Tržišno rešenje: Monday, January 10, 2011\nKategorija: Lične slobode, Psihologija, Roditeljstvo\nIz mog iskustva, ima malo oblasti života u koje drugi ljudi toliko vole da se mešaju kao što je vaspitavanje dece. Ajd' što svako misli da najbolje zna kako decu treba vaspitavati (ne samo ili prvenstveno svoju, nego u ne manjoj meri tudju), nego što, u osudi tudjeg načina vaspitanja, se bez pardona zauzima moralna poza koja implicira da je njima, strancima, stalo do dobrobiti tudje dece više nego njihovim rodjenim roditeljima.\nTako je i članak američke profesorke Amy Chua je izazvao pravu lavinu pretežno negativnih komentara, u kojem nepoznati ljudi sažaljevaju način života njene dece. Počev od naslova članka - Zasto su Kineske majke superiorne - njen tekst je veoma provokativan. Osnovna teza je da 'kineski' način vaspitavanja dece daje bolje rezultate od 'zapadnog' a da je osnovna razlika u premisama koje dve vrste roditelja imaju o vaspitanju. Konkretno, 'kineski' roditelji veruju da su deca otporna na kritike i traume, da deca "duguju" roditeljima što su rodjena a ne obrnuto, i da roditelji (a ne deca) najbolje znaju šta je u interesu dece.\nJa se, s jedne strane, u najvećoj meri slazem sa 'kineskim' premisama ali s druge strane mislim da Chua precenjuje ulogu koje vaspitanje ima po životne ishode. Ono što mi smeta je kad se ljudi, poput Bryana Caplana, okome na takve roditelje sa gnevom pravednika, takoreći spasioca tudje dece. Pri tome njegova reakcija nedvosmisleno pokazuje da on nema pojma kako izgleda odrastanje u ovakvoj vrsti porodice. On zamišlja da je ovo vaspitanje sama surovost i kažnjavanje, a ne primećuju toplinu i požrtvovanost koja se, uostalom i eksplicitno, pominje u samom tekstu.\nNedavno sam pročitala knjigu "Wounded innocents: the real victims of the war against child abuse", koju je napisao američki novinar Richard Wexler (inače progresivac - jako malo ljudi (par progresivaca i grupice religioznih) se bave ovim problemom). Tu se na stotinama stranica dokumentuje perverzna mreža podsticaja vezana za zaštitu dece od zlostavljanja, koja roditelje i decu lišava elementarnih ustavnih prava zagarantovanih najgorim teroristima i kriminalcima, preventivno odvaja decu od roditelja na bazi nebuloznih kriterijuma zanemarivanja (u koje spadaju stvari tipa da li prozori u kući imaju zavese), i onda ih šalje u problematične hraniteljske porodice i sirotišta gde spavaju na podovima i neretko bivaju žrtve ozbiljnog zlostavljanja. Jedan od osnovnih zamajaca celog tog sistema je enorman broj prijava (nekoliko miliona godišnje) koje gradjani (često anonimno) podnose jedni protiv drugih a vezano za, po njihovom misljenju, neadekvatno vaspitanje (taj ogroman broj prijava čini da je vreme posvećeno svakom slučaju vrlo malo, pa se deca preventivno odvajaju od roditelja na osnovu minimalne sumnje, što zauzvrat toliko uvećava njihov broj, da tako "spašeni" iz svojih soba u roditeljskim kućama posle spavaju na podu po podrumima kancelarija). Hoću da kažem, ta, izgleda urodjenja, ljudska sklonost ka zauzimanju moralno superiorne poze prilikom ocene drugih porodica, moze da ima posledice koje su daleko ozbiljnije od zvocanja rodjaka i ostrašćenih blogera.\nat Monday, January 10, 2011 posted by Željka Buturović 8 comments:\nat Monday, January 10, 2011 posted by Marko Paunović 10 comments:


SAD I MILAN STAO U RED ZA ZVEZDINOG BISERA: Radulović je novi Savićević, mnogo je paralela sa "genijem" | Mondo Portal\nSAD I MILAN STAO U RED ZA ZVEZDINOG BISERA: Radulović je novi Savićević, mnogo je paralela sa "genijem" 14 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n20.11.2020. / 16:49 16:56\nAutor Pavle Knežević 20.11.2020. / 16:49 16:56\nMilan je stao u red za mlado krilo Crvene zvezde Andriju Radulovića, rekao je italijanskim medijima njegov menadžer. Pre "rosonera" interesovanje su iskazali i Valensija, ali i Bolonja.\n"U ovo teško vreme pandemije, nijedna ponuda ne može biti beznačajna. Poslednjih nekoliko dana je nekoliko velikih klubova izrazilo interesovanje za njega. Zvezda ima još osam utakmica do pauze, a posle toga ćemo razmotriti šta je najbolja opcija za Andriju", rekao je Kojić.\nPočetkom juna je debitovao u seniorima, na debiju je postigao gol, sve to pre 18 rođendana, klub mu je pokazao da misli na njega. Ipak, moguće je da će Zvezdino krilo vrlo brzo napustiti "Rajko Mitić".\nFK Crvena Zvezda transferi andrija radulović ac milan\nGde su gledali ovog decka kad su poludeli za njim ? Na treningu ? Ili u cudesnom preokretu protiv Indjije i Zaltibora ?? Nije mi jasno samo zasto Stankovic te svemirske talente, Gavrica i Radulovica ne koristi u Evropskim utakmicama i derbijima nego samo u domacoj ping pong ligi ? Tako je Erakovic bio cudo od stopera pa zaigrao u derbiju i 3 kontakta sa loptom i ono gol i sansa za Partizan. Tim zvezdinim talentima je bolje i da ne igraju takmicarske utakmice, pre ce ih tako prodati i nekoga mozda i prevare.\nHahaha, provalili da je Gavric vezara kao i onaj drugi mali iz veznog reda pa sad pumpaju cenu ovom sto ni ne igra. Dzabe pumpate cene, niko nece da kupi igrace koji igraju namestene, prijateljske utakmice. Dzaba vama i rekordi, preokreti, goleade i sve ostalo.\nJedan je Genije! Genije je prvo sa Zvezdom bio šampion Evrope, pa tek onda je otišao u Milan, da to ponovi!


Svet Pocetna Archives - Page 8 of 440 - Studio B\nSamoubistvo političarke uznemirilo javnost u Holandiji\n2018/08/24 1 month ago Detaljno...\nHolandska javnost još je u šoku zbog samoubistva političarke Vile Dile, koja se ubila samo nekoliko sati nakon što je objavila video snimak u kojem tvrdi da ju je prošle godine silovala grupa migranata, a po nalogu njenog bivšeg stranačkog kolege.\nUgašen požar u Centralnoj banci Rusije, nema povređenih\nU zgradi Centralne banke Rusije, u centru Moskve, kasno danas je izbio požar, ali su specijalne jedinice Ministarstva za vanredne situacije uspele da ga lokalizuju, javlja ruska agencija Tas s.\nBolton:Ne isključujemo teritorijalne korekcije,ako BG i PR..\nSAD ne isključuju teritorijalne korekcije ako se o tome dogovore Beograd i Priština, izjavio je danas savetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Džon Bolton.\nStudija:Alkohol možda štiti srce,ali ne sprečava rak\nDvoje Britanaca preminulo u hotelu u Hurgadi\nU egipatskom letovalištu Hurgadi na Crvenom moru, dvoje britanskih turista je umrlo, a zbog njihove smrti iz hotela u kome su bili smešteni evakuisano je 300 turista.\nAP: Novi glavni neprijatelj Severne Koreje – Japan\nJapan je po svemu sudeći u Severnoj Koreji nasledio ulogu najomraženijeg imperijalističkog neprijatelja, koju su do sada imale SAD, navodi AP.\nNASA:Potencijalno opasan asteroid juri svemirom\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc savetovao je CDU u nemačkoj pokrajini Tiringen da ne ulazi u koaliciju sa desničarskim AfD i podvukao da nije moguć neograničen prijem azilanata u Evropi, već da je neophodna zaštita spoljnih granica EU.\nNovi požari u Švedskoj, izgoreli objekti i automobili\nfoto REUTERS/Pontus Stenberg/TT News Agency/ file Sedam automobila i nekoliko kuća i objekata izgorelo je u požarima koji su se desili u gradu Kristijanstad na[...]\nNapad nožem u Parizu\n2018/08/23 1 month, 1 day ago Detaljno...\nU predgrađu Pariza ubijene su dve osobe, a izvori francuskog ministarstva unutrašnjih poslova navode da je napadač ubio majku i sestru. Teroristička organizacija Islamska država preuzela je odgovornost za današnji napad.


Da li je dobrodošla konkurencija među investitorima u solarnu energiju? - Energija Balkana\nYoutube Facebook Linkedin Twitter Envelope Rss\nPočetna » Moj stav » Da li je dobrodošla konkurencija među investitorima u solarnu energiju?\nSolarni paneli. Foto Euro Scientist\nDa li je dobrodošla konkurencija među investitorima u solarnu energiju?\n16 avgusta, 2021\nViše je nego očito da se privatni kapital nastoji ubaciti u probitačni energetski biznis. Pitanje je pod kojim uslovima i kako će država (ne samo Srbija,već ceo region) odrediti pravila igre. Ako će se zakonske procedure odvijati kao što je državna administracija iz razdoblja posle 2000. omogućila beskrupulozno bogaćenje uglavnom stranih investitora u cilju uvođenja obnovljivih izvora energije, loše nam se piše.\nDok centralne evropske vlasti u Briselu planiraju prelazak na „zelenu“ energiju, u Evropi se rasplamsava energetska kriza. Zbog nedostatka gasa, dramatično su skočile ne samo njegove veleprodajne cene, već i cene električne energije. U nekim zemljama Evropske unije podižu se cene komunalija za obične građane, a u drugima smanjuju poreze kako „zeleni udar” ne bi šokirao obične ljude.\nAli, krenimo od električne energije koja je i tema ovog članka. Cene na berzama u zemljama EU nastavljaju da rastu. U mediteranskim državama je postavljen jedan rekord – 115 evra po megavatu električne energije (u pitanju je Kraljevina Španija), dok su u Francuskoj i Nemačkoj veleprodajne cene premašile 100 eura po megavatu. Struja je postala pitanje dnevne trgovine i kod šampiona proizvodnje „zelene“ električne energije u Danskoj i Norveškoj.\nSa druge strane u Srbiji je dolazak američkog proizvođaca solarne energije predstavljen kao dobra vest za Srbiju. Predstavljeno je da je namera američke kompanije UGT Renewables LLC povećanje konkurenciju među investitorima, koji hoće da ulažu u obnovljive izvore energije (OIE) u Srbiji.\nIako će najavljeni kapaciteti proizvoditi oko dva-tri posto ukupne proizvodnje struje u Srbiji, vredi napomenuti da je ovo loš posao za državu Srbiju.\nU vezi sa potpisivanjem sporazuma o saradnji između američke kompanije UGT Renewables LLC i Ministarstva rudarstva i energetike i najavom predsednika Srbije da ta kompanija planira izgradnju solarnih panela, koji će proizvoditi jedan gigavat električne energije godišnje na deset lokacija u Srbiji, na površini od 2.000 hektara, smatram da nadležni nisu odgovorili na mnoga važna pitanja.\nPitanja bez odgovora\nZašto se investicija ove veličine, bez zakonom predviđenog prethodnog javnog poziva za najpovoljniju ponudu, poverava stranoj kompaniji?\nAko je razlog kapital, tržište kapitala je širom otvoreno. Novca za ovakve projekte svakako ima. Tehnologija će svakako biti kineska. Jer, 90 procenata svih panela i prateće opreme u svetu je proizvedeno u Kini.\nOno što je mnogo vrednije u ovom poslu su naši potrošači- koji će plaćati ovu skupu energiju i kapaciteti EPS-a – koji će morati da u elektroenergetski sistem primi viškove struje.\nNameću se pitanja: Da li je ta kompanija ikada realizovala neki projekat ovog obima? Koje su njene reference. Čime će ova kompanija garantovati za uspešno obavljanje posla? Ko će plaćati penale u suprotnom?\nDa li je i ovaj sporazum najava jednog „uspešnog” projekta na štetu države i Elektroprivrede Srbije? Da li je moguće da se projekat završi tužbama i odštetnim zahtevima!?!\nZašto se forsiraju stranci?\nNapomenuli smo da novca za ovakve projekte ima, da tehnologije nisu tajne, da više desetina država su prodavci i distributeri ove opreme, te da će oprema na kraju verovatno stići iz Kine. Kada sve to znamo da li je svrsishodno da stranci dobiju na poklon zemljište i mogućnost da proizvode zelenu energiju, koju će onda našim građanima prodavati po visokim cenama? Taj posao može da odradi EPS, na zadovoljstvo i interes građana Republike Srbije.\nŠta čeka EPS?\nPostavlja se osnovano pitanje , zašto najjače domaće preduzeće za proizvodnju električne energije – EPS – ne razvija kapacitete u obnovljivim izvorima energije, da li je ponovo reč o sukobu između interesnih grupa?\nDa li je konsultovana struka pre ovih najava? Da li postoji plan za ovaj projekat u aktuelnoj Strategiji razvoja energetike Republike Srbije do 2025. godine sa projekcijama do 2030. godine, ili će se ovaj projekat naknadno ubaciti u novu strategiju?\nPostavlja se osnovano pitanje: Da li se do sada u u EPS-u i EMS-u nešto promenilo od 2012. godine, kada su upozoravali da ne postoje ni teoretske mogućnosti da elektroenergetski sistem primi i balansira jedan gigavat nestabilne električne energije iz solarnih izvora? Svaki elektroenergetski sistem je planiran da održava kontinualan napon 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji, 365 dana u godini.\nDa li su ovakvi ugovori, za koji lično mislim da neće biti jedini uvod u zatvaranje naših termoelektrana, odnosno definitivno odustajanje od ukidanja moratorijuma na NE? Da li postoje preliminarna studija opravdanosti u skladu sa članom 133. Zakona o planiranju i izgradnji, generalni i idejni projekat i drugi relevantni dokumenti, koji su obavezni za sva postrojenja veće snage od 10 MW?\nObećanja bez pokrića\nIli je za ovu državu dovoljno da stranci lakonski kažu da je investicija sjajna, da je predviđeno zemljište od 2.000 hektara inače bezvredno, da će cena električne energije biti niža (ŠTO JE TEORETSKI NEMOGUĆE) a vazduh čistiji?\nGrađanima Srbije nije potrebno da stranci pri potpisivanju sporazuma govore o angažovanju domaćIh firmI, nekoj imaginarnoj jeftinijoj struji i čistijem vazduhu. To je, zapravo, posao nadležnih funkcionera ove države, pozicije ali i opozicije, a ne stranaca.\nZa kraj, pod pritiskom „stranaca“ Južna Evropa je odustala od planiranog gasovoda Južni Tok, dok su Nemci u saradnji sa Ruskom Federacijom u međuvremenu izgradili Severni Tok 1, a drugi cevovod Severni Tok 2 počinje sa radom za nekih mesec dana.\nTagovi: električna energija, EMS, EPS, investitori, Kina, OIE, solarna energija, solarni paneli, Strategija razvoja energetike, UGT Renewables LLC, zelena energija\nPrevPRETHODNORegionalna saradnja put opstanka elektroprivreda ex YU\nSLEDEĆEPosledice dekarbonizacije transporta po petrohemijsku industrijuNext\nPovratni ping: Da li je dobrodošla konkurencija među investitorima u solarnu energiju !? | Miloš Zdravković\nKako sprovesti održivu tranziciju u gasnom sektoru Zapadnog Balkana?\nZelena revolucija se zasniva na veoma prljavoj industriji\n17. juna 2021.\nČitaj Još »\nSvaki četvrti kilovat u EU iz nuklearki\n23. februara 2021.\nUskoro start novog reaktora u slovačkoj nuklearki Mohovce\n14. maja 2021.\nZavršetak idejnog projekta HE Komarnica u novembru\nVolvo u Kini pravi automobile trošeći zelenu struju\n31. marta 2021.\nStruja u Evropi najskuplja na rumunskoj i mađarskoj berzi\n19. avgusta 2021.\nPonuda za saradnju\nNedeljni pregled vesti


10 najboljih hotela u St. Davids u 2021: Tripadvisor\nTurizam u St. Davids\nHoteli u St. Davids\nLetovi do St. Davids\nRestorani u St. Davids\nFotografije St. Davids\nSvi hoteli u St. Davids\nPovoljne ponude za hotele u St. Davids\nLast minute ponude za hotele u St. Davids\nKampovi – St. Davids\nSt. Davids hosteli\nLuksuzni hoteli u St. Davids\nRomantični hoteli u St. Davids\nPorodični hoteli u St. Davids\nHoteli za poslovna putovanja u St. Davids\nHoteli sa 4 zvezdice– St. Davids\nHoteli sa 3 zvezdice– St. Davids\nHoteli u blizini: St. Davids Cathedral\nHoteli u blizini: Wales Coastal Path\nHoteli u blizini: St Davids Bishop's Palace\nHoteli u blizini: Whitesands Bay\nHoteli u blizini: Oriel y Parc Landscape Gallery and Visitor Centre\nHoteli u blizini: St Non's Chapel and Holy Well\nHoteli u blizini: Dr Beynon's Bug Farm\nHoteli u blizini: Chapel Chocolates\nHoteli u blizini: St Justinian Lifeboat Station\nHoteli u blizini: Ramsey Island Nature Reserve\nNajbolji hoteli - St. Davids, Wales\nHoteli - St. Davids\nPrikaži 48 rezultata\n16 od 48 objekata je dostupno u St. Davids\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 48 smeštajnih objekata u St. Davids\nNema više raspoloživih objekata u St. Davids. Pogledajte rezultate obližnjih objekata u nastavku.\nBr. 5 od 5 hotela u St. Davids\nBr. 1 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 2 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 3 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 4 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 6 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 7 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 8 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 9 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 10 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 11 od 24 objekta iz ostalih vrsta smeštaja u St. Davids\nBr. 3 od 5 hotela u St. Davids\nBr. 1 od 19 noćenja s doručkom u St. Davids\nBr. 3 od 19 noćenja s doručkom u St. Davids\nČesta pitanja o hotelima – St. Davids\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije St. Davids Cathedral?\nSt. Davids Cross Hotel, Grove Hotel i su neki od najpopularnijih hotela za putnike koji traže smeštaj u blizini atrakcije St. Davids Cathedral. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: St. Davids Cathedral.\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije Wales Coastal Path?\nPopularni hoteli u blizini atrakcije Wales Coastal Path uključuju hotele Twr y Felin Hotel, Grove Hotel i St. Davids Cross Hotel. Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: Wales Coastal Path.\nKoji su najbolji hoteli u blizini atrakcije St Davids Bishop's Palace?\nNeki od najpopularnijih hotela u blizini atrakcije St Davids Bishop's Palace su St. Davids Cross Hotel, Grove Hotel i . Pogledajte celu listu: Hoteli u blizini: St Davids Bishop's Palace.\nSt. Davids – koji su najbolji hosteli?\nSt. Davids – putnici su uživali u sledećim hostelima: YHA St David's, St Davids Bunk Barns i Caerhafod Lodge. Pogledajte celu listu: Hosteli - St. Davids.


DVA HEROJA – novo ime medicinske škole u NP – Sandzacki\nZukorlić velikodušno dočekan u Frankfurtu\nKORISNICI DOMA U BIOSKOPU\nDVA HEROJA – novo ime medicinske škole u NP\nČlanovi porodica i gradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac zajedno su danas otkrili spomen ploču ljekaru Dževadu Ljajiću i anesteziologu Miroslavu Veselinoviću na zgradi Medicinske škole u ovom gradu koja od početka školske godine nosi naziv “Dva heroja”.\nNa ploči je ispisana poruka “Ono što činimo za života odjekuje u večnosti”.\nLekar Dževad Ljajić i anesteziolog Miroslav Veselinović poginuli su prije četiri godine u padu helikoptera Vojske Srbije kod Surčina, a prilikom transporta životno ugrožene bebe iz Novog Pazara za Beograd.\nTom prilikom živote su izgubili i pilot major Omer Mehić, pilot kapetan Milovan Djukarić, zastavnik Nebojša Drajić, mehaničar letač Ivan Miladinović i beba iz porodice Ademović.\nU javnosti se i dalje vodi rasprava o tome zbog čega je 13. marta 2015. godine helikopter, uprkos složenim meteorološkim uslovima, pokušao sletanje na beogradski civilni aerodrom, a ne na vojni aerodrom u Batajnici ili helidrom kod Vojnomedicinske akademije na Banjici, kao i ko je odlučio da se leti za Beograd, a ne za Kragujevac, Niš ili Kraljevo.\nViše javno tužilaštvo u Beogradu je 15 mjeseci posle pada helikoptera saopštilo da neće biti pokrenut krivični postupak protiv osoba koje učestvovale u pripremi i izvršenju zadatka.\nKako je Tužilaštvo navelo, Komisija za osnovno ispitivanje udesa i Komisija za ispitivanje vanrednog dogadjaja nisu utvrdile da je to delo izvedeno iz nehata ili sa umišljajem.\nRedovna sjednica SO Sjenica\nSport • Uncategorized\nKazna za OKK Novi Pazar\nHfz Adnan Dupljak u Tutinu\nPROMOCIJA KNJIGE “MUTNA VODA” FAIZA SOFTIĆA\nTragedija u Užicu – ubio se dječak\nTutin u problemima sa vodom\nPočeli radovi na izgradnji ograde oko groblja u Tutinu\nMuftija Dudić na hutbi u Tutinu\nZukorlić – SPP daje podršku izgradnji novih puteva, posebno autoput preko Pešteri\nDr. Fehratović – Izgraditi vodovod u Tutinu, stanje alaramtno, građani su bez vode za piće


DR. CERIĆ: KRST TREBA BITI SIMBOL LJUBAVI I TOLERANCIJE, A NE INATA I PROVOKACIJE — Bosnjaci.Net\nDR. CERIĆ: KRST TREBA BITI SIMBOL LJUBAVI I TOLERANCIJE, A NE INATA I PROVOKACIJE\nObjavljeno: 21. September 2014. 12:09:46\nProtekle noći, na Zlatištu iznad Sarajeva podignut je krst, što je šokiralo građane Sarajeva.\n„Krst/križ u kršćanskoj tradiciji ima historijat još iz doba kada su nevini ljudi razapinjani na križ u vrijeme Rimljana i kada je bio simbol ropstva, sramote i zločina. Poslanik Isa, odnosno Isus, svojim trpljenjem i spremnošću na praštanje i svojom ljubavlju prema čovjeku krst/križ je pretvorio u simbol ljubavi, vjere, tolerancije i suživota“, izjavio je dr. Mustafa Cerić, nezavisni kandidat za bošnjačkog člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine, te dodao:\n„Bosni križevi/krstovi nisu nepoznati. Nisu joj nikad smetali. Naprotiv, križ/krst je dobre Bošnjane podsjećao na ljubav, vjeru, toleranciju i suživot, no krst koji je jutros osvanuo na brdima Sarajeva više podsjeća na onaj krst granatiranja, širenja straha i mržnje, ubijanja nevine sarajevske djece, a ne na krst ljubavi, vjere, tolerancije i suživota!“\nSarajlije, bez obzira na vjeru i naciju, koji su zajedno sa svojim gradom preživjeli trogodišnju opsadu, strahujući od granata za Zlatišta, od jutros su uznemireni i sa bolom na duši, jer nisu vjerovali da bilo kome može pasti na pamet da ih podsjeća na te strašne dane.\n„Zato je krst na Zlatištu krst inata i provokacije, a ne krst slobode i časti za srpski, pravoslavni narod“, smatra dr. Cerić.\nUnatoč svemu, dr. Cerić apelira na građane glavnog grada Bosne i Hercegovine da ostanu suzdržani, bez teških riječi i komentara, dostojanstveni kakvi su bili i u ratu, ali i da iskažu ono što im je u duši kako bi oni koji su postavili krst na Zlatištu znali da jedan tako neodgovoran i bezosjećajan čin Sarajlijama nanosi duševnu bol, te da pošalju poruku onima koji misle da svoju sreću, slavu i slobodu mogu graditi na boli drugih.\n„Oni koji su krst postavili na uzvisinu iznad Sarajeva svakako nisu na visini ljudske časti i morala“, naglasio je dr. Cerić, te dodao da, kao što pjesnik reče da je Bosna „prkosna“, taj prkos treba iskoristiti za gradnju bolje budućnosti za sve, kroz suživot i toleranciju, a ne prkositi jedni drugima i državu Bosnu i Hercegovinu sputavati u napretku, a zarad vlastitih sitnih interesa.\n„Možda nekome mogu donijeti par glasova više na predstojećim izborima, ali inaćenje i provociranje našoj zemlji i njenim narodima neće donijeti ništa dobro“, istakao je dr. Cerić.


"VB": Soraja pevala četničku pesmu, pa se pokajala u suzama VIDEO | SerbianForum\n"VB": Soraja pevala četničku pesmu, pa se pokajala u suzama VIDEO\n"VB": Soraja pevala četničku pesmu, pa se pokajala u suzama VIDEO\nMladu ukućanku Soraju Vučelić neznanje istorije našeg naroda umalo je koštalo izbacivanja iz kuće "Velikog brata". Ona je u okviru ovonedeljnog zadatka "kamp", prilikom dizanja kamperske zastavice zapevala melodiju četničke pesme "Sprem' te se sprem' te četnici'' što je automatski izazvalo burne reakcije u Hrvatskoj.\nZa tili čas blogovi, forumi i različiti sajtovi na internetu, bili su popunjeni negativnim komentarima o Soraji, a neki su čak pozivali i na linč.\nSvi su mahom tražili Sorajino automatsko izbacivanje iz kuće "Velikog brata".\nMeđutim, priča je dobila drugačiji epilog kada je Soraja u ispovedaonici Velikom bratu objašnjavala da nije znala koju melodiju peva, da ne poznaje reči te pesme i da je sve vreme mislila da pevuši svadbeni marš.\n- Ne znam tačno ni reči, znam kako ide, znam melodiju - pričala je Soraja gotovo plačnim glasom, te se izvinila:\n- Izvinjavam se ukoliko sam ikoga povredila zbog neznanja, iz neznjanja, zbog pevanja jedne pesme! - izvinila se Soraja, a Veliki brat je odlučio da je ne izbacuje iz kuće zato što nikoga nije svesno povredila.\nPoslušajte kako Soraja pevuši "svadbeni marš":


Francuska vlada naručuje "100 TGV-a budućnosti" - PROM\nTOPICS:"High Speed 2"AlstomSiemens MobilityTGVVlakovi velikih brzinaŽeljeznica\nPosted By: Eva Bolčević 06.04.2018\nFrancuski ministar financija, Bruno Le Maire, nedavno je najavio javnosti narudžbu 100 TGV vlakova tvrtke Alstom, planiranu do kraja svibnja ove godine.\nNarudžba će ujedno biti početak proizvodnje nove generacije vlakova velikih brzina pod nazivom “TGV budućnosti”, programa pokrenutog od strane tvrtke Alstom i SNCF u rujnu 2016. godine. Do kraja 2022./23. godine, takav dizajn trebao bi smanjiti nabavku i operativne troškove za najmanje 20%, s “brzinom recikliranja materijala” s više od 90% i sa smanjenom potrošnjom energije ispod 25%.\nPutnicima će se nuditi poboljšana usluga u samom vlaku te bolja povezanost. Procjenjuje se da će cijena iznositi između 2 i 5 milijardi eura.\nSljedeće generacije TGV-a imat će modularni interijer koji će prema očekivanjima mnogih moći ponuditi 20% veći kapacitet, prevozeći tako 700 putnika u usporedbi s današnjim kapacitetom od 500 putnika. Putnicima će se nuditi poboljšana usluga u samom vlaku te bolja povezanost. Procjenjuje se da će cijena iznositi između 2 i 5 milijardi eura.\nOčekuje se da će se za nove vlakove koristiti lokomotive s manjim osovinskim razmakom koje su već konstruirane za model Avelia Liberty, kojim Alstom opskrbljuje američku tvrtku Amtrak. Ovakve lokomotive koriste se na relaciji Boston – New York – Washington DC te ih je kompanija predložila i za “High Speed 2” prugu u Velikoj Britaniji.\nPrema riječima ministra Le Maire-a, očekuje se da će odbor tvrtke SNCF Mibilites do kraja travnja ili do kraja svibnja ove godine raskinuti ugovor o njihovoj narudžbi TGV PSE i Atlantique vlakova koji datiraju još iz 1980-ih godina. To će svakako biti dobra vijest za osoblje u Alstomovim tvornicama vlakova u mjestima La Rochelle i Belfort.\nNovosti vezane uz spajanje dvaju tvrtki, Siemens Mobility i Alstom, iznijet će na konferenciji za novinare 22. ožujka.\nDogađaji, Međunarodna suradnja, Željeznički promet\nBandić je najavio kako će Grad Zagreb do Velike Gospe raspisati natječaj za projekt izgradnje tramvajske pruge koja će povezivati Kvatrić i Zračnu luku. “Svakog…


Nezaposleni se takođe prijavljuju za direktnu pomoć: Dodatnih 60 evra dobijaju automatski – Biznis Telegraf.rs – BGD Novine\nNezaposleni se takođe…\nNezaposleni se takođe prijavljuju za direktnu pomoć: Dodatnih 60 evra dobijaju automatski – Biznis Telegraf.rs\nNezaposleni koji žele da dobiju pomoć od 60 evra treba da se prijave kao i svi ostali punoletni građani, dok za dodatnu pomoć od još 60 evra – ne treba da se prijavljuju, pošto će automatski dobiti novac ukoliko su bili na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje na dan 15. april, rečeno je iz Ministarstva finansija.\nPravo na novčanu pomoć države u iznosu od “30 plus 30” evra imaju svi punoletni državljani Srbije na dan 23. aprila 2021. godine, koji imaju prebivalište na teritoriji Republike Srbije i važeću ličnu kartu.\nJoš jednom podsećamo da je danas krenula prijava za 60 evra: prvi deo bi trebalo da bude isplaćen svim punoletnim licima do 20. maja, a drugi deo se isplaćuje u novembru. Korisnicima penzije i primaocima novčane socijalne pomoći – novac leže na račun 6, odnosno 7. maja.\nKamere zabeležile šokantno ponašanje Marijane Mićić: Izudarala i počupala svog psa nasred ulice!\nDarko Lazić se oglasio za Telegraf.rs nakon priče da je posle svađe sa Marinom pucao iz pištolja


Kako da uklonim svoj komentar ili ocenu? – TripAdvisor Centar za pomoć\nKako da uklonim svoj komentar ili ocenu?\nDa biste uklonili komentar:\nIdite na svoj profil.\nKliknite na tri tačke u gornjem desnom uglu polja za komentare.\nIzaberite „Izbriši“ i potvrdite zahtev tako što ćete ponovo kliknuti na „Izbriši“.\nPrimićete e-poruku kao potvrdu da je komentar uklonjen.\nAko želite da uklonite neku od ocena, kliknite ovde i pratite uputstva.\nMogu li da izmenim svoj komentar?\nKako da zatvorim nalog člana?\nKako da izmenim ili izbrišem odgovor uprave?


Manje od 50 posto bh. domaćinstava nakačeno na internet – Magazin Plus\nHome/Manje od 50 posto bh. domaćinstava nakačeno na internet\nProces globalizacije donio je internet kao jednu od najznačajnijih tehnoloških pojava u novijem dobu, a trenutno u svijetu internet koristi više od dvije milijarde ljudi. Nivo penetracije interneta u društvu često je povezan sa društvenim i ekonomskim razvojem neke zemlje. Novinari agencije Anadolija istražili su nivo pristupa internetu u zemljama jugoistočne Evrope, ali i u ostatku svijeta, i saznali da je ova regija u gornjem dijelu svjetske liste. Hrvatska i Kosovo su regionalni lideri prema broju domaćinstava priključenih na internet, a Srbija, Bosna i Hercegovina i Albanija su na začelju regionalne liste.\nPrema posljednjem istraživanju američke agencije Gallup, najveći procenat domaćinstava koja imaju direktan pristup internetu među zemljama regije zabilježen je u Hrvatskoj i na Kosovu, gdje je 64 posto domaćinstava povezano sa internet mrežom.\nPoslije Hrvatske i Kosova dolazi Makedonija u kojoj 58 posto domaćinstava ima direktan pristup internetu, te Crna Gora u kojoj je zabilježen procenat od 55 posto građana koji ima pristup internetu iz svoga doma.\nSrbija i Bosna i Hercegovina su, prema posljednjem istraživanju Gallupa, zabilježile procenat od 50, odnosno 49 posto pretplatnika koji imaju direktan pristup internet mreži.\nAlbaniji je najlošija u regiji i u ovoj zemlji zabilježena je penetracija interneta od 31 posto, što je ujedno i jedan od najnižih procenata korisnika interneta u Evropi.\nVažno je napomenuti da je u svim zemljama regije procenat domova koji su konektovani na internet, iz godine u godinu u porastu. Podaci govore da su internet, prije svega, prihvatile mlađe generacije, posebno oni u dobi od 15 do 24 godine, među kojima se njih gotovo tri četvrtine služi internetom. Studenti i učenici su grupa koja se najviše od svih služi internetom (84%), a slijede ih stalno zaposleni (50%), dok se među penzionerima nalazi samo oko 4% korisnika.\nOd zemalja šire regije, prema istraživanju Gallupa, visok procenat korisnika interneta je registrovan u Sloveniji gdje 83 posto građana ima pristup internetu, a slijede Mađarska sa 66 posto, Slovačka sa 65 posto, Bugarska sa 51, Rumunija sa 49, Grčka sa 44 posto i Turska sa 40 procenata domaćinstava priključenih na internet.\nS druge strane, najmanji broj građana koji imaju pristup internetu u Evropi zabilježen je u Gruziji i Armeniji, gdje 29, odnosno 33 posto domova ima internet konekciju.\nOd prvih 20 zemalja sa najvećim procentom građana koji imaju pristup internetu njih 9 su evropske i 7 azijske, što znači da je internet najpopularniji u ovim dijelovima svijeta.\nPosmatrano na globalnom nivou, najmanji procenat građana koji imaju pristup internetu zabilježen je u Ruandi, Madagaskaru, Maliju, Gvineji i Burundiju, gdje samo 1 posto domaćinstava ima pristup internetu.\nTakođer, od 20 posljednjih zemalja prema broju pretplatnika na internet, 15 njih su afričke što znači da je na ovom kontinentu najmanji procenat pristupa internetu.\nSaznajte kolike su šanse da vaša ljubav potraje vječno


Vlada Republike Srbije je, na sednici 21. novembra 2019. godine, donela Uredbu o usklađivanju nomenklature Carinske tarife za 2020. godinu (u daljem tekstu: CT2020).\nPravni osnov za donošenje CT2020 je član 3. stav 8. Zakona o Carinskoj tarifi ("Sl. glasnik RS", br. 62/2005, 61/2007, 5/2009 i 95/2018 - dr. zakon), prema kome Vlada uredbom najkasnije u novembru tekuće godine za narednu godinu usklađuje nomenklaturu Carinske tarife sa Kombinovanom nomenklaturom Evropske unije, koja će se primenjivati na svrstavanje proizvoda u Carinskoj tarifi. Uredba pored nomenklature obuhvata i stope, odnosno iznos carine utvrđene ovim zakonom, odnosno zaključenim sporazumima o slobodnoj trgovini primenjene na usklađenu nomenklaturu.\nUsklađivanje nomenklature vrši se u skladu sa međunarodnim ugovorima i to usklađivanje obuhvata izmene, odnosno dopune naimenovanja, numeričkih oznaka, napomena i Osnovnih pravila za primenjivanje Carinske tarife. Uredbom se ne mogu menjati stope carine utvrđene Zakonom o Carinskoj tarifi.\nU CT2020 je izvršeno usaglašavanja nacionalne nomenklature sa Kombinovanom nomenklaturom EU za 2020. godinu, kao i transparentno prenošenje preferencijalnih stopa u skladu sa važećim sporazumima o slobodnoj trgovini.\nCT2020 sadrži Prilog koji se sastoji iz četiri dela:\nDeo I - Osnovna pravila za primenjivanje Carinske tarife i Pregled oznaka, skraćenica i simbola,\nDeo II - Carinska tarifa za 2020. godinu,\nDeo III - Korelaciona tabela CT2019-CT2020 i\nDeo IV - Tabele sa kvotama.\nNovine propisane u CT2020 sadržane su u delu II i III Priloga.\nCT2020 stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Sl. glasniku RS", a primenjivaće se od 1. januara 2020. godine.\nIzvor: Redakcija, Pantović Nadica, 24.11.2019.


U Černobilju se sprema nova katastrofa!\nU Černobilju se sprema nova katastrofa!\nU Ukrajini je pokrenut projekat za izgradnju jedinstvenog, centralizovanog skladišta upotrebljenog nuklearnog gorivo. Sada, nuklearni otpad koji su ranije izvozili na odlaganje u Rusiju, skladištiće se u Ukrajini.\nGroblje će izgraditi u zoni Černobilja – u oblasti gde je pre 28 godina nesreća na nuklearnoj centrali uništila sva živa bića. Nedavno, ukrajinska vlada je najavila stvaranje rezervata biosfere u ovom rejonu. Planirano je da se stabilizuje vodosnabdevanje i očisti zagađeno radionuklidima zemljište. Ljudi tamo odavno ne žive, tako da se za divlje životinje i biljke može napraviti odličan rezervat. Ali, političke ambicije bacile su u drugi plan glas ekologa. U želji da prekine sve veze sa Moskvom, Kijev je odlučio da izgradi u Černobilju nuklearno skladište.\nZa realizaciju projekta zaduženi su Amerikanci, odnosno kompanija Holtec International. Upotrebljeno gorivo iz tri nuklearne elektrane, koje se do nedavno slalo na preradu u Rusiju, sada će se skladištiti u Ukrajini. U suštini, Kijev prenosi problem na ramena budućih generacija, objašnjava direktor Centra za javno-politička istraživanja Vladimir Jevsejev.\nTreba znati da, upotrebljeno nuklearno gorivo, u idealnom slučaju, treba prerađivati. Tokom prerade, iz ovog goriva izvlače se oni materijali koji se mogu ponovo koristiti, kao što su uranijum-235, a preostali idu na otpad. Ukrajina to ne planira. U nedostatku takve obrade može doći do oslobađanja radioaktivnih materija u atmosferu, ili njihovo oticanje u podzemne vode. To dovodi do zagađenja velikih područja.\nMeđutim, Ukrajina samo razmišlja kako da manje plati Rusiji za robe i usluga, čak i na štetu svoje sopstvene bezbednosti. Čak i šipke goriva za nuklearne elektrane sovjetske i ruske proizvodnje ona je izabrala da kupuje u Sjedinjenim Državama, od zloglasnog Westinghouse, sa kojim su već imali problema Česi i Ukrajinci, podseća direktor Centra za javno-politička istraživanja Vladimir Jevsejev.\nNuklearno gorivo kompanije Westinghouse je stvoreno putem industrijske špijunaže. Njegova sličnost ruskom nuklearnom gorivu je prilično visoka. Ali eksploatacione karakteristike se uveliko razlikuju. U prošlosti, upotreba ovog goriva na jednoj nuklearnoj elektrani u Ukrajini dovela je do zaustavljanja dva reaktora. Gorivo su jedva uspeli da izvuku iz aktivne zone. Samo uz pomoć ruskih specijalista se uspela sprečiti velika nesreća.\nMoskva upozorava da se slični eksperimenti u nuklearnoj oblasti mogu loše završiti. Nepromišljene političke odluke Kijeva vode, ne samo Ukrajinu, ka tehnogenoj katastrofi, već i celu Evropu. Predsednik Organizacije za bezbednost i saradnju u Evropi (OEBS), predsednik Švajcarske Didije Burkhalter već je ovim povodom izrazio svoju zabrinutost.\n(Natalija Kovaljenko, Vaseljenska)


Kako se riješiti prištića nakon akni - Koža 2022\nKad nema novca za salonske zahvate, možete isprobati proizvode koji će zasigurno biti pristupačni i omogućit će vam uklanjanje jamica s osipa kod kuće. Trebat će više vremena za samoliječenje, ali ako ne odustanete i redovito provodite postupke, tada je sasvim moguće postići željeni rezultat. Evo primjera glavnih ekonomski jeftinih načina liječenja učinaka akni na licu:


Izvor: B92, 19.Okt.2019, 17:07\nBerlin -- Planirano otvaranje fabrike nemačkog Folskvagena (VW) u Turskoj, projekta vrednog 1,4 milijarde evra, zasad je obustavljeno.\nNekadašnji bugarski predsednik Rosen Plevnelijev, počasni >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << predsednik moćne mreže "Yutomotive Cluster Bulgaria", objavio je da je Sofija povećala svoju početnu ponudu i "pronašla način da VW-u umesto planiranih 135 miliona evra ponudi između 250 i 260 miliona evra". Plevnelijev je rekao da se sada čeka na odgovor VW-a.\nBlic: BUGARSKA I RUMUNIJA SE NADAJU FOLKSVAGENU Nude milione i hektare\nIzvor: Nezavisne Novine, 20.Okt.2019, 08:47


Ženska i Muška Avanturistička Trka - 31 maja, Stara planina\nŽenska i Muška Avanturistička Trka – 31 maja, Stara planina\nŽenska i Muška Avanturistička Trka 31 maja, Stara planina\nStara planina 31 Maja 2014-e godine očekuje sve ljubitelje prirode i trčanja. Druga Ženska i muška avanturistička trka. Prijavi se, učestvuj, zabavi se!\nPosle prve uspešno održane ženske avanturističke trke u avgustu 2013. g. na Suvoj planini, pozivamo vas na učešće u drugoj ženskoj trci koja će se organizovati na Staroj planini (opština Pirot), 31. Maja 2014.g.\nKao na prethodnoj i predstojeća Avanturistička trka trka će biti podeljena u dve kategorije Sportsku (Težu) i Rekreativnu (Lakšu) kategoriju. Ovoga puta neće biti timova od dve učesnice, već pojedinačno, što vas ne sprečava da se na stazi krećete zajedno u društvu.\nSportska kategorija će imati jednu prepreku, odnosno stenu za penjanje i stazu dužine do 30 kilometara sa visinskom razlikom oko 1000 metara putem vrhova Tri Čuke (1926 m) i Kopren (1963 m). Na jednom od lepših vidikovaca imaćete zadatak „zabavnog tipa“ koji ćemo vam saopštiti po prijavi za trku.\nRekreativna kategorija će biti na drugoj stazi (put vodopada i slapova) koja je potpuno ravna tj.bez savladavanja visinske razlike. Staza je u jednom pravcu 10 kilometara i isto toliko u povratku.\nPored ženske, pozivamo vas na učešće u muškoj avanturističkoj trci. Trka će biti na istoj stazi, ali će ići u suprotnom pravcu od ženske i tokom kretanja ćete se mimoilaziti sa takmičarkama, pa pazite da ne promenite pravac :) . Kilometraža će biti malo veća od ženske trke (oko 35km).\nUkoliko vam je ovo mnogo, možete se prijaviti za rekreativnu kategoriju i kretati i šetati u ženskom društvu.\nDetaljna ruta sa ucrtanom stazom na mapi u google earthu će biti blagovremeno objavljena na facebook stranici ženske trke kao i nagradni fond. Uz nagrade za prva tri mesta sportska kategorija dobija medalje (zlatna, srebrna i bronzana), rekreativna diplome.\nSkup organizatora i učesnika je 30. maja u 21h u Dojkincima. Start trke je 31. maja u 7h za sportsku kategoriju. Za rekreativnu kategoriju start je u 8h.\nU večernjim časovima sledi proglašenje pobednica i pobednika, dodela nagrada i gratis večera. Za poklon majice ćemo vas obavestiti uoči trke, kao i za ostale benefite.\nPREVOZ: do mesta Dojkinci (36 km od Pirota) možete doći kolima ili autobusom. Ako u autu imate mesta možete nas obavestiti ili postaviti obaveštenje na našu facebook grupu kako bi popunili mesta i smanjili troškove goriva. Svi koji planiraju organizovanim autobusom, navešće u prijavnom formularu, da bi do početka trke imali tačan broj putnika.\nSMEŠTAJ: ko planira u šatoru mora imati svoju kamp opremu. Kamp je besplatan i biće odmah pored bivše karaule sada planinarskog doma PK Vidlič, gde je i start trke, a u večernjim satima večera i druženje.\nUkoliko želite privatan smeštaj (najbliže je selo Dojkinci i povoljne cene), odmaralište, hotel, motel…kontaktirajte Turističku Organizaciju Pirota za rezervacije i uslove na mail: [email protected], naglasite da učestvujete u avanturističkoj trci.\nKotizacija po učesniku je 800,oo din do 05.maja, a 1500,oo od 06.maja do početka trke. Uplaćuje se po poslatom prijavnom formularu, na žiro račun, prilikom čega ćete dobiti uputstva mailom.\nZahtev za slanje blanko prijavnog formulara na mail: [email protected]\nInfo kontakt tel. 062 837 5540; 064 1600 522\nOrganizator: Sportski klub „Alti“\n2014-04-29T18:23:20+02:0029 априла, 2014|Ostalo|


Energetski sektor | RSM Bosna i Hercegovina\nHome / Energetski sektor\nObimna kompleksna znanja.\nEnergetski sektor, na globalnom nivou, se stalno mijenja zbog povećanja potrošnje i klimatskih promjena koje postavljaju nove izazove. Razlike u poreznom zakonodavstvu, sve veći troškovi povezani sa velikim projektima i sve veći zahtjevi zaštite okoliša i sigurnosti mogu predstavljati značajne izazove organizacijama koje nastoje proširiti postojeće poslovanje i prošriti se na nova područja.\nU okviru naše mreže, radimo sa preduzećima širom svijeta kako bismo našli odgovore na energetska pitanja današnjice i predvidjeli ona koja će se javiti sutra.\nEnergetski sektor je jedan od najmoćnijih u Bosni i Hercegovini, sa dugom tradicijom, ogromnim potencijalom i prilikama za dalji razvoj i investiranje, kao i planovima da postane sastavni dio evropskog energetskog tržišta i zajednice.\nEnergetski sektor u BiH obuhvata sljedeće glavne podsektore:\n• Nafta i prirodni gas\nUgalj je jedan od najvažnijih energetskih resursa u Bosni i Hercegovini. Širom Federacije BiH i Republike Srpske se nalaze velika nalazišta lignita i mrkog uglja. Većina postojećih rudnika uglja snabdijevaju pogonskim gorivom termoelektrane (TE) u oba eniteta. Rudnici uglja smješteni na sjeveroistoku i srednjoj Bosni opslužuju dvije TE, Kakanj i Tuzlu, kojima upravlja Elektroprivreda Bosne i Hercegovine, dok rudnikom uglja i TE Ugljevik, kao i rudnikom uglja i TE Gacko upravlja Elektroprivreda Republike Srpske.\nElektričnu energiju pretežno proizvode hidro i termoelektrane. Proizvodni pogoni, trenutno, sa ukupnim instaliranim kapacitetima od 4000 MW, premašuju domaću potražnju, te se električna energija izvozi.\nBosna i Hercegovina pretežno zavisi o uvozu tečnih goriva i prirodnog gasa. U istraživanje nafte i gasa ukupno je uloženo oko 150 miliona USD, a rezultati istraživanja ukazuju da su oba područja prilično perspektivne u smislu pronalaženja nafte i gasa. Rezultati istraživanja nafte i gasa na prostoru Bosne i Hercegovine opravdavaju dalje istraživanje i ukazuju na realne mogućnosti otkrivanja komercijalno održivih nalazišta.\nTim RSM-a ima značajno iskustvo u energetskoj grani privrede, globalno i u Bosni i Hercegovini. Sa stručnjacima iz širokog spektra oblasti, naše iskustvo obuhvata sve faze životnog ciklusa jednog projekta, od početne ocjene do završetka projekta, uključujući i usluge revizije.


Zanimljivosti dana : Najstarija zaposlena Britanka ima 94 godine\nNajstarija zaposlena Britanka ima 94 godine\nDatum kreiranja: 25 Decembar 2011 | Objavljeno 25 Decembar 2011 | Autor Zanimljivosti dana\nAda Hastler iz Portsmuta,ima 94 godine i najstarija je zaposlena u Britaniji.Ada radi sa punim radnim vremenom od 45 sati nedeljno.Njeno radno vreme je od osam ujutro do šest popodne svih pet dana u nedelji....\nNjen posao je rad u administraciji porodičnog obdaništa čiji je direktor njena ćerka Dženet (63).Ada kaže da mrzi vikende i da kada počne vikend postaje nervozna,jednostavno jedva čeka da se vrati na posao u ponedeljak.\n"Bavljenje ciframa u mom poslu mi pomaže da moj mozak bude i doržim ga aktivnim,da se osećam mlađe,a deca su sjajno društvo,pokreću me i volim da budem među njima! izjavila je ova vremešna zaposlena baka.\nOčigledno da je ovoj Britanki moto "odmaraću se kad umrem".\nAda je radi od svoje 18.godine,prvi njen posao je bio kao učiteljica,a od II svetskog rata na različitim radnim mestima u administraciji.Prošle godine je zaprepastila lekare kada je odbila da se penzioniše čak i kada je slomila kuk.\nUprkos svim njihovim savetima i očekivanjima, u roku od nekoliko meseci se odlično oporavila i vratila se na posao, u kome tvrdi da istinski uživa.


TEST Opel Insignia GSi Grand Sport: Sportska perjanica (VIDEO) | TopSpeed – Telegraf.rs\n23. April 2018. | 08:29\nTEST Opel Insignia GSi Grand Sport: Sportska perjanica (VIDEO)\nPremda raspolaže sa manje snage od prethodne OPC, nova Insignia GSi Grand Sport nudi daleko bolju voznu dinamiku koja je postignuta kombinacijom niskog težišta, male mase, rasterećene prednje osovine i adaptivnog integralnog pogona\nDovoljno je baciti pogled na poslednje dve generacije Opelovih predstavnika u D segmentu pa će vam, iako možda niste vrsni poznavalac prilika u automobilskom miljeu, postati jasno da sportske limuzine ne predstavljaju nepoznanicu za Opel. Naprotiv, Opelov Performance Centar je uzeo pod svoje i Vectru i Insigniju, da bi nakon opsežnih vizuelnih i mehaničkih „izmena i dopuna“, ova dva modela u vrhunskim izdanjima i sa snažnim V6 motorima ponosno isticala OPC potpis i sve ono šta dolazi sa njim.\nSada je proizvođač iz Riselshajma krenuo nešto drugačijim putem, ponudivši na prvi pogled svedeniju Insigniju GSi koja je oživela pomalo izbledelu sportsku oznaku. GSi reinkarnacija dolazi u dve karoserijske verzije – hečbek je Grand Sport, a karavan Sports Tourer. Oba su dostupna sa četvorocilindarskim 2.0 motorima – benzinski raspolaže sa 260 KS, biturbo dizel oslobađa 210 KS, a za prenos snage do sva četiri točka angažovan je novi automatski osmostepeni menjač.\nSa novim modelom upoznali smo se na međunarodonoj dinamičnoj prezentaciji na jugu Francuske, u Provansi, gde smo isprobali mogućnosti Opelove sportske perjanice, uključujući i „track test“ na Michelinovom poligonu, mestu gde su razvijani pneumatici Michelin Pilot Sport 4 S koji se serijski isporučuju uz Insigniju GSi. Vrhunska „obuća“ predstavlja samo jedan u nizu karakterističnih detalja koji Insigniju GSi svrstavaju u klasu sportskih limuzina. No, krenimo redom…\nVeć u osnovi, Insignia Grand Sport sadrži dosta elemenata koji daju snažnu osnovu za sportski nastup. To se pre svega odnosi na karoseriju dinamičnih proporcija, sa niskom linijom krova i oštrim, agresivnim crtama lica. Naravno, sve još više dolazi do izražaja u GSi režiji, premda prednji deo nije pretrpeo neke radikalne izmene. Maska hladnjaka je ostala identična, ispod je modifikovan odbojnik koji u prvi plan stavlja vertikalno oblikovane uvodnike vazduha na bokovima.\nInteresantno, „njuška“ nigde nije ukrašena GSi logotipom koji aludira na sportski pedigre Opela iz osamdesetih godina prošlog veka. Još tada je nemački proizvođač skrenuo pažnju modelima Manta GSi i Kadett GSi sa 1.8 motorima od 115 KS. Četiri godine kasnije (1988.) Kadett je dobio još snažniju GSi verziju sa 2.0 motorom od 150 KS, kada se pojavila i Corsa GSi od 100 KS. Upravo je Corsa GSi, ali iz 2012. godine, poslednji izdanak čuvene GSi linije koju sada nastavlja Insignia.\nNakratko smo se osvrnuli u prošlost, a sada se vraćamo aktuelnom modelu. Za razliku od prednjeg dela, pozadi se šepuri GSi oznaka i ona, zajedno sa tankim spojlerom, formira diskretnu sportsku celinu. Sportska atmosfera je po logici stvari preneta u unutrašnjost, tako da u inače veoma kvalitetno izrađenom kokpitu, ispod crnog „neba“ ne manjkaju efektni detalji. Upravljač je zasečen u donjem delu i odlično je profilisan, dodate su metalne pedale, čak su i patosnice ukrašene GSi vezom.\nIpak, prvo što ćete primetiti jesu fenomenalna sportska sedišta, sa adaptivnim elektropodesivim kadicama i mogućnošću produženja sedalnog dela. Presvučena su kvalitetnom kožom, sa funkcijama grejanja i, što je možda još važnije, hlađenja. Nude i masažu koja dobro dođe ukoliko vam je potreban tretman relaksacije! Opel je, inače, automobilski proizvođač sa najvećim brojem sedišta koja su dobila cenjeni nemački AGR sertifikat, pa i ne čudi tolika posvećenost konstruktora kako bi izvukli maksimum na ovom polju. Koliko su inženjeri iz Riselshajma bili prilježni govori i podatak da je novo sedište samo 26 kg teško, a koliko je ovo dobar rezultat svedoči podatak da su lakša za dva kilograma od onog u Corsi OPC.\nPo sletanju na aerodrom u Marseju, dobili smo mogućnost da isprobamo obe pogonske verzije, a prilikom izbora, prednost smo dali snažnijem modelu sa dvolitarskim turbomotorom od 260 „konja“ i 400 Nm obrtnog momenta u opsegu od 2.500 do 4.000 o/min. Sa prvim pređenim kilometrima stižu i prvi utisci, pa odmah primećujemo da automobil stameno leži u krivinama. Registrujemo i da se ne razmeće snagom, na kraju krajeva, broji čak 65 KS manje od prethodne Insignije OPC, ali zato deluje veoma agilno i poslušno.\nFlexRide šasija nudi tri režima vožnje – Normal, Tour i Sport, koji menjaju radni „puls“ motora i odziv na gas, rad automatskog menjača i oslanjanja. Uprkos sportskoj naravi, Insignia GSi Grand Sport pokazuje zavidan komfor u vožnji. Jezdi po putevima bez ikakvog truckanja, motor radi kultivisano i tiho, a na pozitivnu sliku senku baca nešto slabija zvučna izolacija koja ne uspeva da kamuflira zvukove koji dolaze iz podvozja. Ni menjač se nije pokazao naročitim. Naviše menja sa blagom zadrškom, dok naniže ume i da potpuno otkaže poslušnost ukoliko „proceni” da će motor naterati u visoke obrtaje, ali opet ne toliko visoke da bi kazaljka obrtomera uletela u crveno polje.\nSveukupno, tokom prvog dela testa, automobil nam se predstavio u duhu precizne i oštre krstarice, koja prijatno patrolira, ali po želji vozača sa svakim dodavanjem gasa iskazuje spremnost je da promeni ćud i preuzme ulogu jurišnika. Jasno je da su u Opelu tražili kompromis između komforne limuzine i sportske note ciljajući zlatnu sredinu. I u tome su, čini se, uspeli. Ali pre konačnog suda morali smo podrobnije da ispitamo voznu dinamiku…\nDa u sebi krije još sportskog potencijala ubedila nas je tokom testa na stazi, gde nas je u svojstvu domaćina dočekao proslavljeni i iskusni nemački trkački as Volker Strycek, prvi pobednik DTM takmičenja 1984. i čovek pod čijom ingerencijom danas posluje Opleovo performantno odeljenje. Upravo on je izvezao najveći broj krugova na Nurburgringu prilikom razvoja Insignije GSi da bi je svojim sugestijama usmeravao u kom pravcu će ići „brušenje“ novog modela. Da je napravio odličan posao svedoči podatak da je GSi od prethodne Insignije OPC brži za čak 12 sekundi na najzahtevnojoj stazi na svetu, poznatoj po nadimku „Zeleni pakao“.\nMi, nažalost, nismo dobili priliku da je isprobamo na stazi poznatoj i pod imenom Nordschleife, ali se i Michelinov test poligon pokazao kao mesto gde Opelova sportska limuzina briljira. Sa malom masom i lakim „nosem“, preciznim upravljanjem i adaptivnim pogonom na sve točkove, automobil je pokazao zavidnu oštrinu u vožnji. Prkoseći kiši i udarima vetra od preko 70 km/h, hrabro je napadala dugačke krivine pri brzinama većim od 140 km/h.\nTo smo donekle i očekivali s obzirom na nisko težište (10 mm niža šasija) i dugačko međuosovinsko rastojanje, ali nas je posebno oduševilo sa kakvom lakoćom prolazi slalom pri 80 km/h i kako efikasno koči. Brze promene pravca i “ples” između čunjeva izvodi filigranski precizno lako prenoseći težište sa jedne na drugu stranu. Sve vreme automobil ide tačno tamo gde želite, dok zadnji kraj tek za nijansu kasni zbog velike dužine. Na prilasku šikani, gde se brzina spušta sa 140 km/h na 70 km/h na sat, do izražaja dolaze odlične Brembo kočnice sa četiri klipa napred.\nNismo propustili da isprobamo ni tzv. Competitive mod, namenjen vožnji na stazi, koji podrazumeva isključenu kontrolu trakcije, dok elektronska kontrola stabilnosti ESP reaguje znatno kasnije. Popuštanje elektronskih stega omogućava veće uglove skretanja, a kada se pređe granica na vlažnoj i klizavoj stazi, automobil predvidivo kreće preko „nosa“ jer 4×4 pogon prevashodno šalje snagu na prednju osovinu, dok zadnji točkovi, kada se ukaže potreba, nakratko mogu prihvatiti i do 100 odsto snage kada dođe do proklizavanja prednjih.\nSve u svemu, ovde nam je Opel demonstrirao kako automobil može biti izuzetno dinamičan čak i kada ne puca od snage i ne impresionira ubrzanjima. Insignia GSi Grand Sport do „stotke“ stiže za 7,2 sekunde što nije neki naročit rezultat, ali joj laka konstrukcija, sportsko oslanjanje sa specijalnim amortizerima koji minimizuju naginjanje i varijabilni integralni pogon sa vektorisanjem obrtnog momenta, otvaraju velike mogućnosti u vožnji na stazi i na otvorenom drumu.\nSve to, uz proverene atribute kao što su prostran enterijer, veliki prtljažnik i udobno oslanjanje, kao i ekonomičan agregat (pri mirnoj vožnji prosek oko 9,5 litara) čine je jedinstvenim automobilom na tržištu koji će svojim vlasnicima pružiti dosta zadovoljstva za upravljačem – u svakodnevnoj vožnji, na dugim putovanjim, a isto tako i prilikom posete nekoj od staza i sve to po ceni od oko 45.000 evra u Nemačkoj, što predstavlja „fer ponudu“.\nNa kraju, dolazimo do interesantnog pitanja – ko su joj konkurenti? Složićete se da ih nema previše, nešto najpribližnije mi smo pronašli u novoj Alfa Romeo Giulia Veloce sa 280 KS i 4×4 pogonom i tu se priča, barem zasad, završava. Naravno, postoje još neki modeli koji po klasi, snazi i pogonu donekle mogu predstavljati alternativu, recimo Volkswagen Arteon od 280 KS sa DSG menjačem i 4Motion pogonom, ali su konceptualno razlike između njih suviše velike da bi se smatrali direktnim rivalima.\nKaroserija hečbek, 5 vrata, 5 sedišta; d x š x v 4.910 x 1.871 x 1.445 mm, međ. rast. 2.829, masa 1.608 kg, prtljažnik 490 l\nMotor benzin, R4, turbo; 1.998 ccm; 260 KS pri 5.300 o/min; 400 Nm pri 2.500–4.000 o/min\nKočnice napred ventilisani diskovi, nazad ventilisani diskovi\nPneumatici 245/35 ZR 20\nPerformanse 0–100 km/h za 7,2 s; maks. brzina 250 km/h; 8,6 l/100 km, 197g CO2/km\nCena od 45.590 evra (u Nemačkoj)\n▲ Upravljanje i stabilnost, kočnice, sedišta, prostran i udoban enterijer\n▼ Neodlučan automatski menjač, „tanak” zvuk motora\nOpel Insignia GSi Grand Sport efektno izgleda i nudi odličan balans između oštre vozne dinamike i komfora u svakodnevnoj vožnji\nTagovi: grand sport, gsi, insignia, opel, test


PRIŠTINA U STRAHU: Nova vlast u Austriji bi mogla da povuče priznanje Kosova! | Dnevna Gazeta\nPRIŠTINA U STRAHU: Nova vlast u Austriji bi mogla da povuče priznanje Kosova!\nPoruke iz Austrije i dešavanja u Češkoj govore u prilog tome da u javnom mnjenju zemalja koje su priznale Kosovo postoji pomak i da je moguće da bi upornim radom Srbije moglo biti promene stava i povlačenja priznanja nezavisnosti.\nKurc i Štrahe (Foto: Screenshot)\nJasne poruke koje kroz Strategiju proširenja EU stižu iz Brisela poslednjih dana, ali i jednog broja evropskih zemalja, po svoj prilici ne idu naruku prištinskim vlastima.\nNe samo da će u Pragu 17. februara biti organizovan protest zbog jednostranog proglašenja kosovske nezavisnosti i potpisivanje peticije za češko povlačenje priznanja Kosova, već je i austrijski vicekancelar Hajnc Kristijan Štrahe uoči posete Beogradu poručio da je priznanje Kosova stvar Srbije, a „pritiskati je da prizna Kosovo je pogrešan put“.\nNervozu čelnika u Prištini pokazuje i izjava zamenika kosovskog premijera Envera Hodžaja koji je, prema navodima prištinskih medija, za položaj Kosova u novoj Strategiji proširenja EU na Zapadni Balkan okrivio nedostatak jedinstva u EU i istakao da je „nezamislivo“ da pet zemalja Unije ni posle deset godina nisu priznale kosovsku nezavisnost.\nDa li zagovornici nezavisnosti južne srpske pokrajine gube podršku EU i može li Srbija to da iskoristi na pravi način?\nAleksandar Gajić sa Instituta za evropske studije za Sputnjik kaže da je sadržaj Strategije EU za Zapadni Balkan, gde se uvažila primedba Španije da Kosovo ne može da napreduje u pretpristupnim pregovorima jer je ne priznaju sve članice Unije, zaista nepovoljna po Kosovo.\n„U EU odavno postoje podele po pitanju Kosova i zemlje koje nisu priznale nezavisnost ostaju čvrsto na tom stanovištu. Međutim, izjave poput ove koju je dao vicepremijer Austrije i dešavanja u Češkoj govore u prilog tome da postoji pomak i u javnom mnjenju zemalja koje to jesu učinile i da je moguće da bi upornim radom Srbije moglo da se dođe do toga se promeni stav i kod njihovih zvaničnika i da dođe do povlačenja priznanja nezavisnosti Kosova. To bi situaciju Prištine učinilo još težom, ne samo vezano za njihovo napredovanje ka EU, već i za odnose sa Beogradom“, napominje Gajić.\nI politikolog Aleksandar Stojanović ne bi bio iznenađen da u budućnosti neke zemlje EU povuče priznanje nezavisnosti Kosova. On za Sputnjik kaže da se Unija, suočena sa „bregzitom“, migrantima, terorističkim napadima i nizom drugih problema, zapravo grčevito bori za opstanak i očuvanje onoga što je stvarala poslednjih pedeset godina.\n„Zemlje-članice EU u ovom trenutku žele da naprave unutrašnju konsolidaciju i da se vrate na put jedinstva, zajedničkog donošenja odluka i da učvrste svoju unutrašnju poziciju. Zato su i pružile podršku Španiji po pitanju Katalonije. Gledano iz te perspektive, jasno je da Brisel danas ne želi da dobije masu malih, nefunkcionalnih država, ekonomski slabih i politički i bezbednosno nemoćnih. U tom smislu Kosovo deluje kao prilično loš eksperiment i ono se sigurno gura negde u stranu, jer za poslednjih dvadeset godina nije pokazalo nikakve rezultate, ni političke, ni ekonomske. To je i dalje zona nestabilnosti koja bode oči i treba je skloniti sa dnevnog reda“, smatra Stojanović.\nUprkos tome što u EU nema jedinstva po pitanju nezavisnog Kosova, Stefan Surlić sa Fakulteta političkih nauka ne misli da će se politika Brisela prema južnoj srpskoj pokrajini menjati.\n„Pre svega, to pitanje zavisi od Nemačke, a za nju je normalizacija odnosa sa Prištinom glavni uslov nastavka evropskih integracija Srbije. Nakon formiranja vlade u Berlinu, možemo očekivati njeno veće angažovanje oko teme Kosova. Treba imati u vidu i da odlazeća evropska administracija želi da proces pregovora Beograda i Prištine predstavi kao istorijski uspeh, upravo potpisivanjem pravno obavezujućeg sporazuma. U Briselu i Berlinu svesni su da samo uz saglasnost Srbije može doći do promene trenutnog statusa Kosova u procesu evropskih integracija i zato očekujem da će taj pritisak biti sa njihove strane još veći. Neće se tražiti decidno priznanje nezavisnosti, ali zasigurno hoće određene garancije Srbije kojima će se osporiti trenutni argumenti Španije, ali i drugih zemalja članica EU koje se protive nezavisnosti Kosova“, ukazuje Surlić.\nAleksandar Gajić veruje da je vreme na strani Srbije i da ne treba žuriti sa potpisivanjem sporazuma.\n„Ono što se može uraditi je da se u pregovorima sa Prištinom ponudi neko rešenje koje bi bilo po volji Srbije, a koje Priština ne bi bila u stanju da prihvati, pa bi odgovornost za nepotpisivanje sporazuma u zadatom roku pala na prištinske vlasti. Tada bi eventualno trebalo pokušati i da se iskoristi promena odnosa unutar EU da se za Srbiju izvuče što povoljniji rezultat. Pravno obavezujući sporazum koji bi bio povoljan po Prištinu predstavljao bi promenu objektivnih okolnosti, pa od Srbije i njene doslednosti u pregovorima najviše zavisi da ni na koji način kroz sporazum sa Prištinom ne prizna nezavisnost i trajno otcepljenje Kosova, jer bi na taj način izbila iz ruku argumente zemalja EU koje se protive nezavisnosti južne srpske pokrajine. Kosovo bi se našlo u trajnoj pat poziciji, gde bi Priština morala da čini sve veće ustupke, odnosno da odustane od svojih maksimalističkih ciljeva“, napominje Gajić.\nKako kaže, ne treba se plašiti da će pregovori prerasti u dugotrajan, zamrznuti konflikt.\n„Kako vreme prolazi, odnos snaga na prostoru Evrope i Balkana sve više ide u prilog Srbiji. Zato ne treba hrliti da se napravi sporazum koji bi po Srbiju sigurno bio nepovoljniji nego što bi bio za četiri, pet ili deset godina“, zaključuje Gajić za Sputnjik.\nSVAĐA U OPOZICIJI: Radulović optužio Đilasa da mu je ukrao predizborni program\nDODIK: Šta ćemo sa genocidom nad Srbima u Srebrenici?!


Milorad Dodik traži ostavku Šefika Džaferovića: Ako je ne podnese pokrećem proceduru smjene – Čizmica TV\nMilorad Dodik traži ostavku Šefika Džaferovića: Ako je ne podnese pokrećem proceduru smjene\n17 svibnja, 2022 almaOstavite komentar na Milorad Dodik traži ostavku Šefika Džaferovića: Ako je ne podnese pokrećem proceduru smjene\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik obratio se danas javnosti medijima nakon sjednice Predsjedništva i rekao da je zatražio od Šefika Džaferovića da podnese ostavku, a da ako to ne uradi, onda će zatražiti njegovu smjenu.\n“Ako predsjedavajući ne podnese ostavku tražit ću njegovu smjenu ako to ne učini do naredne sjednice Predsjedništva” rekao je Dodik, kritikujući kako je istakao samovoljne istupe.\nDodik je najviše zamjerio Džaferoviću zbog njegovog obraćanja na Vijeću sigurnosti prošle sedmice, kazavši da za to nije imao odobrenje Predsjedništva te da je iznio lične stavove.\n“Vidljivo je gotovo na svim nivoima, jedna vertikala koja ide iz SDA, i koja od Predsjedništva, odnosno Ministarstva vanjskih poslova, djeluje mimo ustava, mimo poslovnika o radu”, izrazio je Dodik nezadovoljstvo djelovanjem Bisere Turković.\n“Vidljivo je da su oni uzurpirali i zauzeli ministarstvo spoljnih poslova, vješto su iskorisitli da od 6 čelnih ljudi u ministarstvu vanjskih poslova nema nijednog Srbina”, rekao je Dodik.Rekao je da od svih stranka jedino SDA u svome programu rada ima odredbe koje ruše Dejtonski sporazum, a da se Džaferović ponaša u skladu sa tim.\n“Ne može to koristiti kao opravdanje da krši član D u kojem kaže zastupa usaglašene stavove predsjedništva” optužio je Dodik Džaferovića.\nOptužio je Bošnjake da se kroz nametanje sankcija Rusiji žele dodvoriti strancima sa zapada, ali da misli da je bolje za sve da BiH zadrži neutralan status, a posebno zbog energetske politike.\n“Nema nijedne odluke, donešene u nadležnom mjestu i nadležnom nivou. Jedino nadležno mjesto je Predsjedništvo”, poručio je optužbama opozicije iz RS-a da su uvedene sankcije Rusiji.\nDodik je rekao i da je danas glasao za neke tačke u skladu sa interesima Republike Srpske, te odluke vezane za određene grantove i ekonomska pitanja.\nPredsjedništvo je odoborilo i da općinama Ljubinje i Stolac koje su pogođene zemljotresom uputi po milion KM, te da se porodici stradale djevojke u Stocu uplati 50.000 KM\nRekao je da se protivi prolongiranju izbora i da se oni trebaju održati 2. oktobra u skladu sa odlukama.\n“Dogovoreno je da se sačeka, da se ne vrši presija na Savjet ministara i da se nakon toga telefonski konsultujemo oko toga”, rekao je obezbjeđivanju sredstava za održavanje izbora.\nNa kraju je kazao da će BiH biti zemlja dva entiteta i tri konstitutivna naroda ili je neće biti.\nZbog rasta CIJENA u Njemačkoj hitno s epodižu PLATE!\nOVO JE NEŠTO NAJLJEPŠE ŠTO MOŽETE PROČITATI: Musliman obnovio SRPSKU PRAVOSLAVNU CRKVU kod Cazina!\nMED I CIMET – MOĆNA KOMBINACIJA: Protiv virusa i srčanih bolesti, infekcije žučnog mjehura, želučanih tekoba…\n12 kolovoza, 2021 Cizma\n6 svibnja, 2021 Cizma\n19 prosinca, 2021 Cizma


Javna rasprava za Predlog zakona o akademskom integritetu\nOkrugli sto u okviru javne rasprave za Predlog zakona o akademskom integritetu održan je 30. maja, u hotelu “Hilton” u 11 sati. Prisutnima se obratiti:- Damir Šehović, ministar prosvjete- Mubera Kurpejović, direktorica direktorata u Ministarstvu prosvjete ...\nNa osnovu Programa saradnje između Ministarstva za ljudske resurse i trgovinu Republike Mađarske i Ministarstva prosvjete Crne Gore, za akademsku 2018/2019. godinu, biće dodijeljeno 30 stipendija crnogorskim kandidatima, i to: • 15 stipendija za pune ...\nOlivera Markovic - 22/01/2018 - 07:34\nRektor Univerziteta Crne Gore prof. dr Danilo Nikolić i predsjednik Univerziteta Azurna obala Žan Mark Gambodo potpisali su 27.09.2018.god. Memorandum o saradnji dva univerziteta. Memorandum predviđa prijavu zajedničkih naučnoistraživačkih projekata, ...\nOlivera Markovic - 01/10/2018 - 09:10\nMinistrastvo prosvjete obavještava zainteresovane kandidate da je Savjet za stipendije Narodne Republike Kine raspisao konkurs za stipendije namijenjene za master studije u oblasti javnog zdravlja na Tsinghua Univerzitetu, za akademsku 2019/2020. godinu. ...


Pankov: "O ovome sam sanjao" - Moja Crvena Zvezda\nod dlazic jul 28, 2019 1310\nDebi za Crvenu zvezdu u pobedi nad Radničkim 2:0 upisao je štoper Radovan Pankov i time ostvario veliki san.\n– O ovome sam sanjao celog života, zaista nije fraza. Zvezdaš sam od glave do pete. Naši navijači su najbolji na svetu, to stalno ističem. Naravno, na terenu sam fokusirani na zadatak, čujem na momente kada zagrmi publika, ali razmišljam naravno o onome što traži trener na terenu od mene. Svakako bih pozvao naše navijače da nastave da nas podržavaju u što većem broju, jer ovo se ne viđa nigde – rekao je Pankov.\nPankov najavljuje sve bolje igre crveno-belih.\nČula se u toku meča sa tribina i pesma zbog koje Pankov na dresu nosi broj 6.\n– Imamo lep rezultat, očekujemo da prođemo u treće kolo i da što pre krenemo da se pripremamo za narednog protivnika. Znamo da je Helsinki zabeležio poraz u domaćem prvenstvu ovog vikenda, ali to nije merodavno. U Evropi će sigurno da zbiju redove, ali i mi ćemo prići obazrivo toj utakmici i verujem da ćemo da ostvarimo trijumf – poručio je Pankov.\nOvoga su se plašili. Zvezda je u finalu Međunarodnog turnira prijateljstva\njul 28, 2019 09:29


CM: Prkos Mađara mrsi konce Briselu\nKako se Orban oteo ularu Evropske unije i osmelio se da ima svoj stav\nNa svakih nekoliko nedelja svet bruji o novom potezu mađarskog premijera, a poslednjim je otvoreno udario na osnovne principe Unije, o čemu je za 24sedam pričao novinar i analitičar Cvijetin Milivojević\nPremijer Mađarske Viktor Orban imao je već nekoliko nesuglasica sa Evropskom unijom, koja mu je zamerila zbog poteza koji “nisu u skladu sa vrednostima Evropske unije”. Jedan od prvih potresa bilo je prekidanje aranžmana sa MMF-om, a nakon toga problem je nastao zbog nepuštanja migranata u Mađarsku i podizanja ograde na granicama u vreme kad je Evropska unija oberučke želela da ih prihvati. Usledile su mnoge kritike na račun premijera, koje su prestale kada su i ostale države Unije odlučile da se zatvore.\nIpak, ova godina je bila posebno burna kada je reč o odnosima Mađarske sa ostatkom Evropske unije. U martu je Orban ispunio svoje obećanje i vladajuća mađarska stranka Fides povukla se iz grupe Evropske narodne stranke (EPP) u Evropskom parlamentu.\nNakon toga, zagovarao je i drugačiji stav o vakcinama od ostatka EU, koja nije odobrila kineske i ruske vakcine, dok je on pričao da je “podela na istok i zapad” nije važna kada su u pitanju ljudski životi i obezbedio svojim građanima i kinesku i rusku vakcinu.\nBuru je potom napravio predlog zakona koji je izglasao mađarski parlament, a kojim se zabranjuje “prikazivanje i propagiranje rodnog identiteta različitog od pola po rođenju, promene pola i homoseksualnosti” osobama mlađim od 18 godina. Evropska komisija i neke od članica EU obrušile su se na Orbana, zahtevajući da da ukine ovaj zakon, dok su neki zvaničnici tražili od premijera Mađarske da napusti Evropsku uniju. Sa druge strane, Orban se branio ističući da sporni zakon štiti prava dece, garantuje prava roditelja i da se ne odnosi na seksualnu orijentaciju starijih od 18 godina, “tako da ne sadrži nikakve diskriminatorne elemente”.\nPoslednjim potezom, objavivši u hrvatskom “Večernjem listu” i nemačkom “Bildu” oglas koji nosi naziv “O budućnosti Europske unije”, direktno je udario na sistem EU, iznevši sedam predloga Mađarske za njeno poboljšanje:\n1. U Briselu grade superdržavu za koju niko nije dao ovlašćenje. Mi kažemo “ne” evropskom carstvu.\n2. Integracija je sredstvo, a ne svrha samoj sebi. Iz Temeljnih ugovora EU treba brisati postavljanje cilja “sve tešnje povezane unije između naroda Evrope”.\n3. Odluke treba da donose izabrane vođe, a ne međunarodne NVO! Kažemo “ne” autsorsingu vladavine prava.\n4. Evropskim integracijama snagu daju zajednički privredni uspesi. Ako zajedno ne možemo biti uspešniji nego pojedinačno, onda je to kraj Evropske unije.\n5. Sledeća decenija biće razdoblje opasnih izazova: ugrožavaju nas masovne migracije i pandemije. Moramo zaštititi ljude u Evropi.\n6. Moramo vratiti evropsku demokratiju. Evropski parlament pokazao se kao slepa ulica: zastupa isključivo vlastite ideološke i institucionalne interese. Treba povećati uloge nacionalnih parlamenata.\n7. Srbiju treba primiti u Evropsku uniju.\nDosanjani “mađarski san”\nO svemu ovome za 24sedam pričao je novinar i analitičar Cvijetin Milivojević, koji je objasnio zbog čega Orban ima hrabrosti da prkosi ostatku Evropske unije i kako mu polazi za rukom da prođe bez posledica.\n– Oglas je došao kao jedna vrsta vidljive poruke kolegama iz EU. Ono što je on vodio kao jednu vrstu “suverenističke politike” Mađarske nešto je što je njegova politička osobenost. On je na toj politici dobijao izbore u Mađarskoj. Mađarska je imala tu sreću da bude u talasu prijema istočnoevropskih zemalja u Evropsku uniju i pre nego što su neke od tih zemalja ispunjavale minimalne uslove, a taj talas posledica je cilja da se te zemlje udalje u svakom smislu te reči od Rusije. Mađarska je bila zemlja srećnica koja nije morala da prelazi taj težak put za ulazak u EU. Ona je ušla u toj grupi zemalja koje su imale isključivo korist, pre svega ekonomsku, od tog brzog priključivanja, tako da je ona mogla iz pozicije nekog ko je članica, što pogotovo čini otkad je Orban na čelu Mađarske, da faktički gradi ono što je oduvek i želela, a to je taj “mađarski suverenizam” – kaže Milivojević i dodaje:\n– Ne treba zaboraviti ni Mađarsku istoriju, da je ona bila deo jedne imperije, Austrougarske imperije, čija je trećina stanovništa posle poraza u Prvom svetskom ratu ostala izvan granica Mađarske. Taj mađarski san da neka jaka Mađarska, teritorijalno ista, bude jedna vrsta štita svim Mađarima koji su ostali izvan granica te države faktički je sada dosanjan. To je, zapravo, jedan od razloga zbog kojih Orban pobeđuje u mađarskom biračkom telu i zbog kojih je Orban trn u oku Evropskoj uniji. Jasno je da dobar deo zemalja EU sebe vidi kao jednu vrstu pomoćnog glasačkog personala jedinoj sili Unije nakon izlaska Velike Britanije iz nje – Nemačkoj.\n“Nestašno dete” Evropske unije: Da li je izlazak Mađarske iz Evropskog parlamenta početak kraja EU?\nBroj nesuglasica sa Evropskom unijom nizao se iz godine u godinu, ali Mađarska, pod veštim Orbanovim vođstvom, nije snosila posledice zbog svojih “nestašluka”.\n– Osim neprodužavanja aranžmana sa MMF-om, bilo je tu još primera soliranja mađarske vlade. Jedan od poslednjih slučajeva je da je Mađarska počela sa vakcinacijom i nekim vakcinama koje nisu bile na spisku dozvoljenih cepiva Evropske unije. Mađari su odlučili da ne čekaju, da se ne igraju sa zdravljem svojih građana, nego da koriste one vakcine koje su dostupne, uprkos tome što EU nije delila taj stav. Mađarska već godinama unazad čini ono što se zove stvaranje tog takozvanog “mađarskog sveta” – ona je još davno dala državljanstvo ne samo Mađarima, nego i ljudima neke druge nacionalnosti koji mogu da dokažu da su poreklom sa teritorije bivše Ugarske, odnosno Mađarske. Ona je tim ljudima dala ne samo državljanstvo, nego i biračko pravo. Mađarska stvara jedan kult matice. Ona je bila trn u oku i kada je pre više od pola decenije došlo do migrantske krize – Mađarska je bila jedan od spoljnih zidova EU koji je zapravo zatvorio svoje granice sa ciljem da spreči ulazak prekomernog broja azilanata, čime je direktno stavila prst u oko Angeli Merkel, koja je imala taj svoj egoistički pristup da dopusti da u Nemačku uđe dva miliona fizičkih radnika koji će popuniti ona radna mesta koja Nemci ne žele. Nakon toga desilo se ono što je Orban i pretpostavio – da će onog trenutka kada Nemačka zadovolji svoje potrebe, zapravo ostatak tih migranata ostati na granicama EU da pritiskaju Mađarsku i ostale zemlje koje se graniče sa ostatkom takozvanog Zapadnog Balkana – rekao je naš sagovornik i dodao:\n– Godinama unazad bilo je mnogo prebacivanja iz Brisela na račun Mađarske. Jedan od poslednjih je prigovor da Mađarska navodno ne poštuje prava LGBT populacije. Ta priča o LGBT pravima je jedna vrsta trendseterske priče unutar same Unije. Tu se ne može govoriti o diskriminaciji, kako to označavaju evropske birokrate, ali jeste reč o jednoj vrsti soliranja u jednoj takvoj politici. Ne treba zaboraviti ni priču o gasovodu – Mađarska je ušla u priču sa sada već Turskim tokom, a da nije bilo “mađarskog sna”, taj gasovod se verovatno ne bi ni gradio. To što on prolazi morem i dolazi do Turske od Rusije ne bi značilo ništa ako on ne može preko Bugarske, Srbije i Mađarske da ide do krajnjih kupaca. I to je Mađarska, na neki način, učinila pre svega razmišljajući o svojim ekonomskim, odnosno nacionalnim državnim interesima. Meni se u jednom trenutku učinilo da Mađarska gradi sebi poziciju da, kada bude dovoljno i ekonomski i u svakom drugom smislu jaka, ili sačeka da dobije opomenu pred isključenje iz EU, što bi zaista bio presedan, ili da sama pođe putem Velike Britanije.\nSvim sredstvima protiv totalitarizma\nOglasom čiji sadržaj je objavljen prošle nedelje u skoro svim svetskim medijima Orban je pokazao da sme direktno da kritikuje Evropsku uniju i sistem koji mu ne odgovara, bez straha od isključenja i bez straha od posledica.\n– Ono što sam ja shvatio kao suštinu tog oglasa jeste da je budućnost EU isključivo u jačanju državnog i nacionalnog suvereniteta njenih zemalja članica i da od onoga što se nekada smatralo putem ka unitarizaciji, što je faktički začetak federalizacije Evropske unije, nema ništa. Nije Mađarska jedina zemlja koja se protivi tome. Videli smo kako se to završilo sa primerom Britanije. To su poruke koje Orban šalje i u unutrašnjoj politici u Mađarskoj i u svojim spoljnopolitičkim kontaktima – da je on izričito protiv te fantomske superdržave, koja bi bila neka vrsta mlađe sestre Sjedinjenih Američkih Država na tlu Evrope, zamišljena kao jedna vrsta vojnog štita u odnosu na Rusiju. Očigledno je da ta vrsta ideološkog huškanja Mađara protiv njihove istorije odnosa sa Rusijom više ne prolazi. Orban više današnju Rusiju ne vidi kao nekog zbog koga je Mađarska od 1945. do 1990. godine trpela u svakom smislu i oni danas imaju izuzetnu ekonomsku saradnju i svaku drugu saradnju – objašnjava Milivojević i dodaje:\n– Dalje, iz poruka se može primetiti da je budućnost Evrope u jednoj vrsti saradnje iz interesa, da EU nije stvorena protiv nekoga, nego za nešto, za saradnju svake od zemalja članica koje je čine i da u tome svako prepoznaje svoj interes. On smatra da treba da se razvija takva EU ili da se razmišlja o njenom kraju. U konkretnom smislu, on je nastavio ono što je bila politika njegove stranke. To se videlo u odnosima Fidesa u okviru Evropske narodne partije, gde je njegovo nezadovoljstvo raslo, a zna se da su u Evropskoj narodnoj partiji glavna tačka spajanja i razdvajanja demohrišćani Angele Merkel. Čini mi se da je Orban i požurivao taj svoj izlazak iz Evropske narodne partije. To što je tada pričao, naglašava i u oglasu, ističući potrebu supremacije nacionalnih parlamenata zemalja članica EU nad tim fantomskim Evropskim parlamentom.\nOrban je jasno i glasno ustao protiv takozvanih “evropskih vrednosti”, koje se povlače kao karta svaki put kad treba da se opravda neka akcija EU.\n– On je jedan konzervativan političar, nacionalni lider, tradicionalista. Sa druge strane, u EU je trenutno u toku preglasna promocija homoseksualizma. Način na koji te dominantne struje unutar Evropske unije promovišu homoseksualizam govori zapravo da cilj nije da se ti ljudi oslobode pritiska ili da se zaštite od diskriminacije, nego da je to pokušaj da se na neki način pokaže kako je homoseksualizam, rekao bih, prirodniji i od heteroseksualizma. I to je nešto što će svakog konzervativca da iritira. Isto tako, nijedna crkva se ne slaže sa agresivnom propagandom homoseksualizma. Dolazi do jedne vrste totalitarizma koji se postiže propagiranjem takozvanih “evropskih vrednosti”. Po čemu su to one specifične? Zašto je to “evropska vrednost”, a nije “svetska vrednost”? Zašto nije “azijska” ili “afrička”, gde je nastala svetska civilizacija? – pita se naš sagovornik i ističe:\n– Ja mogu da razumem poruku koju šalje Orban, ali problem je u tome što kod takvih lidera vrlo često dolazi do pomanjkanja negovanja demokratije u sopstvenoj zemlji i gospodin Orban je čovek koji je pokazao i tu drugu, manje lepu prirodu svoje samosvojnosti i autentičnosti.\nAnalitičar je razotkrio i nekima očigledni sistem po kom donošenje odluka u Evropskoj uniji funkcioniše, ali na koji mnogi nisu obratili pažnju – da se odluke koje Nemačka donese, automatski prihvataju i u ostalim zemljama članicama.\n– Što se tiče EU, mi imamo jedan dualizam. Većina odluka koje ona donosi, na primer na polju pridruživanja, navodno se donosi konsenzusom. Dakle, sve članice Evropske unije daju svoj glas, to se ratifikuje u svim nacionalnim skupštinama i tako dalje, ali je svima jasno da će odluka koju je donela Nemačka biti prihvaćena konsenzusom u svim zemljama EU. Pod prividom demokratskog usaglašavanja vidimo jednu vrstu apsolutne supremacije koja vodi ka totalitarizmu Evropske unije. Čini mi se da su izlaskom Velike Britanije neke najveće sile zapravo odahnule, pre svega mislim na Nemačku i Francusku, jer znaju da će sve ono što su one zamislile proći. Dok je bilo Britanije, bilo je mogućnosti da se to ne desi. Britanija je uz Fransuku bila prva zemlja koja je imala pravo veta u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija. Sad to ima samo Francuska i to je jedina žica koja je drži kao silu unutar EU. Da nema toga, i Francuska bi bila u klubu drugorazrednih zemalja kao što su Španija, Italija i neke druge zemlje koje imaju ekonomsku moć, teritoriju i veliki broj stanovnika, ali se bez obzira na to, ne pitaju kao što se pita Nemačka – objašnjava Milivojević.\nOrbanova spretna igra sa Briselom dozvolila mu je da u nekoliko navrata zada neočekivane udarce Nemačkoj, koja mu nije mogla ništa i koja će sve manje moći da utiče na njega ukoliko se ekonomski napredak Mađarske nastavi ovim tempom, smatra Milivojević.\nEvropska komisija kritikovala sporni LGBT zakon Mađarske: Orban odbrusio Fon der Lajenovoj\n– Ja sam pratio te njegove poteze u poslednjih nekoliko godina. Šta, na primer, znači priča sa davanjem državljanstva i prava glasa svim Mađarima i državljanima Mađarske koji ne žive na teritoriji Mađarske? To je jedan veliki šamar EU. To je na neki način podsećanje da Mađarska nije od juče, da je u jednom trenutnu bila faktički najjača imperija na evropskom kontitentu. Ona je bila deo dvojne monarhije i to što je ona posle vojnog poraza 1918. svedena na vrlo razumnu meru ne mora da znači da se Mađarska zadovoljava time da bude trećerazredna članica EU. To je nešto što je poruka svim zemljama Evropske unije. To ne mora da znači da on priziva revanšizam, ali jeste poruka da se sa Mađarskom i Mađarima ne može igrati kako se igra sa nekim drugim zemljama EU, koje na to, svaka iz svojih razloga, pristaju. Zašto to, na primer, prihvata Španija? Španija, koja je najveća kolonijalna sila, prihvatila je to iz jednostavnih razloga – da sutra ne bi neke moćnije članice EU otvorile pitanje otcepljenja dela njene teritorije. Način na koji gospodin Orban jača Mađarski glas unutar Evropske unije logičan je i razumljiv. On to nije radio od samog početka. Kako je Mađarska jačala u ekonomskom i svakom drugom smislu, tako se on sve više otrgavao od onoga što se zove ular kojim neko iz Brisela upravlja sa ostalih 26 zemalja Evropske unije – zaključuje naš sagovornik. (www.24sedam.rs, Vladimir Tanacković, 14.7.2021)\nОбјавио cvijetin у 23:31


Zeiss Batis 18mm f/2.8 za Sony E / Objektivi - Fotodiskont Beograd Srbija\nNaslovna Proizvodi Objektivi Zeiss Batis 18mm f/2.8 za Sony E\nZeiss Batis 18mm f/2.8 je vrhunski ultraširokougaoni Full-Frame objektiv za Sony fotoaparate sa E bajonetom. Koristi Distagon optički dizajn i omogućava optičke perfomanse na najvišem mogućem nivou. Batis serija objektiva se dodatno izdvaja po OLED dipleju na telu objektiva koju prikazuje informacije o fokusnoj...\n163.464 RSD € 1,390 Prebaci u EUR\n171.637 RSD € 1,460\nZeiss Batis 18mm f/2.8 je vrhunski ultraširokougaoni Full-Frame objektiv za Sony fotoaparate sa E bajonetom. Koristi Distagon optički dizajn i omogućava optičke perfomanse na najvišem mogućem nivou. Batis serija objektiva se dodatno izdvaja po OLED dipleju na telu objektiva koju prikazuje informacije o fokusnoj distanci i dubinskoj oštrini u svakoj situaciji pri fotografisanju ili snimanju. Poseduje brz i tih autofokusni motor. Kvalitet izrade je vrhunski, objektiv je otporan na različite vremenske uticaje. U kompletu se dobija zonerica.\nDimenzije (mm) 100 x 80


Politika - datum: 2019-01-04 PREDSJEDNICA HGI MARIJA VUČINOVIĆ NAJAVILA\nMarija Vučinović Još uspješnije reforme\nMinistarka u Vladi Crne Gore i predsjednica Hrvatske građanske inicijative (HGI) Marija Vučinović istakla je da su reforme koje sprovodi Vlada u cilju priključenja EU temeljne i u interesu svih građana Crne Gore.\n– Vjerujem da će godina pred nama donijeti još uspješnije reforme na svim poljima u cilju kvalitetnijeg života svih nas, kao i bržeg procesa integracije Crne Gore u EU. Svjesni smo da taj proces nije uvijek popularan, jer ga prate i određene poteškoće i ograničenja. Ipak, sigurna sam da su reforme koje sprovodi naša vlada u cilju priključenja EU temeljne i u interesu svih građana Crne Gore – navela je Vučinovićeva.\nOna je dodala da je zato važno da se u periodu pred nama, umjesto potenciranja prošlosti i razlika, okrenemo realnoj politici reformi.\n– Takvom politikom, uz sudjelovanje svih nas, jedino možemo na pravi i kvalitetan način osigurati budućnost – poručila je Vučinovićeva, koja je svim građankama i građanima Crne Gore poželjela srećnu i uspješnu 2019. godinu. M.V.


"Lavovi" iz Laktaša stupaju na scenu! (FOTO) - pravdabl.com\nOFK Lav Laktaši na fudbalskoj sceni egzistira od februara 2019. godine, i za to vrijeme ovaj novosnovani klub okupio je uz sebe 62 člana u pet starosnih generacija!\nTreneri “lavova” su tandem Živko Dragičević (ujedno i predsjednik kluba) i Željko Babić. Oba posjeduju C nacionalnu trenersku licencu, a tu je i trener golmana Đurađ Lakić.\nProteklog vikenda u Laktašima odigran je i znimljiv meč više generacija između Lavova i ŠF Mladost Glamočani. Iako rezultat nije bio u prvom planu, red je spomenuti te sve mlade generacije. U godištu 2007/2008 slavio je domaćin (1:0), dok su gosti iz Glamočana bili bolji u generacijama 2009 (4:0) i 2012. (2:1), dok je duel klinaca rođenih 2010. godine završen miroljubljivo bez pobjednika (2:2).\n-Od prvog dana imamo odličnu saradnju sa ŠF Mladost Glamočani. Direktor Milenko Petrović uz nas je od prvog dana, evo i sada su tu bili, i niu došli praznih ruku, dobili smo dvije “selekt” lopte – istakao je Živko Dragičević, trener i predsjednik OFK Lav Laktaši.\nS druge strane Milenko Petrović to smatra samo normalnim gestom.\n– Sasvim je normalno da pomognemo kolegama koji okupljaju solidan broj dječaka i sklanjaju ih sa ulice. Druženja i utakmice su nešto što nas sve veže, i jedva čekamo da ovo sve sa virusok korona prođe, kako bi se u punom kapacitetu vratili fudbalu – naglasio je Petrović.\nSpremite se za “lavove”, jer i njihove mlade snage stupaju na fudbalsku scenu….\nTags: Milenko PetrovićOFK Lav LaktašiŠF Mladost GlamočaniŽivko Dragičević\nNext post Živanović i Zekić nove nade JEDINSTVA!\nPrevious post Mijat pokazao da će biti udarna igla Hofenhajma! (VIDEO)


"U sluèaju agresije spolja postajemo jedinstvena vojna baza sa Rusijom" - B92\n"U sluèaju agresije spolja postajemo jedinstvena vojna baza sa Rusijom"\nU sluèaju spoljne agresije na Belorusiju još više æemo se zbližiti s Rusijom, rekao je predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko.\nIzvor: Sputnjik subota, 2.10.2021. | 08:13\n"Ako bude potrebno, Belorusija æe se transformisati u jedinstvenu bazu sa Rusijom, vojnu bazu s ciljem da se pruži otpor vašoj agresiji. Ukoliko se na to odluèite ili neke susedne države. To treba da vam bude potpuno jasno", rekao je beloruski predsednik u intervjuu za amerièku TV stanicu Si-En-En èiji je jedan deo objavljen na državnom portalu "SB. Belorusija danas".\nPosebni radiotehnièki èvor "Baranovièi" (Gancevièi, Brestska oblast) i 43. Komunikacioni èvor Ratne mornarice Rusije (Vilejka, Minska oblast). U skladu sa sporazumom koji je potpisan u Minsku 1995. godine, Rusija je iznajmila na 25 godina sve nepokretnosti i zemljište na kojima se nalaze ovi objekti.\n"Vi imate anglosaksonski stav. Mi nismo nikada, ni sa predsednikom Putinom, ni na drugim nivoima, vodili takav razgovor: platite nam i mi æemo vam nešto obeæati. Mi smo bratski narodi, imamo iste korene. Ni po èemu se ne razlikujemo. Imamo jedinstvenu politiku, ciljeve i kreæemo se ka njima istim putem", rekao je Lukašenko.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ prisustvuje puštanju u rad prve Nacionalne platforme za veštaèku inteligenciju u Srbiji, u Državnom data centru u Kragujevcu.


Republika: Rusi su na sajtu darknet kreirali brauzer Tor - FakeNews Tragač\nRepublika: Rusi su na sajtu darknet kreirali brauzer Tor\nPortal Srpskog telegrafa Republika u petak je svoje čitaoce izvestio o tome da je ruska Spoljna obaveštajna služba (SVR) „pokrenula na sajtu darknet specijalni brauzer, Tor, koji omogućava korisnicima direktan kontakt sa obaveštajcima i mogućnost slanja informacija koje su od vitalnog značaja za Rusku Federaciju“.\nPortal Republika se pri pisanju ovog teksta oslonio na vest ruskog portala Russia Beyond, u kojoj pak nema pogrešnih interpretacija da je Tor kreirala SVR, niti da je „darknet“ vebsajt.\nTor – ruski ili američki proizvod\nProjekat Tor počinje da se razvija krajem devedesetih i početkom dvehiljaditih godina kada postaje jasno da karakteristike interneta omogućavaju relativno lak nadzor i praćenje korisnika te mreže. Zbog toga, naučnici Istraživačke laboratorije američke mornarice odlučili su da stvore mrežu koja će korisnicima interneta pružiti viši stepen privatnosti tokom surfovanja. Naposletku, 2006. godine ovi istraživači uspevaju da uspostave Tor mrežu, a nekoliko godina kasnije stvaraju i Tor pretraživač.\nSloženim sistemom preusmeravanja pretrage korisnika Tor pretraživača kroz više različitih servera povezanih u Tor mreži, ova platforma obezbeđuje anonimnost svojim korisnicima. Podaci korisnika koji pretražuje internet upotrebljavajući Tor poznati su samo prvom serveru u Tor mreži koji informacije o pretrazi, ali ne i o korisniku, šalje kroz mrežu drugih servera, pre nego što rezultati pretrage bivaju prezentovani. Osim anonimnog korišćenja interneta, platforma Tor svojim korisnicima omogućava i stvaranje skrivenih veb stranica koje se mogu posetiti korišćenjem Tor pretraživača (Jardine, 2015). Takvu, skrivenu, stranicu kreirala je i ruska Spoljna obaveštajna služba, o kojoj je pisao portal Republika.\nDarknet – sajt ili deo interneta\nDarknet, koji je portal Republika okarakterisao kao veb stranicu, daleko je od toga. Sam termin darknet je labavo definisan i često tumačen na različite načine, ali zasigurno ne predstavlja jednu veb stranicu, već čitavo „područje interneta“ (Owen, Savage, 2015), kojem je moguće pristupiti korišćenjem specijalizovanog pretraživača.\nZbog svojih karakteristika koje omogućavaju visok stepen anonimnosti darknet je izuzetno pogodan za distribuciju osetljivih podataka. Otud i mogućnost koju je SVR ponudila „korisnicima u neprijateljskom okruženju“ da, kako piše Russia Beyond, „anonimno šalju saopštenja ruskoj obaveštajnoj službi“.


GURNI JE DRAGANEEEE, JOJ, KRV TI J***M! PIKSI, SLUŠAJ LIMENOG! Ovi urnebesni saveti se ne propuštaju! (VIDEO)\nAutor: Glas javnosti 21.11.2021. u 08:06\nGlas javnosti u vojvođanskom Ratkovu u poseti Svetislavu Stevanoviću Limenom, legendarnom treneru i neprevaziđenoj zvezdi Jutjuba.\nRazgovor sa popularnim Limenim vodimo, uz trenersku klupu, na terenu FK Radnički 1918 u Ratkovu, mestu njegovih najvećih nadahnuća i podviga i prvo ga pitamo o tajnama njegove fudbalske filozofije i počemu se ona izdvaja od ostalih velikih fudbalskih učitelja...\nLimeni nam dalje eksluzivno otkriva ko je famozni Dragan čije ime on grozničavo uzvikuje dok deli savete igračima sa klupe i zašto se baš toliko obraćao njemu i šta se posle dešavalo sa tim mladićem...\nSrbija se trijumfalno plasirala na Svetsko prvenstvo u Kataru 2022. godine, šta bi prvo savetovao svog trenutno slavnijeg kolegu Dragana Stojkovića Piksija i kako bi mu on mogao pomoći ako ga ovaj pozove da ide sa njim na Mundijal...\nRazgovaramo i sa ljudima iz najbližeg tima Svetislava Stevanovića Limenog, prvo sa njegovim zvaničnim menadžerom Jovanom Anđelićem, čovekom koji ga je medijski otkrio i lansirao među internet zvezde. Tu je i Kristina Mladenović, vredna devojka zadužena za njegove nastupe i prisutunost u medijimas, kao i bivši fudbalski sudija Ratko Ristić sa kojim naš junak već decenijama druguje i trenerski se nadograđuje...\nautorska emisija FudbalTV Glassvetislav stevanović limeni


Dan zaljubljenih : Južne vesti\nPopust u leskovačkom Pozorištu za Dan zaljubljenih\n09:03, 13. 2. 2019.\nOni koji se odluče da za Dan zaljubljenih, 14. februara, posete Narodno pozorište u Leskovcu, moći će od 20 sati da pogledaju predstavu “Mandragola”, a cena ulaznice je 150 dinara.\n09:05, 14. 2. 2018.\nNa Dan zaljubljenih “Veče neoljubavnoj poeziji” u NKC-u\n16:16, 13. 2. 2017.\nDa bi knjigu vratili u modu, studenti srbistike održaće alternativno čitanje poezije uz gitaru. Simbolično su ga nazavli “Veče neoljubavnoj poeziji”, a održaće se u utorak 14. februara od 19 sati u prostorijama kluba Niškog kulturnog centra.\n“Stop šop” nagrađuje najlepše ljubavne poruke\n14:30, 7. 2. 2017.\nOd 7. do 14. februara u niškom ritejl parku “Stop šop”, na Vizantijskom bulevaru, sve zaljubljene čekaju super ljubavni pokloni, a oni koji ostave najbolje ljubavne poruke mogu da se nadaju i vrednim nagradama.\nU Nišu rekordan broj venčanja na "Dan zaljubljenih"\n00:03, 14. 2. 2016.\nNa Dan zaljubljenih 14. februara sudbonosno "da" u Nišu reći će čak 11 parova, što je, kažu matičari, rekordan broj supružnika koji će se venčati u istom danu.\nFotografišite se sa voljenom osobom i osvojite putovanje\n10:59, 10. 2. 2016.\nParovi koji budu posetili niški bioskop “Vilin grad” 12, 13. i 14. februara od 18 do 21 sat i fotografisali se u “kutku za zaljubljene”, dobiće šansu da osvoje prolećno putovanje za dvoje u Paraliju od 5. do 8. maja.\nPopust u pozorištu na Dan zaljubljenih\n12:36, 11. 2. 2015.\nParovi koji odluče da za Dan zaljubljenih posete niško pozorište moći će da kupe ulaznicu za predstavu “Edmund Kin” po sniženoj ceni.\n"Frajle" pred niškom publikom za Dan zaljubljenih\n09:20, 11. 2. 2015.\n“Ich liebe dich”, “Štiklice”, “Kad se ljubimo”, samo su neke od numera u kojima će uživati svi oni koji 13. februara dođu u niški Dom Vojske na koncert akustičnog sastava “Frajle” koji čine četiri dame iz Novog Sada.\nLiterarni konkurs za Dan zaljubljenih\n13:00, 9. 2. 2015.\nMladi koji vole da pišu mogu do 12. februara poslati svoju ljubavnu pesmu na konkurs “Ko ne ume da sluša pesmu, slušaće oluju”, kako bi dobili priliku da se njihova pesma u toku godine, zajedno sa ostalim radovima, nađe u zbirci poezije.\nNagradni konkurs za zaljubljene u "Vilinom gradu"\n12:04, 9. 2. 2015.\nSvi koji sa voljenom osobom dođu u bioskop “Vilin grad” 12, 13. i 14. februara i fotografišu se u kutku za zaljubljene, mogu osvojiti vikend za dvoje, večeru u piceriji ili "Bonus" karticu sa 2000 poena.\n09:50, 9. 2. 2015.\nLele, 'edva dočeka taj d'n. Uvatili me niki kondrci pa ič nemoga da spijem. Ustado pređi zoru, obriči se, umi oči s's svetenu vodu, zapali kandilo, kusnu slatko od smokve i toj od onoj u devet vode vareno, turi džezvu za kafu, pa vikam si ovuj moju domakicu da u drustvo popijemo jedno kafe.\nFoto vest: "Ljubavni" kontejner za 14. februar\n16:12, 14. 2. 2014.\nKreativni sugrađanin, koji za sada nije poznat javnosti, doprineo je obeležavanju Dana zaljubljenih tako što je na jednom od gradskih kontejnera u Nišu iscrtao crvene poljupce.\nArgentinska književnost, tango i vino za zaljubljene\n15:45, 12. 2. 2014.\nU petak, 14. februara u čitaonici Narodne biblioteke “Stevan Sremac” u Nišu biće organizovano veče argentinske književnosti, tanga, vina i ljubavi.\nU Pozorištu popust za zaljubljene\n11:57, 12. 2. 2014.\nGrađani koji odluče da za Dan zaljubljenih posete niško Narodno pozorište moći će da kupe ulaznice za predstavu "Veliki manevri u tijesnim ulicama" po sniženoj ceni.\nKoncert “Eve Braun” u Nišu\n14:05, 5. 2. 2014.\nNišlije će imati priliku da 14. februara slušaju muziku bečejskog pop benda “Eva Braun” u klubu "Feedback".\n“Eva Braun” za 14. februar u Nišu\n13:30, 24. 1. 2014.\nNišlije će ove godine biti u prilici da Dan zaljubljenih proslave u klubu "Feedback" uz muziku bečejskog pop benda “Eva Braun” koji potpisuje neke od najboljih domaćih ljubavnih pesama.\nPopunjeni kapaciteti Lukovske Banje\n12:14, 12. 2. 2013.\nZa Dan zaljubljenih 14. februara svi kapaciteti u Lukovskoj Banji su popunjeni, a tokom januara zabeleženo je 3.500 noćenja.\nDan zaljubljenih u “Vilinom gradu”\n16:12, 11. 2. 2013.\nU bioskopu “Vilin grad” zainteresovani će 12, 13. i 14. februara od 18 do 22h moći da se fotografišu u kutku za zaljubljene i tako osvoje romantično putovanje za dvoje u Terme Olimiu u Sloveniji ili “Dermavita” tretman za dvoje.\nKolektivno venčanje na Dan zaljubljenih\n15:08, 14. 2. 2012.\nNa Dan zaljubljenih u Svrljigu je kolektivno venčano 15 parova. Finansijska pomoć opštine ohrabruje mlade da stupe u brak.


Kopaonik - infoKOP - Promocija nove policijske ski uniforme\nPromocija nove policijske ski uniforme\nU ski centru Kopaonik je promovisana nova službena uniforma koju će zaposleni pripadnici policijske ispostave Kopaonik nositi od naredne zimske sezone. Dizajn ski uniforme je savremen, prepoznatljiv i prilagođen radu u zimskim uslovima kako bi rad pripadnika ove policijske ispostave bio što kvalitetniji, a bezbednost posetilaca centra na što višem nivou.\n04.12.2011 | 10:27\nIzgleda neozbiljno,valjda je policija ogledalo drzave.Mene licni podsecaju na postare.Smesno,jeftino i verovatno vrlo neefikasne uniforme.


Tadić: Inspiratori grafita protiv mene su Vučić i Šešelj - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Tadić: Inspiratori grafita protiv mene su Vučić i Šešelj\nLider Socijaldemokratske stranke (SDS) Boris Tadić izjavio je večeras da su predsednik Srbije Aleksandar Vučić i vođa Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj inspiratori grafita u kojim se njemu (Tadiću) preti smrću.\nLideru SDS upućene su pre nekoliko dana ozbiljne pretnje preko grafita u Beogradu i nalepnica u Banjaluci, za koje se pretpostavlja da imaju veze sa nedavno donetom presudom bivšem zapovedniku Vojske Republike Srpske Ratku Mladiću.\nOptužio je Vučića za licemerje zato što se, kako navodi Tadić, prilikom posete Pragu hvalio da nikad nikog nije izručio Hagu, a pred Ujedinjenim nacijama se hvalio da je Srbija ispunila sve obaveze prema tribunalu.\n“Ja se tome smejem… Mi smo sarađivali sa Haškim tribunalom zbog našeg zakonodavstva i zato što je politika DS podrazumevala promenu vrednosnog sistema”, rekao je on.\nAleksandar VučićBoris TadićN1pretnjeVojislav ŠešeljBeograd\n4 reagovanja na “Tadić: Inspiratori grafita protiv mene su Vučić i Šešelj”\n15. juna 2021. u 08.57\nTadicu odgovara svakakav razlog da se medisjki oglasi.\nPolitički resprator za Tadića kaže:\n15. juna 2021. u 09.47\nDa nije bilo grafita već bi bio zaboravljen. Hvala Vučiću što je udahnuo još malo političkog života bivšem Predsedniku.\n15. juna 2021. u 11.46\nsprečite kradju na izborima i oni su gotovi.\nTabloidi optužuju Danas da poziva na likvidaciju Vučića


Koncert na Zidiću: Peter Zirbs | MUZZIK TV\nSubota, 22. jun 2019. u 20:00 - DOB//Plato Milana Mladenovića\nPeter Zirbs, multiinstrumentalista i muzički producent, jedan je od ključnih autora na čuvenoj rejv i tehno sceni Beča, još od 90-ih godina prošlog veka. Tokom godina objavljivao je pod nekoliko pseudonima i za različite ektikete, a radom u domenu elektronske muzike sa svojim kolektivom konsorten™ ostvario je veliki uspeh ne samo u Austriji, već i širom Zapadne Evrope.\nProducirao je albume za brojne kolege i komponovao je muziku za nekoliko umetničkih filmova. Jedan je od pionira u eksperimentisanju sa analognim sintizajzerima, a u svom stvaralaštvu uspešno je brisao žanrovske granice i postao prepoznatljiv po svojoj energičnoj i „sirovoj“ produkciji.\nPosle dve decenije aktivnog prisustva na sceni, 2018. konačno objavljuje solo album „What if we don’t exist?“ (Fabrique Records), koji je dobio izuzetne kritike. Publici u Beogradu, u okviru Koncerata na Zidiću, u dinamičnom DJ setu predstaviće svoje prvo izdanje, u kojem majstorski i na jedinstven način spaja elektroniku, minimalizam, eksperimentalnu i avangardnu muziku.\nFoto: Peter Draxl\n“Biće to prilično specifičan miks numera sa mog aktuelnog autorskog albuma: pet instrumentala, u čijoj osnovi su klavirska i synth muzika, i pet vokalnih kompozicija u kojima dominira indi-pop zvuk. Pripremam i jedno malo iznenađenje! Prva stvar koju sam snimio i objavio pod svojim imenom je remiks kompozicije Kristofera Čaplina Lucius Agatho. Do sada je nikada nisam uživo puštao, a svoj set u Beogradu počeću upravo tom numerom. Naravno, biće tu i pesma Let’s Fail, koja se poslednjih meseci dosta vrtela na radio stanicama. Veoma se radujem što ću svoju muziku predstaviti publici u Beogradu!”, kaže Peter Zirbs.\nwww.peterzirbs.com / www.fabrique.at\nKoncerti na Zidiću, koje Dom omladine Beograda od 2013. godine organizuje na Platou Milana Mladenovića, postali su jedan od omiljenih letnjih programa svih generacija. U novoj, sedmoj sezoni, počevši od Praznika muzike koji se 21. juna obeležava u čitavom svetu, nastavljamo da otkrivamo nove bendove i predstavljamo stare znance sa muzičke scene.\nZidić ispred DOB-a subotom od 20:00 i ovog leta biće malo umetničko žarište na otvorenom, mesto susreta, druženja i uživanja. Scena u srcu grada, za muzičare svih žanrova, koje će moći da pokažu šta sve umeju pred slučajnom i namernom publikom, Beograđanima i gostima glavnog grada. Jedinstveno putovanje kroz pank, metal, džez, elektroniku, hip-hop, bluz, rok, alternativu – sve ono uzbudljivo što može da pruži muzika koju sviraju uglavnom naši najmlađi bendovi…\nKoncerti na Zidiću ispred Doma omladine Beograda, kao nezaobilazni deo letnje ponude Beograda, postali su institucija za sebe. Do sada se na Zidiću predstavilo preko 150 muzičkih sastava, uglavnom neafirmisanih snaga, novih talenata i onih koji obećavaju, ali i nekih poznatih grupa, pa i gostiju iz bližeg i daljeg inostranstva.