenja K.Po1 br. 67/11 od 07. februara 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Apelacionog suda u Beogradu Kž.1 br. 5523/11 od 29. februara 2012. i presuda Višeg suda u Beogradu K.br. 3153/10 od 17. juna 2011. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Viši sud u Beogradu, Posebno odeljenje Spk.Po1 br. 4/13 i Kuo.Po1 br. 200/13 od 31. januara 2014. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Apelacionog suda u Beogradu Kž.1 br. 4482/13 od 26. decembra 2013. i presuda Višeg suda u Beogradu K.br. 8/12 od 28. decembra 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Apelacionog suda u Beogradu Kž.1 br. 7077/12 od 15. januara 2013. i presuda Višeg suda u Beogradu K.br. 600/12 od 16. oktobra 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Apelacionog suda u Beogradu Kž.1 br. 5284/13 od 24. oktobra 2013. i presuda Višeg suda u Beogradu K.br. 3266/10 od 10. juna 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Apelacionog suda u Beogradu Kž.1 br. 6110/12 od 20. decembra 2012. i presuda Višeg suda u Beogradu K.br. 3833/10 od 26. januara 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Vrhovnog kasacionog suda Kzz. 42/13 od 24. aprila 2013, presuda Apelacionog suda u Nišu Kž.1 br. 3581/12 od 02. novembra 2012. i presuda Osnovnog suda u Prokuplju K.br. 233/12 od 11. jula 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Višeg suda u Beogradu Kž.1 br. 20/14 od 21. februara 2014. i presuda Prvog osnovnog suda u Beogradu K.br. 2910/13 od 21. oktobra 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Apelacionog suda u Beogradu Kž.1 br. 388/12 od 09. februara 2012. i presuda Višeg suda u Beogradu K.br. 384/11 od 09. septembra 2011. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Višeg suda u Beogradu Kž.1 br. 15/14 od 26. februara 2014. i presuda Drugog osnovnog suda u Beogradu K.br. 1039/12 od 16. novembra 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Višeg suda u Beogradu Kž.1 br. 13/14 od 13. februara 2014. i presuda Prvog osnovnog suda u Beogradu K.br. 2376/13 od 15. oktobra 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Apelacionog suda u Beogradu Kž.1 br. 4145/13 od 30. januara 2014. i presuda Višeg suda u Beogradu K.br. 1259/10 od 12. februara 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Apelacionog suda u Beogradu Kž.1 br. 6404/12 od 24. aprila 2013. i presuda Višeg suda u Beogradu K.br. 401/12 od 05. juna 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\nKRIVIČNO-PROCESNO PRAVO - KRIVIČNA DELA PROTIV SLUŽBENE DUŽNOSTI - OBIM PRIMENE (Zakon o organizaciji i nadležnosti organa u suzbijanju organizovanog kriminala, korupcije i drugih posebno teških krivičnih dela - član 2. tačka 3.)\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž2 Po1 broj 320/12 od 24. jula 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu - Posebnog odeljenja K.Po1 broj 18/12 – Kv.Po1 broj 441/12 od 29. juna 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž2 Po1 br. 199/12 od 16. maja 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu – Posebnog odeljenja K.Po1 br. 23/12 Kv.Po1 br. 248/12 od 11. aprila 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Višeg suda u Beogradu - Posebnog odeljenja Kv.Po1 broj 120/13 od 11. februara 2013. i Rešenje sudije za prethodni postupak Višeg suda u Beogradu – Posebnog odeljenja Ki.Po1 broj 318/10 od 06. februara 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž2 Po1 broj 286/13 od 15. jula 2013. i rešenje Višeg suda u Beogradu - Posebnog odeljenja SPK Po1 broj 2/13 – Kv.Po1 broj 473/13 od 20. juna 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Višeg suda u Beogradu - Posebnog odeljenja Kv.Po1 broj 125/13 od 13. februara 2013. i Rešenje sudije za prethodni postupak Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu Ki.Po1 broj 34/12 od 06. februara 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž2 Po1 br. 223/12 od 23. maja 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu – Posebnog odeljenja K.Po1 br. 46/11 od 11. maja 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Višeg suda u Beogradu, Odeljenje za ratne zločine Str.pov.br. K.Po2 br. 4/12 od 15. januara 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu, Posebnog odeljenja Kž.2 Po1 br. 366/13 od 12. septembra 2013. i rešenje Višeg suda u Beogradu, Posebnog odeljenja K.Po1 br. 44/11 – Kv.Po1 br. 645/13 od 02. septembra 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž.2 Po1 br. 346/12 od 10. avgusta 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu, Posebnog odeljenja K.Po1 br. 72/11 – Kv.Po1 br. 479/12 od 19. jula 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž2 Po1 br. 208/12 od 21. maja 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu – Posebnog odeljenja K.Po1 br. 11/12 – Kv.Po1 br. 292/12 od 03. maja 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Višeg suda u Beogradu – Posebnog odeljenja Kv-Po1-br.107/13 od 5. februara 2013. i rešenje sudije za prethodni postupak Ki-Po1 br.29/12 od 24. januara 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž2 Po1 broj 245/12 od 08. juna 2012. i Rešenje Višeg suda u Beogradu - Posebnog odeljenja K.Po1 broj 273/10 od 24. maja 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž. br. 2744/13 od 17. januara 2014. i rešenje Višeg suda u Beogradu K. br. 675/12 od 08. marta 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž.2 Po1 br. 439/12 od 24. oktobra 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu, Posebnog odeljenja K.Po1 br. 70/11 – Kv.Po1 br. 658/12 od 15. oktobra 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž.2 Po1 br. 359/13 od 11. septembra 2013. i rešenje Višeg suda u Beogradu - Posebnog odeljenja K.Po1 br. 57/13 – Kv.Po1 br. 634/13 od 27. avgusta 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Višeg suda u Beogradu, Posebnog odeljenja Kv.Po1 br. 549/13 od 18. jula 2013. i rešenje sudije za prethodni postupak Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu Ki.Po1 br. 21/13 od 12. jula 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž2 Po1 br. 372/12 od 05. septembra 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu, Posebnog odeljenja K.Po1 br. 63/10 od 22. juna 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Vrhovnog kasacionog suda Ks.br. 14/13 od 13. oktobra 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž2 Po1 br. 215/12 od 24. maja 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu – Posebnog odeljenja K.Po1 2/10 od 25. aprila 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž.2 Po1 br. 339/12 od 07. avgusta 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu, Posebnog odeljenja K.Po1 br. 63/11 – Kv.Po1 br. 496/12 od 27. jula 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž.2 Po1 br. 347/12 od 13. avgusta 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu, Posebnog odeljenja K.Po1 br. 33/12 – Kv.Po1 br. 486/12 od 23. jula 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Presuda Višeg suda u Beogradu Gž br. 13473/11 i presuda Prvog osnovnog suda u Beogradu P br. 6588/11) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Autor sentence: sudija Nevenka Kaluđerović\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu Kž2 Po1 br. 233/12 od 13. maja 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu – Posebnog odeljenja K.Po1 br. 210/10 – Kv.Po1 br. 341/12 od 24. maja 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Tužilaštva za organizovani kriminal KTI. Broj 2/12 – KTO broj 7/12 od 28. juna 2013. i Rešenje Višeg suda u Beogradu - Posebnog odeljenja K.Po1 broj 56/12 – Kv.Po1 588/12 od 05. avgusta 2013. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Vrhovnog kasacionog suda Kzz Ok.br. 11/12 od 23. oktobra 2013, rešenje Apelacionog suda u Beogradu - Posebnog odeljenja Kž.2 Po1 br. 360/12 od 31. avgusta 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu – Posebnog odeljenja K.Po1 br. 98/10 – Kv.Po1 br. 333/12 od 06. jula 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik\n(Rešenje Apelacionog suda u Beogradu – Posebnog odeljenja Kž2 Po1 br. 212/12 od 22. maja 2012. i rešenje Višeg suda u Beogradu – Posebnog odeljenja SPK Po1 br. 12/12 Kuo Po1 br. 27/12 od 10. maja 2012. godine) - Bilten Višeg suda u Beogradu, broj 84, Intermex, Beograd, Priredili: Mr Aleksandar Trešnjev, sudija i Bojana Stanković, viši sudijski saradnik


Objavljeno: 26.07.2011 / 11:29\nNEW YORK - Na Wall Streetu su u ponedeljak cene akcija pale jer se još uvek ne nazire dogovor između Bele kuće i republikanaca u Kongresu o povećanju nivoa državnog zaduživanja kako bi vlada u avgustu mogla da plati sve svoje obaveze.\nNakon što su u nedelju prekinuti pregovori u Vašingtonu o smanjenju budžetskog deficita i povećanju dozvoljenog zaduživanja države, demokrate i republikanci ponudili su u Kongresu različite predloge zakona.\nKako bi se smanjio budžetski deficit, demokrate žele da povećaju budžetske prihode ukidanjem poreskih olakšica imućnijim građanima, dok se republikanci protive povećanju poreza i traže smanjenje javne potrošnje. Kompromis se još ne nazire.\nAko ne postignu dogovor do 2. avgusta, vlada neće imati dovoljno sredstava za plaćanje svih računa, što bi naštetilo finansijskim tržištima. SAD bi mogao da izgubi vrhunski AAA kreditni rejting, porasle bi kamate na kredite građanima, cene akcija pale bi kao za vreme finansijske krize 2008. godine, a ekonomija bi ponovo utonula u recesiju, pišu mediji.\n"Ako pratite svu retoriku i sve što se piše, 2. avgust bi za finansijska tržišta mogao da bude jedan od najgorih dana ikada, ako se ne postigne dogovor. No, tržište ipak ne reaguje tako dramatično. Političari su političari... ipak, kada dođu na rub ponora, neće skočiti. Povećaće nivo dozvoljenog zaduživanja države“, kaže Hank Smith, direktor u kompaniji Haverford Trust.\nMada većina ulagača očekuje da će se u poslednji trenutak postići dogovor, na tržištu ipak vlada oprez. Na to ukazuje mršav obim trgovanja čak i za tradicionalno slab jul. Prema podacima FactSeta, dosad je u julu prosečan dnevni obim trgovanja bio za 22 posto manji nego u istom lanjskom mesecu.\nJuče je, na primer, na Wall Streetu, American Stock Exchangeu i Nasdaqu vlasnika zamenilo samo oko 5,9 milijardi akcija, dok prosečan dnevni obim u ovoj godini iznosi 7,49 milijardi.\nUlagače ne uspevaju da ohrabre ni dobri poslovni rezultati većine kompanija. Od 154 kompanije iz sastava S&P 500 indeksa, koje su dosad objavile finansijske izveštaje za drugo tromesečje, njih 75 posto nadmašilo je očekivanja analitičara.\nZbog toga David Kelly, glavni strateg J.P Morgan Fundsa, piše u belešci klijentima da bi zarade kompanija po akciji u drugom tromesečju mogle dostići rekordan nivo.\nIpak, ne ide svima baš tako dobro. Juče je Research In Motion, proizvođač BlackBerrya, najavio otpuštanje 2.000, ili oko 10 posto ukupno zaposlenih jer teško izdržava borbu protiv konkurentskih divova, kao što su Apple i Google. Cena akcije RIM-a potonula je više od 4 posto.\nTako se ta akcija uvrstila na podužu listu gubitnica. Juče je, naime, na NYSE odnos između akcija koje su izgubile i onih koje su dobile na vrednosti iznosio 4 naprema 1.\nI na većini evropskih berzi cene akcija su pale juče. Londonski FTSE indeks oslabio je 0,16 posto, na 5.925 bodova, a pariski CAC 0,77 posto, na 3.812 bodova. Frankfurtski DAX ojačao je 0,25 posto, na 7.344 boda.


Oživilo gradilište na višegradskoj ćupriji na Drini | 058.ba\n23. априла 2015.\t058.ba\nNASTAVLjENI RADOVI NA POPLOČAVANjU KOLOVOZA\nVIŠEGRAD – Nakon poduže zimske pauze u četvrtak 23. aprila nastavljeni su radovi na mostu Mehmed-paše Sokolovića na Drini u Višegradu. Radinici Turske firme „Er-Bu“ nastavili su prošle jeseni započete radove na popločavanju kolovoza na mostu.\nMada je 19. marta direktor Turske razvojne agencije za BiH – Tika, Husein Šanli najavio da će gradilište na ćupriji oživiti 1. aprila, očekuje se da ovo kašnjenje neće značajnije uticati na planiranu dinamiku završnih radova na rekonstrukciji i revitalizaciji mosta Mehmed-paše Sokolovića.\nKako je ranije najavljeno, pored završnih radova izvođač se obavezao da paralelno otkloniti i uočene propuste, kao što su fuge između sedrebnih kamenih blokova kojima je građena ćuprija na Drini. Uporedo sa radovima predstoji i stručna rasprava o idejnom projektu vanjskog uređenja oko mosta.\nUkoliko bude teklo sve po planiranoj dinamici i radovi budu okončani do septembra ove godine, Višegrad bi trebao biti domaćin svečanog obilježavanja 70 godina UNESKO-a, na čijoj je listi svjetske kulturne baštine most Mehmed-paše Sokolovića od 2007. godine.\nОзнаке: ćuprija, TIKA


Ovo su sve misterije BERMUDSKOG TROUGLA! | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA Ovo su sve misterije BERMUDSKOG TROUGLA\nOvo su sve misterije BERMUDSKOG TROUGLA\nPosted date: новембар 23, 2017 In: IZA OGLEDALA\nBermudski trougao pokriva veliku oblast Atlantskog okeana. Glavne tačke su: malo ostrvo Bermuda, Portoriko i grad Majami. Ovaj deo okeana je oblast u kojem je gust saobraćaj.\nKomercijalne avio i brodske linije prolaze tačno kroz taj deo okeana, a i mnogi manji brodovi i avioni takođe često putuju tim putem.\nČesto se naziva i Đavolji, zbog verovanja da tu deluju zle sile. U periodu kada je misteriozna pojava dobila ime, Bermudska ostrva nazivana su i Đavoljim ostrvima.\nPilot, pisac i bibliotekar Lari Kuše sproveo je tokom sedamdesetih godina prošlog veka opsežno istraživanje o fenomenu Bermudskog trougla i došao do zaključka da su mnoge tvrdnje koje se tiču nestanka brodova i aviona zapravo prenaglašene.\nOn tvrdi da se u ovoj ozloglašenoj oblasti nije dogodilo ništa više nesreća brodova i aviona nego u drugim oblastima okeana.\nKao razlog preuveličavanja činjenica, Kuše objašnjava potrebu za stvaranjem senzacionalne priče koja je autore toliko zaslepila da su možda i nenamerno navodili činjenice za koje bi možda i shvatili da nisu sasvim tačne, samo da su se malo više bavili istraživanjima.\nNESTANAK PREVOZNIH SREDSTAVA\nIako je teorija o Bermudskom trouglu rođena pre 64 godina, podaci o nestalim brodovima i avionima u ovoj oblasti postoje stotinama godina unazad. Prema podacima, u poslednjih 500 godina u tom delu okeana je navodno nestalo više od 1.000 brodova i aviona.\nKritičari imaju svoju teoriju o Bermudskom trouglu i nesreće prepisuju ljudskim greškama.\nPrema njihovim navodima, oblast trougla pokriva ogromnu površinu plavog mora i plavog neba sa vrlo malim ostrvima koji liče jedno na drugo, među kojima se čovek lako izgubi. Ali, to bi moglo da objasni mali broj nesreća, ali je teško za poverovati da je moguće da su se iskusni piloti i kapetani tako lako zagubili.\nČUDNE VREMENSKE PRILIKE\nBermudski trougao karakterišu loše vremenske prilike. Svake godine tu oblast “pogodi” uragan, a i jaka Golfska struja Atlantskog okeana prolazi kroz tu oblast i vrlo je teška za savladavanje.\nJedan broj nestanka brodova u Bermudskom trouglu mogao bi da se prepiše piratima koji su vladali ovim delom stotinama godina unazad.\nOni skloniji nauci najčešće veruju u teoriju je ona o džepovima gasa metana koji se nalaze ispod površine mora u Bermudskom trouglu. U ovom trusnom području, tokom podrhtavanja tla se iz džepova se oslobađa gas koji dospeva na površinu.\nAko se u tom trenutku na tom mestu zatekne neki brod, snaga metanskog mehura ga zaljulja, prevrne i brod potone. Metan, takođe, na isti način dospeva u vazduh i utiče na rad motora aviona, koje čak može i da zapali uz pomoć iskre.\nSargaško more je malo istražena oblast na severu Atlantskog okeana, okruženo jakim morskim strujama. Delom obuhvata parče Bermudskog trougla. Prema nekim pričama, događa se da se brodovi na sred tog mora “zaglave”, nasukaju i ostanu nepokretni.\nPrema legendama, ovo je jedna od dve oblasti u svetu u kojima kompasi “polude”. Ali, to jednostavno nije tačno. Kompasi će u ovoj oblasti imati mala odstupanja, ali iskusni i dobro obučeni mornari znaju kako da reše taj problem.\n“Naelektrisana magla” ili “vremenski vrtlog” je teorija koja se zasniva na jednom navodnom incidentu koji se dogodio1970. godine. Pilot Brus Gernon i njegov otac su leteli avionom iznad Bermudskog trougla kada su upali u oblak koji se pretvorio u tunel.\nKada su izašli iz “tunela” upali su u “naelektrisanu maglu”. Kompasi su im potpuno poludeli, varnice su letele sa komandne table. Najčudniji deo priče je onaj gde dvojica pilota tvrde da su tada putovali kroz vreme.\nJedna od teorija je da se na tom prostoru nalazi izgubljeni grad Atlantida. Ova teorija datira iz 1970. godine, kada je ronilac tvrdio da je u tom prostoru video piramidalne oblike nedaleko od Bahama, i to na dnu okeana.\nDrugi naučnici i ronici međutim opovrgavaju ovu teoriju i tvrde da je njihov kolega video “Bimini put”, prirodnu građevinu od podvodnih stena koje liče na skulpture.\nNajneobičnaja i nestvarna je teorija o nestanku aviona i brodova u Bermudskom trouglu je ona o NLO i vanzemaljcima. One su praćene pričama o neobičnim svetlima koja se pojavljuju u ovoj oblasti, a neki tvrde da se ispod površine okeana nalazi NLO baza.\nNESTALI VELIKI OBJEKTI\nJedan od najpoznatijih i najvećih brodova koji su nestali u Bermudskom trouglu je američki vojni brod “Kiklop”, koji je nestao 1918. godine ubrzo pošto je napustio luku u Barbadosu sa 309 članova posade. 1945. godine, američka vojska ovde je imala još jedan gubitak na čuvenom Letu 19 – trening letu formacije od pet aviona sa ukupno 14 članova posade koji su nestali u Bermudskom trouglu.\nNiko ne zna za ove JEZIVE I SUROVE tajne vekovima skrivene u podzemlju Beograda\nMRATINDAN POKAZUJE KAKVA NAS ZIMA ČEKA: Ako sutra bude vedro, biće velikog mraza\nKome je Vilijam Montgomeri poslao skrivenu poruku: “Za samostalnost Kosova Vučić uopšte nije problem već” …\nU Bugarskoj ugovaraju brakove na pijaci, evo kako izgleda prodaja (VIDEO)\nTESTIRAJ MOĆ ZAPAŽANJA: Pronađi 9 životinja i čoveka sa lulom\nOD NJE NEMA BEŽANJA: Nova ruska raketa 9M317M izaziva strah na Zapadu – ISTOVREMENO NAPADA 36 CILJEVA\nOBJAVA RATA RUSIJI: Amerika spremna da isporuči 100 odsto nafte potrebne Belorusiji\nČUVENI ANALITIČAR: Od Putinove pomirljive taktike nema ništa BOLJE DA SE SPREMI ZA VELIKI RAT KOJI GA ČEKA\nRUSIJA: Amerika snabdeva oružjem Kurde za rat sa Turskom\nKonačno otkriveno: Ovo su vrhovni bankari koji upravljaju svetom iz Švajcarske\nOvaj lek doktori preporučuju pacijentima za jačanje imunog sistema u borbi protiv raka\nTAJNA NAPOLEONOVOG BLAGA U RUSIJI: Tražili su ga 200 godina a onda su otkrili pravo mesto …\nEvo kako se Kadirov obračunava sa neprijateljima Rusije – VIDEO


Hadžići: Potpisan Sporazum o finansiranju projekata iz oblasti sanacije i rekonstrukcije šumskih puteva | Općina Hadžići\nHadžići: Potpisan Sporazum o finansiranju projekata iz oblasti sanacije i rekonstrukcije šumskih puteva\nAugust 20, 2018 admin Aktuelnosti, Projekti\nMinistar privrede Kantona Sarajevo Muharem Šabić danas je u prostorijama Općine Hadžići sa načelnicima općina Hadžići, Vogošća, Ilijaš i Trnovo potpisao Sporazum o finansiranju projekata iz oblasti sanacije i rekonstrukcije šumskih puteva.\nVlada Kantona Sarajevo je za ove projekte izdvojila 2. 000 000 KM koji su linearno raspoređeni prema tome koliko šumskih resursa se koristi po općinama\n„Godina je strašna. Bilo je lokalnih bujica zaista puno je bilo šteta. Načelnici općina, lokalne zajednice i Sarajevo šume imat će puno koristi od ovoga. Drugi aspket su požari. Mi imamo ovdje visokoekonomske šume. Svjedočimo šta je bilo u okruženju prošlih godina ako nemate dobru putnu infrastrukturu na tim teritorijama onda imate manju mogućnost da je branite. Štete su nenadoknadive. Svi se sjećamo šta je bilo prije četiri ili pet godina u Sjevernoj Hercegovini. Ovo je važan aspekt koji vodimo kod dodijele sredstava i planiranja, da te najvrednije resurse zaštititi.“\n„Radi se o šumskim putevima koji uglavnom prolaze kroz lokalna naselja. Jedan od ciljeva je popravka tih puteva, izgradnja novih a posebna uloga je da ti putevi u slučaju požara budu korišteni kao protivpožarni putevi.“\n„Ovaj sporazum je Općini Hadžići omogućio da nastavi sa projektima. Iznos koji će biti dodijeljen općini Hadžići shodno danas potisanom Sporazumu je 550.000 KM, obzirom da ova sredstva ne propadaju važno je da se njihovo korištenje započne u ovoj godini. Općina Hadžići će dodijeljena sredstva zajedno sa sredstvima koja ćemo izdvojiti iz našeg Budžeta utrošiti za rekonstrukciju starog magistralnog puta kroz naselje Gradac koji je između ostalog i zbog isporuke drvnih sotrimenata privrednim subjekatima koji se bave preradom drveta u naselju Gradac značajno oštećen.”\nNačelnici općina su izrazili zahvalnost Vladi KS koja je izdvojila značajna sredstva te ih vratila lokalnim zajednicama na čijim područjima se vrši eksploatcija šumskih resursa a lokalne zajednice će doznačena sredstva utrošiti u sanaciju putne infrastrukture.\nNa spomen-obilježju borcima Armije i MUP-a RBiH u Sastavcima kod Tarčina u četvrtak 20. juna 2019. godine bit će obilježena godišnjica bitke za Postolac-Blinje. Polaganjem cvijeća učenjem Fatihe,minutom šutnje i prigodnim govorima odat će se počast p...\nMasovna grobnica na putu prema Trnovu krije tijela 46 ubijen...\nUsaglašavanje oko budućeg zaštićenog područja Bjelašnica – V...\nNa osnovu člana 57. Poslovnika Općinskog vijeća Hadžići, predsjedavajući Općinskog vijeća Adi Kalem saziva 27. sjednicu za četvrtak, 20.06.2019. godine u 10:00 sati. Sjednica će se održati u prostorijama Sale za sjednice Općinskog vijeća Hadžići (ul....\nJKP «KOMUNALAC» d. o.o. HADŽIĆI Hadžići, Žunovačka br.4 Broj: 2701-II-04/19 Hadžići,12.06.2019.godine Obavijest Obavještava se stanovništvo naselja Miševići, da će zbog izvođenja radova na rekonstrukciji dijela puta od skretanja za Miševiće kod fi...


STRUČNJACI STRAHUJU DA BI MEGAOLUJE MOGLE POSTATI NORMALNA POJAVA: ‘Nažalost, fizika je vrlo jasna’ – Net.hr\nSTRUČNJACI STRAHUJU DA BI MEGAOLUJE MOGLE POSTATI NORMALNA POJAVA: ‘Nažalost, fizika je vrlo jasna’\nFoto: AFP Autor: Danas.hr 20:39 07.09.2017\nSamo tjedan dana nakon što je snažni uragan Harvey poharao područjem Texasa, nova oluja svih oluja, uragan Irma uništava sve pred sobom na području Kariba. Stručnjaci strahuju da bi ovakve dvostruke oluje uskoro mogle postati svakodnevna pojava.\nURAGAN IRMA OPUSTOŠIO KARIPSKE OTOKE, GASE SE NUKLEARNE ELEKTRANE NA FLORIDI: Udarit će u SAD brzinom od 250 km/h\nDvije svažne oluje koje su u samo nekoliko sati prerasle u uragane, a onda se popele i na najviše zabilježene stupnje, zabrinule su stručnjake koji kažu kako se boje da bi ovakve pojave mogle postati ‘novo normalno’. Dodaju kako su ovakve prirodne pojave utjecaj čovjekove nepažnje i klimatskih promjena, odnosno globalnog zatopljenja.\nNAKON SMRTONOSNOG HARVEYA AMERICI PRIJETI NOVI URAGAN: Irma ojačala na petu kategoriju i samo što nije udarila u kopno\nObaranje nekoliko rekorda u samo dva tjedna ne bi trebalo čuditi uzme li se u obzir činjenica da nam je planet sve topliji. Poplave koje su pogodile područje Huston bile su okarakterizirane kao najgore u posljednjih 500 godina, a prema statističkim podacima, vjerojatnost za njih bila je 0,2%. Ovo je još jedan pokazatelj da se u dobu klimatskih promjena i globalnog zatopljavanja nikako nebismo smjeli oslanjati na statistiku. Prema posljednjim, novim statističkim podacima, Teksas se u posljednje tri godine suočio s najmanje tri neočekivana prirodna eventa koja su okarakterizirana kao najgori u posljednjih 10o pa čak i 500 godina.\n‘Sve je više dokaza koji ukazuju da će klimatske promjene najviše pogoditi siromašnije zemlje te da će najviše stradati upravo oni najsiromašniji koji su najviše izloženi klimatskim rizicima te često uopće nisu zaštićeni od takvih pojava. Ovakva nejednakost treba postati središte javnih rasprava na globalnoj razini. Uz klilmatske promjene i moraju se na dnevni red uvrstiti i rasprave o nejednakoj pripremljlenosti za prirodne pojave kako bi se što prije pronašlo rješenje koje će omogućiti i ostalima da dobiju šansu da prežive’, dodao je.\nflorida haiti harvey Irma kuba meksički zaljev uragan


MISLITE MOJOM GLAVOM: NAŠI I NJIHOVI: DRUGA STRANA SVEGA\nNAŠI I NJIHOVI: DRUGA STRANA SVEGA\nU Srbiji možete da budete: vlasnik zgrade, stanar, podstanar, zaštićeni podstanar, komšija, predsednik kućnog saveta, onaj koji provaljuje u stan i otima stan "u ime naroda", policija, narod, vlast, unuk/unuka, sin/ćerka nekog slavnog, sin/ćerka nekog neslavnog, sin/ćerka nekog (privremeno) (ne)slavnog... I skoro svi oni mogu da žive u jednoj zgradi, sa istorijom dugom ni stotinak godina.\nNe želim sad s vama da raspravljam da li su stariji partizani ili četnici, čak ni kad biste vi to hteli. Jer ako se tako nečim bavite dok gledate ovaj film, smoriće i on vas, i vi njega.\nŽozefina i ja smo se neplanirano našli u mini-diskusijama dok je trajao, a posle smo ostali još neplaniranije u kuloarima našeg stana da porazgovaramo o njemu. Prijao nam je. Mnogo više nego što nas je dirnuo.\nNema puno (dokumentarnih/ ikakvih?) filmova koji kontempliraju naše godine, ali i one pre njih, iz našeg ugla. Nema puno (nacionalnih/privatnih/ikakvih?) pokušaja da se srpska istorija postavi u nekakav lanac događaja koji nisu isključivo ideološki motivisani (pokušaji, ne događaji). Druga strana svega je jedna skromna istorijica koja je, baš kao i stan u kome se skoro sve odigrava, nekako uvek bila par ulica od dešavanja i revolucija joj je tek povremeno proletala ispod prozora. Ponekad držeći i pendrek.\nMila Turajlić, koja nam je već poklonila Cinema Komunisto, kroz priču o nacionalizaciji stana u kome je odrasla i čiji je jedan deo tada pripao zaštićenoj stanarki-proleterki, pomalo se bavi i likom i delom svoje majke, Srbijanke Turajlić (koju sam jednom davno video kao jedinu smislenu predsedničku kandidatkinju) i njenim životom, a naročito revolucionarnim i post-revolucionarnim dejstvovanjem. Kroz sve to, neminovno, provučena je i istorija posledrugosvetskoratne Srbije, Jugoslavija - za ili protiv, Srbija kao kraljevina ludaka, kretena i najebanih i, pomalo, jedno dirljivo thankyou majci od ćerke.\nIako nacionalizacija stana i njegovo finalno oslobođenje (u vidu preuzimanja dela stana nakon podstanarkine smrti) čine dosta dobru simoboličnu okosnicu filma, nudeći mu početak i kraj, ono što se u njemu dešava možda šeta s teme na temu malo slobodnije nego što je moglo. Kada (ne)planirano snimljeni materijal, po stanu i ispod prozora, odradi posao, lako nam je da shvatimo kako se ono napolju prelamalo na naše male života unutra. MI SMO imali velike planove, a ne oni tamo!...\nNajviše od svega mi se dopalo što Milin film nigde eksplicitno ne naglasi ni o čemu će biti tj niti o čemu je. On teče. Od skice do slike, od materijala iz nužde, preko materijala iz arhive (privatne ili državne) do specijalno priređenih snimaka (sva sveža "špijuniranja" komšija). Ja u tome ne vidim neku naročitu kalkulantnost autorke, što bi možda moglo da joj se prebaci. Ali, Druga strana sveta ne cilja oportuno "evropske fondacije, projekte ili šta bi njima tamo bilo zanimljivo". On je daleko dragoceniji nama, nego njima. Ne samo zbog Srbe i njenih evergrin sumiranja realnosti i prošlosti. Hoću da kažem- sa svim se da debatovati, ali u njoj imate sagovornicu od koje možete da naučite. Meni dosta.\nIako na kraju filma stan, kao što rekoh, bude oslobođen i mi vidimo kako Srba prošeta njime (najviše zainteresovana za higijensku restauraciju porodičnog lustera), mi vidimo kako ona iz tog novog dela, kroz više decenija zatvorena vrata, izađe u svoj stari deo stana (vrati se sa "druge strane"), ali kao da se nije puno toga desilo. Taj prizor, u kontekstu teme, sjajna je metafora za nas i Srbiju od Miloševića-naovamo (za taj period mogu da posvedočim)- neverovatne stvari su se dešavale, mi smo se privikli na njih (u suštini) i na kraju, kad je sve došlo na svoje (makar i prividno), mi smo samo želeli da život nastavi dalje normalnim putem. Duboko verujući da smo spremni za to. Da to možemo. A nismo. A ne znamo da li će Srbijanka (i Mila...) moći.\nDakle, Mila se potrudila da se "uzbudi" oko nekih stvari, da se okrene i presabere ih, da sebe i svoju porodicu dovede u direktnu i indirektnu vezu sa svima njima, da svemu tome da neki širi kontekst i stavi se na mesto "svih nas" u tom kotrljanju istorije niz provaliju. Ali je na kraju morala da prizna da je, ipak, preživela, da sva čuda sveta, nažalost i na sreću, imaju svoj rok trajanja i da kad sve prođe ostaje prirodna potreba za normalizacijom, tj potraga za sredstvom za čišćenjem lustera. Jer druga strana svega, baš kao ni ova prva, ne nudi nikakvu posebnu misteriju života.\nOgnjen Lopušina 22 February, 2018 13:57\nСлажем се да је тај интимни ћерка2мајка део најзначајнији. Мислим да би и моја сујета плакала од среће ако би ми Сека овако нешто приуштила.\nСве остало је изузетно побркано, претежно наивно и чини ми се да је пропуштена врло лепа прилика да се стицај околности положаја стана, његове историје, мајчине личности као и прилично студиозни приступ материји не преточе у много храбрије дело које би изполемизовало све те наше прво-друге-србијанске поделе.\nИскрено ми је жао што сам видео овај филм јер оно мало искрених симпатија које сам гајио према Србијанки сада морам да блажим њеним невероватно наивним ставовима везаним за Југославију, разумевање света и уопште однос према животу. Грозоморни део са гланцањем породичне сребрнине, ослобођењем стана са све ритуалном поспрдном форензиком покојничиног ВХС инвентара да не помињем.\nШто нас ипак доводи до тога да је Срба ипак карактерни колос у поређењу са ћерком која ништа не разуме и није јој јасно. Не бих се сложио филм није кројен по мустрама наших западноевропских пријатеља, чини ми се да је баш врло лепо испричао наратив са све прстохватом субверзивне идеје да су и они по мало криви.\nИскрено сам се надао да је ово коначно један храбар покушај друге Србије да ову расправу ефектно начне али очигледно да ћемо још морати да сачекамо за то.


2013 | GALERIJA ATELJE DADO\nU srijedu, 26. 10. u 20 h otvaranje izložbe Varijacije fotografije 1969-1980\nPredstavljanje autora u četvrtak, 27. 10. u 11h, kustos Miha Colner\nWednesday, October 26 at 8 p.m. opening of the exhibition Variations of Photography 1969-1980\nPresentation, Tuesday, October 27 at 11 a.m. by curator Miha Colner\nOctober 24, 2016 by ateljedado\tCategories: 2013, Uncategorized\npodna skulptura namjenski realizovana za Atelje DADO|ground sculpture made for the Atelier DADO\nsreten milatovic katalog\nDecember 5, 2013 by ateljedado\tCategories: 2013\nizložba i razgovor|exhibition and discussion\nTokom razgovora su predstavljeni radovi koji čine postavku u Ateljeu DADO. Bilo je riječi i o radu grupe Dim tim koju sačinjavaju Danijela Mršulja Vasić i Milenko Vasić, a najavljeni su i budući projekti.\nDuring the discussion artworks that compose the exhibition in Atelier DADO have been presented, as well as the work of Dim tim group – Danijela Mršulja Vasić and Milenko Vasić. Some future projects have also been announced.\nNovember 6, 2013 by ateljedado\tCategories: 2013\nPortreti iz fonda Umjetničkog muzeja | Portratits from the collection of the Art Museum\nUmjetnici: Anastas Bocarić, Marko Gregović, Petar Lubarda, Milo Milunović, Miloš Vušković, Đoko Popović, Mihailo Vukotić, Savo Vujović, Jovan Zonjić, Sava Šumanović, Petar Pjer Križanić, Milenko Šerban, Mirko Kujačić, Zora Petrović, Miodrag Dado Đurić, Rudolf Sablić, Marino Tartalja, Mario Maskareli, Bruno Bulić, Frano Baće, Jelica Žuža, Floris Oblak, Nikola Martinoski i Ksenija Vujović-Tošić.\nArtist: Anastas Bocarić, Marko Gregović, Petar Lubarda, Milo Milunović, Miloš Vušković, Đoko Popović, Mihailo Vukotić, Savo Vujović, Jovan Zonjić, Sava Šumanović, Petar Pjer Križanić, Milenko Šerban, Mirko Kujačić, Zora Petrović, Miodrag Dado Đurić, Rudolf Sablić, Marino Tartalja, Mario Maskareli, Bruno Bulić, Frano Baće, Jelica Žuža, Floris Oblak, Nikola Martinoski and Ksenija Vujović-Tošić.\nSeptember 25, 2013 by ateljedado\tCategories: 2013, Uncategorized\nPredjeli Crne Gore |Landscapes of Montenegro\nIzložba Predjeli Crne Gore iz fonda Narodnog muzeja Crne Gore.\nUmjetnici: Miloš Vušković, Savo Vujović, Vojislav Đokić, Mirko Kujačić, Branko Filipović Filo, Mario Maskareli, Vladimir Novosel, Milo Milunović, Aleksandar Aco Prijić, Gojko Berkuljan, Marko Čelebonović, Cata Dujšin Ribar, Ivo Novaković, Prvoslav Pivo Karamatijević, Đuro Radonjić, France Zupan, Tomislav Krizman, Ljubomir Ivanović, Danica Danja Đurović Marković, Niko Đurović, Nikola Vujošević, Vojo Stanić, Vuko Radović, Đorđe Teodorović, Mihailo Vukotić i Petar Lubarda.\nExhibition Landscapes of Montenegro from the collection of the National Museum of Montenegro.\nArtists: Miloš Vušković, Savo Vujović, Vojislav Đokić, Mirko Kujačić, Branko Filipović Filo, Mario Maskareli, Vladimir Novosel, Milo Milunović, Aleksandar Aco Prijić, Gojko Berkuljan, Marko Čelebonović, Cata Dujšin Ribar, Ivo Novaković, Prvoslav Pivo Karamatijević, Đuro Radonjić, France Zupan, Tomislav Krizman, Ljubomir Ivanović, Danica Danja Đurović Marković, Niko Đurović, Nikola Vujošević, Vojo Stanić, Vuko Radović, Đorđe Teodorović, Mihailo Vukotić and Petar Lubarda.\nPredjeli Crne Gore katalog\nAugust 28, 2013 by ateljedado\tCategories: 2013


Zubar- implantacija zuba, Sarajevo - Forum Klix.ba\nZubar- implantacija zuba, Sarajevo\n#1 Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by anjusha » 20/08/2008 13:06\nPrijatelj mi zeli da uradi implantaciju dva gornja zuba (most ili sl ne dolazi u obzir), pa me zamolio da se raspitam oko toga malo, a koje bolje mjesto nego ovo Znaci, da li neki zubar u Sa radi tu implantaciju i ako da koliko otprilike to kosta? Hvala unaprijed.\n#2 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by sheilak » 20/08/2008 13:51\nMojoj mami isto trebaju impantati,a li dva sa strane. I mene bi interesiralo koji je dobar strucnjak u Sarajevu, ali zaista dobar ( ne mislim prvenstveno na estetiku! ) i da li ga ima kod nas uopste ? Ako ne, da li je neko radio imspantate u susjednim zemljama i kod koga?\nJoined: 08/01/2008 22:19\n#3 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by Kesedzija » 20/08/2008 15:04\nIma u Sa zubarka, ja mislim da se zove Jasmina\nordinacija je na Ilidzi, inace radila je zube mojoj supruzi inace je preporucena od-do\nnabavit cu broj kasnije\n#4 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by anjusha » 21/08/2008 10:17\nHvala vam na informacijama. Ako bi se jos neko sjetio nekog stomatologa i sl koji radi te stvari, bila bih zahvalna. Pozz\n#5 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by mIRCerka » 21/08/2008 10:19\nOvo je na Dobrinji 1, prekoputa Autobuske stanice Istocno Sarajevo\n#6 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by sodom » 22/08/2008 16:50\nZna li neko, koliko se krecu cijene za ovako nesto?\n#7 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by anjusha » 22/08/2008 21:17\nJa sam pisala jednom od stomatologa kojeg sam nasla na internetu u Sarajevu i zacudo Bozije dobila sam odgovor u kojem mi je recenu upravo ovo:\n"Proces ugradnje inplantata u ordinaciji traje oko jedan sat,inplantat se zašije i nakon 4-5 mjeseci se postavlaja suprakonstrukcija koja će nositi buduću krunu.Cijena inplantata je 1100km a cijena suprakonstrukcije i krune tj navlake zavisi od vrste materijala za koju se odlučite"\nU pitanju je bila Quicksmile Dental Clinic koja je odgovorila. Pisala sam jos nekim stomatolozima ali nisam dobila odgovor. Ako se neko jos javi sa drugacijim informacijama postavim odgovore ovdje\n#8 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by melb26sa » 23/08/2008 02:13\nReci prijatelju da mu je 4-5 mjeseci barem pokrivati usta kada prica jer toliko vremena treba da se resorbuje implantat u vilici prije nego se moze staviti nadogradnja - krunica. Nas je komsija uradio te implantate, ne sjecam se da li kod privatnika ili na stomatologiji ali se covjek preporodio - jeste mu bilo tesko tih mjeseci dok se implantat "primi" ali je pretrpio i sad je prezadovoljan.\n#9 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by sodom » 23/08/2008 11:55\nma vidi sta je problem, ja sam se patio 2h da mi izvade zub, odnosno 2 stravicno duboka korijena...\nizmasakrirali me zivog...\ndonji 6 sam vadio jer sam kada je otvoren vidio da se svasta nakupilo ispod amalgamske plombe, morao sam ga izvaditi...\nsada sam ostao bez te 6ce i jbg pravo mi bezveze pa sam trazio rijesenja, i pored svih mostova-navlaka, vidio na netu da se rade ovi implanti gdje vilica sraste sa sarafom tako da nakon pola godine, implant se ponasa dosta dobro i naravno to bude stalno rijesenje...do smrti\ni moja mi je zubarka rekla da je oko 1000 KM jedan zub. jbg skupo, al vrijedi.\nps. ko bude ovo radio neka pije one zute narkotike, strava djeluju\n#10 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by Zah » 26/08/2008 05:01\nDobro je znati. Procitajte sve.\nhttp://64.233.169.104/search?q=cache:ls ... d=10&gl=us\nListajuci po internetu vidim ovo upozorenje.\nPostupak same implantacije traje 1o,15 minuta i kosta od 600 do 1000 eura po implantatu.Idealna terapija ako nisu problem pare i ako nadjete doktora koji to radi svaki dan.Vesta ruka je najvaznija.Obavezno pitajte da li dobijate pasos za implantat koji je vazeci u celom svetu.To znaci da ako negde otputujete i nesto vam se desi,imate garanciju u skoro svakoj implantol. ordinaciji.Tako cete znati da Vam nisu uvalili nekog Kineza od implantata.Na zalost,i tu ima Kineza... Sve najbolje i sretno !\n#11 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by Startas » 26/08/2008 21:59\nznam da Samir Prohic radi implantate...kako je krenulo meni ce uskoro trebati jedan\n#12 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by zimomor » 15/09/2008 14:01\nDe malo googlajte ljudi prije nego se odlucite na takav korak.\nPogledajte sta ovdje kaze za implantate\nhttp://www.doktor.co.yu/forum/viewtopic ... c&start=15\nUkratko, ako se unisti alveolarna kost onda na vilicu ne mozete da stavite ni obicnu protezu.\n#13 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by mamica papucarka » 15/09/2008 14:11\nIndigo-X wrote: Evo na ovoj klinici rade implantate\nuh, zlo mi doslo od tih slika\ngluho bilo i ja svudje zavirujem\n#14 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by musac » 19/10/2008 15:56\nMa predugo je to 5-6 mjeseci cekati... bas drugo. Evo googlao sam malo i pronasao ovaj clanak: http://www.nanomedicinecenter.com/artic ... -implants/\nTo bi bilo pravo super da ima kod nas... jer mjesec dana je nista u odnosu na pola godine. Ali ne vjerujem da to ima kod nas...\nInace, zasto se neko odluci da radi implantate umjesto navlake/mosta ?\nJoined: 03/04/2009 14:05\n#15 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by balon » 03/04/2009 15:19\nanjusha wrote: Ja sam pisala jednom od stomatologa kojeg sam nasla na internetu u Sarajevu i zacudo Bozije dobila sam odgovor u kojem mi je recenu upravo ovo:\n#16 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by balon » 03/04/2009 15:38\nja imam super iskustvo sa ugradnjom implantata i to baš u toj Quick Smile dental clinic i prezadovoljna sam.Prvo ,nisam platila 1100 KM nego puno više jer imaju više vrsta implantata,ja sam uradila najbolji,drugo, ljudi su pravo profesionalni i super objasne sve u detalje od samog procesa rada pa do krune.Trajće par mjeseci ali će se sigurno isplatiti jer je profesionalac ugradio implantat.Treće, krunu ću da izaberem najbolju jer imaju više vrsta kruna što je super jer možeš da biraš šta ti odgovara.Sam proces ugradnje implantata netraje dugo oko pola sata,nije bolno jer imaš anesteziju,sve se kontroliše snimcima.Za par dana idem da postavljam suprakonstrukciju na koju će kasnije doći kruna, i nesumnjam da će biti dobro.Za implantat treba strpljenja,ali kad imaš povjerenja u svog zubara onda je puno lakše jer imaju posebno pretrage i razgovori i snimci prije stavljanja implantata što je još sigurnije jer su prcizni i znaju šta rade.Što se tiče ostalih stomatologa nemam neko iskustvo jer sam kod jedne doktorice već godima tako da ne mogu puno reći ali znam da su jako kvalitetni i vode računa o svemu od "dobar dan" do "doviđenja".\n#17 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by tech10 » 03/04/2009 17:47\nJoj ova se Baby razumije u svashta, bolove u ledjima, dermatologiju, sada i dentist postala.\n#18 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by tech10 » 03/04/2009 17:52\nCudo nisi tamo na onoj temi o trudnoci.\n#19 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by tech10 » 03/04/2009 17:59\nTamo su u 5.mjesecu trudnoce.\n#20 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by tech10 » 03/04/2009 18:00\n#21 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by balon » 04/04/2009 14:51\nkada su ti ugradila implantat tj, saraf? i koliko si platila tj. koliko ce tebe doci ta tvoja verzija?\nja sam ugradila implantat prije 4 mjeseca,ubrzo idem na kontrolu i da se dalje radi,a platila sam 2000 KM i kruna će biti oko 600 KM zavisi šta mi kaže doktorica koja kruna može, a ja ću ići na najbolju pa ćemo vidjeti,jer to je jednom za sva vremena pa se treba potruditi,malo više novca i malo strpljenja\n#22 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by balon » 05/05/2009 13:33\nbabyline wrote: balon- kakva ti je situacija bila prije implantata? koji je zub u pitanju? od kad ga nema?\ndva zuba sam morala izvaditi prije tri godine jer nisu adekvatno izlječena .Upitanju je dole desno 5 i6.Sledeće sedmice idem da postavim suprakonstrukciju i očekujem gotove zube za nekih 7-10 dana.Ma ja imam super doktoricu ,snjom se sve dogovaram tako da nema ne jasnoća ni za najmanju sitnicu.\n#23 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by mali Ninja » 07/02/2010 00:46\npoliklinika Sanasa na Grbavici\nJoined: 28/06/2010 18:01\n#24 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by crkvice072 » 28/06/2010 18:30\nzimomor wrote: De malo googlajte ljudi prije nego se odlucite na takav korak.\nImplants je najbolja solucija. Naravno da za to treba imati para al najvaznije os svega dobro zdravlje desnih i kosti gdje ce implant biti zasravljen. Pacijenti sa secernom bolesti i pusaci mogu imati neuspjecne operacije u koji saraf jednostavno ne zarasta u kost. Ako sve prodje kako treba, impant ustvari stimulise kost svaki puta kada se zvace i time je ojacava. Sa protezom, kost se ne stimulise,nego samo vise nestaje i povlaci se, tako da vecina pacijenata ima problem zadrzati protezu u ustima dok jedu,pricaju ili kisu.\nU svakom slucaju implanti su najbolja moguca solucija,jer postanu ko novi zubi,koji se nemogu pokvariti. Napravljeni su pojedinacno a ne mostovima,koji samo otezavaju bolje i pravilno ciscenje zuba.\nMnogi ljudi misle da ako zubi nisu pokvareni i ako ne bole, da su ok.\nNajgori nerpijatelj je periodontal bolest desni, kada bakrterija udje izmedju desnih i zuba i izjeda kost sve dok zubi ne postanu klimavi i sami ispadnu, cak i bez ikakvog karijesa.\nNadam se da sam uspjela pomoci.\n#25 Re: Zubar- implantacija zuba, Sarajevo\nPost by faraz1 » 06/04/2012 14:39\nEvo gdje rade implantate www.sulejmanagic.ba


Jadran nema više zatvoreni bazen, ali ima istoriju za divljenje - Vaterpolo\nPROSTOR OD KOJEG ZASTAJE DAH, PONOS KLUBA SA ŠKVERA\nFoto: Arhiva VK Jadran\nŠkver je kultno mjesto crnogorskog vaterpola, tu je nekako decenijama pisana istorija crnogorskog sporta, pogotovo vaterpola i plivanja, tu su stizale prve titule, odigrane najveće drame i tu se rađaju šampioni. Da baš tu, isti oni za koje navijate kada gledate svjetska i evropska prvenstva i Olimpijske igre…\nNa tom Škveru se redovno okuplja krem crnogorskog, jugoslovenskog, ali i evropskog sporta i vaterpola, a to znači i svjetska evropska sportska elita i zato je Jadran tako velik i moćan, ponosan na svoju istoriju i trofejnu salu od koje zastaje dah\n– Vidio si našu trofejnu salu, šta da ti više pričam. Od pogleda zastaje dah. Nedavno je Boro (Mračević) pronašao fotografiju naše prve utakmice protiv Primorca, istorija crnogorskog vaterpola, ponosni smo na našu tradiciju, a mi sad nemamo bazen, nema ga ni Kotor, nešto moramo preduzeti. Ovako više ne ide. Od vaterpola se očekuju vrhunski rezultati na takmičenjima, a mi nemamo osnovne uslove za rad. Naši igrači veoma mladi odlaze u inostranstvo, ne možemo da ih zadržimo ovdje, a djeca uče od njih, ugledaju se u seniorske reprezentativce, oni su mamac, kada nisu tu, nema ni interesovanja djece za vaterpolo, odnosno smanji se broj polaznika vatepolo i plivačke škole, kazao je dijete Jadrana, igrač i trener svjetske klase i selektor reprezentacije Crne Gore Vladimir Gojković.\nA na tom čarobnom mjestu koji je ponos svih Novljana, tamo neke daleke, davne 1922. godine počeli su neki momci da igraju vaterpolo, vjerovatno nisu ni slutili u kakvog giganta će izrasti taj klub u kojem su počeli da se loptaju u vodi. I rastao je tako Jadran iz godine u godinu zajedno sa Novim, sa Škverom i 1958. godine izrastao prvi put u šampiona Jugoslavije, zemlje koja je u tom trenutku bila olimpijski vicešampion, znači druga na svijetu. Nije to mala stvar, ali avaj morali su da igraju na otvorenom, u moru i da osvajaju trofeje…\nI igrali su oni i sljedeće godine na otvorenom, i mnogo sljedećih godina, ali će ostati zapisano zlatnim slovima u istoriji crnogorskog i jugoslovenskog vaterpola, da je Jadran prvi klub u istoriji koji je osvojio vaterpolo duplu krunu… Ljetnje i zimsko prvenstvo Jugoslavije u vaterpolu 1959. godine. Ono zimsko prvenstvo posljije je presaslo u Kup takmičenje… Kasnije su dominirali neki drugi klubovi, Partizan, Mladost Jug, Primorac, ali je Jadran iz Herceg Novog bio prvi jugoslovenski osvajač duple krune.\nI kada se poslije prešlo potpuno na igranje u zimskim bazenima, odnosno zatvorenim, i na tak,mičenje jesen – proljeće kao i u svim ostalim ligama Jadran je bio tu, pri vrhu, u vrhu, konstanta jugoslovenskog i crnogorskog vaterpola, ali bazena nije bilo i kada je napokon stigao u Igalo sredinom 80-tih značilo je mnogo, nije se više svaki put putovalo na treninge, pogotovo utakmice u “inostranstvo” u Dubrovnik najčešće…\nI sada Jadran mora ponovo u inostranstvo, opet mora da računa na prijateljstvo Dubrovčana, ili Trebinjaca, Nikšićana, Podgoričana, pošto ni u Kotoru nema bazena. A moraće i Primorac u goste u Budvu ili negdje drugo, a ne mogu svi ni u Budvu…\nTagovi: FenjerTVŠkverVladimir Gojković


Simo Salapura novi gradonačelnik Zrenjanina, Santovac ostaje zamenik, izabrano Gradsko veće • ZRENJANIN DANAS\nNa ovoj sednici izabran je i zamenik predsednika Skupštine grada, na toj funkciji biće dosadašnji predsednik Skupštine Oliver Mitrović, dok će Nemanja Malinić biti na funkciji zamenika sekretara Skupštine grada. Goran Knežević obavestio je Skupštinu uoči zasedanja da podnosi ostavku na mandat odbornika, a tokom sednice usmeno su ostavku podneli i nestranački kandidati izabrani sa liste “Aleksandar Vučić – Za našu decu” Vladimir Arbutinov, Ivana Tešić, Jasmina Vujanov i Miroslava Najdanovski. Stupanjem na novu funkciju, mandat odbornika prestao je i Simu Salapuri, Saši Santovcu i Stojko Jožefu.


Ambasador BiH u Kraljevini Danskoj Emir Poljo razgovarao sa direktorom danske Privredne komore\nAmbasador Bosne i Hercegovine u Kraljevini Danskoj Emir Poljo i direktor najveće danske Privredne komore – Konfederacija danske industrije (Dansk industri) Jens Holst-Nielsen sastali su se 17. februara 2021. godine i razgovarali o uspostavljanju saradnje između Ambasade Bosne i Hercegovine u Kopenhagenu i ove prestižne danske privredne institucije, koja u svom registru ima preko 18000 privrednih društava.\nU svjetlu unapređenja ekonomske saradnje, a s ciljem porasta vanjskotrgovinske razmjene između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Danske, dogovoreno je da se u narednom periodu organizuje poslovni forum čiji bi domaćin bila Konfederacija danske industrije. Forum bi primarno predstavio ekonomske potencijale Bosne i Hercegovine danskim investitorima i omogućio susret ''B2B'' kompanija Bosne i Hercegovine i Danske iz oblasti tehnologije, energetike i poljoprivrede.\nAmbasada BiH u Kopenhagenu i Konfederacija danske industrije će, u cilju što uspješnije organizacije ovog događaja, nastaviti razgovore o formi i tehničkim detaljima foruma predstavnika privrednih subjekata dviju zemalja.


velika britanija – Zlatibor.News\nUpravo su objavljeni retzultati izbora za novog predsednika britanskih Laburista. On je na glasanju osvojio više od 59% glasova već u prvom krugu. Za njega je glasalo više od 250.000 glasača Laburističke partije. Prva glasa je imalo više od 550.000 članova partije, a na izborima je učestvovalo oko 425.000 glasača. Korbin je u svom prvom […]\n18/09/2014 ZlatiborNewsComments Off on Škotska ostaje u Ujedinjenom Kraljevstvu\n18/09/2014 ZlatiborNewsComments Off on Škotski referendum