Manji i jeftiniji 4x4 da ne kazem terenci - Strana 7 - GARAŽA forum\nManji i jeftiniji 4x4 da ne kazem terenci\nRe: Manji i jeftiniji 4x4 da ne kazem terenci\nPost od Sinisa G. » 27 Avg 2018, 10:52\nZa tu cijenu ga u srbiji ne bum prodali.\nZa iste pare se moze kupi\nhttps://www.polovniautomobili.com/auto- ... -rav-4-4x4\nhttps://www.polovniautomobili.com/auto- ... pljen-ovde\nhttps://www.polovniautomobili.com/auto- ... i-91000kim\nA manji i jeftiniji\nhttps://www.polovniautomobili.com/auto- ... -panda-4x4\nPost od gazza » 27 Avg 2018, 11:01\nnisam probao terios ali jesam jimny. kvalitet koji on ima normalnim ljudima ne treba ali sam imao priliku da se zadesim u situaciji u kojoj je izmedju 4 tocka bila visinska asimetrija od skoro pola metra, prosao je kao da je jarac a ne auto. za ordinarnu voznju je uzasan, udoban je kao golf 2, vuce kao jugo 55 i svaka brzina preko 80 kmh je nesnosna. ipak je uzasno zavodljiv jer te tera da se skines sa asfalta i odes da ga drkas po kamenjaru.\nterios bi pre uzeo iz niza razloga, pre svega sto nemam nameru da ga teram po kozjim stazama, za makadam i neravniji teren mi zavrsava posao a verujem da je udobniji za voznju u gradu gde bi ga koristio pola godine.\npandica II mi je slatka ali je mnogo fragilniji auto od oba. a lepsi komadi se po ceni priblizavaju ovima, sto je tek besmisleno (5000 za pandu staru 10-12 godina, dizel, cross idi)\nPost od starac vujadin » 27 Avg 2018, 13:41\nOd Teriosa nije fragilnija. Upravo joj je robustnost jedna od glavnih prednosti.\nPost od gazza » 27 Avg 2018, 14:16\nzavisi gde se vozi, ovde gde ja gledam (grcko ostrvo) video sam dosta pokvarenih pandi.\nPost od igor_harris » 27 Avg 2018, 14:43\nNisi ti to dobro video.\nPost od gazza » 27 Avg 2018, 15:07\npa jeste, sigurno sam halucinirao slepovane pande...\nPost od starac vujadin » 27 Avg 2018, 15:12\nI ceo svet halucinira Pandinu pouzdanost, ali na jednom grčkom ostrvu...\nPost od gazza » 27 Avg 2018, 15:14\ndijalog je besmislen, meni je svakako panda najdrazi auto od cele ove trojke.\nPost od starac vujadin » 27 Avg 2018, 15:18\nAko ćemo kao temeljnu tačku dijaloga da uzmemo da je fragilna jer crkava na grčkom ostrvu, pored mora testova, klipova, izveštaja o pouzdanosti, saveta o kupovini polovnjaka širom sveta onda priča jeste besmislena...tj, ima smisla samo ako bi ga kupovao za to ostrvo.\nI Subaru je narodni auto na Kipru jer je to prva zemlja van Japana gde se Subaru prodavao, imaju jaku dilersku mrežu, posebne cene, dobro održavanje i tradiciju, pa to van Kipra ne znači Bog zna šta.\nPost od gazza » 27 Avg 2018, 15:22\npa dobro, ti mi reci koju temeljnu tacku dijaloga da odaberem kada kupujem mikro terenca upravo za pomenuto grcko ostrvo (prvi post u temi, prve 2 recenice), gde vec nekoliko godina posmatram sta se vozi, kako i koliko? test pouzdanosti sa islanda ili iz sumadije ili nesto trece?\nPost od starac vujadin » 27 Avg 2018, 15:25\nPa, to sam i napisao u prethodnom postu - ako priča važi za to ostrvo onda nemoj da ga kupuješ. Dovoljno je da je majstor Jorgos koji popravlja Fiate neznalica, da nema delove itd da ih treba zaobići.\nPost od gazza » 27 Avg 2018, 15:29\nmajstor jorgos, tacnije iraklis je konsultovan - njegov odgovor nije negativan prema pandi, naprotiv, ali je rekao da su ova druga 2 prosto pouzdanija u uslovima koji su ekstremniji nego ovde sto se ne odnosi na terensku voznju nego kolicinu soli u vazduhu. sto se reflektuje i u cenama koje su vrlo slicne ovima ovde. panda istog godista je 2x jeftinija sto je i dalje drzi u igri.\ninace na ostrvu vozi ko sta hoce, od mercedesa i bembara do raznih arhivskih terenaca. mislim da sem onih kamioneta najvise ima raznih dzipova japanskog porekla starih 20+ godina, vitare, feroze i samuraji.\nPost od starac vujadin » 27 Avg 2018, 15:56\nKao što rekoh, ako ga kupuješ za to ostrvo i na tom ostrvu postoji racionalan razlog zašto se tu Pande ne pokazuju dobro onda ih zaobići. Bilo bi interesantno saznati šta im predstavlja problem, čisto kao detalj.\nPost od gazza » 27 Avg 2018, 16:03\nne verujem da je neka sistemska stvar ali na komadu koji ima komsinica iz sela, poslednji problem je bio sa nekom obujmicom nekog plasticnog creva, koja je korodiralo od slanog vazduha, ne korodirala u smislu rdje nego se prosto raspala i ostetila crevo. ne znam nista vise od toga.\nali pazi kakav biser na oglasima\nhttps://www.polovniautomobili.com/auto- ... uzuki-x-90\nPost od starac vujadin » 27 Avg 2018, 16:12\nRedovan učesnik anketa za "najbesmilenije vozilo ikad"


Građani EU imaju pravo da tuže svoje države zbog zagađenja vazduha - Mašina\nIlustracija; Termoelektrana na ugalj u Nemačkoj; Foto: Hauke Musicaloris / Flickr\nU saopštenju Evropskog suda pravde, kako prenosi Balkan Green Energy News, navodi se da države članice EU imaju obavezu da poštuju granične vrednosti za zaštitu kvaliteta vazduha i poboljšaju kvalitet vazduha u cilju zaštite zdravlja i prava građana. Evropski sud pravde, čije je sedište u Luksemburgu, oglasio se ovim povodom nakon tužbe koju je jedan Parižanin pokrenuo protiv države Francuske, sa zahtevom za odštetu od 21 miliona evra.\nGranične vrednosti za zaštitu kvaliteta vazduha važe u čitavoj EU, a Francuska ih, po navodima oštećenog, nije poštovala. Sam Evropski sud pravde je 2019. godine utvrdio da su od 2010. u pariskoj aglomeraciji prekoračivane graničnih vrednosti azot-dioksida. Na to se nadovezala procena francuskog Državnog saveta, koja je utvrdila da su prekoračenja trajala do 2020, te da je u vazduhu bilo i prekomernih koncentracija PM10 čestica.\nPodsetimo, po podacima Svetske zdravstvene organizacije (SZO) od posledica aerozagađenja godišnje umre oko sedam miliona ljudi. Evropska agencija za životnu sredinu ukazuje na to da aerozagađenje skrati život čitavih 300.000 ljudi u Evropi, od čega 30.000 u našem regionu i 3.600 u Srbiji.\nPrevelike koncentracije praškastih materija (PM2.5 i PM10), ozona, azotnih oksida, sumpor dioksida, ugljen dioksida i teških metala mogu da izazovu moždani udar, kardiovaskularna oboljenja, niz respiratornih oboljenja – od infekcija do karcinoma pluća, imunološke smetnje, reproduktivne bolesti. SZO je zato prošle jeseni pooštrio Smernice za kvalitet vazduha (koje imaju karakter preporuke).\nMonitoring zagađenja PM10 i PM2.5 česticama, te azot-dioksidom, koji je Svetska zdravstvena organizacija sprovela u 6000 gradova u 117 zemalja, pokazao je da većina ljudi na svetu udiše opasno zagađen vazduh. Kako smo već pisali, koncentracija PM2.5 i PM10 se u pomenute smernice uklapa u tek 1% gradova u siromašnim i zemljama sa srednjim standardom i 17% gradova u zemljama sa visokim primanjima. Razlike su nešto manje kada se posmatra zagađenje ugljen-dioksidom, a koncentracija azot-dioksida prekoračuje preporučene granice u tri četvrtine obuhvaćenih gradova.\nSmernice za kvalitet vazduha su zasad strože od evropskih standarda, ali postoje indikacije da će i EU uskladiti svoju regulativu sa preporukama SZO u okviru rada na ispunjavanju Evropskog zelenog dogovora.\nOcenu Evropskog suda pravde o tome da li građani EU imaju pravo da traže nadoknadu za narušeno zdravlje tražio je upravni apelacioni sud u Versaju, koji vodi predmetni spor. Pravobraniteljka Juliane Kokott iz Evropskog suda pravde je, kako prenosi Balkan Green Energy News, navela tri uslova koje tužba mora da ispuni da bi građani imali pravo na odštetu: da je prekršena vladavina prava EU, da je povreda tog pravila dovoljno ozbiljna i da postoji direktna uzročna veza između te povrede i štete koju su pretrpele te osobe, od kojih je najteže dokazati direktnu vezu između izlaganja zagađenju i narušenosti zdravlja. Podsetimo, prva sudska presuda da vazduh ubija donesena je krajem 2020. u Londonu, gde je utvrđeno da je devetogodišnja devojčica umrla usled zastoja rada pluća, teške astme i dugotrajnog izlaganja zagađenom vazduhu.\nKako smo više puta izveštavali, najveći pojedinačni zagađivači u čitavoj Evropi su termoelektrane Elektroprivrede Srbije (EPS), iz kojih je tokom 2018. i 2019. godine u atmosferu ispušteno šest puta više sumpor dioksida nego što bi smelo. Po navodima Evropske agencije za zaštitu životne sredine TE Nikola Tesla (TENT) i Kostolac emituju više štetnih gasova nego Francuska, Poljska, Bugarska i Češka zajedno. Uprkos tome, Vlada Srbije je krajem 2021. produžila rok primene visokih ekoloških standarda do 2025. godine, a u planu je i izgradnja šest novih termoelektrana na ugalj.\nVlada uvodi sistem monitoringa zagađenja vazduha, ali građani i ekološke organizacije traže više Mašina 03.02.2022.


I ciklus studija\tII ciklus studija\tIII ciklus studija\tFAQ - najčešća pitanja\tOSTALE NOVOSTI\nStipendiranje Osnovna ideja Fonda dr Milan Jelić je dodjeljivanje stipendija studentima I, II i III ciklusa studija, koja se vrši na osnovu Pravilnika o dodjeli stipendija studentima i objavljenog javnog konkursa. Za studente I ciklusa Fond raspisuje javni konkurs u mjesecu oktobru, a za studente II i III ciklusa u oktobru i maju.\nU skladu sa opredjeljenjem Fonda da naš rad bude efikasan, koristan i posebno javan, konkurs sadrži podatke o broju i visini stipendija u datom ciklusu, opštim i posebnim uslovima, dodatnim kriterijumima vezanim za vannastavne aktivnosti itd. Pregled prispjelih prijava i utvrđivanje preliminarne rang liste vrši Komisija za dodjelu stipendija. Na Web stranici Fonda objavljujemo preliminarnu rang listu, na koju kandidati imaju pravo prigovora u roku od 8 dana od dana njenog objavljivanja. Rang lista pored opštih podataka o kandidatima za dodjelu stipendija sadrži i podatke o ostvarenim bodovima kandidata na osnovu posebnih uslova Konkursa. Prigovore na preliminarnu rang listu razmatra Komisija za dodjelu stipendija studentima I, II i III ciklusa studija, koja zatim utvrđuje konačnu rang listu.\nStudenti koji su ostvarili pravo na stipendiju potpisuju sa Fondom dr Milan Jelić Ugovor o stipendiranju. Ugovorom o stipendiranju stipendisti se obavezuju da:\n- dostave uvjerenje o upisu u narednu školsku/akademsku godinu najkasnije do 31. oktobra;- će raditi u okviru stečenog zvanja na području Republike Srpske po završetku školovanja, i to na način da je školska godina za koju je primao stipendiju ekvivalentna 2 (dvjema) kalendarskim godinama rada (osim u slučaju da bivši stipendista zbog nezaposlenosti bude na evidenciji Zavoda za zapošljavnje Republike Srpske duže od 12 mjeseci, nakon završetka školovanja).\nStipendista gubi pravo na stipendiju i obavezuje se da vrati primljene iznose ukoliko:\n- ne nastavi školsku godinu u kojoj prima stipendiju;- se utvrdi da je pravo na stipendiju ostvario na bazi netačnih odnosno neistinitih podataka;- danom završetka školovanja, ukoliko je stipendista student završne godine studija;- nakon završetka školovanja, odbije da ponudi svoj radni angažman na području Republike Srpske.


Geni ukazuju na razmere evropskog genocida u Južnoj Americi - Princip | Princip\nNaslovna » Geni ukazuju na razmere evropskog genocida u Južnoj Americi\nGeni ukazuju na razmere evropskog genocida u Južnoj Americi\nPrvo istraživanje širih razmera drevnog DNK ranih starosedelaca američkog kontinenta otkrilo je obim pustošenja koje je evropsko kolonizovanje imalo na lokalno stanovništvo tog vremena.\nIstraživanje je sproveo Australijski centar za drevni DNK pri Univerzitetu Adelaide, a cilj je bio rekonstruisati genetsku istoriju starosedelačkog stanovništva Amerike putem analize 92 mumije i kostura iz perioda pre dolaska Kolumba, starosti između 500 i 8600 godina. Rezultati su objavljeni u časopisu Napreci nauke (eng. Science Advances) i otkrivaju potpuno odsustvo starosedelačke genetske loze iz perioda pre kolonizacije kod modernog stanovništva. Drugim rečima, ukazuju na njihovo istrebljenje dolaskom Španaca.\n„Iznenađujuće je da nijedan rod koji smo našli u gotovo 100 ljudi starog veka nije prisutan niti ukazuje na postojanje potomaka među modernim starosedelačkim stanovništvom”, rekao je dr Bastien Ljamas, vođa projekta i stariji istraživački saradnik pri Centru. „Izgleda da se razdvajanje dogodilo pre oko 9.000 godina i potpuno je neočekivano, pa smo istražili dosta demografskih scenarija u pokušaju da ga objasnimo.”\n„Jedini scenario koji se uklapa u naše rezultate je da je, ubrzo nakon prvobitne kolonizacije, stanovništvo bilo geografski izolovano jedno od drugog, a da je najveći deo stanovništva kasnije istrebljen prilikom kontakta sa Evropljanima. Ovo se uklapa u istorijske izveštaje o demografskom kolapsu nakon što su došli Španci u 15. veku.”\nStari genetski materijal takođe ukazuje na tačniji period dolaska ljudi u Ameriku: putem Beringovog kopnenog mosta koji povezuje Aziju sa severozapadnim delom Severne Amerike tokom ledenog doba.\n„Naša genetska rekonstrukcija potvrđuje da su prvi Amerikanci došli pre oko 16.000 godina obalom Pacifika idući duž ledenih slojeva koji su blokirali rutu ka unutrašnjosti, a koja se otvorila mnogo kasnije”, rekao je profesor Alan Kuper, direktor Centra. „Proširili su se ka jugu začuđujuće brzo, stigavši u južni Čile pre 14.600 godina.”\n„Genetska raznolikost prvih naroda Azije je bila ograničena na mali broj prvih stanovnika koji su bili izolovani Beringovim kopnenim mostom nekih 2.400 do 9.000 godina”, rekao je dr Lars Feren-Šmic, jedan od autora studije. „Bilo je to na vrhuncu ledenog doba, kada su ledeni slojevi i hladne pustinje blokirali mobilnost ljudi, a ograničeni resursi su ograničavali veličinu zajednica. Ova dugotrajna izolacija malih grupa ljudi stvorila je jedinstvenu genetsku raznolikost koja se može uočiti kod prvih Amerikanaca.”\nIstoričari tvrde da je Velika Britanija prouzrokovala glad u Iranu koja je ubila više od osam miliona\nDodao Milica Nikolić dana 07/04/2016.\nTags: Amerika, genetika, Genocid, Kolonizacija