Sportske.net - Kad si u Rimu...Žene, Novac, Đavo i derbi!\nBila je 1929. godina, kada je Alberto Moravija napisao da je u osnovi svake neiskrenosti pretvaranje, ali da je dobra vest da sa protokom godina završiš tako što postaneš ono u šta si se pretvarao. To je i osnova svake vere, makar bila i fudbalska, završićeš sa slikom o sebi koju si projektovao.\nNiko nikada nije uspeo da opiše Rimljane bolje nego Moravija, odabrao sam godinu izdanja njegovog prvog romana "Ravnodušni ljudi" jer je 1929. u stvari posejana klica "Derbija dela kapitale" koji ćete gledati večeras.\nTe godine, osim što je Leandro Arpinati, čovek koji je sproveo teror u levičarskoj Bolonji u ime Musolinija stigao u Rim i tamo preselio kancelarije fudbalskog saveza, počela je profesionalna liga i novoformirani klub je postao deo čitave priče. Dve godine ranije u cilju ukrupnjavanja fudbalske scene u prestonici, praktično dekretom je od Albe, La Romane i Fortituda nastala "Vučica". Ultimativni plan Dućea je bio da spoji Romu i Lacio, ali je general Vakari, prvi čovek nebesko-plavih to odbio. Fašisti su želeli prestonički tim kao protivtežu Juventusu, Bolonji i Đenovi, timovima koji su bili suviše kosmopolitski za njihov ukus, ali je na kraju Rim ostao sa dva kluba.\nZnate li zboog čega su u Rimu samo podizvođači mafijaških radova?\nJer se Rimljani za razliku od Sicilijanaca, Napolitanaca i Kalabreza ne mogu složiti nikada ni oko čega. U "Romanco kriminale", čuvenoj priči o pokušaju lokanih kriminalaca da od slugu Koza Nostre postanu gazde, upravo se potencira ta navika stanovnika glavnog grada da se uvek podele, Roma i Lacio su vrh tog ledenog brega.\nVratimo se na Moravijinu 1929. Tada je Roma zaigrala na svom mitskom stadionu Testaćo, osim što se u tom kvartu najbolje jede (nemojte da vas pljačkaju u Rimu kao naivne američke turiste po preskupim restoranima), tamo kvalitetno tuku, na ulicama, ali i fudbalskom terenu. Romu su tada predvodile legender poput Fulvija Bernardinija i "osmog kralja Rima", Amadea Amadeija, ali bez obzira na to što nisu ostavljali zarobljenike pred svojim navijačima, Lacio je bio bolji.\nNaime, pomenuti general Vakari je 1933. postao i predsedniksaveza umesto Arpinatija koji je bio zamenik tajne policije. Italija se spremala za budalaste ratove, učvršćena je diktatura, pa je vojska postala važnija od crnih košulja namenjenih unutrašnjem teroru. Nekoliko godina, taj trend videćemo i u Hitlerovoj Nemačkoj, kada je general Vermahta postao važniji od lokalnog sadiste iz Gestapoa.\nVakari je iskoristio činjenicu da je gvozdenom rukom stvorio ne samo moćnu ligu, već i najbolju reprezentaciju na svetu tog doba, oteo je Piolu Pro Verćeliju jednom od velikih-malih timova predratne Italije i odveo ga u veliki grad. Pro Verćeli više nikada bez "Piola-gola" više nije bio bitan na fudbalskim mapama, a Lacio je završavao uz bok Juventusu. Jer, Anjelijevi su već profesionalizovali klub, pokupovali najbolje igrače, stranci su bili zabranjeni, ali je trend uvoza "orijunda" Južnoamerikanaca italijanskih korena pokazao da Latini na prevaru mogu da zaobiđu svaki znak na putu. Ma koliko fašisti insistirali na čistoti rase, Argentinac sa babom iz okoline Napulja, ili nekom dalekom tetkom iz Palerma postajao je rasno prihvatljiv u Seriji A.\nPriča da je Musolini navijao za Lacio je glupost (mada je platio članarinu od 1000 lira prve godine Serije A i čak su ga naterali da se pojavi na utakmici sa Napolijem) koju proturaju ovdašnje novinarske neznalice, poistovećujući današnji ekstremizam Curve Nord sa predratnim fašizmom. Da je postojao bokserski ili mačevalački klub Lacio, omaleni šarlatan proizveden u vođu nacije bi možda doživljavajući sebe kao antičkog imperatora, pokazao neke emocije, ovako fudbal ga nije zanimao. Osim naravno kao sredstvo prestiža Italijana, no sve diktatore igra plaši, masa je nepredvidiva. Četvrti poput Testaća, San Lorenca u kojima se rađaju i umiru Romanisti su prevrtljive kao i likovi iz Moravijinih priča. Vodoinstalateri koji slabije pričvrste slavinu kako bi ti bili ponovo potrebni, mesari čije vage zakidaju, švalje čija dugmad brzo otpadaju, bravari koji su izvidnica provalnika, njih ideologija ne zanima. Takvi navijaju za Romu, ili Lacio. Mada je većina navijača nekadašnje rimske aristokratije zapravo sada smeštena izvan nekadašnjih zidina prestonice carstva, to nije pravilo i ne treba generalizovati stvari.\nDrugim rečima to je mit čiju večnu vatru pale Romanisti,kada u svakoj prilici podsete u koliko polazi poslednji voz za selo iz koga su došli na derbi.\nSamo, postoje sinovi koji izdaju očeve, plave devojke koje prihvataju udvaranja crveno-žutih momaka, mešoviti brakovi, deca kojoj je dozvoljeno da se opredele. Prošle godine taksista mi je uzbuđeno objašnjavao kako će njegov otac Lacijal navijati za Juve protiv Rome, na pitanje kako je postao Romanista uz oca L'Akvilu, samo je slegnuo ramenima. Mladalačka pobuna, šta li, tek derbi je zaista neverovatna priča i sa rezultatima nema nikakve veze.\nRimljani će vam horski objasniti da je činjenica da Lacio i Roma imaju pet titula za devet decenija samo posledica bogatstva i zavere severnih pokrajina i njihovih klubova, ali na kraju krajeva to nije važno.\nLaciovi navijači nikada neće priznati da Roma ima titulu više, jer je sporna prva, poznata kao Musolinijev poklon. Naime, 1942. Roma je osvojila šampionat, rat još nije stigao na italijanske granice, favoriti su bili Bolonja i Venecija koja je imala Valentina Macolu. Roma je ipak osvojila prvenstvo ispred Torina. Njen direktor Eraldo Monzeljo koji je kao dobrovoljac otišao na Istočni front (tamo gde su Nemci samo džabe hranili slabu italijansku vojsku kod Staljingrada) je bio Musolinijev intimus, to je sudijama bilo dovoljno. Ako je verovati Lacijalima (mediji o tome nisu smeli da pišu) u januaru 1942. Roma je dobila "Derbi dela Kapitale", tako što je njihov fudbaler Maksimilijano Faoto uguran u gol sa loptom u 92. minutu kod rezultata 1:1. Stracittadina je pripala Romi, mada je Lacio dva puta pobedio Torino te sezone i kada se sve sabere presudno uticao da "Vučica" prva prođe kroz cilj.\nTakođe, treba reći da je Rim bio bezbedan te ratne godine, sever nije, bombardovani su gradovi u Pijemontu i Lombardiji, saveznički bombarderi su imali dovoljno goriva da stignu to Torina i Milana, na kraju krajeva to je bila industrijska žila kucavica Musolinijeve države. Ta titula je sporna jer su za razliku od Rominih, Torinovi i Juventusovi igrači bili pozivani u vojsku, što je sugerisalo da vlada u Rimu, odnosno Duće želi da oslabi severne timove, kako bi obnovio i kroz fudbal antički Rim.\nHelenio Herera, "Il Mago" je posle silnih uspeha šezdesetih u Interu stigao u Rim, dočekan je zvižducima i negodovanjem.\nRekao je da je neverovatno da navijači kluba koji ima jednu titulu i to "Skudeto" koji im je poklonio Musolini nemaju poverenja u njega posle svega što je napravio sa Interom. Smenjen je nakon te izjave, mada i vraćen na klupu kada se promenio predsednik.\nĐani Brera poglavar, da ne kažem Papa sportskog novinarstva u Italiji nije imao nikakvu dilemu da je Roma dobila titulu na poklon od fašista, u stvari, verovali ili ne, to je bilo prvi put od postanka lige računajući i početak veka, da klub južno od Bolonje postane prvak. Ako računate da se fudbal počeo igrati na dokovima Đenove i da je prvi šampionat sa četiri kluba, tri iz Torina i Đenove odigran krajem 19. veka, dakle bile su potrebne 44 godine, da se "Skudeto" putevima Sunca spusti na jug Italije.\nOd tada, Kinaljina banda i Kranjotijev novac su doneli dve titule Laciju, velika Romina generacija osamdesetih i Sensi sa svojim Roleksima za sudije (jednom ću vam pisati o toj aferi) početkom veka su Romina dva "Skudeta". I to je sve.\nRoma ima više navijača, zapravo Lacio nije četvti, već peti klub po broju pristalica, Napolijevi su brojniji, ali ni to nema neki značaj. Jer za razliku od Napulja, u Rimu ćete videti i veliki broj Juventina, u regiji Lacio takođe ne navijaju svi za Flaminiju, onog veličanstvenog orla koji je simbol Lotitovog Lacija.\nLacio je propada pedesetih i šezdesetih, pa onda posle Kranjotija, ali se uvek dizao iz pepela i bacao rukavicu Romi koja je ipak etabliranija i stabilnija, lakša za rukovanje, privlačnija zbog boja grada i šarma gradskih četvrti. Ali, kada su jednom napisali na derbiju "Romo, samo je nebo veće od tebe", sa severne tribine su im poručili, "U pravu ste, nebo je plavo belo", što je verovatno najbolji odgovor i najveći trijumf duha u stalnom navijačkom ratu severne i južne tribine "Olimpika".\nAko izuzmemo fašističke bedastoće, prozivanja Jevreja i crnaca (i Romina tribina koja je nekada pevala "Falkao je naš Mao", sada je pod uticajem skinsa i raznih klinaca sa margine otišla desno), rimski derbi je poznat po originalnim prepucavanjima i prozivkama. Verovatno ste čuli za transparent "Kladimo se da znamo za koga vam je navijao deda", kojim navijači Lacija aludiraju na činjenicu da je Roma nastala tek 1929. ali i onaj legendarni "Slikajte se pored Koloseuma da pokažete rođacima da ste bili u Rimu", koji je osvanuo na južnoj tribini.\nBezbroj je priča o rimskom derbiju, dobrih i teško svarljivih, u slavu igre, ali i kao megafon sa koga se razleže glas budala, valjda zbog toga deli i neutralne.\nRimljani kažu da su ti da se smatraš bogatim i srećnim u njihovom gradu potrebna "tri d", donne, denari, diavolo, odnosno žene, novac i đavo. Ja bih dodao i četvrto, derbi.


Širokobriježanin dobio Heleza na vrhovnom sudu | Hercegovina.Info\n... tužio Ministarstvo za pitanja branitelja FBiH. U svojoj tužbi je naveo kako mu nije data mogućnost da i on u postupku revizije bude saslušan, što, po njegovom odvjetniku, predstavlja povredu Zakona o upravnom postupku, prema kojem se prije donošenja rješenja stranci mora pružiti mogućnost da se izjasni o svim činjenicama i okolnostima koje su važne za njegovo donošenje. Nadalje, B. A. je u tužbi naveo da revizorski tim za kontrolu koji je njega kontrolirao nije formiran u skladu sa zakonom, jer jedan od članova tima nije bio pripadnik Armije RBiH, HVO-a ili policije, kako nalaže Pravilnik o formiranju revizorskih timova.\nPrimijetimo, dobar dio bivših branitelja koji su revizijom izgubili status i novčane naknade nisu ni znali da se na njima provodi revizija. Saznali bi to tek kad odu u banku ili na bankomat po svoj novac. No, sad se Ministarstvo za boračka pitanja dosjetilo, pa naknadno saslušava one koje izvodi iz prava. I to, kako je ministar za boračka pitanjaZukan Helez naredio u svojoj instrukciji o uzimanju izjave za zapisnik (od 17. rujna 2013): "Uz izjavu u prilogu nije potrebno dostavljati bilo kakvu dokumentaciju koju stranka dostavi na uvid, potrebno je samo uzeti izjavu stranke na zapisnik revizorskog tima...".\nKako god, na Vrhovnom sudu FBiH na tisuće je tužbi osoba koje su izvedene iz prava, pa je ministar Helez zatražio da se u budžetu za 2014. godinu osigura 4.850.000 KM za isplate po pravosnažnim presudama protiv njegovog ministarstva. Osim toga, u informaciji za Vladu FBiH je naveo da će za troškove po upravnim sporovima u narednom periodu trebati 1.000.000 KM, ne računajući obustavljene isplate pripadnicima braniteljske populacije za period 2011 - 2013. Prema evidenciji kojom raspolaže, napisao je, do 30. lipnja 2013. pred Vrhovnim sudom FBiH pokrenuto je 2.060 upravnih sporova, a okončano ih je 18, te mu za realizaciju presuda Vrhovnog suda FBiH treba u budžetu osigurati 1.500.000 KM."\ntužba Zukan Helez\nZukan Helez želio je dati podršku Veležu, ali je obukao dres kluba iz Austrije\nDobri europski rezultati, stvorili su ovo ljeto pravu navijačku euforiju među navijačima i simpatizerima Veleža. Feđa Dudić i njegovi igrači na…


Rješenja za marketing | Nodefusion\nPretvorite marketinške kampanje u interaktivne grafikone i tablice, mjerite koliko određene aktivnosti utječu na tijek kampanje, koje akcije pokrenuti u bliskoj budućnosti i u što uložiti.\nStudija slučaja: Power BI - Poslovnom inteligencijom do povećanja produktivnosti\nBlog post: Poslovna inteligencija u digitalnom marketingu\nposlovna inteligencija, mobile-friendly, user-friendy sučelje, automatizacija\nPovežite svoje račune društvenih mreža i primajte notifikacije kad god se dogodi željena akcija. Flow omogućuje i automatsko spremanje korisničkih poruka sa zidova društvenih mreža u Excel tablicu, spremanje objava u Excel tablicu, prati radne sate, automatski objavljuje Instagram fotografije na druge društvene mreže, itd.\nmobile-friendly, user-friendy sučelje, automatizacija\nOnline distribucija video konferencija\nPlanirate online video događaj i očekujete veliki broj prisutnih? Uz Skype Broadcast možete emitirati sadržaj uživo prema čak 10 000 sudionika, bilo da se radi o PowerPoint prezentaciji, sadržaju s vašeg ekrana ili video prijenosu s kamere.\n> Svako emitiranje možete snimiti kao video zapis u .mp4 formatu\n> Nakon emitiranja video može ostati dostupan na zahtjev\n> Po potrebi samo sudionici s pozivnicama mogu pratiti emitiranje\nsastanci, online prijenos, produktivnost\nRješenje za upravljanje web aplikacijama\nAzure Web Apps omogućuje brz i jednostavan razvoj, implementaciju i upravljanje web stranicama i web aplikacijama prema potrebama vaše organizacije. Podržava Windows i Linux operativne sustave kao i WordPress, Joomla!, Drupal i Umbraco CMS platforme, s naglaskom na rast produktivnosti zahvaljujući kontinuiranoj integraciji s Visual Studio Team Services i GitHub repozitorijem.\nrazvoj web stranica, upravljanje web stranicama temeljenim na CMS platformama\nPoboljšanje performansi web stranica\nTražite rješenje za maksimalnu skalabilnost web stranica i/ili web aplikacije koje uključuju streaming medijskih sadržaja, preuzimanje softvera ili internetske POI? Azure CDN smanjuje vrijeme učitavanja sadržaja, štedi mrežni promet i omogućuje kvalitetan pristup sadržajima većem broju korisnika.\nBlog post: Kako “olakšati” web stranice i aplikacije?\nskalabilnost, brže učitavanje sadržaja web stranice


Prašuma Јanj - Wikipedia\nrezervat prirode u Bosni i Hercegovini\nPrašuma Janj je zaštićeni strogi rezervat prirode na teritoriji općine Šipovo, Bosna i Hercegovina, prema odluci Vlade Republike Srpske od 18. decembra 2012. god. Prema klasifikaciji Međunarodne unije za zaštitu prirode i prirodnih resursa (IUCN), zaštićena je najvišom kategorijom zaštite - Ia.\n(strogi rezervat prirode)\nZaštićeni strogi rezervat prirode i svjetska baština\n44°16′04″N 17°05′32″E / 44.26778°N 17.09222°E / 44.26778; 17.09222\nŠumsko gazdinstvo Gorica iz Šipova\nZaštićeno područje je odlukom UNESCO-a proglašeno i svjetskom baštinom.\nNalazi se u zapadnom dijelu Republike Srpske na teritoriji općine Šipovo na zapadnim padinama masiva Stolovaš. Dijapazon variranja nadomrske visine je između 1.180 i 1.510 metara. Zauzima površinu od 295 ha, a jezgro (strogi dio rezervata) prašume čini površina od 57,2 ha. Prašumski rezervat Janj je stavljen pod zaštitu 1954. godine, namijenjen kao objekat za naučna istraživanja, ali i kao prirodna rijetkost privlačna za posjetioce. Prašumsko jezgro od 58 ha je od 1960-ih godina zaštićeno od eksploatacije i bilo kakve ljudske djelatnosti. Prašumom upravlja preduzeće Šume Republike Srpske, odnosno šumsko gazdinstvo Gorica iz Šipova - gospodarska jedinica Gornji Janj.\nVeći deo flore prašume Janj čine stabla bukve i jele kao i javora, brijeste, jasena i smrče. Pod prašumama se smatraju šume koje su sačinjene od stabala različite veličine i starosti a koje su nastale i razvijale se prirodnim putem, bez ljudskog uticaja. U njima se odvijaju prirodni procesi počevši od klijanja pa sve do prirodnog odumiranja stabala i procesa koji slijede poslije.\nŠipovo, Bosna i Hercegovina\n2021. (45. sjednica)\n1 Svjetska baština\nKomitet za svjetsku baštinu UNESCO-a , u okviru svog 44. zasjedanja, donio je u julu 2021. godine odluku kojom je Prašuma Јanj kod Šipova proglašena Svjetskom baštinom u okviru proširenja lokaliteta svjetske baštine UNESCO-a Iskonske bukove šume Karpata i drugih regija Evrope. Upis prašume Janj, kao dodatnog elementa već postojećeg serijskog dobra svjetske baštine, od izuzetnog je značaja za Bosnu i Hercegovinu, jer je to prvi lokalitet prirodne baštine koji je upisan na Listu svjetske baštine UNESCO-a. U nominaciji su učestvovali Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologije Srpske, Šumsko gazdinstvo Gorica iz Šipova, Republički zavod za zaštitu kulturno-istorijskog i prirodno-istorijskog naslijeđa, Lovačko udruđenje Tetrijeb, Ornitološko društvo Naše ptice, Državna komisija za saradnju sa UNESCO-m i kancelarija UNESCO-a u Sarajevu.\nOdluka UNESCO-a: Prašuma Janj dio svjetske baštine - Youtube\n^ Odluka o zaštiti strogog prirodnog rezervata Prašuma Janj\n^ Prašuma Janj na listi UNESCO-a obogatila turističku ponudu BiH - akter.ba\n^ Strogi prirodni rezervat- Prašuma Janj - prasumajanj.com\n^ - Prašume Republike Srpske\n^ a b Prašuma Janj: Nominacija za Listu svjetske baštine - www.rtrs.tv\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Prašuma_Јanj&oldid=3398812"\nPosljednja izmjena dana 21 februar 2022 u 21:15\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 21 februar 2022 u 21:15.


Na ovoj stranici možete preuzeti opšta akta Akcionarskog društva Mašinoprojekt KOPRING.\nOsnivački akt preuzmi\nPoslovnik o radu Skupštine preuzmi\nPravilnik o radu-prečišćeni tekst preuzmi\nPravilnik o postupanju sa insajderskim informacijama preuzmi\nPravilnik o čuvanju poslovne tajne preuzmi\nPravilnik o postupku unutrašnjeg uzbunjivanja kod poslodavca preuzmi\nPravilnik o stavljanju na uvid i raspolaganje aktima i dokumentima društva preuzmi\nPravilnik o zaštiti tajnosti podataka preuzmi\nPravilnik o kućnom redu od 01.01.2020. preuzmi\nPravilnik o sistematizaciji radnih mesta - jul 2021 preuzmi\nSistematizacija poslova i radnih zadataka - jul 2021 preuzmi\nU ovom odeljku sajta možete preuzeti dokumenta vezana za skupštinu Akcionarskog društva Mašinoprojekt KOPRING.\nI – Redovna skupština akcionara od 17.04.2012.\nII – Vanredna skupština akcionara od 17.09.2012.\nIII – Sednica godišnje Skupštine Akcionarskog društva 02.04.2013\nIV – Odlaganje sednice Skupštine akcionara 25.03.2013\nV – Redovna (godišnja) sednica Skupštine akcionarskog drustva 08.05.2013.\nVI – Vanredna sednica Skupštine Akcionarskog društva 30.09.2013.\nVII – Redovna (godišnja) sednica Skupštine akcionarskog drustva 06.05.2014.\nVIII – Redovna (godišnja) sednica Skupštine akcionarskog drustva 15.05.2015.\nIX – Vanredna sednica Skupštine akcionarskog društva 30.10.2015.\nX – Redovna (godišnja) sednica Skupštine akcionarskog drustva 16.05.2016.\nXI -Redovna (godišnja) sednica Skupštine akcionarskog društva 02.06.2017.\nXII-Redovna (godišnja) sednica Skupštine akcionarskog društva 25.05.2018.\nXIII-Redovna (godišnja) sednica Skupštine akcionarskog društva 03.06.2019.\nXIV-Vanredna sednica Skupštine akcionarskog društva 12-08-2019.\nXV-Vanredna sednica Skupštine akcionarskog društva 18.03.2020.\nXVI-Redovna (godišnja) Skupština akcionarskog društva 22.06.2020.\nXVII-Vanredna sednica Skupštine akcionara za 07.10.2020.\nXVIII-Redovna (godišnja) Skupština akcionarskog društva 10.05.2021.\nXIX-Vanredna sednica Skupštine akcionara 01.07.2021.\nRešenjem Agencije za privredne registre broj BD 75739/2020 od 22.10.2020. godine Odbor direktora je ukinut saglasno novom Statutu Društva, usvojenom na Vanrednoj sednici Skupštine akcionara održanoj dana 07.10.2020. godine.\nPreko ove stranice možete preuzeti izveštaje o poslovanju Akcionarskog društva Mašinoprojekt KOPRING.\nIzveštaj o poslovanju za 2020. godinu preuzmite 31.05.2021.\nIzveštaj o poslovanju za 2019. godinu preuzmite 31.05.2021.\nIzveštaj o poslovanju za 2018. godinu preuzmite 31.05.2021.\nIzveštaj o poslovanju za 2016. godinu preuzmite 27.04.2017.\nIzveštaj o poslovanju za 2015. godinu preuzmite 27.04.2017.\nIzveštaj o poslovanju za 2014. godinu preuzmite 15.04.2015.\nIzveštaj o poslovanju za 2013. godinu preuzmite 04.04.2014.\nIzveštaj o poslovanju za 2012. godinu preuzmite 29.04.2013.\nIzveštaj o poslovanju za 2011. godinu preuzmite 17.04.2012.\nIzveštaj o poslovanju za 2010. godinu preuzmite 31.03.2011.\nIzveštaj o poslovanju za 2009. godinu preuzmite 14.03.2010.\nPreko ove stranice možete preuzeti finansijske izveštaje Akcionarskog društva Mašinoprojekt KOPRING.\nFinansijski izveštaj za 2020. godinu preuzmite 31.05.2021.\nFinansijski izveštaj za 2019. godinu preuzmite 31.05.2021.\nFinansijski izveštaj za 2018. godinu preuzmite 31.05.2021.\nFinansijski izveštaj za 2017. godinu preuzmite 25.06.2018.\nFinansijski izveštaj za 2016. godinu preuzmite 27.04.2017.\nFinansijski izveštaj za 2015. godinu preuzmite 27.04.2017.\nFinansijski izveštaj za 2014. godinu preuzmite 13.07.2015.\nFinansijski izveštaj za 2013. godinu preuzmite 04.04.2014.\nFinansijski izveštaj za 2012. godinu preuzmite 29.04.2013.\nFinansijski izveštaj za 2011. godinu preuzmite 17.04.2012.\nFinansijski izveštaj za 2010. godinu preuzmite 31.03.2011.\nFinansijski izveštaj za 2009. godinu preuzmite 14.03.2010.\nNa ovoj stranici možete preuzeti mišljenja nezavisnog revizora Akcionarskog društva Mašinoprojekt KOPRING.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2020. godinu preuzmite 31.05.2021.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2019. godinu preuzmite 31.05.2021.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2018. godinu preuzmite 31.05.2021.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2017. godinu\nMišljenje nezavisnog revizora za 2016. godinu preuzmite 27.04.2017.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2015. godinu preuzmite 27.04.2017.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2014. godinu preuzmite 16.06.2015.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2013. godinu preuzmite 25.04.2014.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2012. godinu preuzmite 29.04.2013.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2011. godinu preuzmite 17.04.2012.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2010. godinu preuzmite 31.03.2011.\nMišljenje nezavisnog revizora za 2009. godinu preuzmite 14.03.2010.\nMišljenje nezavisnog revizora Konsolidovanog finansijskog izveštaja za 2020. godinu preuzmite 31.05.2021.\nMišljenje nezavisnog revizora Konsolidovanog finansijskog izveštaja za 2019. godinu preuzmite 31.05.2021.\nMišljenje nezavisnog revizora Konsolidovanog finansijskog izveštaja za 2018. godinu preuzmite 31.05.2021.\nMišljenje nezavisnog revizora Konsolidovanog finansijskog izveštaja za 2017. godinu preuzmite 25.06.2018.\nMišljenje nezavisnog revizora Konsolidovanog finansijskog izveštaja za 2016. godinu preuzmite 08.05.2017.\nMišljenje nezavisnog revizora Konsolidovanog finansijskog izveštaja za 2015. godinu preuzmite 08.05.2017.\nMišljenje nezavisnog revizora Konsolidovanog finansijskog izveštaja za 2014. godinu preuzmite 16.06.2015.\nMišljenje nezavisnog revizora Konsolidovanog finansijskog izveštaja za 2013. godinu preuzmite 25.04.2014.\nMišljenje nezavisnog revizora Konsolidovanog finansijskog izveštaja za 2012. godinu preuzmite 29.04.2013.


Drvo, papir, namještaj - Stolarski i obućarski repromaterijal i oprema - Proizvodnja | Poslovni imenik BiH | Poslovni Informator\nDrvo, papir, namještaj - Stolarski i obućarski repromaterijal i oprema - Proizvodnja\nNaziv firme (organizacije): Aluetna s.z.r.\nKategorija: Drvo, papir, namještaj - Stolarski i obućarski repromaterijal i oprema - Proizvodnja\nKratak opis: proizvodnja stolarskog repromaterijala i opreme...\nDetaljan opis: proizvodnja stolarskog repromaterijala i opreme\nNaziv firme (organizacije): Ankom d.o.o.\nKategorija: Drvo, papir, namještaj - Namještaj, elementi i oprema - Proizvodnja, Drvo, papir, namještaj - Stolarski i obućarski repromaterijal i oprema - Proizvodnja\nKratak opis: proizvodnja namještaja, stolarskog repromaterijala i opreme...\nDetaljan opis: proizvodnja namještaja, stolarskog repromaterijala i opreme\nAdresa: Kralja Tvrtka 62\nNaziv firme (organizacije): Čaltex d.o.o.\nAdresa: Stojčići bb\nNaziv firme (organizacije): Foresta d.o.o.\nKategorija: Drvo, papir, namještaj - Prerada drveta primarna, Drvo, papir, namještaj - Stolarski i obućarski repromaterijal i oprema - Proizvodnja\nKratak opis: primarna prerada drveta, proizvodnja stolarskog repromaterijala i opreme...\nDetaljan opis: primarna prerada drveta, proizvodnja stolarskog repromaterijala i opreme\nAdresa: Baljska 2a\nNaziv firme (organizacije): Interijer Markić d.o.o.\nKategorija: Drvo, papir, namještaj - Stolarija i galanterija, drvo - Proizvodnja, Drvo, papir, namještaj - Stolarski i obućarski repromaterijal i oprema - Proizvodnja, Građevinarstvo, komunalije - Uređenje i opremanje interijera i eksterijera\nKratak opis: radimo poluproizvode za druge stolare - uređenje interijera - izrada ekskluzivne stolarije: sobna vrata, stubišta, ograde - ormari,ugradni plakari, pu...\nDetaljan opis: radimo poluproizvode za druge stolare - uređenje interijera - izrada ekskluzivne stolarije: sobna vrata, stubišta, ograde - ormari,ugradni plakari, pultevi, komode, dekorativne lajsne i ostalo\nTelefon: (036) 487 322\nTelefax: (036) 487 334\nPoštanski broj: 88204\nAdresa: Polog bb\nPDV/ID broj: 227032770001\nMobilni telefon: 063 313 060\nOstali kontakti: Ostali kontakti: e-mail: slavko.markic@tel.net.ba\nNaziv firme (organizacije): Metalex d.o.o.\nKategorija: Drvo, papir, namještaj - Stolarski i obućarski repromaterijal i oprema - Proizvodnja, Građevinarstvo, komunalije - Elektromaterijal, oprema i instrumenti - Trgovina, Metali, mašine, alati - Alati i oprema - Trgovina, Metali, mašine, alati - Metalna galanterija, okov i vijčana roba - Proizvodnja, Metali, mašine, alati - Metalna galanterija, okov i vijčana roba - Trgovina\nKratak opis: veleprodaja i maloprodaja: gvožđarski proizvodi, okovi, lim, alati, boje, fasade, ljepila, silikoni, elektro i vodo oprema i materijal, rasvjetna tije...\nDetaljan opis: veleprodaja i maloprodaja: gvožđarski proizvodi, okovi, lim, alati, boje, fasade, ljepila, silikoni, elektro i vodo oprema i materijal, rasvjetna tijela, kućanski aparati, sanitarije, posuđe, tekstil, igračke, školski i poklon program, prehrana, hemija ...\nNaziv firme (organizacije): Rose – Wood d.o.o.\nKategorija: Drvo, papir, namještaj - Namještaj, elementi i oprema - Proizvodnja, Drvo, papir, namještaj - Prerada drveta primarna, Drvo, papir, namještaj - Stolarski i obućarski repromaterijal i oprema - Proizvodnja, Energetika, rudarstvo - Električna energija - Proizvodnja, Građevinarstvo, komunalije - Podne i zidne obloge - Proizvodnja\nKratak opis: proizvodnja rezane građe, lijepljenih ploča, parketa, namještaja od bukve u malim serijama - proizvodnja električne energije...\nDetaljan opis: proizvodnja rezane građe, lijepljenih ploča, parketa, namještaja od bukve u malim serijama - proizvodnja električne energije\nAdresa: Batuski lug bb\nNaziv firme (organizacije): Sanica DI d.d.\nPoštanski broj: 79285\nMjesto: Sanica Gornja\nAdresa: Oslobodilaca BiH bb


Internet History Sourcebooks Project – Digitalna istorija\nInternet History Sourcebooks Project,\nPaul Halsall created 26 Jan 1996: latest revision 2 January 2020. (24. VI 2020).\nPaul Halsall (ed), Internet History Sourcebooks Project, 22. VII 2006, http://www.fordham.edu/halsall (04. IX 2006).\nPod uredništvom američkog vizantologa Pola Halsala (Paul Halsall) i uz tehničku podršku Odeljenja za istoriju Fordam Univerziteta (Fordham University) Internet History Sourcebooks Project (IHCP) već čitavu deceniju uspešno, ali i sa razlogom, održava reputaciju jedne od najnezaobilaznijih Web lokacija od šireg interesa za istorijsku nauku. Tu se mogu pronaći brojni tekstovi, naučne rasprave, kao i izvorni materijal preveden na engleski jezik, od antike i dela antičkih istoričara do savremene istorije, kao i spisak brojnih istorijskih (igranih) filmova snimljenih sa tematikom iz određenog istorijskog perioda. Snalaženje na ovom sajtu je olakšano izuzetnom preglednošću dostupnoga materijala, uz važnu napomenu da se veliki broj dokumenata kojim se pristupa sa ove lokacije zapravo nalazi van ovoga sajta, a ovde su postavljeni samo linkovi ka njima. Radi lakšeg snalaženja, svaki vremenski period je dodatno podeljen u niz podgrupa, kao što su npr. u okviru moderne istorije: reformacija, Francuska revolucija, 1848 godina, Američki građanski rat, Velika depresija, svakodnevni život, bipolarni svet, Evropa posle Drugog svetskog rata, pop kultura, itd. O popularnosti ovoga sajta dovoljno govori podatak da je samo početna stranica izvora za srednjovekovnu istoriju posećena preko deset miliona puta od januara 1996. godine.digitalne kolekcije dokumenata.\nSlobodan Mandić, 4. septembar 2006.\nOriginalno objavljeno u Godišnjaku za društvenu istoriju 1-3, 2005, str. 243.\nСлободан Мандић ”Прикази сајтова (Web адресар)”, у: Годишњак за друштвену историју 1–3, 2005, Београд, 2006, str. 243-253.\n#digital history #historical sources #istoriografija #modern history\n#WWI #istorijski atlas #balkans history #savremena istorija #arhivi #istorija i film #društvena istorija #Rusija #foto kolekcije #Evropa #novine i časopisi #Beograd #fotografija #Srbija #Austrija #Amerika #Holokaust #SSSR #Wayback Machine #Muzeji #arhivistika #audiovizuelni izvori #Nemačka #Arhiv Beograda #WWII #biblioteke #digitalne kolekcije #Holocaust #istoriografija #ličnosti #Biografije #Istorija Balkana #digitalna istorija #privatni arhivi #Prvi svetski rat #migracije #Film #časopisi #lokalna istorija #istorijski izvori #Jugoslavija #Engleska


Predstavnici Grada Cazina posjetili cazinske privrednike na ovogodišnjem sajmu EKOBIS (FOTO)\nPredstavnici Grada Cazina posjetili su 15. Međunarodni sajam EKOBIS u Bihaću i tom prilikom obišli gotovo sve izložbene prostore.\nGrad Cazin daje podršku privrednicima, jer je proizvodnja pokretački faktor razvoja. Neki privrednici iz Cazina su sa svojim proizvodnim ponudama učestvovali na ovom sajmu pa su predstavnici Grada obišli njihove izložbene prostore i dali im punu podršku.\nNakon obilaska naših privrednika, posjetili su i gotovo sve druge štandove i izložbene prostore brojnih privrednika iz zemlje i inostranstva.\nTom prilikom podijeljen je promotivni materijal za predstojeći Cazinski sajam te je upućen direktan poziv da izlagači dođu sa svojim proizvodnim ponudama u naš grad na 16. Kantonalnu izložbu stočarstva i poljoprivredne proizvodnje, tj. Cazinski sajam.\nVezana vijest: Budite i vi izlagač na ovogodišnjem „Cazinskom sajmu“\nUglavnom su se mogle čuti pohvale i pozitivni odgovori za dolazak u Cazin, ne samo radi sajma već i raznih drugih prilika i potreba, jer je ova sredina prepoznata kao trgovački, privredni i kulturni centar Cazinske krajine.\nObjavio: Sat, 16/09/2017 - 07:24\nPROTEKLA 24 SATA U CAZINU: Neovlašteno uklanjanje predizbornih plakata\nProtekla 24 sata u Cazinu obilježile tri saobraćajne nesreće i jedno remećenje javnog reda i mira\nKulturno-umjetnička društva donose dah tradicije na „Cazinski sajam 2018“\nPROTEKLA 24 SATA U CAZINU: Požar na porodičnoj kući, tri saobraćajne nesreće\nBESPLATNO JE: Još tri dana za prijave na ovogodišnji „Cazinski sajam“\nU MZ Liskovac okončan projekat vrijedan 140.000 maraka\nProdaja stanova u Baščama - novogradnja\nNa ovogodišnjem Cazinskom sajmu predstavit će se rekordan broj izlagača\nPROTEKLA 24 SATA U CAZINU: Teška krađa, nasilničko ponašanje i jedna saobraćajna nesreća\nPROTEKLA 24 SATA U CAZINU: Evidentirano više slučajeva remećenja javnog reda i mira\nSNIŽENJA 20-40% - Tutti Step vikend povodom godišnjice poslovanja\n20, Sep 2018\nCAZIN.NET I CINESTAR NAGRAĐUJU: Dobitnici ulaznica za film Tajni život mačaka\n16, Sep 2018\nCAZIN.NET I CINESTAR NAGRAĐUJU: Osvojite ulaznice za film Tajni život mačaka\n13, Sep 2018\nCAZIN.NET I CINESTAR NAGRAĐUJU: Dobitnici ulaznica za film Moj pas Patrick\n11, Sep 2018\nOsvojite ulaznice za film Moj pas Patrick\n04, Sep 2018\nMZ Stijena: Vozač automobila u sekundi izbjegao smrt (VIDEO)\n19, Sep 2018\nSkandal u BiH: Majka prvačića pretukla fizički učiteljicu u školi\nOglasio se premijer Vlade USK-a povodom nemilih događaja koji su šokirali Bišćane\nNa Ahiret preselila Osmančević (rođ. Bajramović) Zemina\nNa Ahiret preselila Hušić (rođ. Duraković) Kadire\nPožar u Cazinu: Gorjela kuća u naselju Gnjilavac (FOTO)\nOvo su lica monstruma! Doktor i učiteljica silovali preko 1.000 žena\nAvion hitno sletio: Putnici krvarili iz nosa i ušiju, posada nije izjednačila pritisak (VIDEO)\nNa Ahiret preselila Kovačević Fatime zv. Arife žena Hasiba\nHumani gest Cazinjanina: Prodaje automobil da bi pomogao teškom oboljelom dječaku Emiru Buzi\nLejla Dautbašić, uposlenica DKPT-a BiH, osuđena za nezakonito posredovanje u zap…\n21, Sep 2018\nUhapšen muškarac zbog sumnje da je saučesnik u prikrivanju ubistva Davida Dragiče…\nU pucnjavi u Njujorku ranjeno petero ljudi\nKim Kardašijan objavila fotografiju iz djetinjstva\nIdejno rješenje aerodroma u Bihaću gotovo, čekaju se dozvole\nKruške vas čine zdravim i mladolikim\nOvih 10 simptoma skriva bolest bubrega\nMlijeko jača koštanu srž\nNajljepša granica na svijetu: "Velika voda" razdvaja Brazil i Argentinu, a čuva i uspomenu na tragičnu ljubav\n15, Sep 2018\nSve više mladih ima zujanje u ušima\nPrilika za posao: Firma EURO – ROAL d.o.o. Cazin traži komercijalistu\n17, Sep 2018\nPrilika za posao: DOO „Č.J.“ Bihać zapošljava više radnika\n10, Sep 2018\nCaffe bar Mystic: Nova školska godina, nove ponude\nAGROHOLDING: Prodaja kurbana po cijeni od 260,00 KM\n14, Aug 2018\nMetak može ubiti jednog neprijatelja, ali glasački listić može ubiti budućnost vaše djece\nArmin Nadarević: Nema ovo veze s vlašću i politikom, ne budimo i mi M95-K-738\nKolumna Elvedina Hasanagića: „Star panj se ne kalami“\n07, Sep 2018\nKolumna Elvedina Hasanagića: Vazda je među svitom bilo onih, koji su 'šćeli pričati, u nadi da ispadnu pametni\n01, Sep 2018\nKolumna Elvedina Hasanagića: Čo'jek se veže riječima, a hajvan kanafom\n26, Aug 2018


Nikola Rakić o prvoj 3D štampanoj kući u Srbiji: Ići ćemo i na Mars! – Mikser Festival\nHome/News /Nikola Rakić o prvoj 3D štampanoj kući u Srbiji: Ići ćemo i na Mars!\nNikola: Završio sam nemački jezik i književnost na Filološkom fakultetu, ali sam oduvek bio fan Transformersa, robota, lego sklapanja…Uvek sam to negde podsvesno gajio kao pasiju, a kada sam se u Švajcarskoj, dok sam bio na master studijama, susreo sa malom ištampanom pločom od betona pomislio sam u sebi: Kako bi bilo da ištampaš kuću! 2017. čitao sam da se planira štampanje prve kuće u Arizoni, a onda je početkom 2018. u Danskoj izašla prva štampana kuća u Evropi. I tada sam pomislio: Eto, moguće je! 2018. sam počeo da tu ideju kreiram kao biznis model u glavi i mnogi su komentarisali Vidi budala, hoće da štampa kuću! Šta lupaš ti, sine, kakav štampač?\nNikola: Kada u Srbiji kažeš štampač, prva asocijacija je ipak HP štampač, a ne 3D štampač (smeh) Skepsa je bila ogromna. U Srbiji ipak skoro niko nije čuo za štampane kuće iako su vesti da se štampaju po svetu bile sve češće. Većina klijenata je i zvanično rekla Daću i više novca za tu kuću ako dugoročno imam mogućnost za uštedu. Prosečan čovek ovog podneblja to još uvek neće reći ali mislim da i tu dolazi da šifta. Mi mnogo razgovaramo sa mladima koji će za 10, 15 godina želeti da zidaju kuću za svoju porodicu. Garantujem da neće tražiti mistriju i ciglu.\nNikola: Cela poenta je bila modernizovati građevinu. 2020. sam konačno okupio tim – grupu ljudi koja deli pasiju za 3D štampom, koja 3D štampu pokušava da integriše u građevinu. Susretali smo se sa raznim težinama – recimo, dva i po meseca nam je trebalo samo da konstruišemo mašinu kao prototip, a godinu dana da usavršimo materijal. Svakog dana smo štampali, to su bile tone i tone pokušaja. Nekad mi je dolazilo da zovem bivšeg direktora i da kažem Molim te me uzmi nazad! Meriš koliko ti je potrebno da napraviš slojeva u minutu, odnosno u satu. Do polovine oktobra nismo uspeli da pređemo 50 santimetara visine. Od jula do oktobra svakog dana ideš kući tužan, tišti te, ubija te…Mnogo smo tu naučili.\nNikola: Evo sad kad gledam ovaj Beograd na vodi vidim kran, dizalicu i cisternu, meni se smuči. Digitalizacijom i automatizacijom u građevini štedimo vreme, novac uvek možeš da vratiš, ali vreme ne možeš. Umesto da čekaš da ti se kuća završi za više od 25 dana, dobiješ objekat spreman za useljenje za maksimalno 40-55 sati, u zavisnosti od veličine objekta. To je neprocenjivo. Drugi važan segment su materijali – beton i čelik su nezdravi za život. Na zapadu je to koncept koji se sve više gasi, prelazi se na nove materijale i nove načine armiranja, odnosno učvršćivanja nekog objekta. Razvijaju se materijali koji su kompozitni, kao što su reciklirana plastika, reciklirano staklo, blato, aditivi, materijali na bazi polimera, peska…Kada pomenemo aditive, tu je obicno pitanje Hoce li to da mi izazove kancer? (Smeh) Pre svega ljudima objasnimo da koristimo aditive na bazi biocida, ekoloski efikasne koje ne škode zdravlju.\nNikola: Verujemo u strategiju da će na svakom kontinentu postojati neki logistički centar gde možemo razvijati materijale za konkretno podneblje u skladu sa temperaturnim amplitudama, uslovima…U Srbiji ne možemo razvijati materijale adekvatne za, recimo, afrički kontinent. Postoji velliko interesovanje u Africi i na Bliskom Istoku za nas što je nama bilo neverovatno, nismo očekivali to uopšte, takav odziv od strane internacionalnog tržišta.\nTakođe, verujemo da ćemo jednog dana imati štampače koji su dronovi, verujemo i u razvoj multifunkcionalnih mašina, u mogućnost štampanja tunela, mostova, brana, postolja za vetro-parkove…Izašli smo iz industrijskog doba, prevaziđen je koncept jednolične proizvodnje, ulazimo u informaciono doba, tip informacije koju poseduješ je zlata vredan. Na kraju krajeva, nije ni poenta da 3d građevinska stampa kompletno istrebi tradicionalni način gradnje. Kao što se trenutno u auto ili avio-industriji štampa na hiljade delova, i dalje je to samo jedan procenat kompletne njihove proizvodnje, ali je integrisan u industriju i koegzistira u njoj.\nNikola: Ja sam u Nemačkoj, u Frankfurtu, na sajmu Forvex, najvećem sajmu za 3D štampu gledao kako se štampa aorta koja će se kasnije integrisati u čovekovo telo. Aorta je štampana u smesi ljudske plazme. Gledao sam i štampanje kičmenog stuba. To su stvari koje su nekad bile samo sci-fi za zamisliti, ali se onda zapitamo kakvi algoritmi primenljivosti mogu postojati za nase ideje i na kraju kažemo Hajde da probamo!\n3D građevinska štampa i digitalizacija važne su i zbog kolonizacije planeta. Mi kao rasa težimo da kolonizujemo planete i galaksije i druge sisteme, Mars je, recimo, veoma atraktivam, to je nešto što će, po mom mišljenju, biti moguće samo uz ovu tehnologiju. Želeo bih da postavimo fundamente takvog razmišljanja. To me zanima celog života, to me vozi svaki dan!


Carinik 'Ogi' i šef 'Kikili' uvodili pravila na carini: Koliko košta 'zatvaranje očiju' kada kamion pun tehnike stigne na granicu? | DEPO Portal\nCarinik 'Ogi' i šef 'Kikili' uvodili pravila na carini: Koliko košta 'zatvaranje očiju' kada kamion pun tehnike stigne na granicu?\nPrema navodima optužnice, na taj način su na carinsko područje BiH, bez provođenja carinskog nadzora i naplate propisanih carinskih dadžbina, dopustili uvoz robe, te načinili štetu budžetu BiH i svim građanima, a za sebe ostvarili nezakonitu imovinsku korist\nOptuženi Ognjen Gajić (1976.) i Adem Mujkanović (1980.) terete se da su kao službene osobe Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH uposlene u carinskim organima, počinili kazneno djelo primanja dara ili drugih oblika koristi.\n1. Ognjena Gajića, zv. "Ogi", rođenog 1976. godine u Brčkom, djelatnika UIO BiH, uposlenog na poziciji carinika u Carinskom referatu Orašje\n2. Adema Mujkanovića, zv. "Kikili", rođenog 1980. godine u Bosanskom Šamcu, djelatnika UIO BiH, uposlenog na poziciji šefa smjene u Carinskom referatu Orašje.\nOptuženi se terete da su zahtijevali i primili dar u vidu novca, kako bi izvršili propuštanje teretnog motornog vozila, sa proizvodima bijele tehnike i kućanskih aparata namijenjenih daljoj prodaji u BiH, bez provođenja carinske procedure koju su bili dužni izvršiti u skladu sa zakonom.\nOptuženi se terete da su, kao službene osobe u institucijama BiH, zahtijevali i primili dar u vidu novca za sebe da u okviru svoje funkcije propuste izvršiti što bi morali izvršiti, te na taj način počinili kazneno djelo - Primanje dara i drugih oblika koristi iz članka 217. stavak 1. Kaznenog zakona BiH.\nOptužnica je proslijeđena na potvrđivanje Sudu BiH, navedeno je u saopštenju Tužilaštva BiH.\n#carina #carinik #uprava za indirektno oporezivanje #mito #korupcija #krminal #imovinska korist #optužnica


/ Bitcoin pocetak\nPozdrav za sve Bitcoinase sa naseg govornog podrucja kao i za Super Moderatora Hex-a.\nEvo ovako... Potudicu se da budem sto kraci u izlaganju... Ja sam juce saznao za bitcoin i vrlo sam se zainteresovao za ovaj vid "posla"... Tacnije mi kao mi maltene nista ne radimo... Sve radi masina za nas... Nase je samo da uberemo plodove tog rada...\nNaravno, s obzirom da sam tek juce saznao za Bitcoin nije mi bas jasno kako to sve funkcionise... Pa bih molio ako mozete (vi koji ste iskusniji u tome) da\nmi objasnite sve sta i kako mi treba da bih krenuo sa radom i kako to sve izgleda (ako nije problem)... Znam da je potrebna jaka graficka karta ATI 5770 minimum (ustvari to je sada valjda AMD 5770)... Na vise mesta se ona spominje konkretno pa cak i na ovom forumu... Vidim da spominjete u forumu i neki program za tzv. kopanje koji se zove Phoenix Rising... Skinuo sam ga ali ne znam kako se on podesava... Tacnije ima tamo neki username, pass port (ili tako nesto)... Od cega to?\nI da... Jos ovo... Mozda je glupo pitanje... Ustvari jeste sigurno al ajde da i to pitam...Sta mislite, da li bih imao neke sanse da napravim nesto (dok ne skupim da kupim jacu masinu) sa mojom FX 5200 drndavom grafikom i isto tako drndavim AMDovim Athlon procesorom na 2.08 Ghz???\nHvala puno jos jednom na informacijama... Nadam se da mogu da postavim pitanje opet ako nesto ne bude jasno...\nPozdrav svima (koliko vas ima)\nRE: Bitcoin pocetak\nMalo si zakasnio, kompleksnost za kopanje je skocila tako da se vise ne moze bas tako lako zaradjivati.\nSa tom grafickom ne bi pravio vise od 25$ mesecno s tim da bi se ta cifra sve vise i vise smanjivala i trebalo bi ti pola godine samo da isplatis graficku ne racunajuci utrosak struje.\nGeForce FX se ne moze koristiti za kopanje a sa tim procesorom (kao i bilo kojim drugim) je zarada smesna.\nКасно пријатељу, доста касно...за рударење...мој савет ти је да не купујеш хардвер уопште сада....сем ако не планираш минимум 10 картица...мада и то је сад смешно...људи углавном сада излазе из рударског посла...рецимо да касниш једно мин 6 месеци....ја сад углавном саветујем људима да купују новчиће у овој фази....за те паре што би дао на хардвер може да се узме фин број новчића...па тргуј....ја дневно узмем на трговини око 5-15 комада....некада изгубиш који новчић...ал ако си паметан(прорачунат) углавном профитираш...а ако је берза за тебе новост...почни на сајту инвестопедие...ту су све информације које ти требају....ако ме послушаш и оканеш се хардвера и сконцентришеш се на трговину такође нађи неки гаџет за вин који прати ФОРЕКС берзе(берза новаца) и прати курс долара....то је веома битно за трговину...Dow i NADSAQ такође...сад у овом моменту је највећи изазов за мајнере да постану трговци....а рударење је сад већ бесмислено....\nшто се тиче дела ми не радимо ништа, машине све раде за нас...е ту си се з*ј**о брате ...итекако се ради(није сад да цкаваш од посла ал има га)...док не наместиш све да тече ко подмазано...+ кад и то крене ондаК одржавање...ради се...све у свему....није лези лебе да те једем фазон...\nСве у свему срећно...\nuf, uf... onda nista za sada... nadam se da ce se situacija promeniti... mada, posle postavljanja ovog threada sam pogleedao jedan thread u kome nemate bas ruzicaste prognoze da ce se situacija promeniti na bolje... al eto... nada zadnja umire...\nNeBitan, naravno da nisam mislio bas bukvalno da se nista ne radi tu... chituckajuci malo ovaj forum sam shvatio da nije bas da se ne radi (kao sto sam mislio kad mi je drugar rekao za bitcoin jer mi je on to tako predstavio)\nUglavnom, hvala na infou... Al` eto... nadamo se da ce biti bolje... Praticu ovaj forum... A ako se neka informacija bude pojavila (pozitivna pre svega) nadam se da cete podeliti sa nama...\nPa, nece se poboljsati situacija, samo ce gora biti (za minere). Jedino ako bi cena btc-a porasla znacajno. A i tada je nesigurno jer moze opet pasti.\nBitcoin je projekat na duge staze (mining cbi trebao biti aktuelan bar sledecih 20 godina). Tako da ako pretpostavimo da nece u medjuvremenu potpuno propasti neminovno je da ce prolaziti razne faze. Trenutno je situacija ovakva kako su kolege opisale a glavno je da je vreme lake i brze zarade sa mining BC proslo i verovatno se vise nece vratiti.\nAko si zainteresovan kako sve teorijski funkcionise mozes da minujes i sa CPU kojim imas ali ce ono sto napravis biti micro velicine odnosno troskovi struje ce ti biti mnogo veci od zarade.\nAko hoces sa GPU mozes probati bar sa nekom polovnom 5770 ali gledaj da ima neku garanciju i da je prodavac pouzdan!\nPa, po zamisli bi trebalo da mining uvek bude isplativ jer ce se vremenom vise koristiti placene transakcije.\nDa ali ce biti minimalno isplativ. Nece biti astronomskih zarada kao do sada.\nDa li se nešto situacija promenila ili još uvek ne?\nKoliko se može (da li se može) zaraditi mesečno sa recimo 2x5850 kartice?


Predsedništvo BiH o priznavanju tzv. Kosova: To je realnost VIDEO - B92\nPredsedništvo BiH o priznavanju tzv. Kosova: To je realnost VIDEO\nPriština -- Predsedavajuæi Predsedništvu BiH Šefik Džaferoviæ i Željko Komšiæ glasali su da BiH prizna Kosovo, a Milorad Dodik bio je protiv.\nIzvor: B92, Tanjug, klix.ba èetvrtak, 17.09.2020. | 09:22 -> 13:19\n"Predali smo Kosovo Srbiji"\n"Ako su za nezavisno Kosovo, ja sam za nezavisnu Srpsku"\nTo je potvrdio Komšiæ koji se obratio medijima nakon današnje redovne sednice Predsedništva BiH.\n"Priznanje Kosova kao nezavisne države gospodin Dodik nije prihvatio, glasali smo 2-1 za tu odluku. Dodik bio protiv i to æe biti tema narednih sedmica. Za oèekivati je da æe Dodik tražiti sjednicu NSRS-a i iznositi one teme gdje se povezuje Kosovo i RS. To je rizièna prièa koja može eskalirati u prièu o secesiji i pretpostaljam da svi znate kuda bi to vodilo", kazao je Komšiæ.\nSada se oèekuje da Dodik povuèe pitanje vitalnog entitetskog interesa i taèku o priznavanju Kosova uputi u NSRS, gde je veæ izvesno da æe dobiti podršku.\nKada je u pitanju druga vanredna sednica na kojoj se glasalo o premeštanju ambasade BiH iz Tel Aviva u Jerusalei, Dodik je oèekivano kao inicijator to podržao, dok su Komšiæ i Džaferoviæ bili protiv.\n"Nismo to podržali naravno jer bi to bilo izmeðu ostalog protiv rezolucije UN-a i BiH je podržala tu rezoluciju. Znaèi da bi premještanjem ambasade BiH prekršila tu istu rezoluciju. Onda zamislite kako se na to gleda u arapskim zemljama", kazao je Komšiæ.\nKomšiæ je kazao da se Dodik pozvao na sporazum u Vašingtonu i uplitao ono što su Aleksandar Vuèiæ i Abdulah Hoti dogovorili i da shodno tome bude dosledan i u pogledu Kosova.\n"Kosovo je realnost, Kosovo je nezavisna država i svi mi to znamo. Bježati od toga šta æe Dodik reæi mi je malo politika noja koji gura glavu u pjesak pred opasnosti", rekao je Komšiæ dodavši da svako ko se plaši odluka poput priznanja Kosova ne treba da sedi u Predsedništvu BiH.\nKada je u pitanju "Mali Šengen" Predsedništvo je podržalo odluku, ali da se dobro ispita kako je ta saradnja zamišljena.\nNaloženo je da Veæe ministara analizira i izvesti Predsjedništvo šta bi pridruživanje toj inicijativi znaèilo za BiH, kako korespondira s drugim inicijativama u regiji i slièno.\nPotvrðena prva optužnica za zloèine OVK, a poèela i hapšenja: Ukljuèio se Euleks\nPrištinski mediji pitaju: Zašto Grenel kod nas nije zapevao?\nOpet cure podaci; Taèi apeluje: Ne objavljujte podatke


Božović i Bernardić: Integracija svih država regiona u EU garancija boljeg života - European Western Balkans\nZAGREB – Poslanik Demokratske stranke u Skupštini Srbije Balša Božović razgovarao je u Zagrebu sa predsednikom Socijaldemokratske partije Hrvatske Davorom Bernardićem.\nOni su razgovarali o predstojećim izborima za Evropski parlament i načinima na koje će budući evropski poslanici moći da pomognu Srbiji da ponovo postane demokratska zemlja u kojoj se poštuju ljudska prava, vladaju zakoni, a u kojoj su institucije i mediji slobodni.\nBalša BožovićDavor BernardićEvropske integracijeHrvatskaSrbija


::: AKO ZELIS MIR, PRIPREMI SE ZA RAT, Prof. Hamdo Camo :::\nAKO ZELIS MIR,\nPRIPREMI SE ZA RAT\nCarla del Ponte, susretala se sa svijetom u kojem je glavna rijec bio «deal», ali je uprkos poteskocama, uspjela sakupiti dokumente koji dokazuju umijesanost Beograda i Zagreba u agresiju na Bosnu i Hercegovinu, umijesanost Milosevica i Tudmana, u zelji da pocijepaju BiH i na njen racun ostvare snove o stvarannju Velikih drzava. Operacije kojima su hranile armije vojnika sklonih rezimima u BiH, bile su vjesto pokrivane, ali ne i dovoljno, posebno kada su u javnost izasle knjige samih ucesnika, kao sto je Janko Bobetko, pojedini generali, koji su se zbog vlastite sigurnosti radije predali, nego li da ostanu u mjestima stanovanja, pruzili su dokaze. Osim njih, dovoljan broj dokaza od strane samog Milosevica, Babica…\n„Vidite, ta sustina postoji, ali je jos niko logikom nije spoznao...nasa Evropa...pati od golemih zabluda o Bosni. Prva zabluda je da je Bosna orijent na Zapadu. A sta je to ja ne znam....Od Kotromanica do danas, gotovo cio milenij nasrcu na ovaj dlan zemlje radoznalci sa svih strana svijeta, uhode svih boja i stepena sposobnosti...Pa zar se vec niste ubijedili da smo skuplji okupirani nego kao slobodan i ravnopravan partner? Imperijalna hipokrizija s istoka i sa zapada dogmatski neuko pojednostavljuje nas kao objekt svojih planova. Ali nasilje nema kljuceve za nase kapije. (Dervis Susic, „Uhode")\nPrvi Dejton, koji duboko ostavi traga, uredi da krvarenje stane, da vrijeme stane, bas kao stari sahat, koji mi s kraja agresije, stariji brat pokloni, da gledam u njeg. I, on - smrtno pogoden, stao taman, kad bi pogoden, pokazujuci umjesto vremena sadasnjosti i buducnosti, vrijeme svoje smrti. Opet sluzi.\nOsim sahata, poklonio mi prazan metak, kojim su smjelo gadana djeca Sarajeva, metak, koji je bio namjenjen nevinim. Metak ko banana, kojim su ubijani oni, kojih se rat najmanje tico.\nPoslije sramote medjunarodne zajednice, dode i druga sramota. Hag.\nSramna presuda suda u Hagu koja ce ostati vjecna ljaga svih, koji on cini, finasira i predstavlja.\nCarla del Ponte je obavila sjajan posao tuziteljke i sa svojim timom nailazila na osmjehe, zapravo prepreke, od svih koji su javno davali podrsku njihovom radu. Drzave od velikih, kao sto je Amerika, Vel. Britanija, Francuska, Njemacka…do malih, Srbija, Hrvatska, Crna Gora, Vatikan (gdje, u knjizi . Monsignor Lajolauvjerava autorku romana, ‘da Vatikan nije drzava i da ne moze uciniti nista’)…njihove obavjestajne sluzbe, koje nisu bile u stanju da uhvate niti jednog haskog bjegunca uvjerava autorka knjige Carla del Ponte «Lov: Ja i ratni zlocinci».\nCarla del Ponte, susretala se sa svijetom u kojem je glavna rijec bio « deal », ali je uprkos poteskocama, uspjela sakupiti dokumente koji dokazuju umijesanost Beograda i Zagreba u agresiju na Bosnu i Hercegovinu, umijesanost Milosevica i Tudmana, u zelji da pocijepaju BiH i na njen racun ostvare snove o stvarannju Velikih drzava. Operacije kojima su hranile armije vojnika sklonih rezimima u BiH, bile su vjesto pokrivane, ali ne i dovoljno, posebno kada su u javnost izasle knjige samih ucesnika, kao sto je Janko Bobetko, pojedini generali, koji su se zbog vlastite sigurnosti radije predali, nego li da ostanu u mjestima stanovanja, pruzili su dokaze. Osim njih, dovoljan broj dokaza od strane samog Milosevica, Babica…\nZa sve njih, od Tudmana, Bobetka, Milosevica, zakljucno sa pojedinim generalima, Carla del Ponte u svojoj knjizi uvjerava, da bi svi bili preocesuirani, a koliko je dokaza, daje naglasiti, da bi im krivnja bila i dokazana. Citat: ’Slobodan Milosevic je izmedu ostalog naoruzavao, finansirao i podsticao bosanske Srbe da pokrenu kampanju etnickog ciscenja, koja je odnijela stotine hiljada zivota i protjerala stotine hiljada ljudi iz svojih kuca.’\nSramna presuda suda u Hagu: «Vecina sudija je tvrdila da „Srbija nije pocinila genocid…»\nZlocine u Zepi, Srebrenici, Foci, Gorazdu, Rogatici, Sarajevu, Bijeljini, Brckom, Banja Luci, pocinile su vjerovatno jedin\nice nekih drugih drzava. Tako ostaje, niko nije kriv. U Srebrenici se od tada, svake godine odrzava komemoracija svim ubijenim, a mnoge majke jos i danas cekaju da im jave pronalazak najmilijih koji su zavrsili pred streljackim strojem.\nZa sve te ubijene, Biljana Plavsic (79), jedina zena u povijesti osudena za genocid, nakon jadnih 11 godina provedenih u luksuznom svedskom zatvoru, treba da bude pustena ove jeseni, ciji povratak u Srbiju zeli slaviti opet u krugu svoje porodice.\nZrtve, za medunarodni sud pravde, po njihovom anglosaksonskom pravu, ostaju zrtve, a svojim presudama, nad svim zrtvama cine jos jedan strasni zlocin.\nTako, medjunarodni sud pravde, daje na znanje, svima nama, zrtvama, Bosancima, Bosnjacima, da je’ genocid tesko dokaziv’, te da jegenocid, kao i ciniti zlocin, bagatelan cin, i koji se isplati ciniti, posebno ako je zalog drzava, otimanje, unistavanje, progon, zatvaranje, logori, mucenja, ubijanja, strijeljanja, pa i pravljenja medunarodne zajednice najvecom budalom u svemu tome. Naravno, da sve ovo nije tacno. Zato se danas, novinari optuzuju, da su krivi za ratove, sto svijet ‘hecaju’, podizu temperaturu u narodu, dok odgovorni misrno i nekaznjeno mogu na miru da umru.\nObzirom na sve receno, cujemo, da se priprema i Dejton 2, koji ce za razliku od Dejtona 1, da otvori ‘krvarenje’, ne ocekuje se nista novo, sto na ovim prostorima nije videno, a kako su nas naucili i odrzali nam lekciju, kako se vlada, sta je politika, rat, medunarodna zajednica, medunarodno pravo, anglosaksonsko pravo, nije tesko, svim pozvanim, koji zele da porade na rasturanju nase domovine, adekvatno i odgovorimo. Onako kako je red. Bosanskom dobrodoslicom, u svijetu tako lahko prepoznatljivom, autenticnom i po svemu jedinstvenom.\nUkoliko neko ne zna, sta i kako dalje, ostaje stari savjet, da je rad stvorio covjeka.\nNa kraju, da kazem za ovu priliku dvije zgodne latinske izreke koje cine temelj Evrope i zapadne kulture, po kojoj neki tako rade, samo da ne bi odudarali od tog naslijeda :\n«Cuius regio, eius religio!», «Cija je zemlja, njegova je i religija!»\nSa takvim nacinom ‚osvajanja’ teritorija, koji se kod nekih konstitutivnih naroda posebno uobicajilo, da ne bi bio u svoje odzake jos zguran, vecinskom narodu ne preostaje drugo, vec da razmisli kako da ne ostane bez svoje drzave u cijoj otimacini pomazu neke evropske drzave, nazivajuci sebe demokratskim, uzvikujuci parole bratstva i jednakosti, a bolje se osloniti na staru izreku:\nAko zelis mir, pripremi se za rat!\nPoslije toga, ostaje da se vidi, da li stvarno zele ono sto kazuju ili prodaju maglu, kao i uvijek, jer pokazuju da bez snage rata, nema ni njihove beskrajne zarade, a na slican nacin stvorili su temelje svog bogatstva koje donosi i cast. Time, o moralu i cistoci, ne trebamo ucitelje.


Dr. Kevin Leman, je međunarodno priznati psiholog, član Udruženja američkih psihologa te autor preko 30 bestselera i nagrađenih knjiga. Za sve roditelje školaraca koji žele da im dete bude spretno i okretno u školi, uspešno savlada sve školske obveze i zadatke s kojima je svakodnevno bombardovano, pripremio je pet ključnih saveta.\nPrema njegovom mišljenju, pogrešno je decu non stop ispitivati imaju li domaći zadatak i kako je bilo u školi. Isto tako, ovaj svetski poznati psiholog ističe da roditelji ne bi trebali svako jutro deci da “glume” budilnike.\nKad krenu u školu, deca bi trebala početi sama da stiču naviku ustajanja. Evo šta je još savetovao roditeljima školaraca.\nPrestanite da budite decu i svakodnevno ih požurivati kako ne bi zakasnila u školu\nPrestanite da glumite budilnik u ljudskom obliku. Deca trebaju da dobiju svoj budilnik i tu prestaje svako vaše angažovanje oko ustajanja. U početku će verovatno kasniti, ali vi ih ni slučajno ne treba da budite i štititi od posledica. Napišite učiteljici poruku i u njoj objasnite da dete nema nikakvo opravdanje za svoje kašnjenje i tražite da postupi onako kako se postupa s decom koja kasne na časove. Naravno, ukoliko školski uspjeh deteta trpi zbog njegovih kašnjenja, opet stupa na scenu uskraćivanje privilegija.\nDobro znate da ništa nećete saznati zapitkivanjem, a ipak uporno ponavljate ovu rečenicu svakog dana. Umesto toga, ćutite i čekajte da dete samo počne da priča. Kada se to dogodi, nemojte ni tada postavljati dodatna pitanja, već koristite čarobnu rečenicu “Pričaj mi više o tome”. Za početak, u pitanju je naredba, a ne pitanje, i to naredba koja ne zvuči nimalo autoritarno, pa će je dete bez otpora prihvatiti, a vi ćete konačno početi da dobijate prave informacije.\nDeca trebaju više vremena da provode u porodici jer tamo “grade” karakter i usvajaju vrednosti. Svakodnevno jurcanje s treninga na čas glume pa na čas stranog jezika upropastiće vaš porodični život, a vas pretvoriti u zombija. Striktno se držite pravila – samo jedna vannastavna aktivnost po detetu.\nA kada već počne da trenira fudbal ili uči engleski, ne dozvolite mu da brzo odustane, već ga naterajte da istraje neko vreme, jer ništa nije lako kad prvi put probate. Upozorite ga da se ove aktivnosti mora držati sledećih šest meseci pre nego što poželi da upiše neku drugu aktivnost.\nPrevious articlePRAZNIK UPLAKANE DECE U ZEMLJI IZLAZEĆEG SUNCA\nNext articleNajljubavnija Pesma –MIROSLAV ANTIĆ


Etno grupa "Iskon" predstavila novi album "Prsten mladoženjski" | (Vesti - 09. 11. 2020) Subotica.com\nEtno grupa "Iskon" predstavila novi album "Prsten mladoženjski"\n09.11.2020. u 08:30h\nU Srpskom kulturnom centru „Sveti Sava“ predstavljen je treći album etno grupe „Iskon“ pod nazivom „Prsten mladoženjski“.\n“Iskon” je nastao u Subotici 2001. godine, a činila ga je grupa studenata i mladih ljudi koji su želeli da izvornu muziku sačuvaju od zaborava, ali i da je kroz nove i originalne aranžmane približi današnjoj publici.\nNa novom albumu “Prsten mladoženjski”, objavljenom 25. septembra za izdavačku kuću “Multimedia Music” iz Beograda, nalazi se jedanaest pesama iz Srbije, Makedonije, Bugarske i Bosne i Hercegovine.\n- Album predstavljamo u jednoj specifičnoj atmosferi, ali se nadamo da ćemo, kada ova situacija bude iza nas, održati jedan veliki koncert – kaže Dejan Anđelović, jedan od osnivača “Iskona”. – Ovo je prvi album koji je izašao u izdavačkoj kući “Multimedia Music” i ponosni smo što smo za dve decenije postojanja ostavili jedan trajni zapis koji će ostati generacijama. Do sada smo obradili i izveli oko 150 pesama tradicionalnog tipa. Sa nama su i novi članovi tako da možemo da se pohvalimo novom energijom i starim način rada a to je čuvanje muzike i jezika, dok su aranžmani “iskonski”.\nGrupu “Iskon” danas čine pevačice Milanka Nastasović i Olja Njaradi, te instrumentalisti Dejan Anđelović (frula i tarabuka), Nebojša Brdarić (frula, kaval i jermenski duduk), Filip Jović Vujaković (klarinet i gajde), Balša Pešikan (makedonska tambura, violin i saz), Nikola Birač (makedonska tambura i tamburaško čelo) i Ognjen Šućur (tapan i def).\nPromociju albuma uveličali Rodoljub Stojanović iz izdavačke kuće “Multimedia Music”, naš veliki umetnik Miroslav Jovančić i Dragana Nikolić, dirigent hora “Sveti Roman Melod”iz koga je i potekao “Iskon” .\n- Srećni smo i ponosni što imamo priliku da predstavimo studijski album “Iskona”. “Multimedia Music” svih ovih godina podržava ovu vrstu muzike, a od Udruženja muzičara dobili smo priznanje za diskografa godine i to je još jedna potvrda da saradnja između nas i autora ima jedan jak pečat – istakao je Stojanović.\nPo rečima Dragane Nikolić u našoj zemlji postoji dosta grupa koje se bave etno muzikom, ali “Iskon” dve decenije to radi na jedan specifičan način.\n- Njihov doprinos očuvanju tradicionalne muzike je zaista poseban I to zahvaljujući iskrenošću I velikoj ljubavi prema bavljenju muzikom. Njihovi aranžmani su sve bolji i bolji, imaju više članova a time je i puniji zvuk, oseti se zrelost – smatra Dragana Nikolić.\nGrupa „Iskon“ dve decenije baštinari izvornu muziku Balkana, sutra nastupa na Letnjoj pozornici\netno grupa iskon\nSolarni paneli na devet javnih objekata


Malo Crniće, Srbija, Braničevski okrug - Spisak sajtova\nMalo Crniće, Braničevski okrug, Srbija\nspisak bitnih sajtova za opštinu Malo Crniće\nMalo Crniće (Braničevski okrug) Besplatni Mali Oglasi\nPostavite brzo, besplatno i jednostavno sve vaše male oglase za Malo Crniće, odnosno za sve opštine koje pripadaju braničevskom okrugu (Požarevac, Veliko Gradište, Golubac, Malo Crniće, Žabari, Petrovac, Kučevo, Žagubica). Uz svaki oglas možete postaviti i fotografije, a po potrebi i lokaciju na mapi. Postavljanje oglasa je omogućeno i bez registracije kod nas, preko vašeg fb naloga.\nBiblioteka Srboljub Mitic Malo Crniće\nNarodna biblioteka „Srboljub Mitić“ nastavljač humane misije oplemenjivanja ljudi putem knjige otpočete 1879. godine, osnivanjem Čitališta u Malom Crniću, predstavlja danas jedan složeni mehanizam, čiji su osnovni atributi proširivanje načitanosti kod ljudi.


Najbolje domaće komedije svih vremena | Sinemanija\nBy TamaraP on\t November 25, 2018 Domaći filmovi, Najgledaniji filmovi\nDomaća kinematografija, poznata je pre svega zbog dobrih komedija. Spisak kultnih filmova, čije se replike i danas prepričavaju, je podugačak, a one najbolje upamtili su i mlađi i stariji.\nVećina ovih komedija se uvek rado gledaju iznova, pa je to razlog zašto ih mnoge televizije često repriziraju.\nAko vam se gleda dobar film, a pri tom želite da se dobro opustite i zabavite, pogledajte neki filmova sa spiska najboljih domaćih komedija, koje smo pripremili za vas …\nTreba vam preporuka za dobru domaću komediju? Pogledajte naš izbor najboljih. Foto: fastserbia\nTesna koža je gotovo uvek na vrhu liste najboljih jugoslovenskih komedija. Glavni likovi su Dimitrije Pantić ( Nikola Simić ), koji je već godinama mlađi referent u firmi i ne može da napreduje, i njegov direktor Srećko Šojić ( Lane Gutović ), koji uporno drži direktorsku poziciju iako je ne zaslužuje. Šojićevo ponašanje iritira nesrećnog i nervoznog Pantića, a njihovi razgovori će vas navesti da se smejete do suza.\nIako je priča na neki način tragična, jer u našem podneblju direktor firme može biti svako ( čak i neko ko je neškolovan, glup i korupmiran ), publiku je ovaj film jako zabavio. Snimljeno je ukupno pet filmova, s tim što peti nikada nije emitovan.\nPored Pantića i Šojića u sećanju publike ostaće i Voja Brajović kao Đole, legendarna Rahela Ferari kao Pantićeva majka i mnogi drugi.\nGlavni likovi iz ,,Tesne kože” poslužili su kao inspiracija za seriju ,,Bela lađa” koja je takođe bila veoma gledana.\n1977. godine izašao je film ,,Lude godine”, koji govori o zabranjenoj ljubavi gimnazijalke Marije, odlične učenice pred kojom je svetla budućnost, i mangupa Bobe, od kojeg se ne očekuje mnogo. Marija i Boba dolaze iz različitih porodica, pa se njihovoj vezi, pre svega protivi Marijin otac.\nVerovatno niko nije očekivao da će od ovog tinejdžerskog ostvarenja nastati serijal ,,Žikina dinastija”, koji će imati čak deset filmova. Slično kao i kod ,,Tesne kože”, publika je zavolela određene likove, pre svega Žiku Pavlovića, Bobinog oca ( Gidra Bojanić ), koji vremenom preuzima glavnu ulogu.\nU centru zbovanja čitavog serijala su porodične dogodovštine, a najpre odnos između Žike i Marijinog oca Milana ( Marko Todorović ). Prijatelji Milan i Žika postali su omiljeni filmski duo u domaćoj kinematografiji.\nLepa Brena je već bila na vrhuncu popularnosti kada je snimila trologiju ,,Hajde da se volimo”. Ovaj jugoslovenski mjuzikl govori o izmišljenim dogodovštinama Lepe Brene i njenog benda Slatki greh.\nFilm je doživeo veliki uspeh, a Breni doneo još veću popularnost. Slatki greh je iskoristio ovaj film za promociju svojih pesama, a inserte iz filma za spotove.\nU filmu se pojavljuju mnoga poznata imena iz sveta filma, muzike, televizije, ali i poznata komičarska ekipa iz sarajevske ,,Audicije”.\nNa žalost, većina domaćih filmova bazira svoj humor i na nekim prostijim temama, kao što su preljuba, golotinja, seks, psovke i slično, pa i nisu kompetentne za sve uzraste, naročite ne za porodično druženje uz film.\nMeđutim to nije slučaj sa kultnim ostvarenjem ,,Lajanje na zvezde”, snimljene po knjizi Milovana Vitezovića.\nNAJBOLJE IZJAVE I CITATI IZ FILMA ,,LAJANJE NA ZVEZDE”\nOva simpatična priča govori o grupi maturanata, njihovim ljubavima, zgodama i nezgodama sa profesorima, uspesima i neuspesuima… a sve to kroz niz duhovitih dogodovština.\nDirektor za njih kaže da ,,Laju i na zvezde”, pa otud i naziv ostvarenja. U filmu glume, tada mlada imena koja su obećavala, a danas ozbiljni glumci: Nikola Đuričko, Dragan Mićanović, Nataša Šolak, Isidora Minić; ali i neka ozbiljnija poput Dragana Jovanovića, Bate Živojinovića, Aleksandra Berčeka, Vesne Trivalić, Bogdana Diklića, Nikole Simić, itd.\nPre svega će vas zabaviti Dragan Mićanović u ulozi Filozofa, i njegovo udvaranje drugarici iz razreda, ali i Nikola Đuričko, bokser sa prevelikim samopouzdanjem.\nKada kažemo ,,Bata Stojković”, odmah pomislimo da je reč o dobroj komediji. Pa još kada znamo da je pisac ove drame Dušan Kovačević…\nIlija Čvorović ( Bata Stojković ) je paranoični komunista, koji je nekada bio rusofil. Nakon što je ,,prevaspitan”, Ilija počinje da umišlja špijune oko sebe, a glavnoosumnjičeni je njegov stnar Petar, koji se upravo vratio iz Pariza.\nMožda ,,Balkanski špijun” i ne bi bio toliko zanimljiv, da Iliju ne glumi legendarni Bata, kome je ova uloga legla i više nego dobro. I dan danas se prepričavaju mnoge replike iz filma, poput:\nSoko zove orla…\nOprostiće ti Đura što te je tukao\nMožda ste okrenuli pogrešan broj ali ste dobili koga ste tražili\n… i opet Bata Stojković, ali ovoga puta ima dobro pojačanje. U kultnoj komediji ,,Ko to tamo peva” osmeh su nam izmamili i Pavle Vujisić, Aleksandar Berček, Taško Načić… Uz njih glume i tada mladi glumci: Neda Arnerić, Dragan Nikolić, Slavko Štimac…\nPriča govori o dugom putovanju u Beograd, autobusom prevoznika ,,Krstić”. Usput, naši likovi prolaze kroz razne avanture. Publika najradije pamti dva mlada Roma koji sviraju i pevaju u određenim segmentima filma, a kao najpopularnija pesma izdvojila se ,,Za Beograd”.\nI ovaj film pamtićemo po raznim replikama, koje se danas koriste u svakodnevnom životu:\nNe brintite, puška je zakočena\nSamo sam razgledao top\n…. iiiiiii opet Bata Stojković… Sada u ulozi strogog oca, mladog Perice koji je i glavni lik ovog filma.\nPriča prati, maturanta Pericu ( Slavko Štimac ), koji je rešio da se leta 1968 zaljubi. Kao i većina mladića, brzo se zaljubljuje, a još brže razočara i odljubi. Dešavaju mu se razni maleri, a da bi situacija bila još smešnija tu je i njegova porodica, sa kojom prolazi kroz razne dogodovštine.\nMaratonci trče počesni krug\nNećete verovati, opet Bata Stojković. Slično kao i u ,,Ko to tamo peva” društvo mu prave najbolji glumci naše scene među kojima su Zoran Radmilović, Seka Sabljić, Pavle Vujisić, Bogdan Diklić, Bora Todorović… Scenario potpisuje Dušan Kovačević, pa kada je ovakva ekipa u pitanju znate da film mora biti dobar.\nU centru zbivanja je porodica Topalović, koja se bavi pogrebnim uslugama. Porodicu čine samo muški članovi, oni povremeno sarađuju sa lokalnim gangsterom Bilijem ( maestralno ga je odigrao Zoran Radmilović ), što će im tokom filma doneti samo nevolje, ali i niz komičnih situacija. S obzirom da porodicu čini pet generacija, Topalovići su često sami sa sobom u sukobu, pa će morati da se prvo pomire, kako bi se suprostavili Biliju.\nI ovaj film ćemo upamtiti po zabavnim replikama:\nNe može brže, jurimo trideset.\nI ti ćeš ovo isto da radiš, samo sutra.\nBaš je ukusan ovaj Pantelija.\nNa listi se mora naći bar jedno ostvarenje Emira Kusturice, a izbor je pao na ostvarenje ,,Crna mačka, beli mačor”. Kusturičini filmovi su oduvek imali neku zasebnu lepotu, pa ni ovaj film nije drugačiji.\nPublika je bila oduševljena Dandijem ( Srđan Todorović ), romskim gangsterom, koji pokušava da uda svoju sestru, ali se ona opire. Dandi planira da je uda za Matka, koji je, sa druge strane, zaljubljen u Idu.\nFilm se može okarakterisati kao romantična komedija na Kusturičin način. Muzika iz filma je takođe poslatal kultna, naročito pesma ,,Ženi nam se Vukota” grupe Zabranjeno pušenje.\nKad porastem biću Kenegur\nMnogi su se prepoznali u likovima i forama ekipe filma ,,Kad porastem biću Kengur”. U filmu se savršeno oslikava srpski mentalitet, a prepun je odličnih replika koje se rado prepričavaju.\nNAJBOLJE PROVALE IZ FILMA ,,KAD PORASTEM BIĆU KENGUR”\nKengur je ,,dečko iz kraja” koji je uspeo u životu: živeo je skromnim životom, a sada je golman prestižnog engleskog fudbalskog kluba. Redovno ga prate stari drugari, koji vreme provode u lokalnoj kladionici i koji njegov uspeh smatraju i svojim.\nOni koje, pak, ne interesuje fudbal, vole da kuliraju na krovu lokalne zgrade, ali svi imaju jednu zajedničku crtu: neizvesnu budućnost jer su mahom nezaposleni i bez porodice.\nIpak likovi koji čine ovu ekipu su urnebesno smešni, a njihove fore će vas navesti da ovaj film pogledate i više puta, ako već niste.\nMunje su urbana komedija iz 2001. godine, o grupi mladih i ambicioznih drugara koji žele da postanu muzičari. Za pomoć mole Gojka, mladog biznismena i njihovog školskog druga. Međutim Gojko im nikada nije zaboravio kako su ga maltretirali kao klinci i koristi ovu priliku da se osveti.\nU filmu glume poznata imena domaćeg glumišta, koja su tada tek započinjala svoju karijeru: Boris Milivojević, Nebojiša Glogovac, Sergej Trifunović, Maja Mandžuka, Nikola Đuričko…\nMilen Dravić i Ljubiša Samardžić, oduvek su bili omiljeni filmski par, i često su bili partneri na velikom platnu. Tako je i u ovoj simpatičnoj komediji.\nMilena glumi samohranu majku dečaka ( Nikola Kojo ), koji je samoinicijativno odlučio da njegov novi otac bude njegov nastavnik na određeno vreme ( glumi ga Ljubiša Samardžić ). Sve što treba jeste da spoji njih dvoje.\nI Ljubiša i Milena su odlični komičari, a ovi likovi su im legli i više nego dobro. Ovo je takođe film koji možete gledati porodično, jer u njemu nema eksplicitnih scena i golotinje. Zabaviće vas i drugi likovi, među kojima je i Seka koja bezuspešno pokušava da se uda ( glumi je Seka Sabljić kojoj je takođe uloga sjajno legla ).\nFilm je deo triologije, koju čine još ,,Rad na određeno vreme” i ,,Razvod na određeno vreme”.\nAko vam se dopao ovaj film, preporučujemo i ješ jedno slično ostvarenje ,,Nije lako sa muškarcima”, gde ponovo glume Milena i Ljubiša.\nKultni klasik Srđana Dragojevića iz devedesetih koji je deceniju kasnije dobio još dva nastavka.\nFilm je jedna od prvih tinejdžerskih komedija na ovim prostorima. U centru zbovanja su beogradski plejboj Nikola ( Nikola Kojo ) i Marina, njegova devojka za jednu noć, koja ostaje u drugom stanju. Marina pokušava da ga zavede uz pomoć svoje drugarice Bube, pošto nema puno iskustva sa muškarcima, dok Nikola ne može da se pomiri sa činjenicom da će postati otac i da treba da se skrasi.\nSituaciju dodatno komplikuju Anđeo i Đavo, koji prate čitav događaj i koji se klade u konačan ishod. Glavnim likovima se život okreće naglavačke, a Đavo i Anđeo na sve gledaju kao na neku vrstu igre.\nOsim Koja tu je još nekoliko vrhunskih glumaca: Srđan Todorović, Uroš Đurić, Milena Pavlović, Branka Katić, Zoran Cvijanović, Miki Manojlović, Sonja Savić…\nA ko bi zaboravio čuveke replike iz ovog filma:\nMala je gluplja nego što sam mislio. Brinem se za nju.\nNikola, nisam ti ja majka, silazi dole.\nEna, Ela, Ema… eliminiši malu.\nNikola šta ti je? Pa reci baba Seri.\nOvo je ipak samo igra.\nSrđan Todorović i Nenad Jezdić u ovom filmu glume urnebesni duo – rođenu braću, koja imaju zadatak da prebace telo svog preminulog dede ( Bata Paskaljević ), na sahranu u Vršac. Iako se plaše svog oca, odlučuju da zadrže novac za transport i dedu prebace vozom, praveći se pred drugim putnicima da je samo zaspao.\nSticajem okolnosti, deda nestaje, pa braća moraju da ga pronađu kako znaju i umeju. U njihovu avanturu umešaće se neplanirano i Limeni ( Nikola Đuričko ), slučajna prolaznica Maja koju upoznaju u vozu ( Sonja Kolačarić ) i mala Ana ( Tara Manić ), ali i brojni drugi, urnebesni likovi.\nOvo je jedan od onih filmova gde su sporedni likovi ukrali šou, tako da je publika upamtila lik Radovana ( Milorad Mandić Manda ), kao i vozača Kola ( Nikola Pejaković )\nPomenućemo još i ….\nSpisak dobrih domaćih komedija je veoma dugačak, tako da nemojte zameriti ako se vaš omiljeni film nije našao na ovoj listi.\nPomenućemo još neke dobre komedije, ali i nešto ozbiljnije filmove sa elementima humora, koji su vredni pažnje: Parada, Lepa sela lepo gore, Podzemlje, Profesionalac, Tito i ja, Zona Zamfirova, Rane, Dva sata kvalitetnog programa, Kako je propao rokenrol, Sivi kamion crvene boje, Ivkova slava i mnogi drugi.\nbalkanske bosnaske devedesetih domaće filmovi jugoslavenske najbolje komedije pozorište preporuka serije svih vremena\nKlopka, domaći film\nБрана on August 7, 2019 2:27 pm\nСиви камион црвене боје је такође прилично добар.


osecam se krivim Archives - Vaš psiholog\nOsećanje krivice se javlja kada ne postupimo u skladu sa nekim svojim moralnim načelima i/ili nanesemo štetu drugima. Ovo osećanje se formira tokom normalnog procesa socijalizacije, kroz njega učimo da korigujemo svoje ponašanje. Krivica je znak da smo uradili nešto...


pink.rs | Ministar Dačić u NOVOM JUTRU o prištinskim taksama, otkazivanju Samita u Parizu i budućnosti berlinskog procesa\nMinistar Dačić u NOVOM JUTRU o prištinskim taksama, otkazivanju Samita u Parizu i budućnosti berlinskog procesa\n- Štampu prelistavaju Milan Dobromirović, urednik političke rubrike u dnevnom listu "Informer" i Predrag Jeremić, urednik portala "Embargo".\n- Da li bi eventualni vojni sukob Amerike i Irana doveo do Trećeg svetskog rata i koliko smo blizu ovom scenariju - ovo će biti teme za prof. dr Dejana Miletića, predsednika Centra za proučavanje globalizacije, Sašu Milovanovića, direktora "Srpskog telegrafa" i prof. dr Iliju Kajteza sa Fakulteta za međunarodnu politiku i bezbednost.\n- Najznačajniji sajam naoružanja i vojne opreme u jugoistočnoj Evropi "Partner 2019", na kome će nastupiti 128 izlagača, biće održan na Beogradskom sajmu od 25. do 28. juna. Koliki je značaj ovog sajma i šta će sve posetioci imati prilike da vide na ovom sajmu, tema je o kojoj će razgovarati Nenad Miloradović, pomoćnik ministra odbrane za metarijalne resurse i Aleksandar Lijaković, pomoćnik direktora Jugoimport SDPR.\n- O upornom odbijanju Prištine da ukinu takse na srpsku robu, o otkazivanju Samita u Parizu i budućnosti berlinskog procesa, ali i o mnogim drugim važnim temama govoriće ministar spoljnih poslova, Ivica Dacić.\n- U rubrici Hit jutra ugostićemo Janu Vuković koja će nam predstaviti svoj novi singl "Slaži".


"Eko kuća" od 21. do 28. juna na Trgu Republike\nNaslovna » Izlasci » „Eko kuća“ od 21. do 28. juna na Trgu Republike\nAh Neša 18. juni 2015. Izlasci Postavite komentar\nU okviru manifestacije biće prezentovani proizvodi koji štede električnu energiju i koji su dostupni na našem tržištu.\n– Naše društvo je u ovom segmentu u začetku, ali to ne znači da mi ne treba da se bavimo ovim temama, već upravo suprotno i na taj način teme održivog razvoja i organskog stila života približimo javnosti – rekao je direktor festivala Organic live fest i organizator manifestacije „Eko kuća“, Nikola Bulj.\nProjekat predstavlja energetski najefikasniji način življenja kroz sisteme zelene gradnje, korišćenje energetski efikasnih i ekoloških izolacionih materijala, energetski efikasne kućne aparate, solarne panele za proizvodnju električne energije i zagrevanje vode, promocije i način dobijanja energetskog pasoša kao i putem seminara.\nBrvnara na Trgu\n„Eko kuća“ biće predstavljena modelom brvnare koja će sa jedne bočne strane biti otvorena kako bi svi posetioci mogli da vide proizvode kompanija učesnica.\nPošto se zidovi rade od polu oblica, jedan unutrašnji zid biće izolovan izolacionim materijalima. Krov će nositi solarne kolektore za zagrevanje vode (kompletan sistem) i panele za proizvodnju el. energije koji napajaju sve uređaje „Eko kuće“. Tu je i kotao na bio masu (pelet).\nUnutar kuće biće postavljena dnevna soba i kuhinja sa kućnim energetski efikasnim uređajima (TV, frižider, grejna ploča..). Postaviće se i softver za merenje potrošnje svih aparata brvnare (od klima uređaja do kuhinjskih aparata). Segment reciklaže biće promovisan postavljanjem kanti za sortiranje, kao i akcijom sakupljanja elektronskog otpada.\nUčesnici su društveno odgovorne kompanije koje u svojoj ponudi imaju energetski efikasne proizvode. „Eko kuća“ svim posetiocima daje uvid o prednostima ekoloških i energetski efikasnih proizvoda, kao i način dobijanja energetskog pasoša, a biće održan i seminar na temu energetske efikasnosti.\nKonačno, „Eko kuća“ predstavlja jedinstvenu priliku gde se na jednom mestu mogu dobiti sve neophodne informacije o unapređenju energetske efikasnosti životnog i poslovnog prostora.\nZnačaj realizacije projekta „Eko kuća“ ogleda se u edukaciji najšire populacije kako bi se usvojila i primenila osnovna znanja o energetskoj efikasnosti i na taj način umanjila potrošnja prirodnih resursa. Podizanjem nivoa svesti sugrađana o ovoj temi možemo očekivati i rast ovog dela privrede, pa je značaj projekta utoliko veći.\nKroz svakodnevne prezentacije proizvoda kompanija učesnika, projekat direktno komunicira sa posetiocima što predstavlja najbolji način edukacije. (danubeogradu.rs)\nTagovieko kuća ekologija organic live fest trg republike\nPrethodni Koncert „Zemun Beogradu“ u subotu\nSledeći Vikend „Trojka iz bloka“ ponovo na Paliluli


Upis prvaka od 2. aprila\nOko 75.000 đaka prvaka sešće u školske klupe ove jeseni, procene su Ministarstva prosvete. Upis počinje 2. aprila i trajaće sve do kraja avgusta, a novčana kazna za roditelje ili staratelje koji ne omoguće polazak deteta u školu može biti i do 25.000 dinara.\nUpis je moguć i u školu koja nije u mestu boravka\nNa upis deteta u prvi razred obavezno treba poneti izvod iz matične knjige rođenih, potvrdu o prebivalištu, dokaz o zdravstvenom pregledu, kao potvrdu da je dete pohađalo pripremni predškolski program. Prednost pri upisu imaju deca iz opštine u kojoj se škola nalazi. U Ministarstvu prosvete kažu da prethodnih godina nije bilo pritužbi da neko od mališana nije upisan u željenu školu.\n- Škole su velike, a, nažalost, dece je sve manje. Nismo dosad imali primedbu roditelja da neka škola neće da primi dete zato što dolazi iz druge opštine. Kaznenom politikom uspeli smo da smanjimo broj neupisane dece u prvi razred, posebno u romskoj populaciji. Kazne za neupisivanje dece su od 5.000 do 25.000 dinara - kaže Želimir Popov, pomoćnik ministra prosvete i nauke.\nU prvi razred polaze deca koja su rođena od 1. marta 2005. do 1. marta 2006. godine. Postoji mogućnost da u klupe sednu i mlađa deca, sa šest godina, ali tek pošto se na testiranju kod školskog pedagoga i psihologa pokaže da su zreli i spremni za školu.\nRoditelji uglavnom decu upisuju u najbližu školu, ali ima i onih koji su spremni da deca svako jutro putuju samo da idu u školu koja je na dobrom glasu. Ministarstvo prosvete u saradnji sa Zavodom za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja izdvojilo je 50 škola u Srbiji koje su u najvećoj meri doprinele uspehu svojih učenika.\n- Škole su izdvojene na osnovu obrazovanja roditelja i uspeha na završnom ispitu. Tamo gde je nivo obrazovanja roditelja nizak, a postignuti su dobri rezultati na završnom ispitu to je znak da je prisutan dobar pedagoški rad sa decom i da škola dobro radi svoj posao - nastavlja Popov i dodaje da je urađena precizna selekcija i da su izostavljene škole za koje se ispostavilo da je bilo prepisivanja na završnom ispitu.\nSTO ZA PRVAKA Kako organizovati dečiju sobu za đaka, a kako "transformistati" trpezariju u radni kutak\nMilan-Novi-Sad U Novom Sadu Ima mnogo boljih skola od skole Djordje Natosevic. Samo ta skola je izvikana.\nNS "Spisak svih 50 škola može se pronaći na sajtu www.dils.gov.rs." Gde tačno? Sajt je vise nego smesan i konfuzan.


Grobari u transu - "okupimo ovaj tim ponovo": Lovernj, Bogdan i Bertans kao u Bajaginoj pesmi! | Košarka\nGrobari u transu - "okupimo ovaj tim ponovo": Lovernj, Bogdan i Bertans kao u Bajaginoj pesmi! | MONDOBA\n8. May, 20:56\nGrobari u transu - "okupimo ovaj tim ponovo": Lovernj, Bogdan i Bertans kao u Bajaginoj pesmi! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Nebojša Šatara 28.04.2021. / 15:11\nBio je to tim koji je poslednji doneo trofej crno-belima\nProšlo je osam godina...\nNekadašnji košarkaš i kapiten Partizana Žofri Lovernj oduševio je kako navijače tako i bivše saigrače novom objavom na Instagramu.\nFrancuz je podelio fotografiju iz 2013. godine na kojoj sa Bogdanom Bogdanovićem, Davisom Bertansom, Leom Vestermanom i ostalom genijalnom ekipom koja je te godine osvojila trofej ABA lige.\n"Osam godina i ponosni smo zauvek. ABA šampioni 2013.godine", napisao je trenutni košarkaš Žalgirisa, a njegovi saigrači danas rasuti po celom svetu redom su komentarisali.\nBogdanović je kratko stavio do znanja koliko je nostalgičan uz emotikon koji plače, dok je Bertans upitao "Da okupimo ovaj tim opet jednog dana?", što je svakako skoro neizvodljivo uzeći u obzir gde su sada momci iz tog tima.\nNakon što je ova sjajna ekipa 2013. osvojila trofej, crno-beli više nisu podigli trofej ABA lige.


Više opozicionih stranka i pokreta podržalo je zahteve Udruženja radnika na internetu (frilensera) i pozvalo i Vladu Srbije da ih prihvati, ocenivši da "država ne može retroaktivno da naplaćuje poreze i da frilenseri nisu odgovorni za… »\n''Da se jasno stane na put divljačkom ponašanju ostaršćenih pojedinaca koji su zatrovani mržnjom''. Gradski odbor Beograd Srpske napredne stranke saopštio je sinoć da su u još jednom u nizu vandalskih napada razbijene prostorije te stranke na… »\nGradski odbor Beograd Srpske napredne stranke saopštio je večeras da su u još jednom u nizu vandalskih napada razbijene prostorije te stranke na Paliluli. - Divljačko i nasilničko ponašanje je odlika Đilasovih sledbenika, koji svakodnevno vode… »\nMirković: Opozicija već u kampanji protiv Jasmine Vasović\nPoslanik Srpske napredne stranke Aleksandar Mirković izjavio je večeras da je uveren da će Jasmina Vasović, uzimajući u obzir njenu biografiju, savesno i odlučno obavljati funkciju predsednika Vrhovnog kasacionog suda na koju je izabrana. U raspravi… »\nĐilas proširio krivičnu prijavu za slučaj “Mauricijus”\nIma li obračuna u vladajućoj stranci?\nVeć smo navikli da u provladinim tabloidima čitamo nezvanične najave obračuna vlasti sa protivnicima, a neretko se tu i sudi i presuđuje, a do pravog suda nikad ne stigne. U susret izborima, nedavno je najavljen mogući obračun sa navodno… »\nGradski odbor Beograd Srpske napredne stranke saopštio je večeras da su u još jednom u nizu vandalskih napada razbijene prostorije te stranke na Paliluli. ”Divljačko i nasilničko ponašanje je odlika Ðilasovih sledbenika, koji svakodnevno vode… »\nBEOGRAD: Gradski odbor Beograd Srpske napredne stranke saopštio je večeras da su u još jednom u nizu vandalskih napada razbijene prostorije te stranke na Paliluli. Divljačko i nasilničko ponašanje je odlika Đilasovih sledbenika, koji svakodnevno… »\nMinistar saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović poslednji je u nizu najviših državnih zvaničnika, pa i narodnih poslanika vladajuće Srpske napredne stranke, koji ne propuštaju priliku da naglase kako je period posle pada Slobodana… »


Samotraki - grčko ostrvo u severnom Egeju | Grčkaleto.rs\nSamotraki je ostrvo poznato još iz perioda grčke mitologije. Po Homerovoj Ilijadi, sa Fengarija je bog mora, Posejdon, posmatrao čuvenu bitku za Troju. Sa tog vrha se pogled pruža sve do Male Azije. Turisti imaju priliku da se na ovaj vrh popnu u okviru organizovanih dnevnih izleta.\nUspon počinje u Termi, a završava se na visini od 1611m odakle se pruža neopisiv pogled. Po jednom grčkom mitu, Argonauti su plovili pored Samotrakija prema Kavkazu u potrazi za Zlatnim runom. Kroz istoriju, ostrvo je bilo pod vladavinom raznih naroda – Rimljani, Vizantinci, Italijani, Turci, da bi na kraju konačno pripalo Grčkoj. Samotraki je postao poznat zahvaljujući izgrađenom mističnom kultu i mističnom svetilištu „Velikih Bogova“ tračanskih plemena Kabiraca, koji su u staro vreme izazivali veliko poštovanje. Na ostrvu je bio izgrađen čitav kompleks hramova i svetilišta, koji su bili poštovani i u helenističkoj, kao i u prehelenističkoj kulturi.\nPovršina ovog ostrva u centralnom delu je pretežno sačinjena od vulkanskih stena, granita, bazalta, dok je priobalno područje sačinjeno od šljunka, morskih nanosa i mlađih vulkanskih stena i pepela. Severni deo ostrva je bogat potocima, kao i šumama orijentalnih platana. Samotraki je ostrvo koje je apsolutno van tokova masovnog turizma, zahvaljujući čemu je sačuvalo svoj autentični izgled i atmosferu. Čuveno je po svojim gustim šumama i lekovitim izvorima, vrelima i vodopadima u čijim su podnožjima formirani prirodni bazeni.\nPlaže Samotrakija su prelepe – to su peščane plaže sa kristalno čistom vodom u koje se ulivaju planinske rečice. Posebna lepota krasi Kremastos vodopad koji se sa visoke stene obrušava u more. Na Samotrakiju postoji nekoliko vodopada i bazena koje pravi reka Fonias, koja je leti vrlo prijatna za kupanje. Na ostrvu postoje samo dve prave plaže – Pahia Amos, koja je duga oko 800m, i Vatos, koja je omiljena među nudistima.\nPlaža Pahia Amos je prekrivena grubljim peskom, a na plaži postoji jedna taverna koja je otvorena za vreme letnje sezone. Kamariotsa je glavna luka i najveće mesto na ostrvu, i ovde ima najviše taverni i mogućnosti za smeštaj. Terma (Lutra) je ključna turistička atrakcija. To je banja sa izvorima tople vode, smeštena na severnoj obali ostrva. Turistima je ovo jedno od omiljenih mesta, a posebno je atraktivno jer se u blizini ove banje nalaze i jedina dva kampa na ostrvu.\nSobe za izdavanje i apartmani privatnih vlasnika su glavni oblik smeštaja na Samotrakiju, s obzirom da do nedavno ovde nije bilo pravih hotela. Na Samotrakiju je noču tišina, nema bučnih vibracija i opojnih zvuka, i baš ova činjenica ga sve čini posebnim za sve one kojima je previše urbane džungle!\n← Sarti i Vurvuru za sezonu 2016\tGrčka Parga – Azurna obala na Jonskom moru →


eKapija | BK grupa gradi treću fabriku betona u Minsku\nIzvor: Tanjug | Sreda, 26.06.2019.| 16:15\nBK grupa gradi treću fabriku betona u Minsku\nBK grupa postavila je temelje za treću fabriku betona u sklopu projekta "Minsk world", koji realizuje u prestonici Belorusije Minsku. Za novu fabriku betona bilo je potrebno porušiti i očistiti 18.000 m2 starih fabrika.\n"Minsk world" poznat je i kao "grad u gradu" u kojem je predviđeno da živi i radi 400.000 stanovnika. Pruža svu potrebnu infrastrukturu baziranu na visokoj tehnologiji za udoban i aktivan život, a plan je da se proširi na pet miliona kvadrata, navodi se u saopštenju.\nBK grupa je dve godine zaredom svrstana među 100 najuspešnijih kompanija na svetu, među kojima su Amazon, Alibaba, Bosch, Huawei, Simens, Bayer, Apple, Roche. Ova lista se objavljuje tokom održavanja Svetskog ekonomskog foruma u Davosu, na kojem se okupljaju svetski lideri i na kojima se govori o strategijama budućnosti.\nBK fabrika betona u Minsku


I. Đ. 23. marta 2017. 17:56\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin rekao je večeras u Tbilisiju da je Gruzija nepredvidiva ekipa, koja svakog može da pobedi u jednoj utakmici, ali da je njegov tim svestan šta ga očekuje i da veruje u pobedu.\n„Najvažnije je da odigramo na svom nivou, iz utakmice u utakmicu igramo sve bolje, a znam da možemo i bolje. Mislim da ne postoji opasnost da potcenimo protivnika“, izjavio je Muslin na zvaničnoj konferenciji za medije.\n„Nisam imao dilema, imam svoju ideju, a sad mi je bilo najlakše, mozda i prvi put imam skoro sve igrače na raspolaganju“\n„Nepredvidivi si, mogu da pobede bilo koga u jednoj utakmici. Tako smo i spremili utakmicu, možda je malo veći pritisak na nama, nismo bili na velikom takmičenju od 2010 i igrači mogu da se nose sa tim pritiskom“, poručio je Muslin.\n„Gruzija je opasan protivnik, sigurno su rasterećeniji, igraju visok presing, ali mi znamo šta treba da uradimo da osvojimo bodove ovde. Potrebno je da odigramo kao tim i rezultat neće izostati“, rekao je Ivanović.\nUtakmica između Gruzije i Srbije igra se u petak od 18 sati na stadionu „Boris Paičadze“ u Tbilisiju.\nFudbalska reprezentacija GruzijeFudbalska reprezentacija SrbijeSlavoljub Muslin


Ne propustite Šok akciju koja obuhvata polaske 22. i 29. maja i u junu, kao i First Minute ponudu za jul i avgust koja se sastoji se od mešavine najtraženijih, najkvalitetnijih i najbolje ocenjenih hotela na Kipru, a sve to uz spektakularno povoljne cene, slobodno možemo reći i najpovoljnije do sad. Od hotela za ovaj period bismo izdvojili hotele u Aja Napi koji se nalaze na odličnim lokacijama blizu plaža i samog šetališta, a to su Pierre Anne Hotel i Tasia Maris Beach koji se nalazi uz obalu, i Fedrania Gardens, a svega nekoliko minuta hoda od samog centra Aja Nape, kao i Abacus Suites, luksuzni boutique hotel takođe nedaleko od plaže i centra svih zbivanja u Aja Napi. Svakako, ne smemo zaboraviti porodični hotel Callisto Holiday Village sa promocijom koja podrazumeva da dvoje dece do 14 godina ne plaćaju smeštaj kao i jedan od najluksuznijih hotela u Aja Napi Adams Beach, koji u Superior sobi može smestiti dvoje dece do 13 godina koja plaćaju samo avio kartu, kao i hotel Christofinia Hotel koji se nalazi svega 200 metara udaljen od Nissi plaže.\nCallisto Holiday Village Aia Napa je udaljen 2,2 km od Pomorskog muzeja Thalassa i ima bazen, biblioteku i satelitsku televiziju. Hotel se nalazi u samom srcu Aja Nape, nadomak plaže Pernera. Hotel se nalazi odmah pored plaže Vatia Gonija. Water World Ayia Napa je udaljen 3,9 km od ovog hotela. Callisto nalazi se na samo nekoliko minuta vožnje od plaže Nissi koja radi tokom cele godine.\nU restoranu gosti mogu doručkovati i večerati na bazi švedskog stola uz specijalitete internacionalne kuhinje. Gosti mogu posetiti restoran Artemis i bar pored bazena na licu mesta. Uživajte u partiji bilijara, prostranoj terasi i salonu u Indoor & Outdoor baru. Autobuska stanica Nisi Avenue 3 udaljena je 300 metara. Fitnes centar su obezbeđeni bez dodatne naknade. Hotel ima zatvoreni bazen, spa salon i salu za fitnes. Gosti mogu da biraju između stonog tenisa i pikada kako bi se razveselili.\nHtop Summer Sun je centralno locirani, okrenut prema plaži i namenjen je celoj porodici. Hotel nudi uslugu punog pansiona po ceni polupansiona i porodični je hotel koji se nalazi u Santa Suzani i koji je savršen za nezaboravan odmor. Uživajte u autentičnom mediteranskom iskustvu na samo 45 km od Đirone i 1 sat od Barselone.\nNa samo 5 minuta od plaže, naš hotel je okružen prirodnim predelima sa sertifikatom porodičnog turizma. Uživajte u restoranu na bazi švedskog stola i otkrijte sve uključene izbore. Sunčajte se pored bazena na terasi za sunčanje u našem all-inclusive porodičnom hotelu u Santa Suzani gde vas čekaju 162 sobe, savršene za uživanje u vašem boravku.\nKipar Kosta Brava Destinacije Leto najpovoljnije ponude


Amfiadm, Author at AMFI\nFacebook Twitter LinkedIn Brisel – 16. i 17 juni/lipanj 2022. godine u organizaciji European Microfinance Network – EMN se održava 19. godišnja konferencija, pod nazivom: Financial Inclusion & the Future of Work. Njezino Veličanstvo Kraljica Belgije se obratila na svečanosti otvaranja EMN godišnje konferencije govorom o ulozi mikrofinanciranja u savremenom svijetu. Njezino Veličanstvo zagovornica je […]\nShare on facebook Facebook Share on twitter Twitter Share on linkedin LinkedIn AGENDA – IT RIZICI Sarajevo, 21. april/travanj 2022. – u organizaciji Udruženja mikrokreditnih organizacija u BiH – AMFI održana je online edukacija na temu „Upravljanje IT rizicima“. Riječima dobrodošlice edukaciju je otvorila Elma Zukic, predsjednica Udruženja mikrokreditnih organizacija u BiH – AMFI predavačima […]\nShare on facebook Facebook Share on twitter Twitter Share on linkedin LinkedIn AGENDA – IT RIZICI Udruženje mikrokreditnih organizacija u BiH – AMFI u saradnji sa Komisijom za informacione tehnologije, digitalizaciju i cybersecurity već drugu godinu za redom organizira edukaciju za članice Udruženja AMFI. Tema ovogodišnje edukacije je “Upravljanje IT rizicima”, koja će se održati […]\nShare on facebook Facebook Share on twitter Twitter Share on linkedin LinkedIn Prethodno Sljedeće SPNiFTA AGENDA Najvažnija međunarodna tijela za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma (Moneyval i FATF) u svojim preporukama ističu da cilj regulative u ovom segmentu nikako ne smije biti ograničavanje finansijske uključenosti najugroženijih kategorija stanovništva. Dana […]\nShare on facebook Facebook Share on twitter Twitter Share on linkedin LinkedIn https://www.youtube.com/watch?v=U4R_jAHUqsA Kompletan video “AMFI konferencija: “Novo doba za mikrokreditni sector u BiH”, 18.11.2021. godine” možete preuzeti, sa Google Drive, na linku niže. AMFI konferencija: “Novo doba za mikrokreditni sector u BiH”, 18.11.2021. godine Članci poput ovog – saznajte više\nShare on facebook Facebook Share on twitter Twitter Share on linkedin LinkedIn Prethodno Sljedeće Finansijska inkluzija, edukacija klijenata i široka paleta nefinansijskih usluga jačaju razvoj poduzetništva. Da bi se ta podrška unaprijedila, neophodan je snažniji angažman svih ključnih aktera u harmonizaciji i unapređenju regulatornog okvira, kako za poduzetnike tako i za mikrokreditne organizacije. Ovo je […]\nPANEL 2- Poticaj razvoja malog poduzetništva u BiH u skladu sa najboljim evropskim praksama\nShare on facebook Facebook Share on twitter Twitter Share on linkedin LinkedIn Tema Panela 2 je – Poticaj razvoja malog poduzetništva u BiH u skladu sa najboljim evropskim praksam Voditelj Panela 2 je Džavid Sejfović, direktor MKF LIDER i potpredsjednik Udruenja mikrokreditnih organizacija u BiH – AMFI, a učesnici su Elvir Ćatović, direktor nedepozitnog sektora […]\nShare on facebook Facebook Share on twitter Twitter Share on linkedin LinkedIn Uvodna izlaganja na online konferenciji “Novo doba za mikrokreditni sektor u Bosni i Hercegovini” koja će se održati 18.11.2021. godine sa početkom u 10 sati održat će Elma Zukić, predsjedica Udruženja mikrokreditnih organizacija u BiH – AMFI i Mejra Juzbašić Bajgorić regionalna direktorica […]\nShare on facebook Facebook Share on twitter Twitter Share on linkedin LinkedIn AGENDA – PDF Online konferencija „Novo doba za mikrokreditni sektor u BiH“ održat će se 18.11. 2021. Poštovana/i, Udruženje mikrokreditnih organizacija u Bosni i Hercegovini – AMFI organizira online konferenciju „Novo doba za mikrokreditni sektor u BiH“ u okviru koje će kroz […]


Foto: Facebook/Top Klik / screenshot\nU mestu Rakovo, meštani su sredili lokalno kupalište kako bi svi imali mogućnost da se rashlade tokom leta. Kada su završili sve radove, odlučili su da proslave veliku radnu akciju koja će biti od koristi svim meštanima.\nNeko od prisutnih snimio je ceo događaj i podelio ga na društvenim mrežama. Momci su upalili muziku, obezbedili piće i hranu i zaigrali kolo. Između svakom momka stajala je stolica za koju su se držali i na taj način ispoštovali mere distanciranja.\nVideo snimak ovih razigranih momaka deli se mrežama, a sudeći po kometarima njihova ideja nasmejala je i oduševila mnoge.