Koliko smo napredovali na evropskom putu u protekloj godini? | Visoko.co.ba\nNaslovnica BiH Koliko smo na...\nKoliko smo napredovali na evropskom putu u protekloj godini?\n2020. biti će godina izazova među kojima su najvažniji lokalni izbori, uključujući i grad Mostar. Koliko smo napredovali na EU putu u protekloj godini i dokud smo stigli na putu ka kandidatskom statusu naše zemlje?\nIz godine u godinu evropski put BiH i kandidatski status naše zemlje za članstvo u EU svodi se na optimizam bh. političara i davanje datuma.\nNo, realnost sasvim drugačija. Jedino što je BiH u 2019. uradila je dostavljanje dodatnih odgovora na pitanja iz Upitnika Evropske komisije. Umjesto dugonajavljivanog mišljenja o kandidatskom statusu BiH, dobili smo listu sa 14 obaveza. Da bi se došlo do pregovaračkog statusa, nužne su, između ostalog, izmjene izbornog zakonodavstva u skladu s evropskim standardima, izmjene Ustava za koji je ocijenjeno da sadrži etničke odredbe.\nStručnjaci smatraju da je Evropska komisija prepoznala da u Ustavu BiH postoji sistemska diskriminacija, koja, kako tvrde, ne može biti dijelom evropskih standarda. Naglašavaju da su svih 28 zemalja koje su danas članice EU-a morale izmijeniti svoje ustave prilikom ulaska u EU, tako da je to nezaobilazno i za našu zemlju. No, postavlja se pitanje ima li političke volje?\nAnalitičar za evropske integracije Denis Čarkadžić ne vjeruje da će ovo Vijeće ministara BiH imati poliitčke volje da provede ono što se traži u Mišljenju Evropske komisije: “Primjera radi, u većini slučajeva te mjere koje se traže da se provedu direktno bi udarale u temelje moći i načina vladavine na kojima počivaju partije, pogotovo ove s nacionalnim predznakom”.\nNovinar Elvir Bucalo podsjeća da su u novom Vijeću ministara BiH gotovo svi izabrani ministri i njihovi zamjenici poznati sudskim ili tužilačkim organima: “Kako će ti ljudi da ispune sve te navode, sve to što traži EK i u 14 tačaka, koja kreću od vladavine prava do osnovnih ljudskih sloboda”.\nKako i kojim tempom ćemo se kretati na evropskom putu zavisit će od dva faktora.\n“Jedan je stav unutar EU-a o procesu proširenja. Drugi faktor je puno bitniji, a to je šta pojedina zemlja uradi u procesu evropskih integracija, odnosno koji su rezultati”, objašnjava Edin Dilberović, direktor DEI-ja\nA rezultati će zavisiti od volje bh. političara. Ako im je prioritet EU u godini koja je pred nama, morat će ispuniti 14 mjera iz Mišljenja Evropske komisije, što će značiti izmjene političkog sistema, modernizaciju Ustava i odustajanje od retrogradnih ideja.\nulazak BiH u EU\nČlanak prije‘Gračanica’ završila uspješno poslovnu i kalendarsku godinu\nSljedeći članakIspred Vječne vatre koncert Zabranjenog pušenja


» Aca Lukas i Sonja Šašić se venčali!\nPola sata pre početka crkvene ceremonije vidno raspoloženi mladoženja stigao je sa svojim roditeljima. Dok je koračao čekajući svoju dragu, Lukas je vidno šepao, potvrdivši priču „Alo!“ da je nedavno posetio lekara jer mu se pogoršalo stanje noge u koju je prošle godine upucan. Bivša žena Željka Šašića, Sonja, stigla je tačno na vreme u društvu ćerkice Sofije, koja je imala na sebi belu haljinu, nalik maminoj venčanici. Kako saznajemo, kuma joj je bila drugarica Aleksandra, koja je zbog toga doputovala iz Nemačke, dok se Lukasu u toj ulozi našao dugogodišnji prijatelj Zoran Petrović. Venčanju su prisustvovali i Lukasov sin i ćerka iz prethodnih brakova, a Sonja je uzela prezime Vuksanović.\nZanimljivo je da su crkvenom venčanju prisustvovali samo najbliži prijatelji i rodbina mladenaca, dok su kolege popularnog para stigli tek na građansko venčanje, koje je po podne obavljeno u novobeogradskom restoranu „Hacijenda“.\nNema komentara na “Aca Lukas i Sonja Šašić se venčali!”\n« Goca Tržan se „navukla“ na „Fejs“\nNapravi svoj Blog! Bloguj sa nama! :-) »


SRBI SU BAŠ NA CENI PREKO BARE! Pola NBA lige hoće Bogdana! - Informer\n08:07 NBA 0\nSRBI SU BAŠ NA CENI PREKO BARE! Pola NBA lige hoće Bogdana!\nZanimljiv preiod sledi za našeg Bogdana Bogdanovića... Velike su šanse da napusti Sakramento\nBogdan Bogdanović je pre tri godine potpisao najveći ugovor za jednog rukija koji je vredeo 27 miliona dolara.\nKAKVA JE ON FACA! Provocirali ga celu tekmu, Jokić još jednom pokazao kakav je ŠMEKER!\nTaj ugovor mu je istekao, on postaje restriktivni agent (RFA), što znači da će Kingsi imati priliku da izjednače svaku ponudu koju Bogdan Bogdanović bude dobio.\nKingsi su već "napunili" seleri kep plativši Badija Hilda, Herisona Barnsa i Dierona Foksa, oko 310 miliona dolara, pa ćemo videti šta novi generalni menadžer Monte Mekner može da smisli.\nPrema pisanju američkog novinara Kita Smita, Atlanta Hoksi, Njujork Niksi, Detorit Pistonsi, Šarlot Hornetsi, Majami Hit i Finiks Sansi su u dobroj situaciji u trci za potpis Bogdana Bogdanovića, jer im se nalazi na listi želja i mogu da ga priušte, a Kingsi će imati 48 sati da izjednače ponudu.\nAMERI PISALI O JOKIĆU! Igra košarku kao da je vaterpolo, a kida i odbojku!\nTehničke prirode radi, on će postati RFA tek kada mu stigne ponuda zvana "Qualifying offer" vredna 10.6 miliona dolara, pa će Kingsi moći da izjednače svaku sledeću koja mu stigne na adresu.\nJedno je sigurno, Bogdan je na ceni!\n07:18 NBA 0\n(VIDEO) DENVER PAO UZ ZVUK SIRENE! Jokić je bio magičan, ali jedan šut mu je SLOMIO SRCE!\nSrbija Košarka sport SAD NBA NBA liga Bogdan Bogdanović\nPOTPUNO SIVILO TUŽNOG SAKRAMENTA! Snovi srušeni, Bogdan pokušavao, Bjelica POTPUNO ZABORAVLJEN!\nKAD LOPTA NEĆE U KOŠ! Bogdan se pošteno obrukao!\nKARAMBOL NA TERAZIJAMA Sudar minibusa i dva automobila, MUŠKARAC TEŠKO POVREĐEN\n(VIDEO) HAOS NA POČETKU EMISIJE! Marija Kulić skočila na zadrugare ZBOG OVOGA, pa se žestoko obračunala sa Borom, Anakondom i Minom Vrbaški!\nRASISTIČKI SKANDAL TRESE ŠPANIJU! Novinar rekao da je sve nesporazum!\nVučić danas na forumu Šangajske organizacije za saradnju +


Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike - Ministar Pavić na radnom sastanku s virovitičko-podravskim županom Androvićem\nMinistar rada i mirovinskoga sustava mr.sc. Marko Pavić boravio je danas u radnom posjetu Virovitičko-podravskoj županiji gdje je se susreo sa županom Igorom Androvićem. Ministar Pavić i župan Andrović , između ostalog, razgovarali su o projektima i mjerama Ministarstva rada i mirovinskoga sustava koji županiji stoje na raspolaganju, a kojima je cilj potaknuti zapošljavanje i gospodarski rast. Župan Andrović naglasio je da su programi zapošljavanja iznimno važni u lokalnoj zajednici, posebno potpore za samozapošljavanje, te je pohvalio odluku da se s tim mjerama ide i dalje. Govoreći o programu „Zaželi“, virovitičko-podravski župan kazao je da su pozvali sve gradove i općine da se jave na otvoreni poziv, te da je njihova županija posebno zainteresirana za nabavku bicikala. Ministar Pavić, osvrćući se na program „Od mjere do karijere“, rekao je da je mjera samozapošljavanja posebno važna i da je bitno poticati ljude da se uključe u nju. Također, ministar je istaknuo da je projekt „ Lokalne inicijative za poticanje zapošljavanja“ bio jedan od važnijih projekata jer je za cilj ima prevladati regionalne i lokalne različitosti i potaknuti poticanje partnerskog pristupa u pripremi i donošenju politika vezanih uz stvaranje i jačanje ljudskih potencijala u skladu s lokalnim potrebama na tržištu rada. Ministar Pavić najavio je mogućnost povećanja alokacije od 400 milijuna kuna za program „Zaželi“, ako za to bude potrebe, te je naglasio da će u se u budućnosti jačati individualni rad s korisnicima unutar Hrvatskog zavoda za zapošljavanje.


IVANA - SPORTISTA GODINE!: Srbobran.net web portal\nIVANA - SPORTISTA GODINE!\nMlada reprezentativka Srbije, Ivana Curaković, po odluci Sportskog saveza opštine Srbobran, proglašena je za najboljeg sportistu 2017. godine. Njoj je sinoć dodeljeno priznanje, a uručio ga je predsednik opštine Radivoj Paroški.\nIvana je rođena 2000. godine. Već sa devet godina izabrala je sport kojim želi da se bavi i upisuje školu košarke Ženskog košarkaškog kluba „Srbobran“ . Vrednim radom, predanošću i talentom, vrlo brzo, uzela je učešće u generacijskim ekipama matičnog kluba.\nNesporan talenat zapažen je u Košarkaškom savezu Srbije i slede pozivi koordinatora mlađih selekcija Srbije za sportsko usavršavanje u krugu najtalentovanijih košarkašica u Srbiji.\nPrvi nastup, zajedno sa svojom sestrom Jelenom, kao članica srbobranskog kluba, za kadetsku reprezentaciju Srbije ima na prvenstvu Evrope 2016. godine u Italiji.\nOve godine, sada kao član kluba iz Mađarske, na prvenstvu Evrope za juniorke, plasmanom reprezentacije Srbije na drugo mesto u Evropi, osvaja srebrnu medalju, kojom kruniše svoj dosadašnji trud i rad svih koji su doprineli da se iskaže njen sportski talenat.\nU prepunoj sali "Pozorištance" večeras su dodeljena i ostala godišnja priznanja najuspešnijim sportistima i kolektivima naše opštine. Na početku svečanosti prisutne je najpre pozdravio Slobodan Sekulić, predsednik Sportskog saveza opštine Srbobran, a nakon njega i predsednik opštine Srbobran, Radivoj Paroški. Između ostalog, najavljujući mogućnost da se najbolji sportisti i kolektivi nađu na bilbordima, kao podstrek ostalima da se bave sportom i nagrada za postignute uspehe, Paroški je rekao:\nGodišnje nagrade Sportskog saveza pripale su:\n- Najuspešniji sportski kolektiv - KK Akademik\n- Najuspešnija mlada sportistkinja - Jovana Begečki (Džudo klub Turija)\n- Najveća nada muškog sporta - Stefan Tojzan (Rukometni klub Srbobran)\n- Nagrada za poseban doprinos i izuzetan značaj u razvoju i afirmaciji opštine Srbobran iz oblasti sporta - Dejan Živkov (FK Mladost-Radost)\n- Najuspešnija škola sporta - Odbojkaški klub "Elan Volley"\n- Najuspešniji trener - Milan Srdanović (Džudo klub Turija)\n- Nagrada za sveukupan učinak u oblasti sporta - Milena Ćorić (dugogodišnji sekretar Sportskog saveza opštine Srbobran)\n- Specijalna nagrada - Društvo za sport i rekreaciju invalidnih lica opštine Srbobran


Beograd, 05. Mart 2011. PR Objave: Najava -\nPodatak da čak 67% studenata i dalje želi da napusti zemlju po završetku studija, mladim ljudima koji svoju praksu i šansu za unapređenjem nalaze u Srbiji, svakako zvuči poražavajuće. Da li oni koji odlaze predstavljaju nekvalitetan kadar za srpske poslodavce, iako svaki dan čitamo o našim mladima koji zadivljuju svet svojim umovima?\nPodatak da čak 67% studenata i dalje želi da napusti zemlju po završetku studija, mladim ljudima koji svoju praksu i šansu za unapređenjem nalaze u Srbiji, svakako zvuči poražavajuće. Da li oni koji odlaze predstavljaju nekvalitetan kadar za srpske poslodavce, iako svaki dan čitamo o našim mladima koji zadivljuju svet svojim umovima? Da li ih mi to prelako gubimo ili stvarno za njih u našoj čaršiji nema mesta?\nMladi ljudi iz međunarodne studentske organizacije AIESEC su ovu priču pokrenuli pre 17 godina, svesni da na ova pitanja mogu odgovoriti samo u saradnji sa kompanijama. Usavršavajući se iz godine u godinu kao lider u oblasti razvoja karijere, AIESEC i u 2011-oj organizuje Career Days, koji srazmerno svojim godinama i ozbiljnosti sazreva i prerasta u sajam edukacije, praksi i poslova. Da bi se postavili standardi i opravdao epitet najboljeg sajma, od ove godine se uvode i interaktivne radionice namenjene mladima. Radionice će se održavati tri uzastopna vikenda pred sajam, sa ciljem da omoguće razvoj veština i znanja za koje su kompanije utvrdile da nedostaju ili su nedovoljno razvijene kod kandidata. Takođe, "Career Days 2011" biće u znaku ekologije, tako da pored standardnih ponuda, učesnice, kompanije koje učestvuju mogu da izaberu i štand od biorazgradivih materijala i epitet "Zeleni partner".\nKoncepcija samog sajma malo će se razlikovati od prethodnih. Pored dela na kome će kompanije imati svoje štandove i predstavljati mogućnosti koje pružaju, postojaće i odvojeni deo u kome će se predstavljati različite vrste stipendija i kurseva koje su u ovoj godini mladima na raspolaganju.\nGlavni događaj održaće se 5. i 6. aprila u hotelu "Continental Beograd", dok će se interaktivne radionice pod nazivom "Dani karijera" održavati tri uzastopna vikenda na različitim lokacijama u Beogradu, počevši od 19. marta. Pored šanse da se istaknu kao društveno odgovorne, kompanijama učesnicama se pruža mogućnost korišćenja baze podataka napravljene tokom godine, kao i mogućnost uspostavljanja interaktivnog odnosa sa mladim ljudima na radionicama i sajmu.\nJedini način da mladi ljudi sa puno potencijala ostanu u Srbiji jeste da im kompanije pruže ruku i pomognu u tome.\nNaziv: Career Days 2011\nIme: Marina Jukić\nFunkcija: Vice President External Communication\nsajam poslova, praksa, edukacija, poslovi, career days, dani karijera\nq: 19 - t: 0.04488 sec


Stižu novi Nokia Android telefoni!\n28. januar, 13:59\n05.05.2014. / 11:38 11:55\nUpravo gledate BOJANA RADOVANOVIĆ: David Radosavljević mi je najbolji drug i najveća podrška 0 Viral Pre 2 h Bojana Radovanović o pevačkoj karijeri.\nUpravo gledate Nina Todorović: Snimila bih duet sa Editom! 0 NetKulturno Pre 20 h @ninatodorovic.official u novoj epizodi #netkulturno daće nam ekskluzivnu priliku da čujemo deo njene nove pesme,...\nUpravo gledate Jovana Jeremić: Ja bih sve muškarce dripce kastrirala! 3 Realna priča Pre 40 min Voditeljka Jovana Jeremić otkrila koja je razlika između prevare i varanja, zašto bi oprostila svom suprugu prevaru,...


Pozorje mladih kraće, ali ne bez sadržaja | Luftika\nKraj maja i početak juna više od 60 godina rezervisani su za Sterijino pozorje – najvažniji pozorišni festival u Srbiji. Kao njegov neizostavni deo tu je i Pozorje mladih, propratni program koji popunjavaju akademije iz Srbije i regiona. Najmlađi glumci, reditelji i dramaturzi i ove godine će imati priliku da pokažu kakva nas pozorišna budućnost čeka.\nZa 61. Sterijino pozorje u Novom Sadu, od 110 odgledanih predstava, odabrano je sedam za selekciju nacionalne drame. Uporište i ovog festivala su tekstovi domaćih autora, a zbog smanjenog budžeta ove godine organizatori će potrošiti za trećinu manje novca nego prošle godine. Mera štednje zakačila je i Pozorje mladih koje će vremenski biti ozbiljno skraćeno, ali ne i sadržinski. Glavni i odgovorni urednik časopisa Scena, Sterijinog pozorja Zoran Đerić za O radio kaže da će program trajati svega tri dana.\n“Ono što je uobičajeno za ove programe to je da se predstavljaju pre svega studenti glume, često u kombinaciji sa studentima režije. Predstavljaju se nastavni programi i to je oduvek bila ideja da se vidi kako u pojedinim sredinama funkcioniše predavanje ili učenje glume i uopšte dramski postupak”, rekao je Đerić.\nSterijino pozorje je posvećivalo veliku pažnju razvoju mladih glumaca, reditelja, scenografa, pozorišnih kritičara, a u poslednje dve godine urednici Pozorišta mladih odlučili su da pokrenu dramaturške radionice kako bi odnegovali nove pisce, ideje i tekstove.\n“Pored ovih programa mi imamo veliki broj programa u kojima učestvuju mladi, pre svega studente sa akademija. Ne samo ove koji učestvuju u programu, nego i mnoge druge. Tu su dve dramaturške radionice na kojima će učestvovati po dva dramaturga iz Novog Sada, Beograda i Banje Luke. Osim toga imaćemo i radionice, između ostalog radionicu koja je posvećena školskom pozorištu, odnosno Pozorište bez zidova na kojem će učestvovati studenti Akademija koje će doći na Sterijino pozorje”, objašnjava Đerić.\nSelektorka ovogodišnjeg Pozorja Marina Milivojević-Mađarev kaže da je ove godine pogledala mnogo više predstava nego prošle zbog toga što se javilo mnogo mladih autora koji su želeli da njihov rad bude deo prestižnog festivala.\n“Prvi put se niz mladih autora javio da pogledam njihove predstave. Ja sam se zaista uvek trudila kada se javi neki mlad dramski pisac, ako su profesionalni uslovi rada, da tu predstavu pogledam. Sterijino pozorje ima misiju da prati razvoj i podstiče razvoj pozorišnog stvaralaštva”, kaže Milivojević-Mađarev.\nPozorje mladih će ove godine tokom tri dana publici ponuditi nekoliko veoma zanimljivih dramskih projekata. Akademija umetnosti u Novom Sadu, na mađarskom, postavila je predstavu “Hamlet igra”, njihove kolege sa FDU “Audiciju” Aleksandra Galina, a Akademija lepih umetnosti iz Beograda Sterijinu “Simpatiju i Antipatiju”. Fakultet umetnosti iz Prištine gostuje sa Beketovom dramom “Čekajući Godoa”, dok su banjalučki studenti umetnosti pripremili scenski kolaž “Umjetnost imitacije”. Fakultet dramske umetnosti iz Bijeljine dolazi sa predstavom “Kapetan Džon Piplfoks” Duška Radovića, Akademija dramskih umetnosti iz Beograda priredila je kolaž “Žanroskop” kok će novosadska Akademija umetnosti na srpskom jeziku odigrati predstavu “Černodrinski se vraća kući”.\nSve ove predstave možete pogledati od 28. do 30. maja u Novosadskom pozorištu, Kulturnom centru Novog Sada i Pozorištu mladih.\noznake61. Sterijino pozorje akademija umetnosti kcns Kulturni centar Novog Sada novosadsko pozoriste pozoriste mladih pozorje mladih studenti akademije studenti glume


20. Da li urednik/novinar postupa u skladu sa etikom ako u jednim novinama objave izjavu političara koja je puna uvreda na račun drugih (konkurentskih) novina, bez ikakvog dodatnog komentara tj. samo integralno objave izjavu? – HRA\nUvredljiv govor, za razliku od govora mržnje, nije direktno sankcionisan Kodeksom novinara Crne Gore. Važno je da se u opremi teksta u sklopu kojeg je sporna izjava objavljena uredništvo ne pridruži uvredama, jer bi u tom slučaju moglo prekršiti načelo br. 3 o potrebi da komentari budu čestiti i zasnovani na činjenicama. Važno je i da je izjava prezentovana baš kao izjava, odnosno da je jasno da je riječ o nečijem stavu, mišljenju, a ne o činjenici. Međutim, novinare Kodeks obavezuje u načelu br. 1 da objavljuju cjelovite, a ne jednostrane izvještaje, što u ovom slučaju znači obavezu da se zatraži i objavi komentar druge strane. Idealno, stav druge strane biće objavljen u istom broju, odnosno najkasnije u sljedećem. Ako osoba čija je izjava citirana iznosi činjenice onda novinari imaju dužnost i da provjere istinitost tvrdnji prije nego što ih objave.


OVA SRPKINJA JE UKROTILA FEDERERA: Rodžer poludeo zbog prelepe Kragujevčanke! | Afera\nOVA SRPKINJA JE UKROTILA FEDERERA: Rodžer poludeo zbog prelepe Kragujevčanke!\n8. фебруара 2020. 8. фебруара 2020. Srećko Milovanović\t0 Comments\nTeniski turnir Australijan open je među vrsnim igračima obeležilo i suđenje kragujevčanke Marijane Veljović. Tridesetdvogodišnja Srpkinja član je Međunarodne teniske federacije, jedna od tridesetak nosilaca zlatnog bedža, među kjima je samo 10 žena.\nDo pozicije glavnog, to jest, sudije u stolici, došla je velikim trudom i besprekornim radom. To je pokazala i na meču između Rodžera Federera i Tenisa Sandgrena.\nNista nije čudno to sa njene strane, zato jer ona, ovako kao osoba, je vrlo karaktetna, vrlo pravična i vrlo decidna. Tako da ta odluka da odbrusi Federeru, je baš odluka na mestu.\nOpomena sudije zbog neprikladnog ponašanja, osim Švajcarca, nije iznenadila nikoga ko poznaje i prati rad Marijane Veljović. Dok mi gledamo šta se događa na terenu, ljudi koji su trenirali sa Marijanom pomno prate njeno suđenje.\n„Nista nije čudno to sa njene strane, zato jer ona, ovako kao osoba, je vrlo karaktetna, vrlo pravična i vrlo decidna. Tako da ta odluka da odbrusi Federeru, je baš odluka na mestu“, smatra Voja Milovanović, iz Teniskog kluba „Rado“ iz Kragujevca.\n„Ovaj slučaj, što se tiče sa Federerom, ima moje zeleno svetlo. Tako da verujem, da je bilo ko u pitanju, da li bio Nadal ili bilo ko od drugih velikih igrača, ili čak od niže rangiranih igrača, ona bi se identično ponašala“, tvrdi Dejan Petrović, nekadašnji selektor Dejvis kup reprezentacije Srbije.\nZeleno svetlo, „Lepa Srpkinja”, kako je nazivaju svetski mediji, dobila je i od ljubitelja tenisa na društvenim mrežama. „Ukrotila je“ jednog od najboljih tenisera svih vremena, i postala zvezda Australijan opena.\n„Veliki sam perfekcionista i zadovoljna sam samo kada bi neko rekao – ovo je bilo 150 odsto“, rekla nam je Marijana Veljović još u avgustu prošle godine.\nZbog svaga što je postigla ona je zvezda i u svojoj srednjoj školi i uzor mladim teniserima.\n„Bila je nasmejana uvek. Odana svojim principima, namerama, uvek. Verovatno je već u Drugoj gimnaziji znala i svoje opredeljenje u budućnosti. Mi smo zaista ponosni na ono što je ona uradila i želimo joj što više i više uspeha“, kaže Saša Krajić, profesor Druge gimnazije u Kragujevcu.\n„Veliki je uspeh, da sudi gren slem, a kamoli finale. Mnogo se ponosimo s njom“, ističe mladi teniser Nemanja Tošić, a njegov kolega, Mateja Stefanović osim što želi da postane veliki igrač, voleo bi i da mu Marijana sudi meč.\nMarijana Veljović je sa osam godina počela tenisku karijeru, a sa 24 prošla kroz kapije Vimbldona. Od linijskog do sudije u stolici stigla je besprekornim suđenjem i radom. A, kako je biti sudija, u sportovima u kojima i dalje dominiraju muškarci, najbolje zna njena sugrađanka Marina, fudbalski sudija sa FIFA znakom.\n„Nije bitno ko je na terenu, koliko je popularan, bitno je da postupamo po pravilima sa samouverenim stavom i na taj način naše odluke budu prihvaćene od strane igrača“, tvrdi Marina Višnjić.\nTako je i Fedrer prihvatio odluku autoritativne Kragujevčanke. Još jednu „packu“ od sudijsko-igračkog dvojca iz Srbije doživeo je posle poraza od Novaka Đokovića.\n← Papin ŠAMAR Plenkoviću: Odbija da Stepinca proglasi za sveca!\nURLALA NA LEKARE VMA: Sloboda Mićalović napravila haos kada je Vojin Ćetković prebačen u hitnu! →\nSEVNULO JE MEĐUNOŽJE, A REKET… Da li je ovo, možda NAJPERVERZNIJA SLIKA Ane Ivanović iz teniske karijere?!\n4. октобра 2018. Srećko Milovanović 0\nKRSTAJIĆ POBESNEO: Sudiju Briha bih poslao u HAG, pa da mu sude KAO ŠTO JE ON NAMA SUDIO!


Nezvanično, dok je pecao M. B. koji je bio neplivač, okliznuo se i sa obale pao u reku.\nMeđutim, u blizini nije bilo nikoga ko bi mu pružio pomoć. Ribolovac je nastradao u blizini mosta na magistralnom putu za Valjevo, preko reke Kolubare, nizvodno od centra Ćelija.\nTELO U FAZI RASPADANJA PRONAĐENO U NAPUŠTENOJ KUĆI: Ne zna se kako je Leskovčanin umro\n14. 08. 2021. u 02:41\nLajkovac ćelije utopio se muškarac reka Kolubara utopio se ribolovac Lajkovac vesti


15.06.2021. / 12:33\nBANJALUKA – Grad Banjaluka je pod posebnim uslovima i 90 odsto nižoj cijeni dao u zakup preko 180 svojih poslovnih prostora.\nZa brojne humanitarne, sportske i druge organizacije to je značajna pomoć, ali na spisku se nalaze i pojedine ustanove i preduzeća koje ostvaruju milionske prihode kroz komercijalno poslovanje.\nTako je na primjer Gradska uprava Banjaluka sa zdravstvenom ustanovom „Moja apoteka“ prošle godine sklopila dva ugovora o zakupu poslovnih prostora u Mišinom Hanu i Verićima. Cijena mjesečnog zakupa za ukupno 45 kvadrata prostora iznosi nepunih 11 maraka.\nSa druge strane, to preduzeće je u prošloj godini prijavilo prihode od 52,4 miliona maraka od čega je 3,4 miliona KM čista dobit.\nNa listi onih koji po povlaštenim uslovima koriste gradske prostorije je su i „Pošte Srpske“. Oni za nepunih 56 kvadrata u Dragočaju plaćaju 19,34 KM, a ugovor im traje do kraja jula 2022. godine.\nPodsjećamo, to preduzeće je prošle godine imalo 67 miliona maraka prihoda. Da im novca ne nedostaje i da ne žale da ga potroše najbolje govori to što planiraju kupovinu sorting centra vrijednog devet miliona maraka u vlasništvu Slavka Roguljića.\nPod posebnim uslovima prostor je dobila i Agencija za posredničke, informatičke i finansijske usluge (APIF). Za 56 kvadratnih metara u Bulevaru vojvode Živojna Mišića u naselju Borik oni plaćaju mjesečno 95 maraka.\nAPIF sa druge strane svoje usluge ne naplaćuje pod posebnim uslovima već po komercijalnim, pa su tako prošle godine prijavili prihode nešto veće od tri miliona maraka.\nPodsjećamo, Grad svoje poslovne prostore pod posebnim uslovima može dati organima, ustanovama i organizacijama, humanitarnim organizacijama, organizacijama iz oblasti kulture, sporta, zdravstvene i socijalne zaštite i u drugim kada za to postoji interes Grada.\nUkupna cijena zakupnine se dobija tako što se početna cijena zakupnine bez PDV-a pomnoži sa površinom poslovnog prostora, nakon čega se dobijeni iznos umanjuje za popust od 90 odsto.\nOko poslovnih prostora se vodila i polemika na posljednjem zasijedanju gradske Skupštine, a gradonačelnik Draško Stanivuković je povukao odluke o produženju zakupa sa Republičkim zavodom za statistiku, Komisijom za žalbe RS i „Vodama Srpske“.\nPortal CAPITAL je početkom aprila ove godine pisao o zloupotrebama koje pojavljuju kada su gradski prostori u pitanju.\nTada smo otkrili kako su Fudbalski klub “Borac”, Teniski klub “Mladost”, Bokserski klub “Slavija”, kao i Udruženje građana povratnika u Banjaluku bez osnova izdavali prostore koje im je grad dao na korištenje.\nTagovi: grad banjalukaposlovni prostori\n13.09.2017 | 14:45\n23.12.2016 | 13:28\nProdaja poslovnih nekretnina Etrangera u Zvorniku\n14.11.2016 | 8:00\nProdaja industrijskog kompleksa za proizvodnju peleta\nBanjaluka u zakup nudi poslovne prostore


Selidbe iz Crne Gore u Srbiju I Moja Selidba\nMeđunarodne Selidbe / Selidbe iz Crne Gore u Srbiju\nSelidba u drugu državu može skrivati dosta prepreka i problema. Zato je organizacija selidbe iz Crne Gore u Srbiju veoma zahtevan zadatak kome pristupamo sa posebnom pažnjom. Pre svega je važno klijentu obezbediti brzu i efikasnu organizaciju celog procesa ali tako da se obrati pažnja na bezbednost stvari i klijenata. To je razlog zašto je za ovaj poduhvat važno unajmiti profesionalnu kompaniju sa iskustvom kao što je Moja Selidba. Obezbeđujemo našim klijentima kvalitetnu selidbu vodeći računa o svim problemima i preprekama koje u tom procesu mogu nastati. Zahvaljujući iskustvu koje imamo, unapred znamo koji se problemi mogu pojaviti i na vreme ih rešavamo. Pozovite još danas ili preuzmite besplatnu procenu selidbe!\nPripremite se za selidbu u drugu državu profesionalno i odgovorno\nSa nama možete očekivati i mnogo drugih usluga:\nBrzo i efikasno pakujemo Vaše stvari u sigurne i bezbedne pakete i kutije;\nOrganizujemo prevoz sa bilo koje adrese bez zadržavanja i odugovlačenja;\nPripremamo selidbe firmi u Srbiji ali i izvan nje, u skladu sa važećim propisima;\nPoštujemo Vaše vreme i nudimo najbolju organizaciju tako da zbog selidbe ne morate odlagati svoje obaveze;\nPružamo podršku i savetujemo oko svakog detalja Vaše selidbe i procesa koji joj prethodi.\nSelidbe iz Crne Gore u Srbiju mogu biti brže – samo je potrebno pozvati pravu kompaniju\nMnogi klijenti brinu da će preseljenje iz Crne Gore u Srbiju trajati beskonačno dugo. Morate priznati da i sama pomisao na kilometražu koju morate preći zastrašujuća. Osim toga, selite se u drugu državu, što znači da se moraju poštovati i neke carinske procedure. Sa našom kompanijom ne morate više brinuti. Naše iskustvo Vam omogućava brzu i efikasnu selidbu tako da vaš život ne mora da stoji tokom ovog procesa.\nKada su u pitanju selidbe u druge države, neophodno je sarađivati isključivo sa kompanijama koje imaju iskustva u organizaciji međunarodne selidbe. Ovaj proces ne samo da traje duže nego što obična selidba traje, već zahteva pripremu na više nivoa. Potrebno je obratiti pažnju na mnogo više detalja nego što biste inače morali. Proverite zašto se sve više klijenata obraća našim zaposlenim kada organizuju preseljenja između susednih država. Naša stručna lica pružiće Vam dovoljno važnih informacija tako da ne morate brinuti o tome kako da se pripremite.\nSvako putovanje u drugu državu zahteva ozbiljnu pripremu\nNeophodno je u ovim slučajevima imati međunarodno iskustvo u organizaciji selidbi. Pre ili kasnije, možete se suočiti sa problemom koji samo iskusna agencija može rešiti. Prelazak granice, carinski propisi ili zaštita stvari od oštećenja samo su neki detalji koji Vam mogu napraviti veliki problem. Zato ne oklevajte, već zakažite sastanak sa zaposlenima u našoj kompaniji koji imaju dugogodišnje iskustvo u međunarodnim selidbama.\nAko brinete da li će Vaše stvari biti propisno spakovane i zaštićene tokom ovog puta, onda je najbolje da se obratite kompaniji sa specifičnom opremom. Ulažemo svakodnevno u najnoviju i profesionalnu opremu koja garantuje zaštitu svih paketa i kutija tokom prevoza. Za nas ne postoji preskupo rešenje, već se trudimo da svaki predmet koji Vam je važan bude propisno zaštićen od oštećenja. Isto tako, svakodnevno edukujemo radnike tako da je korišćenje propisne opreme na adekvatan način naš prioritet.\nOslonite se na profesionalce u poslu i zaštitite svoje stvari\nIako je svaka selidba specifična i zahteva spremnost i stručnost, kod selidbe iz Crne Gore u Srbiju postoji mnogo detalja na koje naročito treba obratiti pažnju. Klijenti se sa razlogom najviše brinu oko prevoza. Bilo da je u pitanju bezbednost stvari ili konačna cena preseljenja, naši klijenti ne žele da ništa prepuste slučaju.\nNašim klijentima nudimo ne samo stručnu pomoć i organizaciju, već i moderna i bezbedna vozila kako bi u svakom trenutku bili sigurni u bezbednost. Ukoliko se opredelite za međunarodni kombi prevoz, onda možete biti sigurni da ćemo vaše stvari spakovati na način koji odgovara ovoj vrsti transporta. Ovakav prevoz nudi lakši transport i omogućava lako parkiranje i manevrisanje kroz uske ulice velikih gradova.\nSa druge strane, međunarodni prevoz kamionom nešto je veći i nudi veći komfor i više prostora, zbog čega ga klijenti obično biraju kada sele nameštaj i kabaste stvari u novi dom. Koji god od ovih prevoza da odaberete mi ćemo se potruditi da Vam omogućimo bezbednost, brzinu i efikasnost, uz povoljne cene, tako da ništa ne remeti Vaš komfor i sigurnost.\nPored transporta, nudimo brzo i efikasno pakovanje Vaših stvari našim materijalom za pakovanje. Možete biti sigurni da ćemo obratiti pažnju na sve detalje i predmete. Sa nama imate mogućnost da zaštitite sve svoje dragocenosti od gubitka ili oštećenja. Oslonite se na naše profesionalce i upitajte za savet ukoliko želite da se pripremite za ovaj proces na što bolji način.\nNeophodno je pripremiti se za selidbu uz odgovarajuće vozilo\nSkratite vreme pakovanja i organizacije transporta\nSelidbe iz Crne Gore u Srbiju zahtevaju ozbiljnu pripremu i podrazumevaju organizaciju selidbe stanova i kuća na vrlo specifičan način. Svaki dom je drugačiji i neophodno je sačuvati i zaštititi sve ono što ga čini domom. Mi ne želimo da brinete zbog bilo kog suvenira, dela nameštaja ili uspomene koju nosite sa sobom. Brinemo o svakom detalju i štitimo Vaše stvari od svih mogućih oštećenja. Ne oklevajte da nam skrenete pažnju na deo nameštaja ili sitnicu koja Vam je važna. Proverite kako je najlakše da se pripremite za put tako da svaki detalj bude zaštićen.\nKoliko god Vaša selidba bila zahtevna, ona ne mora mnogo da košta. Ukoliko Vas, ipak, brine konačna cena, naši radnici će Vam dati procenu i moguće varijacije cena u skladu sa specifičnostima selidbe. Ne brinite, pripremićemo najvažnije moguće detalje oko selidbe i odgovoriti na sva Vaša pitanja i dileme. Sa nama ne morate brinuti da će profesionalnost ili opremljenost koštati mnogo. Klijentove potrebe ali i ograničenja nama su veoma važni.\nSelidbe sa porodicom su posebno zahtevne\nPozovite nas još danas i krenimo na put koji menja Vaš život\nPotrebno je rešiti mnogo detalja pre nego što počnete da se spremate za proces selidbe iz Crne Gore u Srbiju. Nama je potrebno da znamo vaše dileme, pitanja ali i probleme sa kojima se suočavate i da ih rešimo tako da Vaša selidba bude što je moguće lakša i brža. Ne ustručavajte se da nas kontaktirate i pre nego što ste se odlučili za konačan datum selidbe. Pozovite nas i mi ćemo se potruditi da Vam damo sve moguće informacije kao i plan i moguću cenu vaše selidbe. Zajedno sa Vama uradićemo sve da pojednostavimo preseljenje, tako da ne odugovlačite previše sa promenom koja predstavlja početak vašeg novog života. Pozovite agenciju Moja Selidba, još danas!


Jesen čeka 15.420 mališana – Info M\nPočetna / Kultura i obrazovanje / Jesen čeka 15.420 mališana\nJesen čeka 15.420 mališana\nN. Stanković 4. априла 2017.\tKultura i obrazovanje Ostavite komentar 994 pregleda\nU prvi razred osnovne škole u školskoj 2017/2018. godini upisuju se mališani rođeni 2010. i ona deca koja su rođena do 1. marta 2011, odnosno ona koja do početka školske godine imaju najmanje šest i po, a najviše sedam i po godina. Upis u osnovnu školu počinje 1. aprila, a završava se 31. avgusta. Škola je dužna da upiše svako dete sa područja škole, a može da upiše i dete sa područja druge škole, na zahtev roditelja, u skladu sa mogućnostima škole. Roditelj može da izabere osnovnu školu u koju će da upiše dete podnošenjem zahteva izabranoj školi najkasnije do 1. februara tekuće kalendarske godine u kojoj se vrši upis.\nUpisivanje deteta u školu za učenike sa smetnjama u razvoju vrši se na osnovu preporuke izabranog lekara nadležnog doma zdravlja, procene interresorne komisije za pružanjem dodatne obrazovne, zdravstvene ili socijalne podrške učeniku i uz saglasnost roditelja. Upis dece sa smetnjama u razvoju u osnovnu školu definisan je Pravilnikom o pružanju dodatne obrazovne, zdravstvene ili socijalne podrške učeniku.\nPrema Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, novčanom kaznom od 5.000 do 50.000 dinara kazniće se za prekršaj roditelj odnosno staratelj ako namerno ili bez opravdanog razloga ne upiše dete u osnovnu školu ili ako dete bez opravdanih razloga ne pohađa nastavu u osnovnoj školi, navodi se u saopštenju Sekretarijata za obrazovanje i dečju zaštitu.\nPrethodno Novi način plaćanja „Bus plus“\nSledeće Topolci obrali maline


Fudbaleri Crvene zvezde imaju šanse >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << da reše pitanje prolaska u narednu fazu Lige Evrope, a i bod bi bio dobar za ekipu Dejana Stankovića.\nPrazan hod Crvene zvezde u drugoj četvrtini, ali je uspela ekipa Saše Obradovića da se vrati!..Ekipa Crvene zvezde mts gubi nakon prvih 20 minuta od Efesa, iako je po mnogima bila favorit zbog izostanka velikog broja igrača u protivničkom timu. Rezultat je 36:40...Fantastičan početak Crvene zvezde,...


Čačalica – kolevka gorana 14 novembar, 2012\nPromocija Monografije OŠ „Vuk Karadžić“ 06 novembar, 2012\nZapažena izložba Miodraga Protića u Požarevcu 06 novembar, 2012\nU Gradskoj galeriji u Požarevcu otvorena je izložba slika jendog od naših najpoznatijih likovnih stvaralaca Miodraga B. Protića koja je izazvala izuzetnu pažnju ljubitelja slikarstva i građana. O značaju dela velikog umetnika govorila je istoričar umetnosti Violeta Tomić. Inače, Miodrag Protić koji je rođen 1922....\nU Osnovnoj školi „Dositej Obradović“ održano veče posvećeno Japanu 06 novembar, 2012\nPrijateljstvo za sva vremena U Osnovonoj školi „Dositej Obradović“ u Požarevcu učenici i nastavnici ove škole organizovali su „Veče Japana“ u znak prijateljstva i saradnje sa Ambasadom Japana u Beogradu a manifestaciji je prisustvovao i japanski ambasador Tošio Cunozaki koji je rado viđen gost u...\nZavršeni radovi na fekalnom kolektoru u Ljubičevu 17 oktobar, 2012\nZaštita gradskog izvorišta pijaće vode „Ključ“ Završetak izgradnje fekalnog kolektora u Mesnoj zajednici „Ljubičevo“ značajan je radi mogučnosti priključenja domaćinstva na kanalizaciju a posebno zbog zaštite obližnjeg gradskog vodoizvorišta „Ključ“ ugroženog zagađenjem iz brojnih septičkih jama. – Vrednost radova je oko 100 miliona dinara od...\nRizici u organskoj proizvodnji 17 oktobar, 2012


Jačanje aktivizma mladih u prevenciji rodno zasnovanog nasilja - Krug mladih\nSOS telefon Podgorica u saradnji sa Ministarstvom sporta poziva mlade da se prijave za učešće u programu "Jačanje aktivizma mladih u prevenciji rodno zasnovanog nasilja" sa ciljem da osnaži mlade da djeluju u borbi protiv nasilja na svim nivoima stvarajući mehanizme koji mogu garantovati izgradnju pozitivne prakse.\nSOS telefon Podgorica u saradnji sa Ministarstvom sporta sprovodi projekat "Jačanje aktivizma mladih u prevenciji rodno zasnovanog nasilja" sa ciljem da osnaži mlade da djeluju u borbi protiv nasilja na svim nivoima stvarajući mehanizme koji mogu garantovati izgradnju pozitivne prakse.\nDruštvena kriza u Crnoj Gori, još uvijek izraženi patrijarhalni odnosi u društvu, koji za posljedicu nose visok stepen diskriminacije, značajno utiču na ekonomski, kulturni, socijalni i psihološki život mladih u CG. Ovakva situacija ima dalekosežne posljedice na njihov psihički i moralni razvoj , kao i na komunikaciju i odnose među polovima. Imajući u vidu činjenicu da su mladi po prirodi stvari nosioci promjena u društvu, moramo biti svjesni da su u ovoj oblasti oni ključna ciljna grupa, kako se ne bi uvijek bavili samo posljedicama, već se u što većoj mjeri fokusirali na prevenciju. Dakle, bez aktivnog uključivanja mlade populacije oba pola u programe senzibilizacije po pitanju prevencije nasilja, nećemo se osloboditi predrasuda i stereotipa, a samim tim doneseni zakoni, akcioni planovi i ratifikovana međunarodna dokumenta neće naići na plodno tlo za implementaciju, što će nas svrstati u zemlje sa rizično niskim stepenom demokratije i poštovanja ljudskih prava.\nSve nepotpune prijave i prijave pristigle nakon tog roka neće biti uzete u obzir. Za sve dodatne informacije o ovom projektu, možete nas kontaktirati putem e-mail sosmladipg@gmail.com (link sends e-mail) ili telefonom na 020/232 254


Bespovratna sredstva za kupovinu kuća - Domaćinska kuća\nKuća » Konkursi i Programi » Bespovratna sredstva za kupovinu kuća\nPokrajinski zavod za ravnopravnost polova je raspisao Konkurs za dodelu bespovratnih sredstava bračnim parovima na teritoriji AP Vojvodine za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom.\nPod seoskim kućama smatraju se nepokretnosti koje se nalaze u selima izvan gradskih i opštinskih sedišta.\nsupružnici koji su u bračnoj zajednici u skladu sa Zakonom i vanbračni partneri sa trajnijom zajednicom života, u skladu sa Zakonom\nda jedan od supružnika/vanbračnih partnera nije stariji od 40 godina života u momentu podnošenja prijave na Konkurs;\nda imaju prebivalište na teritoriji AP Vojvodine;\nsupružnici koji su u bračnoj zajednici u momentu podnošenja prijave, odnosno vanbračni partneri sa trajnijom zajednicom života (u skladu sa Zakonom);\nda nisu vlasnici ili suvlasnici bilo kakve nepokretnosti na teritoriji Republike Srbije i da istu nisu otuđili u prethodnih 5 godina od dana objavljivanja Konkursa;\nda je barem jedan od supružnika, odnosno vanbračnih partnera u radnom odnosu. Ukoliko je Učesnik konkursa u radnom odnosu na određeno vreme, radni odnos mora da traje najmanje do isteka roka za podnošenje prijava na Konkurs.\nda nisu u krvnom, tazbinskom ili srodstvu po usvojenju sa potencijalnim prodavcem nepokretnosti;\nda Učesnici konkursa u momentu podnošenja prijave nemaju neizmirenih dospelih obaveza po osnovu poreza i doprinosa u skladu sa propisima Republike Srbije;\nPrijave na Konkurs će se primati do 03.04.2020. godine.\nPrevPrethodnaNovac za preduzetnike\nSledećaSrpske kompanije na međunarodnom sajmu svežeg voća i povrća u BerlinuNext


D. C. 15. oktobra 2015. 04:43\nKada čovek treba da pođe na neku hiruršku intervenciju, on obično lekaru, ne bez razloga, postavlja i pitanja o higijeni, kako pre tako i posle operacije. Čini se da lekari i hirurzi kod nas tome ne pridaju veliki značaj, odgovarajući najčešće da pacijent treba normalno da se okupa i dođe u bolnicu.\nU „razvijenom“ svetu situacija je malo drugačija. Hirurzi konkretno kažu pacijentu kakav sapun ili gel treba da koristi za tuširanje i koliko puta treba da se tušira pre i posle operacije. Prema istraživanju, to je veoma bitno zbog sprečavanja postoperativne hirurške infekcije.\nIstraživanje je analiziralo dosadašnjih sedam studija i pronašlo velike razlike u pristupu i metodologiji. Prema nekim studijama, pacijenti su se kupali određenim sapunom samo jednom, prema drugoj – dva ili tri puta, bez sigurnih podataka o tome da li je pacijent sve zaista ispunio i koliki je period bio između tuširanja. U čak pet do sedam studija nije ostvaren tridesetodnevni nadzor pacijenata posle operacija.\nU tom cilju, angažovano je 120 dobrovoljaca podeljenih u dve grupe od po 60, a onda u tri podgrupe od po 20 ljudi. Jedna grupa od 60 ljudi tuširala se dva puta, druga grupa tri puta. Svim učesnicima dodeljene se dve boce gela za tuširanje sa hlorheksidin-glukonatom sa rastvorom od 4% (antiseptik poznat pod nazivima hloreksidin i hibideks), koji smanjuje broj bakterija na koži.\nRezultati su pokazali da se promene na koži nakon tuširanja hlorheksidnim-glukonatom ne razlikuju značajno u obe grupe (dva ili tri tuširanja), kao ni u podgrupama (tuširanje bez pauze i sa pauzama pre ispiranja).\nPrema istraživanju, preoperativni režim trebalo bi da bude sledeći:\n1. Najmanje dva tuširanja (noć pre i ujutru) pre operacije.\n2. Pauzirati jedan minut pre ispiranja gela.\n3. Količina od 118 ml hlorheksidin-glukonata 4% dovoljna je za jedno tuširanje.\nIstraživanje navodi da je za dve boce po pacijentu, koliko je dovoljno, utrošak manji od 9 dolara.\nStudija naglašava da bi ovo trebalo da bude standardizovani pristup jer pokazuje veoma dobru koncentraciju hlorheksidin-glokonata na koži, dovoljnu da inhibira ili ubije patogene mikrobe i bakterije na koži.\nKomentari i mišljenja različitih hirurga i lekara na ovu studiju u dobroj su meri pozitivni. Skoro svi su saglasni da je obećavajuća, a ujedno i jeftina, preoperativna priprema, ali su isto tako saglasni da se mora obratiti pažnja na poštovanje tretmana od strane pacijenata, kao i na još uvek nedefinisan postoperativni tretman trideset dana nakon operacije.\nU razvijenim zemljama je i preoperativni i postoperativni tok do detalja regulisan protokolima u cilju što manjeg broja komplikacija.\nKod nas, nažalost, i ono što je regulisano, tumačimo različito, primenjujemo ili ne primenjujemo. Zato nam se posle operacija često dešavaju manje ili veće komplikacije, a ponekad i fatalne infekcije.\nJoš jedan naš običaj je da idemo u posetu bolesniku „po svaku cenu“, bez obzira na to da li je dozvoljeno. Mnogi zaboravljaju da je ulazak u bolnicu „najbolji način“ da se među pacijente unesu bakterije, virusi i infekcije.\nhirurske intervencijeinfekcijeoperacijapostoperativni tokhigijena


petak, 11 mart 2016 09:38\nDoajen srpskog glumišta rodio se 1943. godine u Beogradu.Posle završene osnovne škole upisao je Četrnaestu beogradsku gimnaziju koju nije završio, jer je bio premešten u Ekonomsku školu.\nNastupao i u kratkim igranim filmovima te na televiziji. Veliku popularnost kod mlađe publike doneo mu je lik Prleta iz serija i filmova “Otpisani” (1974) i “Povratak otpisanih” (1976), režisera Aleksandra Đorđevića, a istakao se i u seriji šou programa “Obraz uz obraz”, zajedno sa suprugom Milenom Dravić.\nGodine 2000. uručena mu je nagrada “Pavle Vuisić“, koja se dodeljuje glumcu za životno delo.\n24-03-2016 Hits:2906 Poznati\n15-03-2016 Hits:2991 Poznati\n29-02-2016 Hits:2876 Poznati\n24-02-2016 Hits:2976 Poznati\n26-12-2014 Hits:3777 Poznati


Kako će raditi Dom zdravlja i njegovi ogranci tokom praznika? - Televizija Leskovac\nKako će raditi Dom zdravlja i njegovi ogranci tokom praznika?\nZa vreme uskršnjih i prvomajskih praznika, u periodu od 22. do 25. aprila, kao i od prvog do trećeg maja, pojedine službe Doma zdravlja u Leskovcu radiće po izmenjenom rasporedu.\nZdravstvena stanica broj 4 Službe za zdravstvenu zaštitu odraslih i Služba za stomatološku zdravstvenu zaštitu radiće svakog dana u vremenu od 7 do 20 sati, a stanice u Brestovcu i Manojlovcu takođe svakog dana od 7 do 14 časova.\nZdravstvene stanice u Pečenjevcu i Guberevcu će 22. 23. i 25. aprila, kao i drugog i trećeg maja, biti otvorene za pacijente u vremenu od 7 do 14 sati.\nSvakog dana 24 časa radiće Služba hitne medicinske pomoći ove zdravstvene ustanove, kao i Služba za zdravstvenu zaštitu dece i školske dece u prostorijama Dečjeg dispanzera.\nU slučaju pojave covid simptoma kod dece, preglede će u Covid ambulanti u Službi za zdravstvenu zaštitu dece i školske dece obaviti dežurni pedijatar.\nVakcinalni punkt neće raditi za vreme državnih praznika, dok će Kovid ambulanta u Zdravstvenoj stanici broj tri raditi svakog dana samo za febrilna stanja u periodu od 7 do 14 sati.\nOgranci Doma zdravlja u Grdelici i Vučju radiće po sledećem rasporedu: Odeljenja za zdravstvenu zaštitu odraslog stanovništva sa pružanjem hitne medicinske pomoćiu ovim ograncima radiće svakog dana dvadeset četiri časa.\nZa vreme uskršnjih praznika, u petak, subotu i ponedeljak, kao i drugog i trećeg maja, u periodu od 07 do 14 sati, radiće Odeljenja za zdravstvenu zaštitu dece i školske dece u Vučju i Grdelici, zdravstvene stanice u Predejanu i Velikoj Grabovnici, kao i Odsek za kućno lečenje i negu ogranka u Vučju.\nTags: dom zdravlja, ZDRAVSTVO\nRukometaši Dubočice 54 sutra dočekuju Radnički iz Kragujevca


Zilka Spahić-Šiljak, doktorica nauke iz oblasti rodnih studija: Provje(t)ravanje znanja kroz aktivizam | Zenska Mreza\nProfesorica za koju često znaju istaći da je prva muslimanka feministica u Bosni i Hercegovini smatra neprirodnim da akademska zajednica bude otuđena od ljudi i da ne odgovara na njihove potrebe i probleme\nRijetki su intervjui s profesoricom Zilkom Spahić-Šiljak. Ne zbog nedovoljnog interesa javnosti već zbog činjenice da ova doktorica nauke iz oblasti rodnih studija, prva profesorica iz BiH na Harvardu, svoj akademski i aktivistički rad stalno nadopunjuje, a što ostavlja malo prostora za razgovore s novinarima. Profesorica za koju često znaju istaći da je prva muslimanka feministica u Bosni i Hercegovini, stanovišta je da je neprirodno da akademska zajednica bude otuđena od ljudi i da ne odgovara na njihove potrebe i probleme.\nPosljednje tri godine Zilka Spahić-Šiljak najčešće je u Americi, gdje je prve dvije kao gostujuća profesorica provela na Harvardu, a već je godinu na Stanfordu na postdoktorskim studijima u okviru kojih radi veliko istraživanje o liderstvu u politici i ekonomiji u Bosni i Hercegovini. Objavila je nekoliko knjiga na bosanskom i engleskom, a najnovije su: „Propitivanje ženskih, feminističkih i muslimanskih identiteta“, „Post-socijalistički konteksti u Bosni i Hercegovini i na Kosovu“, „Sjaj ljudskosti – životne priče mirotvorki u BiH“, prijevod vrlo zanimljive knjige „Kur'an i žena“, autorice Amine Muhsin-Wadud, a sudjeluje i u projektima koje radi TPO Fondacija u Sarajevu u kojoj je izvršna direktorica. O obrazovanju, stereotipima, mirotvorkama, vjeri, ljudskosti i bosanskohercegovačkom društvu dr. Zilka Spahić-Šiljak govori za naš list.\nSTAV: “Prva pokrivena profesorica na Harvardu” parafraza je medijskih naslova iz vremena Vašeg odlaska u Ameriku gdje predajete već tri godine. Je li Vam smetalo što se upravo to ističe u naslovu teksta?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: Naravno da mi je smetalo, jer ne prihvatam da me neko vrednuje i procjenjuje na temelju formalnih karakteristika moje vjere, u ovom slučaju hidžaba, jer je nošenje hidžaba moja intimna stvar i moje pravo, kao što je pravo neke druge osobe da nosi određenu frizuru, boju kose i slično. Posebice je važno odupirati se politizaciji vjere i ne dozvoliti da se njom maše kao zastavom i da se koristi kao paravan za različite osobne i kolektivne interese. Za mene je neprihvatljivo da mene i moju ekspertizu neko procjenjuje prema komadu platna na mojoj glavi. Zar nije važno ono šta je u glavi, a ne šta je na glavi i zar se svi najčešće ne pozivamo na etičke norme, prava i odgovornosti svih ljudi neovisno o njihovim identitetima i pripadnostima. Trebali bismo se držati meritokracije i ekspertize, a ne zaklanjati se iza mahrama, brada, odijela i drugih statusnih simbola.\nSTAV: Sada ste afirmirana naučna radnica, a da li ste se na početku naučne karijere susretali s predrasudama?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: Predrasuda uvijek ima i naše društvo nije ništa ni bolje ni gore u odnosu na druga društva. Možda sam imala malo više sreće, kako u kasnim osamdesetim, kada sam odlučila nositi mahramu, tako i nakon rata, kada je hidžab postao trend i, nažalost, korišten kao moralno-politička podobnost. Nisam doživjela napad ili uvredu, ali sam, recimo, u Americi i u nekim evropskim zemljama u očima ljudi s kojima sam radila iščitavala nevjericu i čuđenje, ali bi to ubrzo nestajalo nakon prvih razgovora i upoznavanja. Ipak moram napomenuti da je riječ uglavnom o akademskim krugovima koji se sa svojim predrasudama ili malo bolje nose ili ih uspješnije skrivaju. Uglavnom, moja mahrama nije bila nikada prepreka, možda je ponekad znala biti prednost u smislu da je nekome zanimljivo u Americi vidjeti bijelu muslimanku s mahramom, a posebno ako dolazi iz jednog postsocijalističkog evropskog konteksta.\nSTAV: Za Vas se zna reći da ste prva muslimanska feministica na Balkanu. Pristajete li na tu vrstu etikete?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: Bilo bi neskromno i neozbiljno s moje strane reći da sam prva muslimanska feministica na Balkanu. Prije mene bilo je mnogo muslimanki koje su živjele i radile kao feministice, samo što to nisu artikulirale kroz feminističke identitete u javnom prostoru. To je i razumljivo, jer i kod nas i u svijetu postoje stigma i otpor prema feminizmu. Možda sam među prvima jasno i glasno deklarirala taj identitet i zbog toga u nekim muslimanskim krugovima postoji nepovjerenje i možda latentan strah od onoga što radim. A ja zapravo samo tražim da i feministička perspektiva bude uvažena u razgovorima o svim bitnim pitanjima jednog društva. U razumijevanju vjere također treba biti jedna od legitimnih perspektiva.\nLijepo je čuti kako se muslimani ponose različitošću, tolerancijom, uvažavanjem drugačijeg. Međutim, kada treba temeljni princip pravde u islamu primijeniti i na rodne odnose i politike, kako u porodici tako i u javnom djelovanju, onda većina pribjegava dvostrukim moralnim aršinima. Onda su muškarci jednakiji pred Bogom od žena, onda je žena prirodno slabija, frivolna, povodljiva, pa i manje sposobna od muškarca za politiku i upravljanje. Takve interpretacije vjere zapravo nisu ništa drugo nego borba za očuvanje pozicija vlasti i poretka u kojem jedan spol monopolizira vjeru i ima kuraži i obraza da drugom spolu određuje kako da misli i kako da se ponaša. Kada se pobunite tražeći da i žene imaju pravo odlučivati ne samo o pitanjima koja se njih tiču već i o svim dugim važnim pitanjima u jednom društvu, onda vas etiketiraju i vrijeđaju, ne argumentima u vezi s onim što govorite, već napadima na vašu ličnost. To su inače strategije koje muškarci primjenjuju da bi osporili legitimitet ženama u bavljenju određenim pitanjima. Meni je feministički identitet važan i bit će tako sve dok bude bilo potrebe spominjati. Za sada itekako ima potrebe, jer živimo u društvima u kojima još ima diskriminacije, nasilja i isključivanja.\nSTAV: Kakva su Vaša iskustva sa studentima, ali i cijelim sistemom obrazovanja na Harvardu i Stanfordu? Kakav je tamo statut znanja u odnosu na informaciju?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: Iskustva su vrlo pozitivna, jer su to prestižne škole na kojima se ljudi natječu u znanju i izvrsnosti. Akademske institucije i društvo općenito potiču rad i aktivizam, što se prepoznaje i vrednuje. A oni najučeniji ujedno su najskromniji i najponizniji. Nisu nedodirljivi, arogantni i nedostupni. Na Harvardu sam doživjela istinsku primjenu islamske preporuke davanja zekata na znanje, odnosno širenje i dijeljenje znanja. Bila sam postiđena kada je jedna uvažena profesorica skoro pred penziju sama kopirala nekoliko tekstova za koje sam dan ranije izrazila interes i ostavila ih u mojoj kancelariji. Studenti i studentice također su vrlo požrtvovani i nastoje biti najbolji. Oni pročitaju ne samo ono što se od njih traži već i mnogo više od toga pa ste onda vi kao predavačica pod pritiskom da pratite sve što se objavljuje i događa u određenoj disciplini kako bi bili spremni razgovarati. Moji početni strahovi pa i predrasude da elitne škole imaju elitistički pristup i aroganciju nestali su nakon prvih sjednica na fakultetu, gdje sam kao gostujuća profesorica ravnopravno sudjelovala u radu nastavno-naučnog vijeća. Atmosfera je opuštena i svi imaju priliku reći što misle, a sve se odvija u manirima civiliziranog dijaloga i uvažavanja.\nSTAV: Možete li napraviti paralelu s ovim što imamo danas u Bosni, ali i sistemom obrazovanja u bivšoj Jugoslaviji?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: U Jugoslaviji je postojao sistem obrazovanja koji je iznjedrio posebno u nekim disciplinama stručnjake sa zavidnim nivoom ekspertize cijenjene i u svijetu. Naravno, socijalistički sistem s marksističkom ideologijom imao je svoja ograničenja. Izdvajao je i privilegirao politički podobne, i nisu na Sorbonneu i druge svjetske univerzitete mogli otići svi, već djeca onih na vlasti i poneko ko bi imao malo više sreće u dobivanju stipendije.\nIpak, treba biti pošten i reći da je obrazovanje bilo dostupno većini. Posebno je važno da su žene dobile priliku da se obrazuju, rade i angažiraju u javnom životu.\nOno što mi danas imamo ne možemo ni nazvati ozbiljnim sistemom obrazovanja, jer je on ispolitiziran, etno-nacionalno iscjepkan i opterećen nepotizmom i nedostatkom istinske opredijeljenosti za stjecanje znanja. Znanje je vrijednost koju ne možete omeđivati nikakvim identitarnim politikama – nije roba da se njome trguje; jer je takvo znanje onda u službi ideologija na vlasti i nema slobodu da se razvija i porodi napredak.\nAkademske institucije trebale bi biti neovisni korektiv politike u društvu, a ne njene sluge. Danas, nažalost, u velikoj mjeri svjedočimo političku podobnost i dodvoravanje različitim politikama na vlasti, što otvara prostor srozavanju i akademskog znanja i zvanja. Nije ni čudo da se danas s fakultetskim diplomama zbijaju šale. Postoje, dakako, časni izuzeci i vrlo hrabri ljudi koji se suprotstavljaju posvemašnjoj politizaciji i etnicizaciji obrazovanja, ali su oni manjima i doživljavaju različite vrsta pritisaka.\nSTAV: Za razliku od Harvarda, na Stanfordu nisu zastupljene društvene nauke. Kako su se zainteresirali za Vas?\nSPAHIĆ-ŠILJAK: Imala sam priliku održati predavanje u klubu Harvard u New Yorku i nakon toga sam dobila ponudu za Stanford. Prijavila sam projekt o rodu i liderstvu u politici i biznisu u BiH, jer takvo istraživanje nije do sada provedeno. Želim propitati kakve mi to lidere i liderice imamo i da li uopće imamo istinskih lidera, zatim koje liderske stilove primjenjuju, postoje li i kakve razlike u muškom i ženskom liderstvu. Do sada sam se najviše bavila političkom participacijom žena i aktivistički sam radila na programima liderstva, ali sam uočila da u BiH nedostaju istraživanja u toj oblasti i onda sam prionula na posao.\nSTAV: U prvim se poratnim godinama s franjevcima dosta radi na uspostavljanju međureligijskog dijaloga i često ste bili na terenu gdje je situacija bila nešto drugačija od ove koju imamo danas. Na šta ste tada nailazili, a kakvo je stanje danas?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: Imala sam čast upoznati Marka Oršolića i pokojnog Krstana Bijeljca u IMIC centru „Zajedno“ 1998. godine. Bila sam pozvana održati predavanja i od tada su krenuli i naše druženje i zajednički rad na promociji dijaloga i pomirenja u BiH. S IMIC-om sam proputovala cijelu BiH, ali i regiju, pokušavajući dovesti ljude za sto da razgovaraju i pređu novouspostavljene etno-nacionalne granice i granice u glavama koje su dojučerašnje komšije i prijatelje izolirali jedne od drugih. Svjedočili smo patnji i boli ljudi koju su politike zloupotrebljavale, a bol i patnja nemaju naciju i religiju, jer srce jednako boli svaku majku i svako dijete. Čini mi se da je u prvoj deceniji nakon rata bilo više nade i više prostora da se nešto uradi na pomirenju. Danas je teže napraviti iskorake kojim bi se izašlo iz etno‑nacionalnih zatvora u kojima su otupjeli i izgubili osjećaj empatije i razumijevanja za druge. Teško je savladati strahove, predrasude i ideološke pritiske pa priznati da je neko činio zločine u vaše ime, ali je važno da se to dogodi, jer bez suočavanja s prošlošću, ma koliko bolna bila, i kažnjavanja zločinaca nema istinskog pomirenja. Na zaboravu najviše insistiraju oni koji se ne žele suočiti sa zločinima.\nZbog toga je rad s ljudima na terenu važan i ja uvijek pokušavam iskopati ponekad duboko zapretenu ljudskost, koja je utihla što od straha, što od neznanja ili nekih sitnih šićara. Kada to uspijete probuditi u nekoj osobi, onda ste sretni, jer vidite da posao koji radite nije uzaludan. Mirotvorstvo ima zadatak probuditi uspavanu ljudskost i motivirati je da se pokrene i napravi promjenu koju želi vidjeti u svojoj zajednici.\nSTAV: U TPO Fondaciji upravo realizirate projekt o stereotipima – FemiNauk. Dio je projekta strip koji na vrlo jednostavan i duhovit način ukazuje na stereotipe. Kakve su reakcije?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: Skupa s mladim magistricama s Rodnih studija iz Sarajeva kroz jednu neformalnu grupu pokrenuli smo ediciju stripa Bauk FemiNauk, kako bismo skrenuli pažnju na rodne stereotipe i ogromno neznanje i stigmu o feminizmu i rodnoj ravnopravnosti. Stereotipi o muškoj i ženskoj naravi, poslovima i sposobnostima, toliko su duboko ukorijenjeni u našoj kulturi da ih je ponekad teško prepoznati. Ljudi najčešće i ne znaju sta je feminizam ili imaju polovične informacije s Wikipedije, ali se zato žestoko protive feminizmu. Kada ženama objasnite da feminizam nije ništa drugo do zahtjev da se prizna i prihvati da su i žene ljudi i da trebaju imati jednaka prava i odgovornosti kao i muškarci, onda većina kaže: “Aaaa, o tome se znači radi. Nisam znala.” Kroz ediciju Bauk FemiNauk na duhovit način predstavljamo stereotipe kojima svjedočimo svaki dan, ali koje ne primjećujemo.\nRecimo, jedna kolegici imala je manju saobraćajnu nezgodu i, kada je policajac došao na uviđaj, tražio je čovjeka za volanom. Ona je stajala pored auta kao nevidljiva, možda i zbog toga što je imala hidžab na glavi, jer je policajac pretpostavljao da je vozač auta muškarac pa je uporno pitao gdje je drugi čovjek za volanom.\nStereotipi prate feministički rad i kod nas se žene koje se bave pitanjima ravnopravnosti često nazivaju pejorativnim imenima kao što su: genderuša i mahaluša. Kada sam radila istraživanje za knjigu „Propitivanje ženskih, feminističkih i muslimanskih identiteta“, ispitanice su objašnjavale kako se ovim etiketiranjem nastoji umanjiti vjerodostojnost i važnost feminističkog rada. Mahaluša je osoba koja prenosi netačne vijesti o nekome i nečemu, a u ovom slučaju o rodnoj ravnopravnosti, pa se tim terminom nastoji skrenuti pažnja na ”opasan” i ”neutemeljen” rad zagovornica feminizma i rodne ravnopravnosti.\nSTAV: Na vrlo neobičan način godinama skrećete pažnju javnog mnijenja na žene mirotvorke. Činite to Vašim istraživanjima, rezultat jednog od njih jeste knjiga „Sjaj ljudskosti“, ili onim što realizira TPO Fondacija – knjiga o mirotvorkama. Ističete njihov vrijedni rad, ali ih stavljate u prilično realističan okvir. Koliko i zašto su nam važne takve priče?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: Da, to je moja posljednja knjiga o bh. ženama koje su svjedočile ljudskost u vrijeme rata i nakon rata, jer su, kako same kažu, tako uspijevale sačuvati i sebe i svoje dostojanstvo u vrijeme kada se svijet oko njih rušio i kada su ljudi stradavali samo zato jer su pripadali različitim etničkim i religijskim grupama. Meni je bilo važno da priče običnih žena s neobičnom snagom i hrabrošću zabilježim i tako doprinesem razvoju feminističke povijesti, jer se ženska postignuća ne bilježe i jer imamo diskontinuitet u pamćenju; zatim da pokažem i nama i novim generacijama da je u ovoj zemlji na svim stranama bilo žena koje su prelazile nametnute etno-nacionalne granice, koje su štitile svoje komšije i prijatelje i koje su čovjeka stavljale u prvi plan, na koncu da posvjedočim da su žene u najvećoj mjeri u lokalnim zajednicama gradile mir, a da su odluke o ratu i miru donosili muškarci i da je to i danas tako.\nOve su žene živi svjedoci jednog vremena, kako onog socijalističkog, tako i ratnog i poratnog, i kroz njihove priče mogu se iščitati zapisi tog vremena, kao i načini na koji je njihova ljudskost progovarala. Iz njihovih priča može se mnogo iščitati iz onog prešućenog i neizgovorenog, jer veliki broj njih još uvijek živi u mjestima u kojim ratni zločinci nisu procesuirani pa je teško otvoreno govoriti o svim problemima. Ove žene nam također pokazuju da svako od nas ima potencijal da bude graditelj mira samo ako se usudi napraviti iskorak, misliti svojom glavom, pokazati empatiju i pružiti ruku pomirenja.\nŽene su tevhidima (o)čuvale islam\nSTAV: Godinama radite na filmu o mevludima i tevhidima koji bi trebao biti završen najesen. Riječ je o tradiciji karakterističnoj za Sarajevo. Kakva je bila društvena uloga tevhida?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: Da, to je jedan važan projekt koji radim s kolegicom Catharinom Raudvere s Univerziteta Copenhagen. Namjera nam je da za potrebe nastave na univerzitetima širom svijeta predstavimo jednu zanimljivu obrednu tradiciju koju njeguju žene. Ovaj će film, nadam se, pomoći da se od zaborava sačuva jedinstvena obredna praksa muslimanki u Sarajevu kroz tevhide i mevlude koji su prema kazivanju mnogih sudionica i sudionika ovog dokumentarnog filma odigrali važnu ulogu u očuvanju islama na ovim prostorima, ali su imali i važnu ulogu čuvara rodbinskih i komšijskih veza, jer su ti obredi bili važni društveni događaji. Tevhid se obično priprema tokom dženaza i ispraćaja merhuma, odnosno preminulog. Žene se okupljaju u kući porodice, izgovaraju prigodne dijelove Kur’ana, uče salavate (blagoslove) i zikr (spominjanje i ponavljanje Božijih imena). Tako rodbina, prijatelji i komšije zajednički učestvuju u ublažavanju boli porodice za izgubljenim članom, ali istovremeno imaju priliku obnoviti neke kontakte te očuvati i produbiti postojeće. Ova vrsta obreda istovremeno služi i za očuvanje povezanosti čovjeka s Bogom i čovjeka s čovjekom.\nMevludi se pripremaju u čast rođenja poslanika Muhammeda, mir neka je njim, i to je u Sarajevu posebna tradicija koju čuvaju sarajevske bule i muallime – žene koje imaju vjersko obrazovanje. Neke od njih, poput Aiša-hanume Karakaš ili Mediha-hanume Silajdžić, završile su Gazi Husrev-begovu medresu. Repertoar mevluda, ilahija i kasida koje one uče specifičan je i izvodi se na turskom, arapskom i bosanskom jeziku. Ovaj je film također i mala oda počasti starijim bulama koje predano služe svoju zajednicu preko pedeset godina, a o njima niko ništa nije napisao i zajednica ih nije vrednovala i integrirala u svoje strukture na zaslužan način.\nFilm pokazuje i kontinuitet jedne tradicije ostavljene u amanet u vakufnami Gazi Husrev-bega u 16. stoljeću, a koju su muslimanke Sarajeva tokom 20. stoljeća oblikovale na poseban način. S vremenom se i repertoar mevludskih spjevova, ilahija i kasida mijenjao na ovim obredima, tako što se sve više upotrebljavao bosanski jezik kako bi širi krugovi vjernica bolje razumjeli sadržaj. I ovo je jedan feministički važan projekt, da se od zaborava sačuva tradicija ženskih obreda kao i njihove priče i iskustva vremena u kojem su djelovale.\nŽena radi mnogo, a zarađuje manje od muškarca\nSTAV: Mnogo se govori o emancipaciji žena u Bosni i Hercegovini. Da li se suštinska emancipacija ikada dogodila na Balkanu ili su žene samo dobile mnogo više obaveza?\nSPAHIĆ–ŠILJAK: Emancipacija se dogodila, jer su žene ipak masovno imale priliku obrazovati se, zapošljavati, i ekonomski postati neovisnije, a znamo da su preduvjet emancipacije obrazovanje i ekonomska neovisnost. Napredak je vidljiv, ali on ima svoju cijenu, jer pojedinci nemaju punu kontrolu nad svojim životima, već je on u rukama neoliberalnih ekonomskih i političkih režimi s nadnacionalnim korporacijama koji sve kontroliraju.\nS disolucijom Jugoslavije, koja je bila socijalno uređena po uzoru na socijaldemokracije u Zapadnoj Evropi, izgubili smo socijalnu i ekonomsku stabilnost, što posebno pogađa žene. Neoliberalni pristupi u politici i ekonomiji zamijenili su jedan prilično dobro uređen socijalni sistem koji je ženama olakšavao breme emancipacije. Žene su dobile samo veće namete i dužnosti pa se jedna dobra zamisao pretvorila u izrabljivanje i povećanje tereta i obaveza koja žena ima. Nije nikada došlo do redistribucije obaveza u privatnoj sferi života, što je jedan od zahtijeva feminizma, jer je žena i dalje isključivo zadužena za odgajanje i podizanje djece i kućanske poslove, a to niti je plaćeno niti vrednovano. Umjesto da se insistira na dijeljenju obaveza u porodici, pobornici patrijarhata poručuju ženama da se kane emancipacije i da se vrate kućama i porodici uz povremeni angažman u onim oblastima koje su u principu ekstenzija poslova iz privatne sfere života, a to je briga, pomaganje, uslužne djelatnosti i obrazovanje. Nije onda ni čudo što imamo feminizaciju zanimanja pa žene u najvećem procentu rade u obrazovanju, zdravstvu, socijalnoj skrbi o djeci, starima i slično. To su plemeniti poslovi, ali nisu dobro plaćeni i žena radi mnogo, a zarađuje manje od muškarca. Zbog toga je važno da se na sve ove probleme ukazuje i da se traži rješenje, inače će konzervativne političke i vjerske struje u vidu benevolentnog seksizma tepati ženama o važnosti majčinstva, a istovremeno im uskraćivati prava da iskažu svoje intelektualne potencijale i u drugim oblastima. Majčinstvo jeste važno većini žena, no to ne smije biti prepreka za angažman žene u javnom životu. Za to je potrebna intervencija države i mjere rodne politike koje neće kažnjavati žene kada postanu majke da biraju između majčinstva i karijere.\nTekst je preuzet iz časopisa Stav, broj 19 , od 15.07.2015 . Objavljen je u rubrici Intervju.


U OVOJ ZEMLJI ĆE TURISTI U HOTELU POTPISIVATI DOKUMENT: Ako ste hteli da idete ovde, evo šta vas čeka!\nvidećemo šta će sve biti\n"Bugarski turisti su dobrodošli, a za strance ćemo tek da vidimo", rekla je vlasnica odmaralištima Sunčev breg i Borovec.\nObjavljeno: 23.05.2020. 20:38h\nAnketa Radio Bugarske sprovedena među hotelijerima u zemlji pokazuje da će oni poštovati mere i preporuke Ministarstva turizma i da se deo njih već sprema za letnju turističku sezonu. Svi vlasnici smeštajnih objekata najveće nade polažu u domaće turiste.\n"Dok se ne promeni situacija oko 14-dnevnog karantina lica koja ulaze na teritoriju Bugarske, nećemo raditi sa turistima iz drugih zemalja" – rekla je Svetla Atanasova, vlasnik hotela u odmaralištima Sunčev breg i Borovec.\nSRPSKE AGENCIJE NE ODUSTAJU OD LETOVANJA: Ako nećete na more, dobijate OVO!\n"Bugarski turisti su dobrodošli, a za strance ćemo tek da vidimo. Treba da se donese odluka – da li će pravila za različite države biti različita i da li će biti čarter letova – sve je to za sada nepoznato", navela je.\nDobromir Valev je optimista da će u svom hotelu na našem severnom primorju, u blizini Kavarne, uspeti da dočeka i strane turiste iako su rezervacije do 10. juna već otkazane.\n"Naši gosti su pretežno iz Rumunije i Poljske. Još uvek očekujemo neke informacije iz Poljske, jer ne znamo šta će biti sa letovima i da li će zbog toga biti problema. Što se rumunskog tržišta tiče, nadamo se da nećemo imati nikakve probleme, jer veći deo naših gostiju dolazi samostalno putničkim vozilom", naveo je Valev.\nSVE INFORMACIJE O LETOVANJU U GRČKOJ OVE GODINE: Otvaraju se granice, nema testiranja, POZNATI SVI VAŽNI DATUMI\nZlatko Zlatanov, čiji se hotel nalazi u Velingradu, period zatišja pre početka aktivne letnje sezone 1. jula koristi za renoviranje hotela.\nUprkos mnogim nepoznanicama, on ne namerava da smanji cene ali radi na povećanju usluga koje nudi. S obzirom da za sada SPA centri ostaju zatvoreni, Zlatanov je sklon da sačeka popuštanje ove mere jer, kako kaže, Velingrad je poznat kao SPA prestonica Balkana i nije dovoljno da rade samo bazeni.\nU međuvremenu je ministarka turizma Nikolina Angelkova nakon sastanka sa predstavnicima turističkog sektora saopštila da resorno ministarstvo vodi pregovore o eventualnom otvaranju granica sa državama u kojima je epidemiološka situacija slična onoj u Bugarskoj.\nOsim toga, svaki strani turista mora da prilikom dolaska potpiše izjavu o putovanju kojom se potvrđuje da putuje na svoj rizik što hotelijere oslobađa od odgovornosti.\nOVO ZANIMA SVE! Granice između Srbije, Bugarske i Grčke otvorene od 1. juna, ZNA SE I ŠTA ĆE BITI SA LETOVANJIMA\nOVOG LETA SE NE ISPLATI ODMARATI SE VAN SRBIJE! Najjeftinije letovanje u Grčkoj čak 1.320 evra!\nKOLIKO ĆE NAM LETOVANJE BITI SKUPLJE: Osim za testove moraćete da izdvojite pare i za ovo\nSvetla AtanasovSunčev bregZlatko ZlatanovLetovanje u BugarskuBugarska letovanjeDobromir Valev\nVUČIĆ NA OTVARANJU FABRIKE ADIENT U fabrici u Loznici posao za 1.500 ljudi! Do kraja godine POVEĆANJE PLATA! UŽIVO\nOVO JE POSLEDNJI ROK DA SE PRIJAVITE ZA 100 EVRA: A evo do kada možete da podignete novac od države!\nLJUDI, OSTALO VAM JE JOŠ SAMO 36 SATI: Prijave za 100 evra do sutra u ponoć, ovo je poslednji čas KAD LEŽU PARE\nVELIKO POJAČANJE ZA MEGU: Amerikanac pojačao "vrtić" iz Beograda!\nJAVIO SE VELJKO NAKON ŠTO JE DOBIO NASLEDNIKA, PONOSNI OTAC URADIO OVO ZA NJIH: Tu je Bogdana, beba i još nešto\nHONG KONG: Usvojen zakon kojim se kriminalizuje nepoštovanje himne\nSUD KAZNIO DARKA ŠARIĆA: Izneo ŠOKANTNE OPTUŽBE, sad mora da plati kaznu


Novosađanin uhvaćen u prodaji kokaina - Novi Sad\nNovosađanin uhvaćen u prodaji kokaina\n09:06:00 16.06.2017, Komentara: 0\nNovi Sad - Protiv Novosađanina (31) policija će podneti krivičnu prijavu zbog sumnje da je izvršio krivična dela neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga i nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.\nOn se tereti da je u sredu u Novom Sadu jednom sugrađaninu prodao paketić supstance za koju se sumnja da je kokain. Pretresom stanova koje koristi, policija je pronašla još 15 takvih paketića sa istom supstancom, veću količinu novca za koji se sumnja da potiče od prodaje narkotika, kao i municiju za automatsku pušku.\nPolicija je od osumnjičenog privremeno oduzela i „audi“, u kome je Novosađanin neposredno nakon kupoprodaje zaustavljen, a protiv muškarca koji se tereti da je kupio kokain biće podneta krivična prijava zbog sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćeno držanje opojnih droga.


HRT: Lepanu Memorijal "Tibor Šaramo", Oven ukupni pobjednik\nLepanu Memorijal "Tibor Šaramo", Oven ukupni pobjednik\n26. 12. 2015. prije 4 godine\nHrvatski reprezentativac u kanuu na divljim vodama Tomislav Lepan pobjednik je 20. memorijala "Tibor Šaramo", koji je u subotu održan na rijeci Savi u sklopu tradicionalnog 45. štefanjsko-novogodišnjeg spusta kajakaša i kanuista.\nLepan je 12,5 kilometara dugu stazu od Podsusedskog do Savskog mosta, po izrazito niskom vodostaju Save i po ugodnoj temperaturi od osam Celzijevih stupnjeva, preveslao za 46:06.8 minuta nadmašivši slovenskog reprezentativca Petera Žnidaršiča (46:25.40) te svog reprezentativnog i klupskog kolegu iz KKK "Končar" Tomislava Hohnjeca koji je s vremenom od 46:53.04 bio treći.\nBila je to šesta pobjeda 36-godišnjeg Lepana na memorijalnoj utrci koja se vozi u spomen na preminulog sportskog novinara i utemeljitelja ovog spusta Tibora Šaramoa. Lepenu je prigodnu mozaik-sliku akademske slikarice Vlatke Bauer uručila Astrid Šaramo, kćer Tibora Šaramoa.\nUkupna pobjeda na 45. štefanjsko-novogodišnjem spustu, na kojemu je nastupilo 85 posada u kojima je veslalo 150 kajakaša i kanuista iz BiH, Slovenije, Srbije i Hrvatske, pripala je ponajboljem slovenskom divljevodašu Simonu Ovenu. Dvadesetdvogodišnji student iz Ljubljane prvi je put nastupio na "Štefanjskom spustu" i s vremenom od 41:02.81 osvojio prvo mjesto ispred Darka Savića iz Banja Luke (41:22.62), a treće mjesto osvojio je još jedan Slovenac, Anže Urankar (42:40.26) .\nOvenu je pripao tradicionalni prijelazni pehar jedinog našeg dnevnog sportskog lista, Sportskih novosti, koji mu je uručio novinar SN-a Toma Dragičević.\nMilihramu pobjeda, Lepanu 19. memorijal Tibora Šaramoa\nMilihramu 18. memorijal "Tibora Šaramoa"


e-novine.com - Dobrica Ćosić: Srbi su ginuli za Dalmaciju\n13.03.2013 - 14:18 Pripremile: e-Novine\nHrvatska ponižava Crnu Goru: Ćosić Dobrica, mudrac\nIZ INTERVJUA PREDSEDNIKA SR JUGOSLAVIJE "POBJEDI" - ĆOSIĆ: SRJ JOŠ NIJE MODERNA DRŽAVA (PODGORICA, 23. SEPTEMBRA)\nSavezna Republika Jugoslavija još nije postala moderna, efikasna, demokratska država - istakao je predsednik SRJ Dobrica Ćosić u intervjuu današnjoj "Pobjedi". U njenom okviru postoje tri države, tri neusaglašene državne vlasti, tri kompetencije koje se često potiru. Kompleks nadležnosti u funkcionisanju savezne države nije funkcionalno ostvaren.\nPredsednik SRJ ukazao je na opasnost od secesionističke i partikularističke tendencije koja je snažno izražena u srbijanskoj i crnogorskoj opoziciji, ali i u nekim političkim koncepcijama vladajućih stranaka. "Nadam se da će težnje naroda Srbije i Crne Gore za zajedničkim životom - pobediti". Ta pobeda, možda, nije tako blizu. Ona se stalno ugrožava ne samo političkim dejstvom opozicije, već i inercijom vladajućih stranaka i postojećom vlašću. One još nisu dovoljno spremne da svesrdno sarađuju u stvaranju zajedničke, demokratske države građana - rekao je Ćosić.\nGovoreći o odnosu hrvatske vlasti prema predlozima za rešenje pitanja Prevlake Ćosić je istakao: "Mi smo ginuli za Dalmaciju, umirali smo u Albaniji, ne pristajući na Londonski pakt, koji nam je davao velika prava, ne pristajući da delimo Dalmaciju sa Italijom. Samo je srpska vojska mogla da zaustavi italijansku vojsku na Rijeci i Sušaku, samo je Srbija kao ratna pobednica mogla da vrati Hrvatskoj Dalmaciju. I samo je narodnooslobodilačka borba, u kojoj je opet bilo najviše Srba mogla Hrvatskoj da prisajedini Istru".\n"A eto, ta Hrvatska, ta velikohrvatska Hrvatska, po ideologiji Ante Starčevića, Radića, Bakarića, Tita, Miroslava Krleže, po ideologiji Franje Tuđmana, i ne samo Franje Tuđmana, nego i čitave savremene hrvatske inteligencije, nije spremna da crnogorskom narodu da nekoliko hektara golog stenja i kamenja nego ga ucenjuje i ugrožava mu opstanak, muči ga, izaziva mržnju i nespokoj. A zašto je to tako, bilo bi najbolje da na to pitanje odgovaraju Hrvati", rekao je Ćosić.\nKomentarišući zahtev za davanje specijalnog statusa Sandžaku, Ćosić je ocenio da je ideja o specijalnom statusu Sandžaka jedna od najapsurdnijih ideja KEBS-a i svetskih faktora koji se mešaju u naše unutrašnje stvari. "Imao sam prilike da razgovaram sa predstavnicima KEBS-a o tome. Oni, pre svega, ne znaju šta je to Sandžak. Oni ne razumeju da je Sandžak jedna vojno-administrativna oblast koja je postojala samo u Turskoj, pod turskom vlašću, da Sandžak ne može da ima nikakav politički status, jer u Republici Srbiji samo tri opštine imaju muslimansku većinu. Među njima su dve male, beznačajne - Tutin i Sjenica. Na čitavom prostranstvu bivšeg turskog Sandžaka većinu čine Srbi, odnosno Crnogorci" - naglasio je Ćosić.\nPredsednik Ćosić dalje ističe da su Muslimani obmanut i mnogo nesrećan narod. Obmanula ga je titoistička ideologija i vlast, potom SDA, s Alijom Izetbegovićem na čelu. „Otrežnjenje Muslimana iz ovog krvničkog bunila u koje su ga uvele njegove vođe, pratiće kolektivni očaj i duga rezignacija. Propustili su istorijsku šansu za život sa bliskim narodom u demokratskoj i laičkoj državi. Ja nemam maštu da zamislim da je moguć zajednički život Srba, Muslimana i Hrvata dok postoje deca i ljudi koji će da pamte ovaj užasni bosanski rat“, rekao je Ćosić.\nGovoreći o "etničkom čišćenju", o kojem se danas u svetu toliko mnogo govori i za koje se optužuju Srbija i Crna Gora, Ćosić je naglasio da je to etničko čišćenje počela Hrvatska. Nosilac političke prakse "etničkog čišćenja" je stranka Franje Tuđmana - kaže Ćosić. "Vi se dobro sećate pre dve-tri godine, kaa su stotine srpskih kuća u Dubrovniku i čitavoj Dalmaciji minirane. Isterani su Srbi iz Splita, Šibenika i Zadra. Pre neki dan sam pročitao u novinama da je oko 28.000 Srba iz Karlovca prognano, prognano je pedesetak hiljada Srba iz Zagreba. ’Politika’ je nedavno pisala o rušenju i paljenju 170 sela u Slavoniji", podsetio je predsednik SRJ.\nRatno ludilo: Srpsko poselo na tenku, Bosna 1992.\nTo je, rekao je Ćosić, jedno genocidno "čišćenje" Hrvatske od srpskog "pasjeg nakota", kako nazva Srbe "otac domovine" Hrvata Ante Starčević. A to "etničko čišćenje" vrši hrvatska vlast, hrvatska vojska. Hrvatski pukovi vršili su i vrše masakre nad nedužnim srpskim stanovništvom. To "etničko čišćenje" i danas traje, ono je preneto na Bosnu i Hercegovinu.\n"Ta strahotna zlodela vrše i Srbi i Muslimani. Nije bitno ko je više ljudi ubio i kuća zapalio. Bitno je: ubijaju i pale svi. I razume se da se s razlogom zgražava svet, zgražava se Evropa. Ali, nesreća za moralnu savest današnjeg sveta, a što zapanjuje svakog razumnog čoveka, to je - da se za ’etničko čišćenje’ optužuju samo ili uglavnom Srbi, da su oni jedino krivci, a neće da se vidi istina užasavajuće realnosti. A, bez te istine ne može se to zlo ukrotiti ni mir ostvariti" - smatra predsednik Ćosić.\nSRJ neće rat: Milan Panić, naivac\nGovor saveznog premijera u Generalnoj skupštini svetske organizacije: PANIĆ - I DALJE ĆEMO SARAĐIVATI SA UN (Ujedinjene nacije, 23. septembra)\nObjavljujemo u celini u nezvaničnom prevodu govor koji je prošle noći na zasedanju Generalne skupštine Ujedinjenih nacija u Njujorku održao predsednik Vlade SR Jugoslavije Milan Panić.\n"Iskreno mi je drago što imam priliku da vam se danas obratim u ime naroda Jugoslavije. Posebno želim da čestitam Vama, gospodine predsedniče, na Vašem izboru na ovaj uvaženi i visoki položaj, što će, siguran sam, mnogo pomoći u mirnom i efikasnom rukovođenju Generalnom skupštinom. Pred ovim skupom sada se postavlja pitanje: više mira ili više rata. Juče ste čuli argument predsednika jedna nama susedne zemlje u prilog ratu. Danas ću vam ja izneti argumente - i program - u prilog miru. Ovde ste takođe čuli argumente u prilog neprihvatanja učešća Jugoslavije u uzvišenom radu Ujedinjen ih nacija.\nNa konferenciji UN o izbeglicama koja je održana u Ženevi krajem jula rekao sam da prihvatam to što me ne prihvataju i zatražio od delegata da prekinu sa politikom i počnu da govore o problemima izbeglica. Nekima od vas je možda poznato da ja donekle razumem kako se izbeglice osećaju jer sam i sam bio politička izbeglica iz Titove Jugoslavije i živeo sam u izbegličkom logoru u Nemačkoj. Danas donekle slično osećam. Isuviše ih je koji govore o politici kada bi trebalo da govore o miru! Otkad je moja nova vlada Jugoslavije preuzela dužnost pre dva meseca mi smo sarađivali sa Ujedinjenim nacijama na sve moguće načine. Nastavićemo to da činimo bez obzira na akciju koju danas ovde preduzimate. Moj jedini cilj je uspostavljanje mira i stabilnosti na Balkanu. Sada se nalazimo na prekretnici. Ova velika organizacija posvećena miru mora odlučiti da li se mir podstiče upućivanjem oružja ili iznošenjem oružja. Balkan je već zagađen sa previše oružja. To je u izvesnom smisliu problem čovekove okoline tragičnih razmera. Molim vas saslušajte moju poruku! Nemojte odobriti sredstva za proširenje sukoba. Na Balkanu nam je potrebno više posmatrača Ujedinjenih nacija i mirovnih snaga, a ne više oružja za strane u sukobu.\nČetnici u potrazi za žrtvama: Romantična slika iz Bosne, 1992.\nDođimo do kreativnog i efikasnog načina za kontrolu i uklanjanje oružja koje se već tamo nalazi. Moja vlada će u potpunosti sarađivati sa Ujedinjenim nacijama na svaki način koji vi želite, kako bi se oružje stavilo pod kontrolu i prekinule borbe i ubijanje. Mi smo nekoliko puta ponudili da prihvatimo posmatrače Ujedinjenih nacija na našim aerodromima i našim granicama. Ja sam 26. avgusta u Londonu zatražio da se nekoliko hiljada pripadnika mirovnih snaga pošalje da osmatraju naše granice i ponudio da pomognemo Ujedinjenim nacijama logističkom podrškom, kako bi se pokrio deo troškova. Sada ponavljam taj zahtev.\nMolim vas dođite u Jugoslaviju i uverite se da iz Jugoslavije ne dolazi nikakva podrška borcima u Bosni i Hrvatskoj. Moja vlada je dala naredbu da se prekine svaka podrška borcima u Bosni i Hrvatskoj, ali kao i u mnogim drugim delovima sveta, još uvek imamo neke militantne nacionaliste koji se opiru našim naređenjima. Potrebna nam je vaša pomoć. Vaša pomoć nam je dobrodošla. Još jednom vam kažem: molim vas dođite kao mirotvorci, a ne kao isporučioci oružja za borce.\nRazmotrimo i činjenično stanje u vezi sa prisustvom stranih trupa u Bosni i Hercegovini. Uveravam vas da su svi jugoslovenski vojnici povučeni iz Bosne. To mi je potvrdila komanda Ujedinjenih nacija. U članku u "Njujork tajmsu" od 19. septembra, koji je u velikoj meri zasnovan na američkim i britanskim obaveštajnim izvorima, ističe se da se Jugoslovenska armija povukla iz Bosne 19. maja i da su se gotovo sve neregularne snage iz Srbije takođe povukle. U istom članku se kaže da se 30 hiljada pripadnika regularnih i deset hiljada pripadnika neregularnih hrvatskih snaga bore u Bosni i Hercegovini. Pa ipak, Hrvatska sedi među vama, nije podvrgnuta nikakvoj kritici niti sankcijama. Priznajem da sam novajlija u međunarodnim poslovima, ali mi to liči na dvostruka merila. Pozivam Ujedinjene nacije da zatraže da se sve strane trupe i dobrovoljačke neregularne snage odmah povuku iz Bosne pod pretnjom uvođenja sankcija. To bi bilo nepristrasno i doprinelo bi mirovnom procesu.\nLepo lice četništva: Srbin iz Bosne, detalj šubare\nGospodine predsedniče, želeo bih da se dotaknem pitanja kontinuiteta i priznavanja novih zemalja koje su nekada bile republike stare Jugoslavije. Stav moje vlade prema priznavanju jasno je iznet u nekoliko navrata proteklih nedelja. Mi priznajemo granice između republika koje je povukao Titov komunistički režim kao međunarodne granice. Ja ponovo ovde izjavljujem da Jugoslavija nema pretenzije na teritoriju bilo kog suseda.\nMi smo poveli pregovore o većini pitanja u našim odnosima sa Hrvatskom i nadamo se da ćemo uspeti sklopiti sporazum sa Hrvatskom o uzajamnom priznavanju. Mi smo izjavili da priznajemo državu Bosnu i Hercegovinu u njenim postojećim granicama i spremni smo da priznamo njenu vladu kada sve tri etničke zajednice u Bosni postignu sporazum o organizaciji svoje države i vlade. Problem vlasti u Bosni moraju rešiti sami Bosanci, svi Bosanci. Problem nije u Beogradu, kao što je juče izjavio predsednik Bosne. Problem leži u Sarajevu. Vlada Bosne, koja je zastupljena u ovom telu, mora da ubedi sve narode Bosne da zaista predstavlja njihove interese. To je put ka miru u Bosni.\nMeđutim, nije mudro govoriti u ime Bosne ili u ime stare Jugoslavije. Ja govorim samo u ime nove Jugoslavije čiju vladu predstavljam. Ustav Jugoslavije ovlašćuje jugoslovensku vladu za vođenje spoljnih poslova. Dve konstitutivne republike - Srbija i Crna Gora - nemaju nikakvu zakonsku ulogu u spoljnim poslovima Jugoslavije.\nSvetski lideri i predstavnici međunarodnih organizacija sastaju se sa mnom i traže od mene da doprinesem zaustavljanju borbi u Bosni i otklanjanju straha od srpske teritorijalne ekspanzije. Međutim, oni mi ne pružaju nikakvu pomoć u mojoj unutrašnjoj borbi u Jugoslaviji sa onim militantnim nacionalistima koji se suprotstavljaju mojoj politici mira. Oni čak jačaju poziciju mog glavnog protivnika na taj način što se sastaju sa njim prilikom svojih poseta Jugoslaviji. Molim vas, prekinite s tim! Smatrajte mene i moju vladu odgovornima za politiku i akcije Jugoslavije. Međutim, pružite nam pomoć i međunarodno priznavanje koji su nam potrebni da bismo sproveli svoj program mira.\nGospodine predsedniče, ja ovim formalno podnosim zahtev za članstvo u Ujedinjenim nacijama u ime nove Jugoslavije, čiju vladu predstavljam. Siguran sam da moja zemlja i moja vlada zadovoljavaju uslove za članstvo u najmanju ruku onoliko koliko i zemlje i vlade koje mnogi od vas danas ovde predstavljaju. Jugoslavija je osnivač Ujedinjenih nacija i uvek je postupala u skladu sa njihovim principima. Moja vlada poštuje te principe i bori se da ih podrži u veoma teškim okolnostima. Tražim vašu podršku i priznanje. Nemojte potkopati čoveka mira i miroljubive Jugoslavije.\nPod srpskim mecima: Prizor iz Sarajeva, 1992.\nGospodine predsedniče, jedna od najvećih briga sveta kada je reč o Jugoslaviji je etničko čišćenje i stotine hiljada izbeglica koje su to postali usled te sramotne prakse. Etničko čišćenje je užasna, neprihvatljiva i neoprostiva stvar. Ja sam se tome aktivno suprotstavio u Jugoslaviji. Nedavno sam smenio zamenika ministra unutrašnjih poslova koji nije podržao program moje vlade, program suprotstavljanja etničkom čišćenju. Naložio sam da se gradonačelnik i još trojica ljudi uhapse i stave u zatvor u jednom gradu u kojem se sprovodilo etničko čišćenje Hrvata. Gde god da se pojavi u bilo kojoj republici stare Jugoslavije, etničko čišćenje se mora zaustaviti i prekinuti.\nMeđutim, u našim reakcijama na užase etničkog čišćenja nemojmo dozvoliti da kliznemo u netolerantnost. Ne smemo dopustiti da rat u Bosni postane verski rat - rat muslimana i hrišćana podržan spolja od muslimana i hrišćana. Svakako, Ujedinjene nacije se moraju izdići iznad toga. Organizacija ujedinjenih nacija je osnovana radi suprotstavljanja verskoj i rasnoj netolerantnosti koja je dovela do Drugog svetskog rata. Ova organizacija se mora zalagati za mir i tolerantnost svuda. U modernom svetu nema mesta za verske blokove. Molim vas, oprostite mi za lične opaske kada je reč o toleranciji. Ja sam Srbin pravoslavac. Moja žena je katolkinja. Moja kći se udala za muslimana i sama postala muslimanka. Imam dvoje unučadi muslimana. Među mojim precima bilo je Hrvata. Moja ličnost i filozofija protive se etničkoj i verskoj netoleranciji.\nUbijanje Sarajeva: Tema koju Panić nije pomenuo\nGospodine predsedniče, verujem da u postkomunističkoj eri velike sile imaju posebnu odgovornost da obezbede stabilno političko i ekonomsko transformisanje novih demokratija. One posebno moraju pokloniti pažnju unapređivanju etničke i verske tolerancije i moraju paziti da u ispunjavanju svojih dužnosti na njih ne utiče pritisak koji vrše specijalni intersni blokovi zemalja. Ili smo svi mi ravnopravni ili su neki ravnopravniji od drugih. Ja sam za ono prvo. Dozvolite mi da naglasim da bez istinske tolerancije ne možete imati istinski mir. Gospodine predsedniče, teško je propovedati toleranciju onima koji trpe pod ekonomskim sankcijama koje nisu jednako primenjene u odnosu na sve strane u sukobu. Ali moja vlada doista propoveda toleranciju zato što je to pravedno i zato što tolerancija vodi do mira.\nGospodine predsedniče, dozvolite mi još jednom da naglasim da je moja današnja poruka poruka mira. Moja vlada sprovodi program mira. Potrebno nam je razumevanje i pomoć ovog tela. Vaše prihvatanje transformacije koju nastojimo da uvedemo i vaše priznavanje unapredilo bi mir. Plašim se da bi ga vaše odbijanje usporilo. Gospodine predsedniče i uvaženi delegati, želeo bih da vam skrenem pažnju na odluku koju je Savezna skupština Jugoslavije usvojila danas, a koja jasno ističe veoma ozbiljnu zabrinutost zbog rezolucije o članstvu Jugoslavije u Ujedinjenim nacijama. Ta odluka je ovde priložena i molim vas da joj poklonite dužnu pažnju. U ime mira, zahvaljujem vam što ste saslušali šta sam imao da kažem.\nČim popijem kaficu, rušite: Ratko Mladić, zločinac\nSITUACIJA U BOSNI I HERCEGOVINI: RAT PRENET IZ HRVATSKE\nI jučerašnje vesti sa ratišta u Bosni i Hercegovini obeshrabruju. Rat se nastavlja, a tamo gde vlada zatišje, ocenjuje se da se radi o pripremama za nova ofanzivna dejstva. "Rata ne bi bilo da nije bilo oružanih snaga Republike Hrvatske na prostorima BiH i da nisu napali srpski narod i bivšu JNA, te su tako rat iz Hrvatske prenijeli u BiH." To je na konferenciji za štampu u Bileći, pored ostalog izjavio komandant Glavnog štaba Vojske Republike Srpske general-potpukovnik Ratko Mladić. On je izrazio uverenje da bi rat bio veoma brzo okončan ukoliko bi se oružane formacije Republike Hrvatske povukle sa ovih prostora i prestale sa agresijom prema Republici Srpskoj i srpskom narodu.\nGeneral Mladić je precizirao o kolikim hrvatskim snagama je reč. Naveo je da su Hrvati na tim prostorima angažovali i drže 31 svoju brigadu, 11 pukovnija i 7 specijalnih bojni. Najviše hrvatskih snaga, po Mladiću, koncentrisano je naročito, na pravcima Dubrovnik - Trebinje, zatim Čapljina - Stolac i Mostar - Nevesinje. Istakao je uz to prisustvo hrvatskih snaga i na području centralne Bosne i Posavine. Mladić je upozorio i na grupacije i stacioniranje formacija, pored ostalog, na prostoru Spačvanskih šuma i na pravcu Slavonski Brod - Županja - Đakovo. "Krajnji cilj grupisanja ovih snaga je rušenje Jugoslavije, ma u kakvom obliku ona postojala i izbijanje na reku Drinu, što je večiti san ustaških snaga, pa i ovih koje predvodi Franjo Tuđman", izjavio je general Ratko Mladić na konferenciji za štampu u Bileći, o čemu je prenoseći izvode iz njegovog izlaganja izvestila SRNA.\nPovodom pitanja koje se odnose na Prevlaku, Mladić je ukazao da su vlasti SR Jugoslavije u više navrata istakle da je Prevlaka političko, a ne vojno pitanje. Vojska Republike Srpske, izjavio je on, zainteresovana je da na tom prostoru vlada mir i nije joj u interesu da se na njenom boku i iza leđa nađu neprijateljske formacije Republike Hrvatske. Oružani sukobi na srednjodrinskom području ne prestaju. Odnosi snaga menjaju se iz sata u sat, javlja B. Novaković. On dodaje da je zbog toga vojska Republike Srpske organizovala odlazak oko dve hiljde Srba sa desne obale Drine u Čajniče, Višegrad, Rudo i Pljevlja.\nSRNA se pravi blesava: Navodno, ne zna tko puca po Sarajevu\nPrema opisu našeg izveštača, juče i prekjuče, i u toku noći, na ušću Lima u Drinu bilo je kao u paklu. Istovremeno, na svim ratištima u zoni odgovornosti hercegovačkog korpusa vojske Republike Srpske, noć i jutro protekli su mirno. Ni na jednom delu fronta nisu zabeležene čak i provokacije, saopštila je juče, kako javlja Tanjug, Komanda srpskih snaga u Bileći.\nKakva je situacija u Sarajevu - ne zna se. Do kasnih popodnevnih sati izveštači se nisu javili. SRNA u toku prepodneva, primećuje Tanjug, nije ništa javila o zbivanjima na sarajevskom ratištu. Radio Bih je, međutim, optužio srpsku stranu za otvaranje vatre iz protivavionskih mitraljeza i topova na grad. Na rubna područja grada po istom izvoru, otvarana je artiljerijska vatra.\nTuga i smrt: Kadar iz Bosne\nŽestoko je u centralnoj Bosni. Agencija SRNA je prekjuče javila da su srpske snage zauzele deo Maglaja na desnoj obali reke Bosne. Agencija tvrdi da se snage HVO (Hrvatsko vijeće obrane) organizovano povlače iz tog grada. Linije fronta nisu pomerane, navodi Radio BiH uz tvrdnju da su hrvatske snage ostale u Tešnju i Maglaju. (M. D.)\nMilan Šobić doputovao u Beograd: SLOBODA POSLE 80 DANA U MUSLIMANSKOM LOGORU\nNovinar Tanjuga Milan Šobić, koji je u muslimanskom logoru u Zenici bio zatočenik 80 dana, juče je doputovao u Beograd i danas će na konferenciji za štampu obavestiti javnost o prilikama u tom logoru u kome trenutno ima između 250 i 300 Srba, mahom civila.\nOd 2. jula, kada je uhapšen u svom stanu u Zenici, do 19. septembra kada je na Vlašiću razmenjen kao "ratni zarobljenik", protiv Šobića nije podignuta optužnica, niti je sprovedena bilo kakva istraga. U logoru je, međutim, posebno u prvo vreme, bio podvrgnut fizičkoj torturi. Njegovom hapšenju predhodilo je 17. jula obijanje dopisništva Tanjuga u Zenici za koje niko formalno nije preuzeo odgovornost. Od tada, do hapšenja, Šobić je bio u kućnom pritvoru. Nekoliko dana posle hapšenja muslimanske vlasti su obile Šobićev stan i zaplenile svu zatečenu imovinu, o čemu nije donesena nikakva odluka, čak ni administrativna. Isto se dogodilo praktično svim Srbima u Zenici.\nŠobić je bio stalni dopisnik Tanjuga u Zenici od 1978. Konferencija za štampu biće održana u Međunarodnom pres centru danas u 12 časova i 30 minuta.\nIz Savezne skupštine: OSPORAVAJU IZVEŠTAJ VLADE O ETNIČKOM ČIŠĆENJU\nNa teritoriji SR Jugoslaviji nema etničkog čišćenja, već samo pojava ugrožavanja lične i imovinske sigurnosti građana, odnosno remećenja međunacionalnih odnosa. Ovo je zaključak sa jučerašnje sednice Komisije za ostvarivanje sloboda, prava i dužnosti građana Savezne skupštine na kojoj je zauzet stav da Predlog zakona o amnestiji ostaje u proceduri i da će biti razmatran u paketu sa zakonskim aktima o rešavanju statusa ratnih invalida, njihovih porodica i zakona o vojsci.\nČlanovi Komisije prihvatili su i inicijativu predsednika Dobrice Ćosića o rehabilitaciji informirovaca, a predloženo je da se ljaga skine i sa svih onih koji su bili žrtve ideoloških progona (rehabilitacija bi obuhvatila i žrtve takozvanih otkupa i one kojima je zabranjen povratak u zemlju). Kao što se i očekivalo, oko ovih osetljivih pitanja vodila se žučna debata, posebno o tome postoji li u Jugoslaviji etničko čišćenje. Za ovu tačku dnevnog reda savezna vlada je podnela hrpu materijala o "slučajevima ugrožavanja lične i imovinske sigurnosti hrvatske, mađarske i drugih nacionalnih manjina u Vojvodini".\nU informaciji Saveznog ministarstva pravde navedeni su primeri kršenja ljudskih prava u Hrtkovcima, Slankamenu, Nikincima, Rumi, Ruskom Krsturu, Golubincima, Kukurevcima, Senti i Adi. Na primer, kako piše u informaciji, iz Hrtkovaca, nakon nasilnog preuzimanja vlasti, iseljene su 253 porodice, iz Golubinaca 120, dok je na mesnu zajednicu Breg u Rumi (pretežno Hrvati) bačeno 12 bombi. Dalje u informaciji se navodi da je u naseljima na jugu Bačke i u Sremu poslednjih meseci došlo do međuetničkih sukoba, organizovanih akcija militantnih grupa usmerenih na etnička čišćenja višenacionalnih sredina.\nNe priznaje etničko čišćenje: Margit Savović, radikalna ministarka\nNa ovakav izveštaj žustro su reagovali Vojin Vuletić, Margit Savović i Radovan Radonjić. Vuletić odbija ponuđeni tekst savezne vlade jer je "tendenciozan, vrvi neistinama, a do podataka se došlo sufliranjem antisrpskih političkih organizacija. istih onih koje su servirale pogrešne podatke Helsinki voču", kazao je Vuletić. Gospođa Margit Savović pitala je zašto je vladi stalo da dokaže kako postoji etničko čišćenje. "U Hrtkovcima je do incidenta došlo nakon što je primećeno da mnogi meštani odlaze u hrvatsku vojsku", objasnila je Savovićeva, dok je Radovan Radonjić naglasio da se ne sme preći preko činjenice da se dobar deo Hrvata stavio na stranu HDZ, otišao u redove ZNG, a naveo je i primer slobodnog pevanja hrvatske himne u Subotici.\nReagovao je i ministar Momčilo Grubač objasnivši da informacija nije sasvim pouzdana jer se do nje došlo na osnovu razgovora sa meštanima "spornih" krajeva i podataka prikupljenih od beogradskih mirovnjaka. - Ne može se govoriti o pojavi etničkog čišćenja, taj termin je nezgodno upotrebljen - "ispravio" se Grubač dodajući da je izraz uzet kao zamena za termin poremećeni međunacionalni odnosi. Međutim, Grubač je potom ukazao na pojedinačne incidente kao plod samovlašća, neodgovornih pojedinaca, pritisaka na nesrpski živalj. No, ponovo je upozorio ministar Grbač, nema govora o pravom etničkom čišćenju jer ono podrazumeva blagoslov vlasti u proterivanju i šikaniranju etničkih zajednica. Zbog nejasnoća u informaciji, od vlade je zatraženo da što pre izradi potpuni izveštaj na temu ostvarivanja ljudskih sloboda, ali na celoj teritoriji SRJ. Takođe, traže se energičnije mere, pre svega preventivne, u sprečavanju širenja pojava nacionalnih konflikata.\nGore bošnjačka sela: Četničko orgijanje u Bosni\nU raspravi o Predlogu zakona o amnestiji zadržane su stare, poznate pozicije. Vlada smatra da se "aktom milosti" postiže korak napred u zaštiti ljudskih sloboda i prava, učvršćenju pravne države. Ministar Grubač tvrdi da bez donošenja zakona o amnestiji nema dugoročnog rešenja statusa izbeglica i povratka raseljenih na ognjišta. Preduslov za njihov povratak jeste oslobađanje, straha od gonjenja zbog učešća u oružanim sukobima. Po rečima dr Grubača, Jugoslavija je u prednosti što je prva, pre svih, predložila pomilovanje, ali bilo bi šteta da je preduhitri Hrvatska koja se dugo opirala sličnoj inicijativi, ali je pristala na donošenje amnestije. Jugoslavija bi "aktom milosti", naveo je Grubač, ugrabila velike međunarodne poene. Ministar pravde dr Tibor Varadi prihvatio je sugestiju da vlada sa novim podacima i činjenicama dopuni obrazloženje zakona o amnestiji kako bi se dezerteri našli u paketu sa drugim zakonima.\nOko predloga za rehabilitaciju informbirovaca postignuta je puna saglasnost. Ministar Varadi je obavestio članove Komisije da vlada formira grupu eksperata (uglavnom profesora Krivičnog prava) koji će da ispitaju pravne modalitete rehabilitacije, ali i proširenja na krug ljudi koji su stradali na političkim procesima. Tim ljudima nije dovoljna samo moralna i politička satisfakcija, već i finansijska, ocenio je Varadi. kada ta grupa uradi izveštaj, očekuje se da do kraja godine vlada izađe sa tekstom Predloga zakona o rehabilitaciji žrtava Golog otoka. Radmilo Bogdanović je tražio da ekspertska grupa ispita i šta se zaista događalo na Golom otoku, da se vidi dokle su išle zloupotrebe vlasti. (R. Pavlović)


Wenger: Trebamo visoke igrače, blizu smo naslova - Klix.ba\nArsenal u potrazi za pojačanjima\nWenger: Trebamo visoke igrače, blizu smo naslova\n2.6.2011. u 11:13\nArsenalov menadžer Arsene Wenger potvrdio je engleskim medijima da će u ljetnom prijelaznom roku tražiti visoke nogometaše, ali i dodao, ono što već godinama govori a ne ostvaruje, da je njegova ekipa sasvim blizu naslova engleskih prvaka.\nLondonski "topnici" primili su u sezoni 2010/11 43 ligaška gola, pa je francuski stručnjak zaključio da u njegovim redovima nedostaje visine potrebne za otklanjanje prijetnji pred vlastitom mrežom.\n"Moramo popraviti visinu sastava. Treba nam raznolikost u visini igrača", kaže Wenger.\n"Ove sezoni 95 posto stvari smo uradili kako je trebalo, ali moramo se potruditi i oko preostalih pet posto jer je frustrirajuće flertovati s uspjehom kao što mi činimo. Osim toga, navijači su nezadovoljni jer nismo osvojili prvenstvo, a bilo smo tako blizu trofeja."\nArsenal je ove sezone bio najuvjerljiviji gost u Premierligi (31 bod iz 19 utakmica), a sezonu je završio na četvrtom mjestu tabele koje vodi u kvalifikacije za Ligu prvaka.\n"Ljudi su nestrpljivi, zato su i kritike žešće. Dopada im se ono što radimo, ali htjeli bi i trofej koji bi potvrdio da stvari obavljamo na pravilan način", zaključio je Wenger.\n"Zmajevi" otputovali u Rumuniju\n02.06.2011. u 12:05\nSadović: U Bundesligi bih privukao Sušićevu pažnju\n02.06.2011. u 10:59