Ljudi nisu resursi - Koronavirus pokazuje zašto nam je potrebna demokratizacija rada - Front Slobode\nLjudi nisu resursi - Koronavirus pokazuje zašto nam je potrebna demokratizacija rada\nBez ljudi koji ulažu svoj rad, ne bi bilo proizvodnje, ne bi bilo usluga, ne bi bilo biznisa. Kriza je pokazala da rad ne možemo tretirati kao robu i da odluke i izbore koji direktno utiču na naše zajednice ne možemo prepusti tržišnim mehanizmima. Godinama su radna mesta i resursi u sistemu zdravstvene zaštite bili podvrgnuti vladavini i merilima profitabilnosti; pandemija je pokazala koliko smo zalutali birajući taj put. Profitne stope ne mogu biti ispravno merilo u raspravi o zdravlju i životu ljudi na ovoj planeti.\nOBJAVLJENO: 20.05.20 u 12:07\nOSVJEŽENO: 20.05.20 u 12:07\nMuškarci i žene, naročito pripadnici rasnih manjina, migranti i radnici u neformalnoj ekonomiji, svakog jutra ustaju i odlaze na posao da bi služili nama koji možemo da priuštimo sebi boravak u karantinu. Nastavljaju da rade i noću. Dostojanstvu njihovog rada nije potrebna nikakva druga kvalifikacija osim one koja ih već opisuje kao „esencijalno važne radnike“. Taj opis nam otkriva šta je kapitalizam dugo skrivao iza fraze „ljudski resursi“.\nLjudska bića nisu tek jedan od mnogih resursa. Bez ljudi koji ulažu svoj rad, ne bi bilo proizvodnje, ne bi bilo usluga, ne bi bilo biznisa.\nKriza je pokazala da rad ne možemo tretirati kao robu i da odluke i izbore koji direktno utiču na naše zajednice ne možemo prepusti tržišnim mehanizmima. Godinama su radna mesta i resursi u sistemu zdravstvene zaštite bili podvrgnuti vladavini i merilima profitabilnosti; pandemija je pokazala koliko smo zalutali birajući taj put.\nPostoje zajedničke strateške potrebe i interesi koji se moraju štititi od takvog načina razmišljanja. Sve veći broj preminulih na planeti na najstrašniji način nas podseća da neke stvari ne možemo tretirati kao robu. Oni koji i dalje tvrde suprotno šire pogubnu ideologiju koja nas izlaže opasnosti. Profitne stope ne mogu biti ispravno merilo u raspravi o zdravlju i životu ljudi na ovoj planeti.\nDekomodifikacija rada podrazumevala bi zaštitu određenih sektora od delovanja zakona takozvanog slobodnog tržišta; to takođe znači da svim ljudima moramo osigurati pristup radu i dostojanstvo koje otuda proističe. Jedan od načina da se to postigne jesu garantovana radna mesta.\nČlan 23. Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima podseća nas da svako ima pravo na rad, na slobodan izbor zaposlenja, na pravične i zadovoljavajuće uslove rada i na zaštitu od nezaposlenosti.\nOsim što svakome omogućuje pristup radu i tako obezbeđuje dostojanstven život, garantovano radno mesto bi značajno uvećalo sposobnost zajednice da odgovori na brojne društvene i ekološke probleme sa kojima se suočavamo. Garantovano radno mesto bi vladama omogućilo da delovanjem kroz lokalne zajednice osiguraju dostojanstvo rada i istovremeno pruže ogroman doprinos borbi protiv ekološke katastrofe. U svetu u kom stope nezaposlenosti rastu, program garantovanog radnog mesta imao bi ključnu ulogu u osiguravanju društvene, ekonomske i ekološke stabilnosti u demokratskim društvima.\nNe smemo biti naivni kao 2008, kada smo na ekonomsku krizu odgovorili neuslovljenim paketima pomoći kojima je javni dug uvećan, a zauzvrat ništa nismo dobili, a ni tražili. Ako naše vlade već spasavaju preduzeća u novoj krizi, onda i ta preduzeća moraju nešto dati zauzvrat i usvojiti osnovne elemente demokratskog upravljanja.\nIstupajući u ime demokratskih društava kojima služe i iz kojih dolaze, u ime odgovornosti za opstanak planete, naše vlade su dužne da pomoć uslove određenim promenama u ponašanju. Pored striktnog poštovanja standarda životne sredine, od preduzeća se ovog puta mora zahtevati da ispune i postavljene uslove u pogledu demokratizacije unutrašnje uprave. Prelazak iz stanja ekološkog razaranja u stanje ekološkog oporavka i obnove najuspešnije će se ostvariti u preduzećima sa demokratskom upravom, u kojima prilikom donošenja strateških odluka glas onih koji ulažu rad i onih koji ulažu kapital ima jednaku težinu.\nImali smo više nego dovoljno vremena da uočimo šta se događa kada se rad, planeta i dobit uravnotežuju u okvirima sadašnjeg sistema: rad i planeta su uvek na gubitku.\nZahvaljujući istraživanju iz Kembridža, znamo da bi „ostvarive promene u organizaciji“ mogle smanjiti potrošnju energije za 73 odsto. Ali te promene su radno intenzivne i zahtevaju pravljenje izbora koji su na kraći rok često skuplji. Dok se preduzećima upravlja na način koji maksimalno uvećava profit na strani ulagača kapitala, a energija je jeftina, zašto bismo to radili? Uprkos izazovima jedne takve tranzicije, već postoje društveno odgovorna i kooperativno vođena preduzeća sa hibridno definisanim ciljevima koji u obzir uzimaju sve finansijske, društvene i ekološke aspekte i sa razvijenim mehanizmima demokratske unutrašnje uprave. Takva preduzeća već pokazuju moguće pozitivne efekte predloženih promena.\nNe smemo se više zavaravati: ako se ulagačima kapitala prepusti kontrola, većina njih neće voditi računa ni o radnicima ni o ekološkoj katastrofi. Ali postoji još jedna mogućnost. To je demokratizacija preduzeća; dekomodifikacija rada; shvatanje da ljudska bića nisu samo resurs kao bio koji drugi. Jedino tako možemo se zajednički fokusirati na spasavanje planete.\nTekst "Humans are not resources. Coronavirus shows why we must democratise work" objavljen je 15. maja 2020. godine na portalu The Guardian. Autori Nancy Fraser, Susan Neiman , Chantal Mouffe, Saskia Sassen, Jan-Werner Müller, Dani Rodrik, Thomas Piketty, Gabriel Zucman, Ha-Joon Chang i drugih 3000 znanstvenika sa 600 Univerziteta širom svijeta - pogledati na ovom linku #DemocratizingWork\nPrevod Đorđe Tomić, "Demokratizacija rada", objavljeno 20. maja 2020. godine na portalu Peščanik


Predsednica opštine otvorila turnir u šahu\nČetvrti po redu turnir u šahu pod nazivom „Omladinske nade“ u organizaciji šah kluba „Zeleni Vrh“ i šah kluba „Knjaževac“ i pod pokroviteljstvom Opštine Svrljig, otvorila je danas u 11 časova predsednica opštine Svrljig Jelena Trifunović.\nPrvi potez povukla je predsednica opštine Jelena Trifunović i time otvorila četvrti šahovski turnir u Svrljigu.\nPo svemu sudeći turnir će u skorije vreme postati tradicionalan, i to me zaista raduje. Takođe, raduje me i broj omladinaca koji se interesuju za ovaj sport i koji su uzeli učešće na turniru, rekla je predsednica opštine Svrljig Jelena Trifunović prilikom otvaranja turnira.\nPre početka turnira učesnicima se obratio i Miroslav Tošić, velemajstor u šahu.\njelena trifunovic, Knjaževac, Mlade nade, sah, ŠK Zeleni vrh, Turnir u šahu\nPrevPrethodnaZdravstveni pregled učesnika u plivanju\nIzgradnja transfer stanice sa reciklažnim dvorištem u Knjaževcu – od koristi i Svrljigu\nMinistarstvo zaštite životne sredine odobrilo je opštini Knjaževac bespovratna sredstva u iznosu od 160 miliona dinara za realizaciju projekta “Izgradnja transfer stanice sa reciklažnim dvorištem”.\nPredsednik opštine Svrljig Miroslav Marković i predsedik opštine Knjaževac Milan Đokić sastali su se protekle nedelje u Knjaževcu kako bi razgovarali o zajedničkim planiranjima i\nKobila se uhvati za konja:)!


JOŠ PRE 113 GODINA: Tesla bio protiv veštačke hrane, znao kako da suzbije glad u svetu! - Telegraf.rs\n30/09/13 | 20:41\nJOŠ PRE 113 GODINA: Tesla bio protiv veštačke hrane, znao kako da suzbije glad u svetu!\nTesla je 23. juna 1938. zaštitio robnu marku "Factor auctus" ("Faktor rasta"), pošto je do detalja razradio sastav smeše za ishranu živine i golubova, prirodne hrane koju je dobio revolucionarnim postupkom\n"Hiljadu drugih zala možemo pomenuti, ali sva ona zajedno nisu ravna jednom jedinom: nedostatku hrane, koji donosi bedu, glad i osiromašenje".\nOve reči Nikola Tesla napisao je u svom slavnom eseju "Problem povećanja ljudske energije", koji je objavio u junu 1900.\nSto godina kasnije, 8. septembra 2000, Ujedinjene nacije usvojile su Milenijumsku deklaraciju i u njoj definisale osam razvojnih ciljeva koje treba ostvariti do 2015, pri čemu je kao prvi cilj definisano iskorenjivanje ekstremnog siromaštva i gladi.\nDanas je u svetu oko 900 miliona gladnih ljudi.\nTesla pritom nije mislio na apsolutni nedostatak hrane, već samo na nedostatak zdrave hrane "dobre i obilne hrane", kao i čiste pijaće vode, za koju je smatrao da se može dobiti pomoću usavršenih električnih uređaja koji bi jeftino proizvodili ozon "kao idealni dezinfektant".\nZato je već 1900. digao glas protiv "proizvodnje veštačke hrane", pošto ljudski rod predstavlja rezultat stalne vekovne adaptacije:\n- Ne možemo se radikalno promeniti bez nepredvidljivih i verovatno katastrofalnih posledica, koje bi doneo nesiguran eksperiment s proizvodnjom veštačke hrane, zbog čega ga ne treba ni pokušavati.\nZato se zalagao za povećavanje plodnosti obradivog zemljišta i čuvanje šuma, pošto "zemlja ne može beskrajno da daje život", te je tražio način da joj se dodaju supstance koje od nje uzimaju biljke. Mislio je na jedinjenja azota, koja iz naše atmosfere treba da "oksidišemo i proizvedemo".\nTesla je 23. juna 1938. registrovao i zaštitio robnu marku "Factor auctus" ("Faktor rasta"). Učinio je to pošto je do detalja razradio sastav smeše za ishranu živine i golubova, prirodne hrane koju je dobio "revolucionarnim postupkom", kako je to naveo u jednom tekstu.\nTesla nije komercijalizovao ovu originalnu recepturu, koja je trebalo da doprinese smanjenju "zla gladi". Dokumentacija o "Faktoru rasta" čuva se u Muzeju Nikole Tesle u Beogradu.\nMUP potrošio 2 miliona evra za gej paradu!\nSMENE NA VRHU: Epl i Gugl potukli Koka-kolu!\nOd sindikalnih para kupio audi i putovao\nGrickalice su neprijatelj zdravlja i vitke linije: Zamenite ih ovim zdravim i korisnim namirnicama\nNa ceremoniji otkrivanja Teslinog spomenika u Gospiću ni reči o srpskom poreklu naučnika\nNakon skoro 30 godina ponovo postavljen spomenik Nikoli Tesli u Gospiću: Uništen bio u ratu\n1. oktobar 2013 | 11:57\nSvaka cast Tesli za ono sto jenon uradio na polju nauke, ali kakve veze je on imao sa hranom??\n1. oktobar 2013 | 07:22\n@Haligali Kad neko spomene Teslino ime, odmah da ustanes, stanes mirno i pozravis ga!\n1. oktobar 2013 | 05:46\nNeznam dali je Tesla znao ali verujem da jeste, ova nasa zamaljska kugla moze samo da izdrzi 3 milijarde ljudi a sada ima 3 puta vise.


O nama « axkidsrbija.rs\nArmax import d.o.o\nIz želje za unapređenjem, edukacijom i podizanjem svesti na viši nivo, nastao je Armax import. Sekcija, u skladu sa matičnom kućom koja implementira najviše standarde u pogledu bezbednosti u saobraćaju za najmlađe.\nKao mladi bračni par i uspešni poslovni ljudi, na najviše nepoznanica i nedoumica u životu naišli smo u ulozi zvanoj roditeljstvo. Šta je sve malenom biću neophodno kada dođe na ovaj svet? Šta je neophodno, a šta su stvari u kojima mi kao roditelji preterujemo? Brojni izazovi, ali rešavamo jedan po jedan – sa velikim zadovoljstvom!\nJedna od stvari o kojoj ni razgovor nije bio potreban jeste da je Petrova bezbednost na prvom mestu. Želimo da smo u pokretu i, bez obzira na distancu koju prelazimo autom, budemo sigurni da smo obezbedili maksimum moguće bezbednosti i komfora za njega. Uspeli smo da nađemo istomišljenike u švedskom brendu AXKID. Posle samo nekoliko meseci korišćenja, inače teškom mukom nabavljenog u Srbiji njihovog auto sedišta, sa sigurnošću smo znali da bismo uradili pravu stvar ako i roditeljima oko nas omogućimo laku dostupnost AXKID-ovih proizvoda, kao i edukaciju koju smo mi stekli.\nNapravili smo malu oazu dečije bezbednostu u saobraćaju, u Beogradu, u Bokeljskoj ulici broj 5, na Vračaru, u kojoj rado dočekujemo roditelje koji žele da poklone poverenje ovom u svetu vodećem švedskom brendu. Tu smo za savet, pomoć pri izboru ili instalaciju Axkid auto sedišta. Uverite se na licu mesta da ovim izborom činite najbolje što možete za vaše najvrednije.\nO zajedničkim ciljevima AXKID-a i ARMAX-a\nPočeci Axkid-a su čvrsto ukorenjeni u umetnost švedskog inženjerstva, u kombinaciji sa fokusom na bezbednost, i strašću da se izbore za pravo svakog deteta na bezbednost u saobraćaju. Axkid je osnovan 2009. godine u Getenburgu, u Švedskoj.\nAxkid je kompanija u kojoj su znanje i motivacija dve strane iste medalje. Njihova želja da pronađu nove načine obavljanja poslova i hrabrost da se ospori status quo, izdvojili su ih od samog početka na tržištu od ostalih brendova.\nU ponudi su proizvodi koji pružaju maksimum sigurnosti i uvek zajedno preporučujemo vožnju u sedištu okrenutom u suprotnom smeru od kretanja vozila, i to što je duže moguće. Obuka i komunikacija – što se tiče roditelja i distributera – su važne, čineći ih sastavnim delovima Axkid poslovnog koncepta.\nZajedno želimo da postavimo nove, više standarde za bezbednost u saobraćaju naše dece. Bez obzira znači li to jedinstvene funkcije, tehnička rešenja ili poboljšan komfor za decu, kao i za roditelje.\nPoboljšani standardi i veća svest spasavaju živote. Naše rešenje je vožnja dece u sedištima u suprotnom smeru od kretanja vozila, što je duže moguće.\nMi nikad ne pravimo kompromise i nikad ne tražimo prečice!


Ви сте овде:Fantast> Evropske ture> Grčka> Cincarska tura - Epir\nCincarska tura, Albanija & Grčka\nDatum polaska:11.Februar, 28.April\nNoćenja i smeštaj:3 noćenja, Pansion\nObilasci:Korča, Moskopolje, Kastorija, Janjina, Zagori, Đirokaster\nProgram: Cincarska tura, Albanija & Grčka-6832\n11. – 16. FEBRUAR / 28. APRIL – 3. MAJ\nKORČA – MOSKOPOLJE – KASTORIJA – JANJINA – ZAGORI - ĐIROKASTRA\nPo prvi put na našim prostorima nalazi se u ponudi specijalno skrojeno putovanje koje će nam otkriti sve o jednom starostavnom narodu Cincarima. Posetićemo prostore koje ovaj narod vekovima naseljava. Svakako, videćemo nestvarne prizore, fantastične prirodne ambijente i čudesna kamena sela... Naš put prvo vodi preko Albanije gde ćemo posetiti stari grad Korču i svakako Moskopolje, gradić za koji se veruje da predstavlja centralno mesto Cincara. Potom nas put vodi ka Grčkoj, ka oblasti Epir i planinskoj regiji Zagori. Ova regija je smeštena nedaleko od epirske prestonice, divne Janjine, i okružena je moćnim Pindskim masivom. U Zagori vreme kao da je stalo. Kamen priča svoju priču i čini osnovu svega. A kako drugačije kada je čitava oblast sačinjena od stena. Videćemo nestvarne kamene mostove građene pre 300 – 400 godina, jedan čudesni kanjon za koji postoji svedočanstvo da je najdublji na svetu, vidikovce koji će nam nuditi poglede ka beskrajnoj lepoti, neverovatna kamena sela i divne ljude... Ovo je zaista specijalno putovanje i pravi putnici će prepoznati njegovu neverovatnost u svemu. Izvolite, pridružite nam se, čekamo vas!\n1. dan (petak 11.februar / četvrtak 28. april) Polazak iz Novog Sada (Žel.stanica) oko 18.30h i iz Beograda (Sava centar) oko 20 časova. Noćna vožnja autoputem preko Niša ka administrativnom prelazu Merdare sa Kosovom i Metohijom. Nastavak putovanja preko Prištine i Prizrena ka Albaniji. Nakon obavljanja carinskih formalnosti ulazak u Albaniju u ranim jutarnjim satima...\n2. dan (subota 12.februar / petak 29.april) Jutarnja vožnja preko Tirane i Elbasana. Dolazak u prepodnevnim satima u MOSKOPOLJE, centar pravoslavlja i svakako vekovni centar Cincara. Ovo naselje je osnovano u 14. veku i bilo je poznato pod imenom „cincarski Jerusalim“. Svojevemeno, ovo je bio najrazvijeniji trgovački grad Osmanske imperije na Balkanu i drugi grad po veličini na Balkanu. Između 16. i 18. veka u Moskopolju je izgrađeno čak 79 pravoslavnih crkvi. Do danas je nemirna vremena preživelo svega 8. Moskopolje je danas malo usnulo planinsko seoce na padinama planine Morave sa živopisnim ulicama i svojom bogatom istorijom. Prošetaćemo se ovom živopisnom varošicom i predahnuti. Potom odlazimo u KORČU. Po dolasku, sledi obilazak grada koji predstavlja i danas sedište pravoslavne zajednice koja je upravo u Korči podigla i najveću crkvu u Albaniji koja je posvećena Vaznesenju Hristovom. Crkva se nalazi u srcu grada koji je u vreme turske vladavine bio jedno od najznačajnijih trgovišta. Svakako treba videti i divnu Mirahori džamiju iz 15. veka. Slobodno vreme ćemo provesti u najslikovitijem delu grada koji se naziva „Pazari i Vjeter“. Turska kafa, možda i najbolje albansko pivo „Korca“, i svakako burek. Smeštaj u hotel. Slobodno vreme. Noćenje.\n3. dan (nedelja 13.februar / subota 30.april) Doručak. Odlazak iz smeštaja do 9h. Nastavak putovanja ka Grčkoj. Usputni obilazak magičnog grada KASTORIJA smeštenog na poluostrvu divnog istoimenog jezera. Šetnja pored jezera vas neće ostaviti ravnodušnima kao ni divna mala crkva Sv. Nikole na steni. Tu je i Zmajeva pećina... Nakon predaha i uživanja u prelepoj Kastorij, naš nas put vodi ka JANJINI i drevnom Epiru. Ovaj grad je takođe smešten na obali jednog divnog jezera. Okružen je srednjovekovnim kamenim zidinama. Lepe kaldrmisane ulice, brojni dućani, miris mora koji donose vetrovi... Zaista sjajan ugođaj. Od Janjine put nas vodi ka regiji ZAGORI. To je regija u Pindskom masivu poznata po neverovatnoj i raskošnoj prirodi. Mi ćemo se u večernjim satima smestiti u neki od malih hotela/pansiona i zanoćiti jedva čekajući naredni dan kada ćemo hoditi po Zagori.\n4. dan (ponedeljak 14.februar / nedelja 1.maj) Doručak i polazak u divnu avanturu koja će nas povesti do jednog od kamenih sela Zagorija, do vidikovaca odakle ćemo upijati svu lepotu predela, do kamenih lučnih mostova po kojima je regija poznata... Vikos je kanjon u Pindskim planinama, dug je oko 20 km, dubine 450 do 1600 m, a širine od 400 m do samo nekoliko metara u najužem delu. Smatra se drugim najdubljim kanjonom na svetu prema Ginisovoj knjizi rekorda. Potrudićemo se da ovaj dan bude zaista poseban. Vratićemo se u naš smeštaj u ranim večernjim satima. Sabiraćemo utiske ovog dana i polako utonuti u san. Noćenje.\n5. dan (utorak 15.februar / ponedeljak 2.maj) Doručak. Odjava iz smeštaja. Putovanje ka Albaniji. Usputna poseta „srebrnom gradu“ ĐIROKASTRA. Srednjovekovni dragulj Albanije čiju lepotu je zaštitio i UNESCO kao svetsku kulturnu baštinu. Rodni grad nekadašnjeg albanskog diktatora Envera Hodže. Svakako, najveća atrakcija grada je njegova masivna tvrđava, a najlepši deo grada čini njegov trgovački deo sa lepim starobalkanskim kućama, divnim dućanima, živopisnim ulicama. Nakon posete gradu sledi povratak ka Srbiji preko Tirane i Kosova i Metohije. Noćna vožnja.\n6. dan (sreda 16.februar / utorak 3.maj) Povratak u prepodnevnim satima. Kraj putovanja.\n189 € sniženo 169 €\n1 noćenje sa doručkom (kontinentalni „buffet“ doručak) u hotelu sa 3* u Korči\n2 noćenja sa doručkom (kontinentalni doručak) u pansionu sa 2* u oblasti Zagori\nTroškove međunarodnog putnog osiguranja sa Covid19 pokrićem (može se dobiti u agenciju po ceni od oko 1000 dinara za osobe od 18-70 god.; odnosno za osobe 70+ cena iznosi 2000 dinara)\nDoplata za jednokrevetnu sobu - 55 €\nHotel „Kocibelli“ 3***, Korča https://hotel-kocibelli.business.site/ ili sličan\nHotel se nalazi u strogom centru Korče, nedaleko od glavne trgovačke zone. Oko hotela se nalaze brojni restorani i barovi. Hotel poseduje recepciju otvorenu 24 sata, lobi sa dnevnim boravkom, WiFi konekciju, restoran za posluženje obroka. Sobe su komforne i sve poseduju kupatilo (tuš-wc), TV, centralni grejni sistem.\nPansion 2**, oblast Zagori\nSkroman privatni smeštaj u nekom od sela u oblasti Zagori u Grčkoj. Smeštaj je u sobe sa kupatilom.\nKo je na mreži: 31685 gostiju i nema prijavljenih članova


Pesnička nagrada "Lazar Vučković" Milovanu Vitezoviću | Radio Kosovska Mitrovica\n4. October, 2019 06:48 |\nOve godine su se u Bogosloviji “Kirilo i Metodije” u Prizrenu, po 52. put okupili pisci i poštovaoci pisane reči. Manifestaciju je organizovala najstarija novinsko-izdavačka kuća na Kosovu Panorama “Jedinstvo”. Nagrada za najbolju poeziju objavljenu u knjizi “Stremljenja” pripala je književniku Milovanu Vitezoviću.\nPesnički susreti “Lazar Vučković” su okupili istaknute stvaraoce sa Kosova i centralne Srbije, koji su pred mladim bogoslovima u Prizrenu kazivali svoje stihove. Dvodnevno pesničko druženje je započelo blagoslovom oca Isidora, profesora u Bogosloviji “Kirilo i Metodije”.\nEtno-pojac, Jefimija Đinović, je svojom interpretacijom upriličila ovo pesničko okupljanje, a jedan od osnivača pesničkih susreta “Lazar Vučković”, pesnik Radoslav Zlatanović je kazivanjem svojih stihova otvorio ovogodišnje susrete.\nNa sceni su se menjali pesnici i nizali stihovi. Da perspektiva pisane reči neće biti potisnuta, a ni prekinuta na Kosovu, uveravaju nas i pesnički susreti „Lazar Vučković“, u organizaciji Panorame “Jedinstvo”, koja već 52 godine okuplja srpske pesnike, u želji da sačuva srpsku reč i podseti na značaj ćiriličnog pisma.\nPesnički karavan je iz Prizrena krenuo ka Orahovcu, a za danas je zakazan susret u Gračanici i Mitrovici.\nPesnički susreti “Lazar Vučković” se organizuju od 1969. godine, u znak sećanja na prerano preminulog pesnika Lazara Vučkovića, koji se 1966. zajedno sa svojim bliskim prijateljem i kolegom Blažom Šćepanovićem, utopio u Ohridskom jezeru prilikom učešća na “Struškim večerima poezije”.


Falsifikovani negativni PCR testovi | N1 Srbija\nMakedonci tvrde - u Nišu i Vranju se prodaju falsifikovani negativni PCR testovi\n23.06.2020. |23.05 |\nPrema navodima makedonskih medija, prevoznici koji ulaze u Severnu Makedoniju na graničnom prelazu Tabanovce takođe navode da se za 65 evra takav negativan test lako može kupiti na vranjskim benzinskim stanicama, piše portal Jugmedia.\nU Severnu Makedoniju od petka bez PCR testa, aerodromi se otvaraju 1. jula\nPrema protokolu, svaki makedonski državljanin u trenutku ulaska u zemlju trebalo bi da pokaže negativan test ne stariji od 72 sata, u suprotnom biće poslat na 14-dnevni državni karantin.\nVeć postoji predlog vlade da dozvoli testiranje, uzimanje brisa na graničnim prelazima i akreditovane laboratorije da rezultate pošalju elektronskim putem nakon prelaska.\nkoronavirus antigenski testovi falsifikat Severna Makedonija Niš Vranje\nMoj deda je 2 puta testiran zbog prijema u bolnicu, rezultat testa je odstampan, bez pecata. Znaci, rezultat se moze skenirati, u photoshopu promeniti ime i ponovo odstampati. Znam da tako falsifikuju i pecate, ociste od potpisa preko, odstampaju na masan papir, kako li se bese zove i zalepe na papir na kome je potreban pecat sa ovog masnog. Zato je digitalizacija zlata vredna, sa dobrom zastitom od hakera, a papiri mogu uvek da se falsifikuju, zato u EU prihvataju samo EU testove\nHaha, e stvarnp smo dno, svasta se desava svugde ali ovo je samo na Balkanu moguce, sramota teska..\nDzaba im i to. Ulazak u zemlju eu (ne znam za bugarsku i grcku) dozvoljen je samo uz test napravljen u drzavi eu. O tome su slovemci jos prosle sedmice govorili za srbiju. Znaci oni su vec znali za falsifikate. Narode srbije ovoliko bednu sliku koja ovih dana stize iz zemlje nikada ali bukvalno nikad nije bila. Jednopartijski sistem, pokradeni izbori, poplave jer se nije reagovalo na vreme, djokovic, fudbal u pandemiji, porast obolelih, falsifikati testova. Nikada vecu sramotu nisam osecao.


ŽELI DA BUDE KANDIDAT DEMOKRATA: Milijarder Majkl Blumberg ulazi u trku za predsjednika SAD? - Opcija\nŽELI DA BUDE KANDIDAT DEMOKRATA: Milijarder Majkl Blumberg ulazi u trku za predsjednika SAD?\n08-11-2019 Pocetna, Svijet, Vijesti\nMilijarder Majkl Blumberg razmišlja da uđe u trku za predsedničkog kandidate američke Demokratske partije, što bi moglo da poremeti nadmetanje među demokratama samo tri meseca pre prvih izbora za nominaciju.\nBivši gradonačelnik Njujorka zabrinut je jer smatra da sadašnja grupa kandidata nije dovoljno dobra da pobedi Donalda Trampa na izborima 2020. godine, rekli su njegovi savetnici, prenosi BBC.\nZa sada je ukupno 17 demokrata u trci da postane predsednički kandidat Demokratske stranke.\nSedamdesetsedmogodišnji Blumberg nije konačno odlučio da li će ući u trku, rekli su njegovi savetnici, ali su dodali da preduzima korake da podnese papire ove nedelje za učestvovanje u takmičenju za unutarpartijske demokratske izbore u američkoj državi Alabami. Ti izbori se održavaju 3. marta iduće godine.\nBivši potpredsednik SAD Džo Bajden, senatorka iz Masačusetsa Elizabet Voren i senator iz Vermonta Berni Sanders vode među demokratskim pretendentima za predsedničkog kandidata stranke.\nPrema nekim nedavno objavljenim anketama, Voren i Sanders, koji se smatraju da su više levo od Bajdena, mogli bi da izgube od republikanca Trampa ako bi bilo koji od njih postao demokratski predsednički kandidat.\nUkoliko bi ušao u trku, Blumberg bi morao brzo da pokuša da sustigne druge vodeće demokratske pretendente, kao što su Bajden i Voren koji već mesecima putuju po zemlji i razgovaraju sa glasačima, navodi AP.


„Bir fest“ će se ipak održati ovog leta, saopšteno je i kada - Sputnjik Srbija\n19:31 05 Decembar 2020\n„Bir fest“ će se ipak održati ovog leta, saopšteno je i kada\n10:17 29.05.2020 (osveženo 14:23 29.05.2020) Preuzmite kraći link\nOsamnaesti po redu „Bir fest“ biće održan od 20. do 23. avgusta, a „Mjuzik vik“ od 28. do 30. avgusta na beogradskom Ušću, saopštili su organizatori.\nNavode da su spremni da poštuju sve preporučene mere, jer zdravlje i bezbednost posetilaca moraju biti na prvom mestu.\n„Posledice koje aktuelna pandemija ima na razvoj muzičke industrije i manifestacionog turizma širom sveta, svakako negativno utiču na organizaciju svih festivala u Srbiji. Situacija je daleko od sjajne, ali činimo sve da u okolnostima velikih limita napravimo dobra i zanimljiva festivalska izdanja, kako bi leto u Beogradu ipak imalo vedrije nijanse“, saopštili su iz organizacionog tima „CLOUD“ festivala.\nPodsećaju da je prvo izdanje festivalske platforme „CLOUD“, u okviru koje su prošle godine na Ušću održana tri muzička festivala, posetilo više od 920.000 ljudi. „CLOUD“ festivali su tako postali jedan od najuspešnijih turističkih brendova Beograda i Srbije. Beogradska kulturna mreža i „Skaj mjuzik“ podigli su organizaciju i produkciju festivala na svetski nivo i posetiocima omogućili da uživaju u više od 140 koncerata.\nPozicioniranje na svetskoj mapi festivala je strateški cilj Beograda i Srbije, jer manifestacioni turizam, pogotovo sada, mora biti jedan od najvažnijih segmenata razvoja turizma. Države koje to prepoznaju, brže će obnoviti turizam od drugih, navode iz organizacionog tima, prenosi RTS.\nViše detalja o samim festivalima, programu i sadržajima, biće predstavljeno u nedeljama pred nama.\nNemački mediji: „Oktoberfest“ otkazan zbog pandemije


Žigić: Da bismo otišli na EURO2012 treba nam i malo sreće - Sportal\nŽigić: Da bismo otišli na EURO2012 treba nam i malo sreće\nD. Nikolić - Vest objavljena: 21:38 - 21.11.2015\nNikola Žigić je minulog vikenda nastavio golgetersku seriju u Engleskoj, gde je svojim pogotkom pomogao Birmingem sitiju da posle Vest Hema pobedi i Stouk, pa i ne čudi što u dobrom raspoloženju razmišlja o svojoj formi.\nPriče o povrаtku u Rаsing iz Sаntаnderа, аktuelne poslednjih dаnа zimskog prelаznog rokа, nisu psihološki poremetile reprezentativca.\n“Svаštа se pisаlo, novine morаju dа izаđu i dа se trude dа budu ekskluzivne. Nisаm nikom, аko ste primetili, dаo izjаvu nа tu temu. Klubovi se nisu dogovorili oko tog prelаskа i krаj. Prošlost je i to, ne trebа gledаti unаzаd. U Birmingemu sаm, imаm ugovor još tri i po godine, to je suštinа”, poručuje gorostasni napadač.\nŽigić je tokom ove priče uporedio stilove engleske Premijer lige i špаnske Primere:\n“U Engleskoj se igrа totаlno drugаčije, fizičkа pripremа je posebno vаžnа, igrа se direktаn fudbаl. Cilj je što pre doći do golа. A u Špаniji se više pаžnje poklаnjа tehnici i tаktici. Nigde se ne žuri, loptа kruži, ide polаko kа nаpаdаčimа... Slušаo sаm priče i uverio se dа u Engleskoj vаže neki drugi fudbаlski zаkoni”, nаglаsio je Žigić.\nReprezentаcijа Srbije je bez učešćа Nikole Žigićа, koji je pauzirao zbog crvenog kаrtonа dobijenog u prijаteljskoj utаkmici protiv Bugаrske, pobedilа selekciju Izrаelа u Tel Avivu sa 2:0, a napadač “orlova” je pratio nastup svojih kolega iz nacionalne selekcije.\n“Gledаo sаm utаkmicu, rаdovаo se pobedi i video dа imа dovoljno potencijаlа u nаšoj reprezentаciji. Drаgo mi je dа je odigrаn dobаr meč i dа svi mogu dа budu zаdovoljni. Biće jаko teško dа ostvаrimo cilj i plаsirаmo se nа Evropsko prvenstvo, аli pokušаćemo, svаkаko. Znаnje imаmo, to tvrdim, а bilo bi dobro i mаlo sreće dа bude u predstojećim utаkmicаmа”, priziva je Žigić.\nPrvi ispiti u kvаlifikаcijаmа biće u mаrtu, kаd će “orlovi” ugostiti Severnu Irsku 25. mаrta i četiri dаnа kаsnije, nа gostovаnju Estoniji, u Tаlinu.\n“Prvа sledećа utаkmicа je nаjvаžnijа, dаkle Severnа Irskа. Posebno opterećuje činjenicа dа ćemo igrаti bez nаvijаčа, nаšeg trаdicionаlnog 12. igrаčа. Nаžаlost, imаm u kаrijeri i tаkvo iskustvo. U septembru 2006. dočekаli smo Azerbejdžаn nа „Mаrаkаni”, pobedili, sećаm se dа sаm bio strelаc. Nije lаko, аli morаmo dа budemo jаki kаd je nаjvаžnije i, zа početаk, nа put u Estoniju krenemo posle pobede nаd Ircimа. Ključnа stvаr je dа svi igrаči koje izаbere selektor Petrović budu zdrаvi i dа mogu dа se odаzovu nа početаk pripremа u mаrtu. A potom ćemo spremаti tаktiku”, rekаo je nа krаju Nikolа Žigić.\nKvalifikacije za EURO2012 Fudbalska reprezentacija Srbije Nikola Žigić Premijer liga Primera Birmingem siti Evropski fudbal


Suzana Stanković Ilić | Južna Srbija Info\nPočetna | Suzana Stanković Ilić\nLeskovac: Stižu donacije za unapređenje nastave dece sa smetnjama u razvoju\nTri osnovne škole, kao i Predškolska ustanova Leskovac, dobile opremu za unapređenje procesa učenja i stimulaciju psihomotornih veština dece sa smetnjama u razvoju.\nLeskovac: Pokloni za srećan polazak u školu\nKao simboličan gest lokalne zajednice, a povodom početka školske godine, gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović uručio je poklon paketiće prvacima Osnovne škole „Trajko Stamenković“ u Leskovcu i izdvojenog odeljenja ove vaspitno-obrazovne ustanove u Gornjem Stopanju.\nLeskovački osnovci "Na krilima mašte"\nLeskovački osnovci talentovani za crtanje i slikanje danas su otišli na petodnevnu likovnu koloniju na Vlasinskom jezeru.\nVučje: Obnova porušenog krova u školi\nRekonstrukcija plafona koji se urušio početkom godine u hemijskom kabinetu Osnovne škole Bora Stanković u Vučju, počeće naredne nedelje, najavila je načelnica gradske Uprave za društvene delatnosti, Suzana Stanković Ilić.\nDragana Sotirovski Aleksinac SNS SPC Leskovac Darko Bulatović Vranje Južna Srbija Info Vladičin Han Dom zdravlja recept Niška Banja Preševo policija Skupština grada Niša Zoran Perišić fudbal studenti saobraćaj Radnički FK Medijana gradska opština Prokuplje košarka Aleksandar Vučić investicije Klinički centar Kuršumlija Goran Cvetanović Gradina Tržnica JP ubistvo Niš Koronavirus Vlada Republike Srbije Beograd Klinički centar Niš saobraćajna nezgoda DS Pirot poplava


cene voća | Novosti.rs\nKILO JAGODA 700 DINARA: Prvo voće iz plastenika stiže za nedelju, dok će se početkom maja brati na otvorenom\nPRVE domaće jagode iz plastenika na pijace stižu za nekih nedelju dana. Proizvođači očekuju da će im cena biti 700 dinara za kilogram! Što znači da će ovo voće biti za nekih 20 do 30 odsto skuplje nego prošle godine. Najveći uticaj na ovakvu cenu ima drastično poskupljenje mineralnih đubriva.\n06. 04. 2022. u 11:17\nPOVRĆE POSKUPELO VIŠE OD 20 ODSTO: Na prestoničkim pijacama više cene u odnosu na isti mesec lane\nNA gradskim pijacama kao da nije kraj februara. Tezge su pune voća i povrća koje nije sezonsko, a cene šarenolike, ali i više u odnosu na prethodni period.\n26. 02. 2022. u 06:47\nPRVE JAGODE 800 DINARA: Manja ponuda crvenih plodova na zelenim i kvantaškim pijacama širom Srbije, a i oni kojih ima - preskupi\nJAGODE iz Grčke se već dve nedelje prodaju u Srbiji, a cena im je paprena. U četvrtak su na zelenim pijacama širom naše zemlje koštale uglavnom od 500 do 800 dinara. Zanimljivo je da je cena najjeftinijih crvenih plodova kod veleprodavaca na kvantašu bila viša i za njih je trebalo izdvojiti oko 600 dinara, dok su najskuplje bile oko 700 dinara.\n25. 02. 2022. u 11:00


Zastava | bud3 - rekreacija 3a ubr3anu generaciju\nKategorija: Alfa Romeo, american muscle, BMW, Buick, Cadillac, Dodge, events, Fiat, Ford, Jeep, Jensen, kroz vreme, Mercedes, MG, Opel, Porsche, VW, Zastava |1 komentar »\nSezona automobilskih dešavanja je u punom jeku, pa je tako i ovaj vikend bio nafilovan istim. Prvi na redu je jubilarni deseti skup Udruženja Istoričara Automobilizma. Manifestacija je održana ispred muzeja istorije Jugoslavije, što je po nama pun pogodak, a sve zahvaljujući prošlogodišnjim radovima u ulici Vojovode Stepe i premeštanju skupa na ovu lokaciju. Napokon NASTAVI>>>\nKategorija: predstavljanja, Zastava |1 komentar »\nŠvabo kad napravi, to nema da zaškripi. Međutim, ovo je Jugoslav napravio, a Švabo unapredio. Ko bi rekao da u nekom delu nemačke postoji originalna Zastava 101, prilagođena trkama u ADAC historic kupu (između ostalog)? Niko, naravno. Na našu veliku žalost, zbog izuzetno napakovanog sadržaja i malih pauza između trka na stazi u Brnu, nismo NASTAVI>>>


Krajinović eliminisan na startu u Šangaju (FOTO)\nHome | Tenis | krajinovic-eliminisan-na-startu-u-sangaju-foto\nby D.N. 2018-10-09 10:02:20\nDrugi srpski teniser nije uspešno počeo takmičenje na ATP turniru u Šangaju.\nFilip Krajinović koji je 35. na svetu je u prvom kolu Mastersa u Šangaju eliminisan, jer ga je pobedio Kajl Edmund iz Velike Britanije koji je 14. na ATP listi rezultatom 2:0 (7:5, 6:3) nakon jednog sata i 32. minutu igre.\nSrpski teniser je bolje počeo meč i prvi oduzeo servis rivalu u trećem gemu i poveo 2:1. Međutim, nakon što Britanac nije iskoristio brejk prilike u šestom, a Krajinović tri od toga dve uzastopne brejk lopte u sedmom gemu, Edmund je nanizao brejkove u finišu prvog dela meča i preokrenuo u svoju korist. Prvo je u osmom gemu nakon brejka izjednačio na 4:4, a zatim je i preokrenuo pošto je oduzeo servis Krajinoviću u 12. gemu i posle 7:5 nakon 50 minuta, poveo 1:0 u setovima.\nKrajinović nije iskoristio brejk priliku u trećem gemu, a Britanac je odlučio meč nakon što je oduzeo servis Srbinu u osmom gemu i posle 6:3 nakon 41 minut igre u drugom delu meča pobedio 2:0.\nEdmunda je pobedio i u drugom međusobnom meču protiv Krajinovića, a Britnacu će sledeći rival u drugom kolu biti 47. na svetu Italijan Andreas Sepi koji je pobedio 46. na ATP listi Adriana Manrina rezultatom 2:0 (6:4, 6:4).\nEdmund overcomes early scare to see off unseeded Serb Krajinovic | Eurosport https://t.co/bTP1215yvB\n— Tennis-Addict UK (@TennisAddictUK) October 9, 2018


ŽABAC PROGOVORIO O UBIJENOM VOĐI SURČINSKOG KALANA: Goca je Šijana UHVATILA S KOMŠINICOM, izbacio je na ULICU sa 2 dece, a ona je 40.000 maraka dala za kuću! Božinovska nije MOGLA DA ĆUTI… | Balkan Lifestyle\nGoca Božinovska od dečka dobila sat od belog zlata! SIN PEVAČICA PRIVEDEN ZBOG DROGE – Policija pronašla dve kesice! GOCA BOŽINOVSKA O SKANDALU SA ŠIJANOM: Zabranio mi je da pevam 7 godina! GOCA NEĆE VIŠE DA SE UDAJE: Više ne verujem u brak, uopšte nisam talentovana za to!\nGoca Bozinovska Nebojsa Tubic-Zabac Zoran Sijan


Opel u (ne)milosti države | Politika | DW | 23.02.2009\nOpel u (ne)milosti države\nLoša vremena za Opel. Stručnjaci i političari negiraju mogućnost uplitanja države. A u fabrici, ne samo da je prodaja opala, već kriza preti da bez posla ostavi nekoliko hiljada ljudi.\n"Država bi trebalo da pomaže bankama, a ne industriji"\nPrema izveštajima u medijima finansijska situacija Opela sve je teža. Kako se procenjuje, kompaniji su potrebne znatno veće garantije od dosad odobrenih milijardu 800 miliona evra. Sada se pominje suma od tri milijarde 300 miliona evra.\nNema brige za radnike\nStručnjaci za privredu u strankama Unije smatraju da državne garantije ne mogu biti put spasa za Opel. Tako poslanik CDU Mihael Fuks kaže da će novac odmah biti prebačen na račun matične, američke kompanije Dženeral motors i to je neprihvatljivo. Prema njegovom mišljenju neizbežno je bankrotstvo fabrike. Fuks smatra da to ne bi bio problem za zaposlene u Opelovim fabrikama u Bohumu, Riselshajmu, Kajzerslauternu i Ajzenahu jer su dobro osigurani, a pošto su visoko kvalifikovani imaju dobre izglede da nađu novi posao.\nOpel pred bankrotsvom?\nI bivši predsednik Udruženja nemačke industrije Hans Olaf Henkel smatra da ne bi bilo dobro uplitanje države i kaže: „Nema nikakvog smisla angažovati se (na spasavanju) automobilske industrije, jer gde je onda kraj? Ako se pomogne Opelu, sutra se mora pomoći BMW, pa onda Dajmleru, pa svim kooperantima i onda preko noći, a da nismo ni primetili, ponovo imamo Nemačku Demokratsku Republiku“. Prema Henkelovom mišljenju država bi trebalo da pomaže bankama, a ne industriji.\nS druge strane, Jirgen Ritgers, predsednik vlade savezne zemlje severna Rajna Vestfalija, spreman je da pomogne Opelu i odobri državne garantije – ali tek kada koncern napravi plan za budućnost. Na pomoć je spreman i ministar privrede Tiringije Jirgen Rajnholc koji je pozvao sve savezne zemlje u kojima Opel ima fabrike da mu odobre garantije.\nMinistar spoljnih poslova i kandidat SPD na izborima na jesen Frank Valter Štajnmajer zalaže se za evropsko rešenje. Prema njegovom mišljenju važna je saradnja na evropskom i svetskom planu, jer – u krajnjoj liniji – nijedna fabrika ne može da preživi sama za sebe. Navodno je Štajnmajer nagovestio šefu Dženeral motorsa za Evropu garantije EU za Opel. Problem je što bi takve garantije podrazumevale značajno smanjivanje kapaciteta i broja zaposlenih.\nAutor Betina Altenkamp\nTrajni link https://p.dw.com/p/GzVt


Partneri iz Hrvatske na finalnom takmičenju u KODigranju – Bitka za znanje\nPartneri iz Hrvatske na finalnom takmičenju u KODigranju\nU subotu 24. juna u Naučno-tehnološkom parku Beograd održano je prvo finale takmičarske lige KODigranje na kome je učestvovalo 30 ekipa iz svih krajeva Srbije.\nTo su ekipe koje su u prethodne dve faze takmičenja postigle najbolje rezultate. Najuspešnije tri ekipe u programiranju mBot robota bili su timovi OŠ „Prva OŠ Kralja Petra II“ iz Užica, OŠ „Vuk Karadžić“ iz Niša, i OŠ pri gimnaziji „Jovan Jovanović Zmaj“ iz Novog Sada.\nPobednicima i svim finalistima uručene su vredne nagrade uz pomoć kojih će učenici razvijati kompetencije u oblasti elektronike, robotike i interneta inteligentnih uređaja (Internet Of Things – IOT). Ovi setovi služe za programiranje i pravljenje automantizovanih procesa, kao što su na primer zalivanje cveća i kuvanje.\nOrganizator akciije, Fond B92 se opredelio za ove vredne nagrade na osnovu preporuka kolega iz Hrvatske, odnosno Instituta za razvoj i inovativnost mladih (IRIM) koji koji u sklopu svoje lige Croatian Makers uspešno sprovodi takmičenje u stvaranju inovativnih rešenja za pametan dom koristeći LittleBits Smart Home opremu. Tako su deca u Hrvatskoj napravila robote koji kuvaju supu, prave dekoracije za Božić i sl.\nNa takmičenju su dodeljene i zahvalice i priznanja donatorima Bitke za znanje, a jedan od specijalnih gostiju bio je i hrvatski preduzetnik i filantrop Nenad Bakić. Njegov Institut za inovativnost mladih inicijator je i autor Croatian Makers lige, kao i drugih projekata koji promovisu i podstiču razvijanje STEM kompetencija kod mladih, čiji je model bio uzor za kreiranje Bitke za znanje i lige KODigranje u Srbiji.\n“Kada me je kontaktirao Veran Matić, posle prvih nekoliko meseci Croatian Makers, koja je već postala masovna akcija kada je reč o broju uključenih škola, pomalo sam bio rezervisan da je moguće brzo preneti naše iskustvo. Razgovarali smo s Veranom, informirali se, i ocijenili da bi to mogao biti tako dobar partner da smo ne samo donirali projekt, nego i pomogli finansijski. Svejedno, uspeh koji je ostvario Fond B92 je premašio sva naša očekivanja. Verujem da možemo i u drugim našim akcijama napraviti velike pomake između Hrvatske i Srbije ali i šire, te da ovaj projekat može biti i uzor prekogranične saradnje”.\nDanas je u beogradskoj OŠ „Vladislav Ribnikar“, u okiru akcije Bitka za znanje, održano veliko takmičenje u programiranju robota na kojem je učestvovalo 150 osnovaca i srednjoškolaca iz svih krajeva ……\nU subotu 24. februara u Beogradu, Novom Sadu i Nišu više od 300 starijih osnovaca iz svih krajeva Srbije učestvovalo je na regionalnom takmičenju KODigranje, u okviru kojeg su se ……\nRezultati online kola takmičenja KODigranje 2017/18.\nSredinom decembra, u okviru akcije Bitka za znanje, održano je drugo online kolo takmičarske lige KODigranje. Na online takmičenju robote je programiralo više od 300 učenika iz 115 škola sa ……\nSrpski tim Politehnike – škole za nove tehnologije iz Beograda juče je postigao veliki uspeh osvojivši posebnu Nagradu za najbolju prezentaciju svoje zemlje i rada u robotici na osnovu nastupa koji je ……\nViše od trećine škola u Srbiji uključeno u program Bitka za znanje\nU proteklom periodu u program Bitka za znanje i akciju KODigranje uključeno je još 56\nosnovnih škola u Srbiji, što znači da su te škole dobile po 5 mBot robota koji služe za učenje\nosnova programiranja, kao i da su nastavnici iz tih škola prošli obuku za koršćenje robota u


Customized Solutions | SMC Serbia\nVaš cilj je naš izazov. Naše rešenje je Vaš uspeh.\nPored našeg širokog portfolija standardnih komponenti, razvoj prilagođenih, visoko tehnoloških rešenja, je centralni deo našeg područja rada.\nDa bismo ostvarili Vašu viziju, iskoristićemo svu našu stručnost i iskustvo. U zajedničkom projektnom radu razvijamo prilagođene modifikacije i inovativna nova rješenja koja ne samo da pokrivaju Vaše zahteve, već podržavaju Vaše ambicije na lagan, pouzdan i profitabilan način. U tu svrhu crpimo iz našeg globalnog izvora znanja, oslanjajući se na naše inženjerske stručnjake i SMC infrastrukturu - i na kraju, uverimo Vas sa tehnički sofisticiranim, individualnim rješenjem.\nVisoko efikasna rešenja koja su savršeno prilagođena vašim potrebama\nNa početku naše saradnje razvijamo precizan profil zahteva i definišemo specifikacije zajedno sa Vama. Naše konsultacije su fokusirane posebno na proizvode i sistemska rešenja koja su i veoma efikasna i ekonomična.\nNakon detaljnog planiranja, naši stručnjaci za inženjering i dizajn kreiraju prototip u našem Tehnološkom centru, koji se kasnije proizvodi u proizvodnim pogonima u Korneuburgu i podvrgava se temeljnom testiranju kvaliteta.\nU našim lokalnim objektima za ispitivanje izdržljivosti, konačno smo u mogućnosti da testiramo performanse pojedinačno proizvedenih aplikacija pre internog puštanja i pokretanje proizvodnje je moguće. Nakon uspešnog puštanja u rad, mi ćemo Vam pomoći kao deo naših usluga kako bi osigurali dugoročni rad sistema i optimizovali ukupnu efikasnost.\nU potrazi za optimalnim rešenjem, nijedan izazov nije prevelik za naše stručnjake\nKontaktirajte nas za prilagođeno rešenje za uspešnu automatizaciju Vaših procesa.


BKG br.4 Villy Soerensen\nDebitovao 1953. kao pripovedač Čudnim pričama (Sære historier), Bezopasne priče (Ufarlige historier) pojavile su se 1955, a Priče čuvara (Formynderfortællinger) 1964. Pretežno je pisao eseje, kritike i filozofska dela (O Hermanu Brohu, Ničeu, Seneki, Tomasu Manu, Kjerkegoru, Kafki). Kao predvodnik tzv. novog radikalizma, skoro pola veka je bio vodeća ličnost kulturnog života Danske.\nU čast pedesetogodišnjice od objavljivanja ovog eseja (prvi put 1956. a zatim u knjizi Pesnici i demoni, Digtere og dæmoner, koja je doživela tri izdanja kod Gyldendal-a) Balkanski književni glasnik i Transversala posvećuju malo prostora Viliju Serensenu.\nDRŽAVA BLAGOSTANJA I LIČNOST\n“Država blagostanja” – u ustima mnogih je psovka. Oni misle kada posmatraju svoje savremenike, možda u manjoj meri dok posmatraju sebe, da mogu konstatovati da je ljudima gore. Ta za velika dela rođena bića bila su nekada – često je teško odrediti precizno kada – ličnosti bogato obdarene zdravim čulima, snažnim osećanjima i originalnim mislima, a sada su postale bezlični ljudi u masi, tupih čula, bledih osećanja, i misle ono što su drugi smislili za njih, jer ne uspevaju više ni da misle svojom glavom. Kako bi onaj, kojem ne daju ni da ovlada malim, npr. svojim sopstvenim novcem, bio u stanju da vlada velikim, npr. samim sobom?; onaj kojeg obezvlaste u sitnicama, ne uspeva da zagospodari velikim stvarima, svojim sopstvenim autoritetom. Što više snaga čovek mora da uposli da bi rispunio mnoge i često smešne svakodnevne zahteve društva, manje ima snaga da postavi sebi veći zahtev od onog koji postavlja društvo; čovek se smanjuje da ne bi postigao više no što bi prosečni bolesni član društva trebalo. Za takva sprčena bića život više nema privlačnosti, zato često oduzimaju sebi život, i kako broj samoubistava raste, raste i raspoloženje kod protivnika države blagostanja. Tada imaju dobar materijal da se žale. Ono što poput države blagostanja uzima inicijativu i odgovornost i slobodnu ličnost iz prosečnosti, odmah mu i oduzima život i postaje time krivac za čovekovu smrt, bez obzira da li je smrt duhovne ili telesne naravi!\nPotpuno odvojeno od toga da li trenutna približavanja državama blagostanja već treba da se označe kao nešto pohvalno ili da se napadnu kao takva, treba pričekati sa sudom dok se premise za taj sud taksativno ne navedu. U svakom slučaju spada u dobar običaj države blagostanja da se pre donošenja suda održi javni proces, debata; to takođe važi i kada je reč o donošenju suda ili osude svoga doba i sopstvenog društva, i tu treba da prethodi javni proces, ako ništa drugo onda bar proces razmišljanja; ako njega nema – a kažu da je teško misliti u državama blagostanja – onda će sud biti nepravedan. Pre nego što čovek optuži državu blagostanja za to što su mu bližnji duhovno mrtvi, treba da pokuša da razlikuje ideju takve države od njenog praktične realizacije u društvu. Najveća slabost njene praktične realizacije je u tome da od previše dobrog u zamisli ona postane nepraktična, ali takve i slične praktičarske teškoće nisu ovde glavna tema. I premda čovek možda mora po propisu da prođe kroz mnoge urede i instance pre nego što bi uopšte dobio pravo da sagleda tu veliku ideju države blagostanja, tako da će cilj biti tako visoko postavljen da se čovek mora spremiti za dug i beskompromisan obilazak, siguran sam da ta tura može biti i zanimljiva. Na kraj tog puta čovek će jedva da stigne bez osećaja za humor, a nigde humor nije toliko umesan kao u državi blagostanja, u svakom slučaju u ovoj njenoj fazi – i tome ne treba zameriti.\nA ideja države blagostanja je – ne to da čovek, postepeno dok dolazi u godine koje onda postaju jedino što se traži, treba da ima pravo na obrazovanje i stan, posao i pomoć ako je nezaposlen i starosnu penziju, jer to sve već sledi iz ideje – već da svi treba da se osećaju sigurniji kao članovi društva, iz čega ne sledi da treba da se osećaju sigurni i kao ljudi, jer i ne treba. Neizgovorena je pretpostavka čitavog sistema vrednosti je da je to samo sredstvo, a ne cilj; socijalna sigurnost nikada ne može da bude cilj po sebi, već samo osnova za ličnu egzistenciju pojedinaca. Ali iz lenjosti i straha koji iz toga proizlazi da se dođe na kraj puta, svi imamo tužnu sklonost da od sredstva načinimo cilj: novac se ne shvata uvek kao transakciono sredstvo, već često kao cilj za sebe, a socijalno blagostanje postaje za mnoge mamac da traže samo sigurnost; naše urođene sposobnosti da ne gledamo u teškoće, kad ima toliko mnogo teškoća u koje ne valja gledati, mogu nas dovesti da skrenemo pogled – da apstrahujemo – sve te opasne oblasti koje sistem sigurnosti države blagostanja ne pokriva, te da se tako zatvorimo u zgrčeni svet tetošećih apstrakcija. Velika zasluga države blagostanja jeste da je ona, kolektivno pokušavajući da otkloni socijalne traume, dala ljudima priliku da razviju svoje ličnosti kao pojedinci; svako prema svojim sposobnostima. A velika je opasnost te države, što ne mora odmah da znači i njena “krivica”, to da ljudi dolaze u napast da priguše svoje problematične ličnosti, upravo stoga što je u državi blagostanja (moguće: nasuprot svim ostalim oblicima društva) moguće lepo se snaći bez ikakve ličnosti, čovek samo treba da je “od koristi” i dobija platu kao stručnjak ili funkcioner.\nDruštvo, koje će u svako doba dati dotičnim ljudima dobar povod za protest (sumnjivije je da li će im država dati i priliku da protest izraze), je društvo koje je ipak ljudsko i stoga u mnogim tačkama ne mnogo pametna rabota. A svaki čovek koji stremi napretku mora po prirodi stvari da se suprotstavi okoštalim pogledima koji u saradnji sa društvenim konvencijama često nastupaju s jasnom, autorizovanom državnom potporom. Ali taj sukob je neizbežan kako god da je društvo uređeno – i onaj ko napada državu blagostanja zato što ona preregulisanjem zadire (često uznemiravajuće) u bezazleni čovekov život, ne pogađa naime metu već samo – (bilo koju) državu.\nMože li kritičar države blagostanja na ovom mestu zameniti taj pojam samo pojmom “država”, može li pasti u iskušenje da je zameni trenutnom (danskom) državom u praktično svim tačkama optužnice, kao kada npr. odjednom zamera državi blagostanja da se premalo brine za ljude u društvu, npr. za pacijente u duševnim bolnicma, dok se inače žali da se ista ta država o ljudima brine previše i ne dopušta im da se slobodno i bezbrižno razvijaju?\nTu se ljudi svađaju oko pojma, ali nije li to unapred izgubljena bitka kada se i pre nego što se rasprava o ekonomiji pokušava pretvoriti u idejnu debatu, sve ideje sakriju iza pukih reči? Država blagostanja je država koja pokušava da svojim članovima podari materijalnu sigurnost. A odlučujuće je pitanje da li materijalna sigurnost vodi ka tupom materijalizmu, da li ruka društva koja pritiče u pomoć preuzima inicijativu od pojedinca. – Kritičari države blagostanja su itekako obrazovani ljudi koji duhovne vrednosti visoko cene, i koji bi se složili s Hamletom:\nIf his chief is good and market of his time\nTo leži duboko u nama – možda zato što smo najdublje posmatrano primitivna i ratnička bića – da ličnost shvatamo kao borbenu ličnost. Oni koji napadaju državu blagostanja uzdižu ovo shvatanje i dosledno ga primenjuju – napadajući tu državu iz straha da će izgubiti ličnost. Tá, šta je čovek ako nema za šta da se bori? – “a beast”?\nTo je ona stara dobra građanska predstava da pisac kojem je dobro piše loše. Ali Seren Kjerkegor nije pisao loše. A izvesno je i da H.K. Andersena nije mučilo materijalno blagostanje u detinjstvu, uostalom mnogu decu u to vreme nije, ali nisu sva odreda postala pisci. Veliki duhovi koji se često u kritikama uzimaju kao norma zato što se ističu pa su uočljiviji, mogu lako da postanu veliki i u skučenim uslovima zato što su i inače bili veliki, ali za većinu bez daljeg važi da loši uslovi života nisu najbolja inspiracija. Čovek se mora brinuti o mnogim stvarima, jer nikad nije reč samo o jednoj nužnoj potrebi, i ne ostaje mu snage da se bavi tom jednom, stvaranjem, i možda nikad i ne otkrije šta je to, a drugi ne mogu za njega da naprave to jedinstveno otkriće. Uvek mu mora biti na umu da se materijalno oebzbedi, i tako mu socijalna sigurnost lako postane najviši cilj.\nAko država sada nastupi, u svojstvu države blagostanja, da na svoj tipično trapavi način na vreme skloni svo kamenje o koje bi se građanin mogao saplesti na putu k sebi, može se desiti da se on doista okrene sebi i suprotstavi toj državi i počne štaviše da baca to kamenje na nju – iz straha za sopstvenu ličnost koja zahteva više nego što bezlična sigurnost u vidu dobronamernog društva može da ponudi. Ko ne razvije čitavu svoju ličnost, dobija u toj ličnosti svoga neprijatelja, on je onda može pobediti samo ako je odgurne. Ali sve što ljudi od sebe odgurnu, zaveri se protiv njih u vidu bezlične mase, a pojedincu je teško da izađe na kraj sa njom, iako od nje traži spas. Nema opasnosti od pojedinca ako ne prizove u pomoć tu bezličnu masu; zlo dolazi iz grupe. A ratnička masa se pacifikuje samo ako je je osigurana egzistencija pojedinca.\nDržava blagostanja pokušava da oslobodi pojedinca od mase – i da ga zatim prepusti sebi. I tek onda nastaje ozbiljan problem za pojedinca. Ako mu već država nije suspendovala ličnost dokle god ne pripada njenoj omiljenoj manjini, onda je u iskušenju da to sam učini. Tamo gde društvo nudi izvesnu bezličnu sigurnost, veće su mogućnosti da čovek potraži svoju ličnu istinu – a možda i da prestane da je traži.\nBezlična sigurnost koju čovek traži u državi blagostanja je često ekonomske vrste, i nijedno društveno preduzeće nije tako karakteristično za princip blagostanja kao sveobuhvatno osiguravajuće društvo – koje uostalom pokazuje da privatna inicijativa u sopstvenom interesu može ići ruku pod ruku sa državom u borbi za ekonomsko blagostanje. Čovek se osigurava, naravno da bi se osećao bezbednim, protiv svih mogućih nesreća: od razbijanja prozora, od toga da njegov pas ujede poštara, protiv požara i kiše i od smrti same. Ali naravno da ne postiže ni u jednom od slučajeva ništa više od ekonomske sigurnosti: čovek se osigurava ekonomski od ekonomskih gubitaka, ne od lične tuge. Novac koji osiguravajuća društva isplaćuju je praktična ekonomska pomoć u nesrećnoj situaciji – ili nezgodi dokle god se radi o jednom razbijenom prozoru – nije nikakva uteha u nevolji; ekonomski uslovi ugovora o osiguranju ne mogu uticati na ljudska osećanja – ili, možda mogu?\nDržava koju s ovim u vezi izvrsno možemo da označimo kao državu blagostanja, je u našoj zemlji odavno zagrabila u izvesne oblike osiguranja dece; čovek može da osigura i život dece, iako njihova smrt ne uvlači ekonomski gubitak; ono što čovek tu želi da dobije nije dakle praktična ekonomska pomoć u nevolji, već jednostavna uteha u novčanom obliku. U toj situaciji je ugrožen moral, kao i kad se skuplja novac za nesrećne događaje, čija nesreća nije ekonomske naravi.\nDržava blagostanja, koja je pokušala da spasi moral time što sprečava da neko može da ima ekonomski interes od smrti deteta, nije kriva što ekonomska svakodnevica igra nadređenu ulogu kao religiozno u Srednjem veku, pa je prirodnije govoriti o “novčanoj utesi” nego o “religioznoj utesi”. Kada se pogoršaju ekonomske vrednosti, to pobuđuje daleko veću pažnju nego kada su ugrožene duhovne vrednosti, kao kada je, na primer, rešeno pitanje prosjaka u zakonu o finasijama. Trijumfalni ekoonomski napredak je počeo mnogo pre nego što smo počeli da se približavamo državi blagostanja, i to možemo čuti kako trijumfuje već u poznatim stihovima oproštajnice: “Kad ti novac u kasi zvekeće, odmah se duša iz Čistilišta kreće.”\nKao trgovina oproštajnicama, tako je i srodni osiguravajući zavod u početku imao mnoge moralne sumnje kod svojih mušterija. Dokle god se sve nesreće shvataju kao rezultat onoga što se može nazvati “Božijom voljom”, onda je i nerazumno, a možda i naprosto grešno osiguravati se protiv njih. Jov koji je rekao: “kako došlo, tako i otišlo”, jedva da bi i pomislio da to što mu je Bog uzeo pokuša da zameni novcem iz osiguravajućeg društva; on ne bi mogao to tako lako da prihvati kao mi, jer bi razumeo da čovek potpisuje ugovor o osiguranju da dobije ekonomsku pomoć u nevolji, a ne da odagna nesreću i tugu.\nI čak je i Franc Kafka, pisac zebnje koji je preko dana radio u osiguravajućem društvu, napisao: “Osiguravajući zavod liči na na primitivne religije diljih plemena, kada se verovalo da se nesreća može odagnati svim vrstama magijskih manipulacija.” Po tom shvatanju se osiguranje ne shvata pre svega kao zaštita od ekonomskog gubitka, već upravo kao odbrana od straha i tuge. Pitam se da li ljudi zamišljaju da što više novaca budu dobili u nevolji, da će je to manje osetiti? Da li misle da što se sigurniji osećaju, da će manje osećati?\nDržava blagostanja itekako pomaže ljudima da se osećaju sigurnim, u okviru izvesnih uskih granica, - pomaže li im i u tome da obesnaže kako njihov lični emotivni život tako i zebnju, time što im daje priliku da zaborave da čitava stvarnost ipak ne može da se ugura unutar tih uskih granica? Obično se kaže da je blaga atmosfera sigurnosti države blagostanja ta koja izaziva neurotičnu zebnju i samoubistvo, jer onaj ko ima malo teškoća protiv kojih se mora boriti ima i malo snage kada stvarno zatreba! Ali tako se zapravo jedino ističe to da država blagostanja otežava time što olakšava – i da je ono što je naročito otežano jeste kako očuvati snagu duha; to će taman zadovoljiti njene duhovno jake kritičare, koji bi rado da budu stavljeni na muke, da ne bi u lagodnosti zakržljali. I ko zna nisu li upravo oni najbolji primeri toga da može biti jednako teško kad ti je lako, jer onaj kome je lako, lako se razmazi.\nDrugi primer je naš prestolonaslednik. Njegov život je od velike važnosti za društvo, ako je reč o monarhiji, što države blagostanja često jesu, i zato je okružen svim mogućim bezbednosnim merama. U starim bajkama pričalo se i o “prestolonasledniku koji ne poznaje strah”, - ali je onda kralj rekao: “Bolje bi bilo da jednom stvarno upoznaš svoj strah – jer inače od tebe neće biti čovek.” I prestolonaslednik se povukao iz kraljevstva koje mu je unapred bilo osigurano jer je trebalo da ga nasledi, i otišao u nesigurni beli svet – da upozna svoj strah, i to je na kraju i postigao. Ne da je koga oslobodio od zmaja koji bljuje vatru, jer je to bila spoljna opasnost – a mora se ipak istaći da zmaj koji bljuje vatru može biti jednako opasan za jedinca prestolonaslednika kao bomba koja bljuje vatru za gomilu nas oko nje. Ali kada je prestolonaslednik trebalo da se veri sa princezom, što će reći da je konačno dospeo i do nekog ličnijeg osećanja, probudio se noću vičući iz sna i rekao princezi nakon što se za tren zamislio: “Sada sam konačno našao svoj strah. Sanjao sam da je zmaj bio ovde i da je hteo da te proguta a da ja nisam mogao da ti pomognem, i tako sam se uplašio da mogu da te izgubim. Sada se usuđujem da kažem da znam šta je to bojati se.”\nMnogima od nas modernih ljudi čije je blagostanje osigurano u ovom kraljevstvu možda je teško da dođemo do istog otkrića. Zato što bismo najviše želeli da nam je sve potaman, rado prihvatamo popularnu psihologiju kao izgovor da bismo svaki strah doživljavali kao nešto bolesno, neurotično, dok ta zebnja može biti izvrstan dokaz da imamo zdrav odnos prema stvarnosti. Jer ako je stvarnost opasna i preteća, naravno da je onda istinit odnos prema toj stvarnosti – strah. Blagostanje ne mora da bude smisao života zato što je to najviši oblik države koji se može postići.\nZmaj svaki dan traži po jednog čoveka za ručak, upravo zato da bi mogao da prestane da jede ljude. Rastumačeno je: da bi se osećali sigurnim, ljudi moraju da potisnu svoje uplašene ličnosti, ali bezlični veliki zmaj se hrani potisnutim ličnostima, pa je njegova snaga sve ono što je obesnaženo. Prestolonaslednik je bio potisnuta ličnost koja je morala da se bori sa zmajem da bi pobedila sebe - i bližnjega u obliku princeze. A zmaj se ne može jednom zauvek saseći u spoljnom svetu, on nastavlja da živi u unutrašnjem, i tu strah može vrlo lako biti na svom mestu.\nDok zmaj vreba na ljude u državi blagostanja, u drugim državama je već zavladao. U svom pravom obliku država blagostanja je odbrana od zmaja – za slobodnu ličnost.\nCopyright © by Villy Sorensen & Balkanski književni glasnik – BKG, 2006.\nPrevod s danskog: Predrag Crnković


Američki vojni pilot zaljubljen u Srbiju - alo.rs\nDŽON KAPELO OSNOVAO FONDACIJU HALIJARD Američki vojni pilot zaljubljen u Srbiju\nAUTOR: Ana Ćešić DATUM I VREME: 13.12.2015. 07:00 - 13.12.2015. 20:45\nPotpukovnik Džon Kapelo, američki vojni pilot, bivši vojni ataše u Ambasadi SAD u Beogradu sada na službi u Izraelu, toliko je zavoleo Srbiju i srpski narod da nam se i dalje vraća.\nDžon Kapelo ispred škole u Pranjanima, Foto: Privatna arhiva\nKapelova ljubav prema Srbiji "razbuktala" se kada je spoznao našu hrabrost i požrtvovanost. Rešio je da se oduži srpskom narodu koji je pomogao američkim pilotima u evakuaciji iz Srbije u vreme Drugog svetskog rata i osnovao je Fondaciju Halijard. Sada on pomaže potomcima onih koji su rizikovali svoje živote da bi spasli američke vojnike 1944. godine.\nDžon Kapelo za Alo! priča kako je uopšte saznao za ovaj istorijski događaj:\n- O akciji Halijard saznao sam kada su dvojica Srba, Danijel Šunter i Bojan Dragićević, došli kod mene da im pomognem u snimanju dokumentarnog filma. Bio im je potreban materijal iz Drugog svetskog rata. Tada su mi objasnili kako su Srbi spasli 500 američkih pilota i vojnika. Bio sam fasciniran pričom, naročito jer sam i sam pilot i znam šta znači kada vam obore letelicu, a vi ostanete negde duboko u neprijateljskoj teritoriji. Bio sam svestan šta znači žrtva lokalnog stanovništva, njihovo rizikovanje života da vas spasu, kriju i pomognu vam da pobegnete u takvim uslovima. Zamolio sam moje beogradske prijatelje da me odvedu u selo u kome se sve to dogodilo – priča Džon koji i danas emotivno proživljava svoju prvu posetu Pranjanima.\nHalijard – Vazdušni most\nOperacija u Srbiji poznata kao "Vazdušni most", a u SAD kao "Halijard", najveća je operacija spasavanja savezničkih snaga iza neprijateljskih linija. Akciju je izvela američka avijacija u saradnji sa vojskom generala Draže Mihailovića. Tada je sa improvizovanog aerodroma kraj sela Pranjani evakuisano više od 500 američkih pilota i vojnika.\n- Nikada neću zaboraviti dan kada sam prvi put došao u Pranjane. Bilo je to početkom oktobra 2007. godine. Očekivao sam da će me odvesti do polja odakle su američki piloti spasavani i da ću upoznati nekoliko meštana. Kada samo stigli, na polju nas je čekalo 30 ljudi sa srpskom i američkom zastavom. Bilo je potresno. Imao sam tu čast da upoznam dvojicu preživelih meštana koji su učestvovali u spasavanju – Svetozara Papića i Dragana Vidakovića. Oni su mi pričali kako su krili i evakuisali naše pilote.\nO ovoj akciji, kaže, nije znao ništa pre dolaska u Srbiju.\nSrpski vojnici kraj spomen table, Foto: Privatna arhiva\n- Obožavam istoriju i znao sam ponešto o ulozi Srbije u Prvom i Drugom svetskom ratu. Mnogo više o svemu sam naučio tokom boravka u Beogradu. O operaciji Halijard sam posle prve posete Pranjanima puno istraživao pa sam otkrio mnoga dokumenta u Nacionalnoj arhivi u Vašingtonu i u Biblioteci vazduhoplovnih vojnih snaga SAD. Ali ima još toliko toga da se istraži...\nKako kaže, posle prve posete, stalno se vraćao Pranjanima.\n- Posle tako veličanstvenog dočeka, shvatio sam da je to priča kojoj treba posvetiti posebnu pažnju. Zajedno sa Šunterom i Dragićevićem priredio sam izložbu sa starim fotografijama o misiji. Putovali smo širom Srbije i držali predavanja. Bio sam dirnut koliko je vaš narod cenio to što im o srpskom herojstvu priča službenik američke ambasade. Posebno su bili impresionirani pričom koliko je srpski narod zadužio američki tokom Drugog svetskog rata.\nSa marincima, Šunterom i Dragićevićem na Galovića polju , Foto: Privatna arhiva\nDžon misiju širi i među američkim narodom i vojskom:\n- Brojne američke delegacije doveli smo u Pranjane: predstavnike Nacionalne garde Ohaja, Američke evropske komande, Američke vojne avijacije u Evropi... Marinci iz ambasade SAD priredili su poseban događaj pre nekoliko godina u školi Ivo Andrić u Pranjanima, kojoj je Ambasada sazidala sportsku modernu salu. Svi oni bili su impresionirani onim što se dogodilo u tom selu, ali i kulturom vaše zemlje, vašim narodom.\nPosle svega osnovao je Halijard fondaciju, iako više nisje na službi u Srbiji.\n- Osnovni cilj moje Fondacije je da širi znanje i čuva sećanje na Halijard misiju, na spasavanje više od 500 američkih vojnika tokom Drugog svetskog rata i ključnu ulogu srpskog naroda u toj akciji. Nadam se da ću time učvrstiti istorijske veze između srpskog i američkog naroda koje spajaju iste vrednosti – ljubav prema slobodi i demokratiji. Delimo vrlo važne momente istorije i to je priča koja ne sme da se zaboravi i mora biti ispričana.\nSa Paićem i Vidakovićem u Pranjanima, Foto: Privatna arhiva\nKako kaže, u Fondaciji imaju tri osnovna cilja koja žele da ispune do sledećeg septembra, kada će održati treći memorijalni skup na Galovića poljani kraj Pranjana odakle su poletali avioni sa vojnicima. Prethodna dva skupa održana su zahvaljujući pomoći Ambasade SAD, Ministarstva odbrane Srbije i Predsedništva Srbije.\n- Želimo da oko Pranjana postavimo posebne table i obeležja koja putnicima ukazuju šta se dogodilo na tom istorijskom mestu. U pregovorima smo sa vlasnikom zemljišta na Galovića poljani, kako bismo podigli spomen obeležje o operaciji Halijard. U Pranjanima smo osnovali posebno udruženje koje radi zajedno sa Fondacijom Halijard. Upravo zato sam pre dve nedelje boravio u Srbiji i sastao se sa njima. Mislim da je izuzetno važno da lokalna zajednica bude uključena u naše projekte, ali i vaše državne institucije koje su već iskazale veliko interesovanje.\nDžon Kapelo obožava celu Srbiju i zato nam se rado vraća:\n- U Srbiju sam prvi put došao u proleće 2007. godine i ostao do jeseni 2010. Živeo sam u Dalmatinskoj ulici u Beogradu, u divnom kraju. Svaki dan sam šetao do posla,a u slobodno vreme lutao sam gradom i upoznavao ga, njegovu arhitekturu, mesta za izlaske, upoznavao narod. Srbija je divna zemlja, puna različitosti i o tome stalno svima pričam, gde god da sam. Zbog položaja na raskršću carstava i kultura, Srbija ima i neverovatno zanimljivu istoriju. Smatram da sam imao veliku sreću da živim ovde i upoznam sve te uticaje koji i dalje postoje.\nOn objašnjava za Alo! kako je postao američki vojni pilot i napredovao do vojnog atašea.\n- Kada sam prvi put seo u avion poželeo sam da budem pilot. Imao sam oko 10-11 godina. Tada sam odlučio da će to biti moj poziv. Kada sam završio srednju školu upisao sam se na Vazduhoplovnu vojnu akademiju SAD, koja traje četiri godine. Tu sam postao oficir Američkih vazdušnih snaga i uskoro sam poslat na posebnu obuku. Leteo sam oko 12 godina,uglavnom na stelt bombarderima B2, da bi potom prešao u vojnu diplomatiju.\nPrvo sam bio raspoređen u evropsku komandu američkih snaga, u Štutgartu, u Nemačkoj, što je glavni štab svih snaga SAD za Evropu. Tu sam se prvi put bavio vojnim problemima na Balkanu. Dosta vremena proveo sam u Bugarskoj, Rumuniji, Hrvatskoj, Albaniji, Makedoniji i Sloveniji. Pošto sam tri godine radio u ovoj oblasti, poslat sam u Beograd, u ambasadu SAD kao vojni ataše vazduhoplovnih snaga. Posle oko godinu i po postao sam ataše ministarstva odbrane i u Beogradu sam ostao tri i po godine.\nPotpukovnik Džon Kapelo trenutno je u službi kao vojni ataše u ambasadi SAD u Tel Avivu u Izraelu i radi na protivraketnoj odbrani.\nGuča, Exit, Roki i rakija\nPutovao sam po celoj Srbiji i ne bih znao šta bih vam od svega što me je oduševilo izdvojio. Poseta Žitištu je nešto što mi se urezalo u pamćenje. Neverovatno sam ponosan što tamo postoji spomenik Rokiju. Tako divne uspomene i iskustva nosim, od Novog Pazara na jugu do Subotice na severu. Smatram da sam imao sreću da odem na Exit u Novom Sadu, na Festival trube u Guči... Da ne pričam o hrani i piću. Kako su vam dobri vino i rakija! O rakiji sam gotovo sve naučio, i sada, na novoj službi u Tel Avivu, uvek imam jednu flašu sa sobom.\n13/12/2015 - 20:38\nJeste, jeste Dzone, Srbi vole svoje prijatelje, a neprijatelje, pazi cuda, cak ni ne mrze, ali su najogorceniji narod ovog sveta. Toliko su spasili vasih pilota, oborenih od Nemaca, a vi mladi njihovi potomci niste postovali njihovu zelju I ljubav prema Srbima, pa ste nam 1999 vratili sa zahvalnoscu sa kakvom niko nikad nikom nije uzvratio, to pricaj dragi Dzone u tvojoj Americi, cija vlast vise nije prijatelj nama Srbima.\n88 + 94 -\n13/12/2015 - 18:56\nOvo je trebao da bude drzavni projekat 90 tih godina proslog veka ili 6.oktobra 2000. Pozdravite Broza ako se vrati sa lecenja iz Lubljane.\n81 + 87 -\n13/12/2015 - 15:43\nOd toliko silne ljubavi i u znak zahvalnosti ste nas bombardovali punih 78 dana a o tome ni reči. Sačuvaj bože šta smo postali.\n13/12/2015 - 14:06\nZiv je Draza,umro nije,dok je Amera...Od Srba vise nema vajde,zavrsena prica. Bio jednom jedan veliki narod...E istoriju da vas uce Amerikanci,bruke vece nema nigde, e moji Vi. Zao mi je sto ste moji,a ne nekog mog neprijatelja,ko je vas poznavao,ni pakao mu nece tesko pasti,sto bi reko Pantelija Topalovic. Nekad srpska deca isla u vojne skole,a sada u frizere i stiliste,Pu!\n97 + 94 -\nIMALI 50 PUTA VIŠE GLASOVA!? Albanci otvorili poslednje kutije, rezultati izbora će mnoge iznenaditi!\nCRVENO-BELI SUNOVRAT! Zenit upisao prvi trijumf i to nad Olimpijakosom!\nPOMOZIMO MALOM VIKTORU! Ne može da pomera glavu, hoda i sedi! U nedelju se igra humanitarna utakmica kako bi se skupile pare za lečenje!\nSRPSKI KLUBOVI USPEŠNIJI OD HRVATSKIH! Briljantni Radanov vodio FMP do pobede i Mega upisala prvi trijumf!


• Dečije igralište za šampiona bezgotovinskog plaćanja\nAkcija u kojoj će učestvovati 60 lokalnih samouprava trajaće do istekao ove godine.\nPobednici će biti izabrani prema broju ostvarenih plaćanja karticom na šalteru lokalne samouprave u odnosu na broj stanovnika. - Lokalna samouprava koja bude imala najveći broj transakcija osvaja nagradu - dečje igralište u vrednosti 20.000 evra, a pet lokalnih samouprava koje budu imale najveći broj transakcija dobijaju besplatno novi portal, po uzoru na internet prezentaciju Vlade Srbije „U službi građana”, koja podrazumeva dvosmernu komunikaciju sa građanima - piše u pozivu.\nGradska uprava grada Sombora je saopštila, da je za svoje građane, tokom takmičenja, obezbedila pogodnost – najniže troškove provizije na plaćanje javnih usluga. Kako se navodi, provizija će biti 45 dinara na uplate do 4.500 dinara ili jedan odsto za uplate veće vrednosti. - Gradska uprava grada Sombora je na šalterima uslužnog centra putem POS terminala omogućila efikasnije i lakše plaćanje administrativnih taksi i naknada, kao i poreza na imovinu, bez popunjavanja uplatnice - naveli su nadležni. Plaćanje se vrši elektronski i dostupno je platnim karticama DinaCard, VISA i MasterCard.\nsavamajstor @ Čet, 04.07.2019. 03:50\ndečije igralište dinacard društvo mastercard šampioni bezgotovinskog plaćanja sombor uslužni centar visa vlada srbije\n• Radna akcija u Šikari\nGrađani, kao i izbeglice i migranti koji borave u prihvatnom centru, zajedno sa predstavnicima JKP Zelenilo i predstavnicima gradske uprave grada Sombora zajednički posadili 150 četinara, postavili par klupa kao i kanti za otpatke, odnosno parkovskog mobilijara.\n- Ovom zajedničkom akcijom uradili su nešto mnogo značajnije a to je pre svega otklanjanje predrasuda, upoznavanje kao i promovisanje volonterizma. Ovaj prostor je mogao da bude urađen jedino ovde i nadamo se da će kako građani tako i migranti iz prihvatnog centra koristiti ove terene, a mi ćemo se truditi da ovaj prostor oplemenimo onako kako i zaslužuje, a to pre svega mislim na ovu šumicu koja se nalazi iza - rekao je Antonio Ratković, zamenik gradonačelnice. Sombor je jedan od retkih gradova koji su na ovakav način dočekali i pomogli migrantima i izbeglicama da se što prijatnije osećaju dok čekaju odlazak u Mađarsku. Evropska unija u okviru podrške gradovima i opštinama u kojima borave migranti i do sada je pružala podršku u raznim vidovima donacija. Nadaju se da će i dalje nastaviti da pomažu gradove koji su na ovako lep način dočekali i pomogli migrantima i izbeglicama - poručili su iz komesarijata za izbeglice i migracije, odnosno Podrške Evropske unije opštinama i gradovima.\nPrihvatni centar za izbeglice i migrante Sombor ustanovljen je u starom vojnom objektu Šikara, koji se nalazi središtu najpoznatijeg gradskog izletišta. Kako je navedeno u periodu od 2016. godine do danas u centru bilo smešteno 3.000 migranata i izbeglica. Zahvaljujući Podršci Evropske unije opštinama i gradovima u kojima borave izbeglice i migranti, izgrađeno je dečije igralište koje se nadovezuje na postojeći sportski kompleks i pruža priliku za društvene aktivnosti kako migranata koji su smešteni u blizini, tako i lokalnog stanovništva. Dodatno, u okviru Podrške Evropske unije, sa zadatkom da održava ovaj prostor, JKP Zelenilo angažovalo je jednog radnika.\nsavamajstor @ Ned, 25.11.2018. 21:48\nantonio ratković dečije igralište društvo izbebglice izletište jkp zelenilo migranti podrška evropske unije opštinama i gradovima radna akcija šikara sombor sportski tereni\n• Počelo postavljanje igrališta u Stanišiću\nUskoro novo igralište za decu u Stanišiću - saopštilo JKP Zelenilo.\n- Radnici građevinske operative JKP Zelenilo otpočeli su juče izgradnju dečijeg igališta u Stanišiću. Narednih dana na platou u Ulici Cara Lazara, na izlazu iz sela i pravcu ka Riđici, biće postavljeno pet sprava za razonodu: ljuljaška, klackalica, vrteška, tobogan i penjalica, a uz igralište će biti i dve klupe kao i pripadajući deo mobilijara (posude za otpad). Izgradnja dečijeg igrališta u Stanišiću izvodi se u sklopu akcije obnove postojećih i izgradnje novih igrališta u svim naseljenim mestima na teritoriji grada Sombora, koju Zelenilo, u saradnji sa Gradskom upravom Grada Sombora, sprovodi nekoliko godina unazad - naveli su iz JKP Zelenilo. Nije obelodanjena vrednost radova.\nObzirom da je JKP Zelenilo preuzelo obavezu da brine o dečijim igralištima na teritoriji grada ukazujemo da je neophodna reakcija nadležnih na nezavršeno igralište u Šikare, koje su po izbijanju migrantske krize sagradili stanovnici ovog kraja grada. Novopostavljeno igralište u Šikaru nalazi se uz ruinirani objekat Doma kulture i nije potpuno bezbedno. Potrebno je dodatno osigurati sprave i dvorište učiniti prijatnijim za boravak.\nsavamajstor @ Čet, 20.07.2017. 03:02\ndečije igralište dom kulture jkp zelenilo klackalica ljuljaška penjalica privreda put ka riđici sela šikara sombor stanišić tobogan vrteška\n• Muke sa stolicama\nČitaoci SOinfo.org portala su prethodnih dana ukazali na dva problema, koje su, sasvim slučajno, izazvale dve stolice.\nPrva fotografija je pristigla iz Doma zadravlja „Dr Đorđe Lazić”. Ovekovečena je neispravnost stolice za teško pokretne koja je u somborskoj zdravstvenoj ustanovi instalirana pre gotovo pet godina. Ambasada Kraljevine Norveške i Grad Sombor su u ovaj projekat tada uložili skoro 21.000 evra. Još početkom 2013. godine posetioci portala pisali su da je briga prestala već po završetku „svečanog puštanja u rad”.\n- Stolica je u kvaru, a zbog povlačenja sa našeg tržišta firme preko koje je nabavljena, morali smo da kontaktiramo proizvođača iz Holandije i još uvek očekujemo njihova upustva odnosno po potrebi rezervne delove - objasnila je direktorica Doma zdravlja „Dr Đorđe Lazić” dr Emeše Uri.\nSlika druga nastala je dečijem igralištu u parkiću kraj samoizbora. Van funkcije je jedina raspoloživa „ljulja”, a iako se radi o najposećenijem dečijem igralištu u gradu, nema reakcije nadležnih službi. Da bi mališani ponovo mogli da uživaju u čarima ljuljanja potrebno je ulaganje od stotinjak dinara. Dva šarafa, malo „majstorske čarolije” i akcija koja traje svega desetak minuta. Ili možda smisao „društveno odgovornog poslovanja” nisu dečiji osmesi i zadovoljni roditelji?!\nsavamajstor @ Sre, 17.05.2017. 05:06\nambasada kraljevine norveške dečije igralište dom zdravlja dr đorđe lazić društvo osi - osobe sa invaliditetom pokretna stolica samoizbor sombor


PREMIJERA: Marina Visković predstavlja “Probleme bogataša” (video) – Plus Radio\nHome / Jetset / PREMIJERA: Marina Visković predstavlja “Probleme bogataša” (video)\nPREMIJERA: Marina Visković predstavlja “Probleme bogataša” (video)\nBy Plus Radio on 04/12/2017 Vrijeme: 17:12\nPop zvezda Marina Visković predstavlja najprovokativniju pesmu koju je do sada snimila. “Problemi bogataša” je singl kojim najavljuje svoj treći po redu studijski album, a autori su Damir Handanović i Marina Tucaković.\n– Svesna sam da će ova pesma izazvati burne reakcije i to nam je i bio cilj. “Problemi bogataša” govore o devojci koja želi lagodan život i spremna je da se odrekne nežnosti i ljubavi zbog skupe garderobe i novca – otkriva Viskovićeva.\nU spotu Marina nosi seksi kreacije Darka Kostića, a kako sve to izgleda pogledajte u videu:\n← Previous Story INTERVJU, PEVAČ SE SEĆA PROŠLIH VREMENA\nNext Story → Kim Kardašijan: Problemi sa surogat majkom


sprema se SABLJA 2: HAPSE KRIMINALCE I FUNKCIONERE! – UCENTAR\nSkoro svi glasali za SNS a jedino njihova ulica nije asfaltirana!\nORUŽARI: „Sve smo bliži protestima u Beogradu- Nadzorni odbor pravi haos u fabrici“!\nPolicija i dalje traga na jezeru za telom nesrećne devojke\nRonaldov dres za Gavrila. Na Limunudu ima već dve ponude..\nsprema se SABLJA 2: HAPSE KRIMINALCE I FUNKCIONERE!\nU Centar 07/04/2021\t2 Comments\nPolicija uskoro kreće u veliku akciju čišćenja Srbije od svih vidova kriminala, pise kurir.rs\nPrema informacijama u mediima, nakon višemesečnog prikupljanja operativnih i obaveštajnih podataka, kompletirana je tajna knjiga MUP u kojoj su za svaku od 150 opština i svaki od 23 grada taksativno navedene glavne kriminalne grupe i pojedinci koji deluju na tom području. Akcija će se sprovesti po podacima iz ovih papira, a knjiga se drži u tajnosti upravo zbog mafije, kako se ne bi desilo da procure detalji i kriminalci tako saznali da su na meti policije, prenosi sutra Srpski telegraf..\n„Knjiga je napravljena zaista mukotrpnim radom, koji je, praktično, počeo onog trenutka kada je na čelo Ministarstva unutrašnjih poslova došao Aleksandar Vulin. U njoj je do detalja navedeno, ali i potkrepljeno odgovarajućim dokazima, ko se čime bavi u kom delu Srbije. To je ogroman broj imena, a na spisku su svi, od krupnih zverki i mafijaša preko biznismena i političara do lokalnih dilera narkotika, obijača kola, zelenaša i sličnih kriminalaca“,objašnjava sagovornik našeg lista iz vrha MUP.\n„Postoji spisak bezbednosno interesantnih osoba koje se nalaze u svakoj opštini i zadatak policije je da ih sankcioniše. Padaće zbog utaje poreze, nelegalne gradnje, ilegalnog posedovanja oružja, dilovanja droge… Jedino je važno da se ti ljudi, u skladu sa zakonom, sklone s ulice“, rekao je Vulin.\n„Stavlja se akcenat na političare i državne funkcionere, čak i funkcionere SNS, direktore velikih preduzeća. MUP poseduje spisak ljudi iz tog sveta koji će biti privedeni pravdi. Pitanje je ako ne dana onda nedelje kada će biti procesuirani. Sve na bazi podataka prikupljenih u poslednjih četiri-pet meseci, otkad je Vulin na čelu ministarstva“, ističe Vujačić za naš list i pojašnjava:\n„Da ne budem pogrešno shvaćen, ja sam jedan od osnivača SNS i član sam Glavnog odbora. Ne govorim ovo zato što mi je milo, nego zato što je mreža onih koji su se ogrešili o zakon, a vi ste je objavili u sredu u vašim novinama, nažalost, tačna“, navodi Vujačić.\n„Ranije ste imali da svaka opština u Beogradu ima svoj kriminalni klan. Očito je sada plan da se zaore od vrha do dna, sve do sitnih dilera koji prodaju drogu po pijacama i ispred škola. Ministar Vulin je rešio da obezbedi miran život građanima ma gde da žive, od velikih gradova do najmanjih sredina“, ističe Spasić.\nucentar.rs foto: privatna arhiva/prinskrin/mup\nZoran Đorđević novi direktor "Pošte Srbije"?\nBrani se ćutanjem. Određen pritvor Kragujevčaninu zbog ubistva u pokušaju\nU Aranđelovcu peticija podrške čoveku koji je ubio kriminalca i narkodilera!\nBukagije za predsednika opštine Grocka zbog paljenje kuće novinaru!\nVreme hapšenja i razonode-uhapšena predsednica Suda u Kraljevu, javlja nova.rs\nMEGAEKSKLUZIVNO: snimak pljačke pumpe u Kragujevcu, radnici oterali razbojnika! (VIDEO)\n07/04/2021 - 10:19 pm\nEeee ako je Srpski Telegraf izvor onda će sigurno da bude više hapšenja.Kad se ojagnji ovan🤨🙄\n08/04/2021 - 8:58 am\nBiće biće ite kako\nLeave a Reply to Kragujevčanin


Rabljeni Krone građevinarstvo - Ostalo oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Građevinarska oprema > Krone\nRabljeni Krone građevinarska oprema na prodaju\n» Napredno pretraživanjeKljučna riječGrupa proizvoda / vozilaGrađevinarstvoGrađevinarstvo - Ostalo (6)Dodatna oprema (1)Podzemni utovarivač (1)Radne platforme i dizalice (1)MarkaKroneModelAM243 (1)AM283 (1)BIG X (1)BigPack 127 (1)Dolly Untersetzachse mit SDC 36 Auflieger (1)EC320 (1)MB12-40 HOOGWERKER (1)Przyczepa BDF / (1)SMF-MR particulate filter (1)Prikaži višeCijena (HRK)–Godina proizvodnje–KontinentEuropa (6)Amerike (3)DržavaSjedinjene Države (3)Njemačka (2)Češka Republika (1)Nizozemska (1)Poljska (1)Ujedinjeno Kraljevstvo (1)Prikaži višeSa cijenomSa slikamaNajnoviji 24 hNajnoviji 7 d\nPregledaj oglase rabljene Krone građevinarstvo - Ostalo na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene Krone građevinarstvo - Ostalo kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene građevinarstvo - Ostalo na prodaju kliknite na link.\n9 Rezultati pretraživanja za "Krone građevinarska oprema"\nKrone BigPack 127Ostalo 2002 Češka Republika123.799 HRK\nKrone Dolly Untersetzachse mit SDC 36 AufliegerOpća stanje (1-5): 4, Bruto težina: 36, Max. kapacitet opterećenja: 60, Max. radno opterećenje: 60, Motor: 0.036Podzemni kamioni za rudarenje 2013 Njemačka, -263.152 HRK\nKrone SMF-MR particulate filterOstale komponente 2014 Njemačka, Netphen8.239 HRK\nKrone AM243SOstalo 2013 Sjedinjene Države, Berryville, Arkansas70.894 HRK\nKrone Przyczepa BDF /Ostalo 2014 Poljska70.585 HRK\nKrone MB12-40 HOOGWERKERPrikolice sa podiznom košarom 1998 Nizozemska, Meerkerk, Nederland37.345 HRK\nKrone BIG X 1100Ostalo 2011 2255 h Ujedinjeno Kraljevstvo984.454 HRK\nKrone AM283SOstalo Sjedinjene Države, Abbottstown, Pennsylvania60.260 HRK\nKrone EC320Ostalo 2012 Sjedinjene Države, Abbottstown, Pennsylvania46.081 HRK\nOvdje je kompletna lista polovnih Krone građevinarstvo - Ostalo za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Krone građevinarstvo - Ostalo koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Ne zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju novi oglasi za rovokopače-utovarivače, bagere, dizalice, dampere, utovarivače i druge građevinske mašine i mašine za puteve. Pročitaj više


Jahorina Ultra Trail 2018 - save the date! | MOOSHEMA GAZETA\nYou are at:Home»Fitness»Trčanje»Jahorina Ultra Trail 2018 – save the date!\nBy Mooshema on\t 02/03/2018 2 Comments\nAko volite prirodu i aktivan odmor, a šta mislite o trci po Jahorini?\nSanja Kavaz (ona što štrči jer trči, i obrnuto), izborila se da Jahorina Ultra Trail postane onakva trka oko koje planiraš svoj godišnji odmor. Pre i posle trke, ili usput, posle trke. Pratila sam njene početke i pratila sve porođajne muke, iz kojih se svake godine rodi jedna od najlepših trka u regionu.\nOvogodišnje, 4. izdanje trke održaće se od 28. do 29. jula 2018.\nNe kažem najtežih, jer pored najteže ultre (104 km), tu su i trkice i trke za različite kondicije i pripreme:\nMini je 14 km duga staza, idealna za brze trkače, ali i za početnike u trail trčanju.\nMidi je duga 34 km i prava poslastica za ljubitelje trčanja u prirodi koji žele izazov nakon kog će biti odmorni za izlazak, druženje na planini i druge aktivnosti.\nMaxi dug 69 km je za brze ultraše ili one koji će prvi put probati format ultre jer nema mnogo uspona i nije preteška.\nJUT se odvija na stazama i bogazama u netaknutoj prirodi Jahorine, Ravne planine, Romanije i Trebevića. Održava se u najtoplijim letnjim mesecima, tako da predstavlja i idealno rešenje za beg od gradskih vrućina i asfalta. I, sigurna sam, i odličan provod!\nNeverovatno je (ili nije), za kako kratko vreme je ova trka dobila takvu pažnju regionalne i svestske trkačke zajednice. Sanja mi kaže da je do sada oko 1100 finišera iz 30-ak zemalja završilo trku. Najviše ih je bilo prošle godine, čak 400 trkača iz 23 zemlje! Međutim, jako je zanimljivo i da se broj žena rapidno povećava, pa su samo prošlogodišnje, najduže i najteže trke, Maxi i Ultra Trail, imale 100% više učesnica nego ranije trke!\nBodovi i kvalifikacije\nJUT trke nose kvalifikacione bodove čak i za Ultra Trail du Mont Blanc trku!\nKao i svaka trka, i ova ima svoje early bird startnine. I, najbrže se prodaju najteže trke. To je onaj deo trkačkog planiranja koji ja ne razumem u potpunosti, jer sam amaterka, a to je planiranje trkačke godine i prikupljanje bodova. Tri JUT trke (Midi, Maxi i Ultra) nose bodove ITRA-e (International Trail Running Association), odnosno kvalifikacione bodove koji su važni za nastupe na nekim trkama Svetskog kupa u ultra-trailu. Domaći trkači se najčešće spremaju i skupljaju bodove kako bi se kvalifikovali za UTMB (Ultra Trail du Mont Blanc).\nTrenutno su, saznajem od Sanje, u fazi verifikacije staza za ovogodišnje izdanje što znači da ih ITRA obrađuje i da će uskoro potvrditi bodovnu skalu koja se neće razlikovati od prošlogodišnje. Tako će tako Midi nositi 2, Maxi 4 a Ultra 5 bodova.\nPredprijave su počele još 20.10.2017. godine i traju do kraja marta. Ukoliko se do tada ne popuni maksimalan broj učesnika, prijave se otvaraju 01.04. za naredni krug koji traje do 13.07.2018. godine ili do popune maksimalno dozvoljenog broja takmičara. Prijave su online a potpunim se smatraju nakon što učesnik na račun organizatora uplati definisani iznos startnine.\nTakođe, postoje i early bird cene startnina. Do kraja marta cene su:\nULTRA >104 km > 100 KM ili 52 EUR\nMAXI > 69 km > 80 KM ili 41 EUR\nMIDI > 34 km > 60 KM ili 31 EUR\nMINI > 14 km > 30 KM ili 16 EUR\nUplate su na račun organizatora ili putem PayPala, a sve informacije i prijavu možete izvršiti preko Jahorina Ultra trail zvaničnog sajta.\nTri najvažnija razloga da dođete na Jahorinu\nCitiram direktoricu trke, Sanju Kavaz:\n1. Ako se uz markaciju koja je odlična ipak uspijete izgubiti na našoj trci, bar ćete tumarati najljepšim krajolicima Sarajevsko-romanijske regije na kojima je 1984 održana Olimpijada.\n2. Ako želite učestvovati na trci na kojoj je omjer žena i muškaraca 1:1, dođite na Mini.\n3. Možda se vama i ne trči toliko koliko ste se zapravo uželjeli sarajevskih ćevapa, pita i baklava. Ne ljutimo se, znamo da vi zapravo primarno dolazite da ugodite svom nepcu i guzici i uzput istrčite i neku našu trku.\nPoziv blogerima trkačima\nAko trčite i pride pišete o tome na svom blogu ili nekom portalu, možete se uključiti u JUT blogersku mrežu i objaviti ovakav jedan najavni tekst, i ostvariti mogućnost za besplatnu kotizaciju, smeštaj, izlet i svašta nešto još.\nSa ovog linka možete preuzeti sve materijale.\nHappy running & blogging!\nJahorina JUT Sanja Kavaz trail Ultra trail\nPrevious ArticleLagami suknja za zimsko trčanje <3\nNext Article Zdravo u 2020!\nNikola on 22/11/2018 14:26\nKao neko ko je amater u trcanju, veliki mi je san da ucestvujem.\nMarko on 23/12/2019 02:07\nStvarno svaka cast .\nTrcim duzi period ali voleo bi jednog dana da se oprobam u necemu slicnom . Sve pohvale


Dodeljene nagrade Plamen strasti\nKompanija Gorki list u Kristalnoj dvorani hotela Hyatt 15. decembra tradicionalno je dodelila nagrade Plamen strasti najuspešnijim javnim ličnostima u muškoj i ženskoj kategoriji koje je odabrao žiri sastavljen od urednika domaćih medija\n1 / 23 Foto: Ivan Dobričić\nNagrada Plamen strasti ustanovljena je rukovodeći se činjenicom da je strast osnovna pokretačka snaga života, a uručuje se javnim ličnostima iz Srbije koje se izdvajaju svojim pristupom životu, poslu i ljubavi. U duhu plamena i strasti u interesantno dekorisanoj dvorani, u kojoj je preovladvala crvena boja, nagrade u ženskoj kategoriji dobile su: Mirjana Bobić Mojsilović, Milka Forcan, Nađa Higl, Mirjana Karanović, Olivera Katarina i Marijana Mateus. Specijalnu nagradu za doslednost svojoj ideji življenja i stvaralaštva dobila je Eva Ras, a posthumno je dodeljena i Olji Ivanjickoj. Nagrađeni u muškoj kategoriji su: Radomir Antić, Vlado Georgiev, Jovan Ćirilov, Novak Đoković, Ivan Tasovac i Sergej Trifunović.\nTAGOVI: Plamen strastinagradepriznanjaNađa HiglMirjana Bobić-MojsilovićMilka ForcanMirjana KaranovićOlivera KatarinaMarijana MateusEva RasOlja IvanjickiRadomir AntićVlado GeorgievJovan ĆirilovNovak ĐokovićIvan TasovacSergej Trifunović


Deichmann nova kolekcija jesen/zima 2018/2018 osvojila Sarajevo! - Jer volimo cipele\nU predivnom ambijentu sarajevskog restorana Kilim, Deichmann je predstavio novu kolekciju obuće i torbica jesen/zima 2018/2019. i uveo nas je u jednu drugačiju dimenziju, neodoljive simbioze eksplozivne energije i savremenog spoja.\nFotografije s revije i druženja pogledajte u galeriji i odaberite svoj omiljeni model. 📷 Amer Kajmović


Lista svih bankarskih provizija na sajtu Narodne banke Srbije - Računi.rs\nNarodna banka Srbije objavila je na svom sajtu listu svih naknada koje banke naplaćuju građanima i privredi.\nNaknade pružalaca platnih usluga povezane s platnim računima dostupne su na internet prezentaciji Narodne banke Srbije, kao i na internet prezentaciji Tvoj novac. Primena odredaba Zakona o izmenama i dopunama Zakona o platnim uslugama kojima je predviđena veća transparentnost naknada koje naplaćuju pružaoci platnih usluga, bolja informisanost i veća zaštita korisnika platnih usluga počela je 17. marta (osim odredaba čl. 28. do 30. ovog zakona koje će se primenjivati od dana pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji).\nNajznačajnije novine koje donosi Zakon o izmenama i dopunama Zakona o platnim uslugama odnose se na standardizaciju terminologije u oblasti platnih usluga, kako bi korisnici mogli da se na jednostavan i lak način upoznaju sa značenjem najznačajnijih platnih usluga, kao i da brzo i lako da uporede ponudu i tarife različitih pružalaca platnih usluga. Narodna banka Srbije je s tim ciljem utvrdila Listu reprezentativnih usluga na kojoj se nalazi 14 najznačajnijih platnih usluga za potrošače i 18 platnih usluga za pravna lica i preduzetnika. Navedena lista obavezna je za sve pružaoce platnih usluga i oni će biti dužni da je učine lako dostupnom, odnosno da je u predugovornoj fazi na zahtev korisnika dostave bez naknade.\nPored toga, pružalac platnih usluga će biti dužan da pripremi Pregled usluga i naknada povezanih s platnim računom na obrascu koji je utvrdila Narodna banka Srbije i koji sadrži spisak usluga s pomenute liste reprezentativnih usluga koje pružalac platnih usluga ima u ponudi i podatke o pojedinačnoj naknadi za svaku takvu uslugu.\nZnačajnu novinu predstavlja i to što će pružalac platnih usluga biti dužan da najmanje jednom godišnje dostavi korisniku izveštaj o svim naplaćenim naknadama za usluge povezane sa njegovim platnim računom, takođe na obrascu koji je utvrdila Narodna banka Srbije. Na ovaj način korisnik platnih usluga će imati uvid u godišnji, zbirni iznos naplaćenih naknada po pojedinačnim uslugama i zbirno za sve usluge, što će mu omogućiti da stekne sliku o tome koliko novca godišnje zbirno izdvaja za plaćanje pojedinačnih različitih naknada za usluge povezane s platnim računom. Pružaoci platnih usluga su u obavezi da potrošačima ovaj izveštaj dostave jednom godišnje, i to najkasnije do 1. marta tekuće godine za prethodnu kalendarsku godinu. Kada je reč o preduzetnicima i pravnim licima, pružaoci platnih usluga izveštaj o naplaćenim naknadama jednom godišnje dostaviće i njima, ali na zahtev ovih korisnika (s obzirom na to da mnogi od njih zbog svog poslovanja na dnevnom nivou dobijaju podatke o naknadama koje plaćaju pružaocima platnih usluga).\nPosebno ističemo da je Narodna banka Srbije na svojoj internet prezentaciji objavila podatke o naknadama pružalaca platnih usluga za platne usluge (za one koje se nalaze na listi reprezentativnih platnih usluga, kao i za uslugu uplate gotovog novca na tuđ platni račun). Na taj način na jednom mestu su pregledno date sve usluge s liste reprezentativnih usluga i naknade koje različiti pružaoci platnih usluga naplaćuju za te usluge. Ovo će biti najlakši i najbrži način da korisnik uporedi ponudu i tarife naknada kod različitih pružalaca platnih usluga i opredeli se za onog koji mu najviše odgovora. Pružaoci platnih usluga odgovorni su za tačnost podataka objavljenih na internet prezentaciji NBS i imaće zakonsku obavezu da redovno ažuriraju ove podatke, kako bi korisnici platnih usluga imali na raspolaganju ažurne i pouzdane informacije.\nNaknade pružalaca platnih usluga povezane s platnim računima dostupne su na internet prezentaciji Narodne banke Srbije, kao i na internet prezentaciji Tvoj novac.\nUkazujemo i na to da su od 17. marta 2019. počele da se primenjuju i odredbe Zakona o izmenama i dopunama Zakona o platnim uslugama kojima se uređuje postupak promene platnog računa sa prethodnog kod novog pružaoca platnih usluga i odredbe kojima se korisniku platnih usluga – potrošaču garantuje pravo na platni račun s osnovnim uslugama.\nNaime, korisnici platnih usluga koji smatraju da ugovoreni način i uslovi pružanja platnih usluga povezanih s platnim računom više ne odgovaraju njihovim interesima ili da bi im drugi pružalac platnih usluga pružio povoljnije uslove, moći će da daju ovlašćenje novom pružaocu platnih usluga i time da iniciraju postupak promene platnog računa. Odredbe zakona imaju za cilj da s aspekta korisnika platnih usluga pojednostave inače kompleksan proces promene računa, s obzirom na to da taj proces zahteva otvaranje novog platnog računa, prebacivanje trajnih naloga, direktnih zaduženja i eventualno zatvaranje starog platnog računa. Kako bi korisnik platnih usluga bio pošteđen različitih administrativnih prepreka, sve što treba da uradi je da novom pružaocu platnih usluga podnese pismeno ovlašćenje za promenu računa, a onda je taj pružalac platnih usluga dužan da u bliskoj saradnji s prethodnim pružaocem platnih usluga, u zakonom utvrđenim rokovima, razmeni sve potrebne informacije kako bi korisniku omogućio korišćenje novog platnog računa i usluga povezanih s tim računom. Pružaoci platnih usluga su dužni da korisnicima pruže svu potrebnu pomoć i da ih blagovremeno i jasno upoznaju s uslovima i trajanjem postupka za promenu računa.\nOdredbe kojima se uređuje pravo na platni račun s osnovnim uslugama treba da podstaknu veću finansijsku inkluziju i lakši pristup platnom računu i savremenim platnim uslugama koje korisnicima donose niže troškove i manje rizike, a ujedno povećavaju udeo bezgotovinskih plaćanja što utiče na smanjenje sive ekonomije, kao i na smanjenje rizika od pranja novca.\nPlatni račun sa osnovnim uslugama do sada nije bio propisan u pozitivnom zakonodavstvu Republike Srbije i po prvi put se zakonom propisuje da taj platni račun obuhvata usluge koje omogućavaju uplate i isplate gotovog novca na platni račun, odnosno s platnog računa i usluge prenosa novčanih sredstava s platnog računa, odnosno na platni račun direktnim zaduženjem, korišćenjem platne kartice (uključujući plaćanja putem interneta) i transferom odobrenja, uključujući trajni nalog (na odgovarajućim uređajima, šalterima banaka i korišćenjem interneta).\nNarodna banka Srbije veruje da će sve navedeno doprineti većoj transparentnosti i uporedivosti naknada koje naplaćuju pružaoci platnih usluga, a posledično i njihovom snižavanju, s obzirom na to da je u interesu pružalaca platnih usluga da vode cenovnu politiku koja će im omogućiti konkurentnost na tržištu, kako bi privukli nove i zadržali postojeće klijente.\nPoseban informacioni sistem APR za dostavljanje izveštaja za 2018. dostupan korisnicima


U BiH se "gura" GMO hrana i loši proizvodi - Klix.ba\n30.1.2012. u 22:49\nPredsjednik Udruženja poljoprivrednih proizvođača Republike Srpske Vladimir Usorac rekao je da postoji sumnja da se Hrvatska želi osloboditi loših proizvoda prije ulaska u EU, izvozeći ih u BiH, kao i da se veliki broj genetski modifikovanih proizvoda uvozi u BiH.\n"Želimo obavijestiti potrošače, kao i poljoprivredne proizvođače da je na sceni napad na poljoprivrednu proizvodnju Republike Srpske, kao i BiH'', izjavio je Usorac Srni.\n''Postoji osnovana sumnja da se Hrvatska želi osloboditi loših proizvoda koji se ne mogu izvesti u EU, te ih guraju u BiH da bi se riješili ovih proizvoda prije ulaska Hrvatske u Uniju'', istakao je Usorac, izrazivši sumnju i da se veliki broj genetski modifikovanih proizvoda takođe ''gura'' u BiH.\nOn je istakao da Čobanov, ''državljanin Hrvatske na privremenom radu u Kancelariji'' ništa nije preduzeo niti ima namjeru da išta preduzme na otklanjanju ovih sumnji. "Ako su ove sumnje tačne, a najvjerovatnije da jesu, (Čobanov) onda učestvuje u sistematskom trovanju građana BiH'', istakao je Usorac i pozvao ga da podnese ostavku.\nUsorac je istakao da Hrvatska ponovo pokušava obmanama da zabrani izvoz mlijeka iz BiH u tu zemlju, podsjetivši da je izvoz mlijeka u Hrvatsku na godišnjem nivou za šest miliona KM veći nego što Hrvatska izvozi u BiH.\nPrema njegovim riječima, u Hrvatskoj su to obrazložili time da BiH nema proizvodnju mlijeka i da dva hrvatska farmera mogu proizvesti mlijeka koliko cijela BiH, iako je u BiH već nekoliko godina stabilna proizvodnja od 250 miliona litara mlijeka godišnje, a u Hrvatskoj proizvodnja konstantno opada, kako po količini, tako i po broju proizvođača.\nUsorac je pozvao Predsjedništvo BiH i Parlamentarnu skupštinu BiH, kao i sve entitetske vlasti, da se izjasne o ovim problemima i da kažu zašto se u BiH ne kontroliše hrana.\n"Umjesto 52 šlepera nekakvog loja, u BiH ulaze 52 šlepera mesa. Uprava za indirektno oporezivanje i Tužilaštvo vode istragu, ali u ovakvoj državi, koja ne vodi računa o zdravlju svojih građana, ne zna se gdje je taj loj završio, ali ne može se ni znati, jer nikad nije ni uvezen'', istakao je Usorac.\nOn je naglasio da je Udruženje poljoprivrednih proizvođača - stočara Srpske, kao i federalno udruženje, o ovim problemima obavijestilo Predsjedništvo BiH i tražilo razgovor o ovim i ostalim temama zbog ugrožavanja zdravlja ljudi, kao i poljoprivredne proizvodnje, ali i opstanak 500 000 seoskih domaćinstava.\n''Ako ništa ne bude preduzeto, upozoravamo građane ove države da im dolaze crni dani i molimo ih da ne kupuju uvoznu hranu koju niko ne želi da kontroliše'', upozorio je Usorac.\nPopulacija stanovništva u Japanu će biti umanjena za dvije trećine\n30.01.2012. u 23:31\n30.01.2012. u 22:27


Press Online :: Politika :: DAČIĆ: SPS ĆE BRANITI SRBIJU SVIM SREDSTVIMA\nDAČIĆ: SPS ĆE BRANITI SRBIJU SVIM SREDSTVIMA\nSocijalistička partija Srbije (SPS) braniće teritorijalnu celovitost Srbije "svim raspoloživim sredstvima do kraja", izjavio je danas predsednik SPS-a Ivica Dačić.\n"Molitve koje upućujemo Bogu upućene su da bismo živeli u miru, ali je najveći greh ne pomoći bližnjem svom, odnosno našem narodu na Kosovu, kada bude proglašna nezavisnost Kosova", rekao je Dačić na predizbornom skupu omladine SPS-a u Novom Sadu.\nDačić je rekao da SPS nikoga ne napada, već je spreman da brani Srbiju: "Mi ne kažemo da ćemo napadati bilo koga, ali uvek kažemo da će Kosovo, Bujanovac i Preševo, Novi Pazar i Tutin, Subotica i Mali Iđoš, ostati sastavni deo Srbije i socijalisti će braniti Srbiju svim sredstvima do kraja".Predsednik SPS-a je ocenio da se na dan izbora, 21. januara 2007. odlučuje "da li će Srbija i dalje živeti u divljem kapitalizmu ili društvu socijalne pravde".\nDačić je rekao da će SPS pokazati građanima Srbije "da ništa ne zavisi od zavisnika, nego od mladih ljudi, a to je omladina SPS-a", i dodao da bi Srbija 21. januara trebala "da digne glavu i izleči se od žutice".\nBivša rukometašica Svetlana Kitić je govorila kao kandidat za poslanika SPS-a na skupu u kongresnoj sali Novosadskog sajma gde je bilo oko hiljadu ljudi, pretežno aktivista omladine SPS-a.\nU sali nije bilo postera sa likom Slobodana Miloševića, a okupljeni su povremeno skandirali ime Ivice Dačiha.