Hronologija događaja 2005. godine\n- Pocela naplata objedinjenog poreza na dodatu vrednost (PDV).\n- Beograd izabran za domacina Univerzijade 2009. godine.\n- Ukrajinska centralana izborna komisija i zvanicno potvrdila – Viktor Jušcenko pobedio na predsednickim izborima 26. decembra 2004. godine.\n- General Dragan Paskaš postao novi nacelnik Generalštaba Vojske SCG.\n- Iz DS-a iskljucen Cedomir Jovanovic\n- Žiri je odlucio da NIN-ovu nagradu za roman godine dodeli Vladimiru Tasicu za knjigu “Kiša i hartija” koju su objavili novosadski “Svetovi”.\n- Trojica maloletnika bacila maloletnog M.L. sa Brankovog mosta u Savu.\n- Inauguracija DŽordža Buša povodom drugog mandata.\n- Cuveni americki rok sastav “REM” nastupio pred oko 10 000 ljudi na Sajmu\n- U logorima Aušvic i Birkenau obeležena godišnjica od oslobadanja “logora smrti”. Ovom skupu prisustvovalo je 25 državnika sveta ali ne i predstavnik državne zajednice SCG. U izjavi za poljski radio, predsednik Poljske Kvašnjevski je rekao da svet nije izvukao pouku iz tragedije u Aušvicu: „Kada vidim etnicka cišcenja na Balkanu, ili ono što se dešava u nekim africkim zemljama, i uopšte u nekim drugim zemljama, jasno mi je, nažalost, da ta lekcija nije dobro shvacena. Mi zato stalno moramo da se toga secamo, a ne samo povodom obeležavanja godišnjica kao što je to danas slucaj“, rekao je poljski predsednik.\n- Predao se general Vladimir Lazarevic i najavio dobrovoljni odlazak u Hag. „General Lazarevic je u razgovoru sa predsednikom Vlade Srbije Vojislavom Koštunicom doneo odluku da dobrovoljno ode u Hag i da na ovaj najteži nacin ispuni svoju dužnost prema otadžbini i pomogne svojoj zemlji, srpskom narodu i Kosovu i Metohiji“, saopštila je vladina kancelarija za saradnju s medijima.\n- Iz Grcke izrucen Dejan Milenkovic Bagzi, jedan od osumnjicenih za ubistvo premijera Srbije Zorana Ðindica.\n- I zvanicno potvrdena odluka administrativnog odbora Skupštine Srbije – primanja predsednika države, predsednika Narodne skupštine, šefova poslanickih klubova i poslanika povecana za 100 posto.\n- U Topcideru za javnost otvoren objekat za posebne namene Karaš. Objekat je otvoren posle pritiska javnosti i optužbi da se u njemu skrivaju haški optuženici.\n- Vlada Srbije uvela privremene mere u JAT i postavila novog direktora Nebojšu Starcevica. Time je završeno osmomesecno stanje štrajka i najavljena rekonstrukcija JAT-a.\n- Prvi dan inicijative Ministarstva finansija “Jedan poziv menja sve” u kojoj gradani bivaju nagradeni sa 500 dinara za svaki prijavljen slucaj neizdavanja fiskalnog racuna.\n- Za novog predsednika Olimpijskog komiteta Srbije i Crne Gore izabran Filip Cepter.\n- Aleksandar Ðordevic, proslavljeni košarkaški reprezentatativac, proglašen za ambasadora UNICEF-a.\n- Centralni gradski trga u Kucevu više nece nositi ime pokojnog premijera Srbije Zorana Ðindica, a Centar za kulturu u ovom gradu više se nece zvati po najpoznatijoj pop zvezdi tog kraja Ðordu Marjanovicu, odlucili su odbornici Skupštine opštine Kucevo. Za ovakvu odluku glasalo je 23 odbornika DSS, SPS i SRS.\n- Vlada Vojislava Koštunice proslavila godinu dana rada.\n- Posle dobrovoljne predaje, general Momcilo Perišic stigao u Hag, gde se tereti za ratne zlocine u periodu 1993-1995 (granatiranje Sarajeva, Zagreba i zlocine u Srebrenici).\n- Premijer Vlade Kosova Ramuš Haradinaj otputovao u Hag nakon što mu je urucena optužnica Medunarodnog suda za ratne zlocine u kojoj se tereti za zlocine nad nealbancima na Kosovu.\n- Nikola Kovacevic (17), ucenik drugog razreda beogradske gimnazije „Sveti Sava”, podlegao povredama posle napada dvojice maloletnika u blizini škole.\n- Milan Obradovic, bivši šef beogradske policije, i Milorad Bracanovic, nekadašnji zamenik nacelnika DB Srbije, privedeni zbog sumnje da su iznudivali iskaz od clanova takozvane „Makine grupe”. U pritvoru su proveli dva meseca.\n- Milan Zarubica osuden u Specijalnom sudu na 12 godina zatvora zbog proizvodnje sinteticke droge.\n- U Briselu izmedu Srbije i EU potpisan Sporazum o tekstilu, kojim je omogucen izvoz odece iz Srbije u 25 zemalja EU bez carina i kvantitativnih ogranicenja.\n- Preminuo papa Jovan Pavle Drugi\n- Policijski general Sreten Lukic, smešten u pritvorsku jedinicu haškog tribunala, pošto je doputovao iz Beograda gde se dobrovoljno predao. Optužnica ga tereti za ratne zlocine na Kosovu.\n- Najviši zvanicnici državne zajednice i Havijer Solana potpisali sporazum o promeni Ustavne povelje SCG. Na ovaj nacin rešena kriza i blokada rada organa SCG nastala istekom mandata poslanika u parlamentu SCG.\n- Vencali se britanski princ Carls i Kamila Parker Bouls i gradanskim brakom ozvanicili dugogodišnju vezu.\n- Kolegijum evropske komisije doneo u Strazburu pozitivnu Studiju o izvodljivosti za SCG. Na ovaj nacin otvoren proces pregovora o stabilizaciji i pridruživanju. Šta je Studija, piše Blic: «Studija o izvodljivosti predstavlja specifican izveštaj kojim Evropska komisija obaveštava Savet ministara EU o spremnosti neke države da stupi u odgovarajuce institucionalne veze sa Unijom. Taj dokument predstavlja presek stanja o ekonomskim i politickim reformama u SCG. Studiju izraduje EK u saradnji sa timom iz Brisela i republickim ministarstvima i ministarstvima na nivou državne zajednice. Iako najveci deo studije razmatra ekonomske mogucnosti zemlje i usaglašenost zakona sa standardima EU, studija mora da ispunjava i odredene politicke kriterijume. Politicki uslovi podrazumevaju uspostavljanje demokratskih institucija i vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava, zaštitu manjina, regionalnu saradnju i poštovanje medunarodnih obaveza.»\n- Teška saobracajna nesreca na mostu kod Zrenjanina – u Tisu sleteo autobus pun putnika. Bilans: 7 preživelih, 5 preminulih, za šest ljudi se još uvek traga.\n- Nemacki kardinal Jozef Racinger postao papa Benedikt XVI.\n- Katastrofalne poplave pogodile Banat. Opština Secanj najteže pogodena – srušeno preko 150 kuca a pod vodom više od 70 odsto sela Jaša Tomic.\n- U Hag doputovao general Nebojša Pavkovic koji se posle nekoliko nedelja skrivanja predao vlastima u Beogradu. General Pavkovic se u Hagu suocava sa optužbama za komandnu odgovornost i zlocine na Kosovu.\n- Na osnovu poternice Interpola a po nalogu Hrvatske, u Sofiji uhapšen pukovnik Cedomir Brankovic, clan zvanicne delegacije Vojske SCG.\n- U Becu potpisan ugovor o prodaji BK Grupe konzorcijumu privatnih investitora – Mobilkom Austrija Grup.\n- Održan tradicionalni skup cetnika na Ravnoj gori, prvi put pod pokroviteljstvom vlade.\n- Pokret snaga Srbije dobio poslanika u parlamentu. Nekadašnji poslanik radikala Živadin Lekic prešao u stranku Bogoljuba Karica.\n- Lucano Pavaroti održao koncert u Hali “Pionir”, 44 godine nakon svog prvog inostranog koncerta održanog baš u Beogradu.\n- Pocela 14. godišnja Skupština Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u Sava centru. 26.\n- Poceo prvi Sajam erotike u Beogradu.\n- Generalni inspektorat MUP-a utvrdio da je Agencija za obezbedenje “Lupus” koju je osnovala Aleksandra Ivanovic, supruga Milorada Lukovica Legije, nezakonito osnovana i naložila zatvaranje.\n- U Francuskoj održan referendum o novom evropskom Ustavu. Vecinom od 57 odsto Ustav je odbacen cime je EU ušla u najvecu krizu od svog osnivanja.\n- Povucena poternica za Mirjanom Markovic posle obecanja advokata da ce se pojaviti na zakazanom sudenju.\n- Na sudenju Slobodanu Miloševicu prikazan snimak pogubljenja šest srebrenickih muslimana.\n- Uhapšena cetvorica pripadnika paravojne formacije „Škorpioni” zbog sumnje da su izvršili ratni zlocin protiv civilnog stanovništva. Njihovom hapšenju prethodio je javno prikazan snimak streljanja muslimana u blizini Srebrenice.\n- U posetu Beogradu stigao Dijego Armando Maradona. Njegov domacin u Srbiji je Emir Kusturica koji snima dokumentarac o fudbalskoj legendi.\n- U Srbiji uhapšeni Ðordije Raškovic i Snežana Panajotovic, clanovi medunarodne grupe pljackaša „Pink Panter” koji su u Tokiju opljackali prodavnicu nakita i oteli ogrlicu vrednu 26,4 miliona evra.\n- Vojislav Koštunica u Briselu Havijeru Solani predao spisak svih Crnogoraca koji žive u Srbiji.\n- Posle Francuske i Holandija rekla NE Evropskom ustavu i uvela EU u još dublju krizu. Samit EU danas završen krahom, bez ikakvog dogovora o rešenju.\n- U saradnji sa policijom Danske, MUP Srbije otkrio medunarodnu grupu koja je htela da lažira 10 miliona evra u kovanicama.\n- Ministarstvo zdravlja Crne Gore saopštilo da zbog “bakteriološke neispravnosti” povlaci iz prodaje u toj Republici flaširane vode proizvodaca iz Srbije.\n- Pred više od 200 000 ljudi na beogradskom Hipodromu, “Bijelo dugme” završilo svoju edž-Ju turneju u okviru koje je posetilo još i Zagreb i Sarajevo.\n- Milorad Ulemek Legija, bivši komandant JSO kao i još petorica pripadnika te jedinice, u Palati pravde osudeni na po 15 godina zatvora zbog cetvorostrukog ubistva na Ibarskoj magistrali. Radomir Markovic osloboden svih optužbi. SPO protestuje.\n- Ukazom DŽordža Buša ukinute i poslednje sankcije Beogradu, uvedene još u vreme vlasti Slobodana Miloševica.\n- Na revijalnoj utakmici u Hali “Pionir”, Aleksandar Ðordevic se oprostio od aktivnog igranja košarke.\n- London izabran za domacina letnjih olimpijskih igara 2012.\n- Teroristicki napad na London. U šest povezanih eksplozija u centru grada poginulo više od 60 ljudi.\n- U Beogradu otvoren finalni turnir Svetske lige za odbojkaše.\n- Obeležena desetogodišnjica zlocina u Srebrenici. Komemoraciji u Potocarima prisustvovao i predsednik Srbije Boris Tadic.\n- Sa mesta predsednika Olimpijskog komiteta Srbije i Crne Gore smenjen Filip Cepter.\n- Na presto Kneževine Monako stupio princ Albert Drugi od Monaka.\n- Donete presude u slucajevima ubistva Ivana Stambolica i atentat na Vuka Draškovica u Budvi.\n- Potpisan sporazum o kopnenim linijama komunikacije preko teritorije SCG za trupe NATO-a i KFOR-a. Sporazum potpisao Vuk Draškovic, vlada iznenadena.\n- Valter Zenga, poznati italijanski golman, postao novi trener FK “Crvena zvezda”.\n- Najmanje 88 osoba poginulo a više od 200 ranjeno u teroristickom napadu u Šarm el Šeiku.\n- Arhiepiskop Jovan zapoceo zatvorsku kaznu od 30 meseci na koju ga je zbog širenja verske, nacionalne i rasne netrpeljivosti i mržnje osudio opštinski sud u Bitolju.\n- Smenjen Jovan Prijic, specijalni tužilac za organizovani kriminal. Na njegovo mesto postavljen Slobodan Radulovic, okružni javni tužilac iz Kragujevca.\n- Ljiljana Karadžic, supruga haškog optuženika Radovana Karadžica, pozvala svog muža da se preda “zarad svoje porodice”.\n- Vaterpolo reprezentacija SCG postala prvak sveta na svetskom prvenstvu u vodenim sportovima u Montrealu. U finalu pobedili reprezentaciju Madarske sa 8:7.\n- Mitropolija crnogorsko-primorska postavila metalnu crkvu Svete Trojice na Rumiji, uz pomoc helikoptera Vojske SCG. Osveštao je mitropolit Amfilohije i vladika Grigorije.\n- U Srbiji obeležena godišnjica “Oluje” uz parastose i proteste izbeglih. U Hrvatskoj praznik Dan pobede i domovinske zahvalnosti.\n- Obrt u slucaju protiv Marka Miloševica. Bivši aktivista “Otpora” Zoran Milovanovic sada tvrdi da nije bio mucen.\n- Argentinska policija saopštila da je Srbin Milan Lukic, optužen za ratne zlocine u BiH, uhapšen u centru Buenos Ajresa.\n- U Nagasakiju obeležena 60-godišnjica od bacanja atomske bombe.\n- Na juniorskom prvenstvu Evrope za košarkašice u Budimpešti SCG osvojila zlatnu medalju.\n- Izrael poceo istorijsko povlacenje iz pojasa Gaze.\n- MUP objavio da je u Beogradu uhapšen Marokanac Abdelmadzid Bušar, osumnjicen za napade Al kaide u Madridu.\n- Svetska zdravstvena organizacija upozorila zemlje-clanice da se pripreme za mogucu epidemiju pticijeg gripa koji bi mogao da usmrti milione ljudi.\n- U manastiru Voljovaca kod Kragujevca obeleženo 200 godina od formiranja prve srpske vlade.\n- Uragan “Katrina” usmrtio desetine hiljada ljudi na jugu Amerike i nacinio milionsku štetu. Najviše stradao Nju Orleans.\n- Ministar finansija Mladan Dinkic otkrio da je Savet ministara odobrio odluku Ministarstva odbrane o petogodišnjem ugovoru sa firmom “Mile Dragic” vrednim 296 miliona evra.\n- Pocelo dvadeset cetvrto evropsko prvenstvo za odbojkaše u Beogradu i Rimu.\n- Poceo samit Ujedinjenih nacija i obeležena 60. godišnjica svetske organizacije. Ucestvovalo 170 predsednika država, a SCG odvojeno predstavljali šefovi diplomatija Srbije i Crne Gore.\n- Zbog korupcije uhapšeni Ljubomir Vuckovic, sudija Vrhovnog suda Srbije, Milan Radovanovic, zamenik specijalnog tužioca za organizovani kriminal i još tri osobe zbog primanja i davanja mita.\n- U Beogradu otvoreno 34. prvenstvo Evrope u košarci. «Srbija i Crna Gora je u Evropi i Evropa je u našoj zemlji» - porucio je premijer Koštunica na svecanom otvaranju.\n- Mirjana Markovic ponovo na poternici Interpola nakon nepojavljivanja na sudu.\n- Održan prvi sastanak vlasti iz Beograda i sa Kosova nakon 1999. U Becu se sastali ministri lokalnih samouprava Loncar i Haziri.\n- Crna Gora pocela otplatu ratne štete Konavlima (Hrvatska) za uništen stocni fond.\n- Pritvoren Mile Dragic, proizvodac vojne opreme iz Zrenjanina, zbog davanja i primanja mita.\n- Reprezentacija SCG nije uspela da se plasira u cetvrtfinale evropskog prvenstva u košarci. Selektor Željko Obradovic za neuspeh okrivio igrace.\n- Završeno Evropsko prvenstvo u košarci u Beogradu. Zlatna medalja pripala reprezentaciji Grcke.\n- Po nalogu specijalnog tužioca za organizovani kriminal uhapšen Vladan Batic, bivši ministar pravde.\n- Boris Tadic prvi šef srpske države, posle kralja Aleksandra Obrenovica, koga je primio poglavar Rimokatolicke crkve.\n- Ambasadori EU odobrili pocetak pregovora sa SCG o stabilizaciji i pridruživanju.\n- Savet ministara EU odobrio pocetak pregovora sa SCG radi zakljucenja sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\n- Pobedom nad BiH, fudbalska reprezentacija SCG kvalifikovala se na Svetsko prvenstvo u Nemackoj 2006. godine.\n- Novi glavni i odgovorni urednik lista “Politika” postala Ljiljana Smajlovic.\n- Pocelo sudenje Sadamu Huseinu.\n- Penzionisani general-major i bivši nacelnik VMA Zoran Stankovic, postavljen za novog ministra odbrane SCG.\n- Savet bezbednosti UN-a podržao je izveštaj norveškog ambasadora Kaija Eidea o situaciji na Kosovu i zakljucio da treba zapoceti politicki proces koji ce odrediti buduci status Kosova. Takode je receno da ce generalni sekretar UN-a imenovati specijalnog izaslanika koji ce predvoditi proces. Predsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica je na istoj sednici Saveta bezbednosti izneo zvanicno stanovište Srbije povodom buducih pregovora.\n- Evropska komisija je u redovnom godišnjem izveštaju o Bugarskoj i Rumuniji, kao “zemljama u procesu pristupanja” Uniji, istakla da obe zemlje moraju da veoma brzo dovrše odredene reforme (narocito u pravosudnom sistemu i državnoj upravi) ako žele da postanu clanice Unije u januaru 2007, kako je ranije i bilo predvideno, a ne godinu dana kasnije. Odluka o datumu pristupanja bice doneta u aprilu ili maju 2006. godine, kaže se takode u izveštaju.\n- U Atini je potpisan Ugovor o formiranju Energetske zajednice zemalja Jugoistocne Evrope.\n- Posle nasilne smrti dvojice maloletnih imigranata, poceli ulicni nemiri u predgradima Pariza.\n- Misija MMF-a otputovala iz Beograda i prekinula pregovore oko šeste revizije produženog trogodišnjeg aranžmana.\n- “Vašington post” objavio da CIA zarobljene pripadnike Al kaide drži u tajnim zatvorima u drugim zemljama.\n- U atrijumu Narodnog muzeja u Beogradu izloženo Miroslavljevo jevandelje a povodom njegovog upisivanja na Uneskovu listu “Pamcenje sveta”.\n- Skupština SCG je ratifikovala sporazum sa NATO-om o tranzitnim aranžmanima za podršku mirovnih operacija, koji je potpisan u julu 2005. godine. Za sporazum je glasalo 19 poslanika iz Crne Gore (jedan je bio protiv, jedan uzdržan, oba iz SNP-a) i 49 iz Srbije (protiv je bilo 33, a cetiri poslanika se uzdržalo od glasanja).\n- Osnovana Liberalno-demokratska partija, na cijem celu je Cedomir Jovanovic.\n- Poceli pregovori SCG o pristupanju EU. Razgovore vode tri tima: Srbije, Crne Gore i državne zajednice.\n- Na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu grupa od 25 neonacista išamarala posetioce i organizatore tribine o fašizmu.\n- Marti Ahtisari i zvanicno postao specijalni izaslanik EU za Kosmet i glavni pregovarac u razgovorima o konacnom statusu pokrajine – potvrdio Savet bezbednosti UN.\n- Uhapšeni pripadnici grupe “Nacionalni stroj”. U planu i šira akcija hapšenja clanova militantnih grupa.\n- U Vašingtonu obeležena desetogodišnjica potpisivanja Dejtonskog sporazuma. Najavljena promena ustava BiH i jacanje centralne vlasti. U srpskom entitetu negoduju.\n- Okružno javno tužilaštvo u Beogradu zatražilo od MUP-a da ispita navode o trgovini mandatima u Skupštini Srbije.\n- Haški tribunal oslobodio bivše pripadnike OVK Fatmira Ljimaja i Isaka Musliua krivice za zlocine u logoru Lapušnik na Kosovu. U Prištini slavlje.\n- Postignut tehnicki dogovor o poslednjoj, šestoj reviziji trogodišnjeg aranžmana sa MMF-om.\n- Karla del Ponte saopštila da je Ante Gotovina uhapšen na Kanarskim ostrvima.\n- Venecijanska komisija utvrdila da na referendumu u Crnoj Gori mora da glasa 50 odsto upisanih glasaca.\n- Patrijarh srpski Pavle primljen na VMA zbog povrede kuka.\n- U Specijalnom sudu doneta presuda za streljanje hrvatskih zatvorenika na Ovcari – osudenima ukupno 231 godina zatvora.\n- Makedonija postala kandidat za clanstvo u EU.\n- Na Kosovu osnovana dva nova ministarstva – policije i pravosuda.\n- Pocelo sudenje “Škorpionima” za ratni zlocin kod Trnova.


Varanje - Page 2\ntaj Pon Jan 05, 2009 4:35 am\nBez obzira na godine provedene u vezi ili braku i na to da li imaju dece ili ne, 44 odsto muškaraca i 36 odsto žena vara partnera, tvrdi sociolog Dženet Lever sa Univerziteta Kalifornija.\nPrema istraživanju sprovedenom na 70.000 ispitanika, muškarci varaju jer žele više seksa, a žene zato što im nedostaje partnerova pažnja. Samo jedna od pet žena prevariće jer nije zadovoljna seksualnim životom.\nS druge strane, dve trećine preljubnika ne žali zbog prevare, a 12 odsto muškaraca i 13 odsto žena izjavilo je da im je drago što su počinili preljubu, pokazalo je istraživanje. Samo dva odsto preljubnika uhvaćeno je na delu, a prevaru je partneru priznalo šest odsto.\nAko i varaju, žene to u proseku učine jedanput, a muškarci su skloniji „serijskoj” preljubi.\n„Muškarci su skloniji kraćim vanbračnim ´izletima´ i pri tom ne pomišljaju da ostave partnerku”, objašnjava Sandra Leiblum, direktorka Centra za seksualno zdravlje „Robert Vud”, koja kao razloge preljube navodi potrebu jačeg pola za novim uzbuđenjima i eksperimentisanjem seksualnim „novitetima”.\nVećini preljubnika prevara predstavlja avanturu, kaže Lever. „Serijski” preljubnici skloniji su kraćim izletima, i to radi zadovoljenja seksualne znatiželje. Kada strast nestane, prelaze na sledeću „žrtvu”.\n„Najkritičnije je razdoblje od treće do šeste godine veze. Tad većina muškaraca oseti seksualno zasićenje partnerkom, a žene se osećaju emocionalno zapostavljene. U tom razdoblju partnera doživljavamo kao prijatelja, a manje kao ljubavnika. Da bismo izbegli najgore, nipošto ne smemo da zapostavimo seksualnu komponentu veze”, dodaje Lever.\ntaj Ned Maj 30, 2010 11:05 am\nPojedine varijacije u genima čine određene muškarce sklonim vanbračnim izletima.\nZašto su neki muškarci i žene skloniji varanju, a neki uspevaju da se odupru takvom iskušenju? Odgovor na ovo pitanje naveo je naučnike iz različitih oblasti da se posvete istraživanju partnerske odanosti. Fokus njihove pažnje obuhvatio je biološke činioce za koje se smatra da utiču na bračnu stabilnost, kao i psihološke odgovore na flert. Došli su do zaključka da, za razliku od osoba koje su prirodno otpornije na izazove preljube, postoje muškarci i žene koji bi trebalo da se podvrgnu treningu za očuvanje emotivnih veza, razvoj emocija i odanosti.\nNajnovija istraživanja postavila su pitanje da li genetski faktori mogu uticati na vernost i stabilnost u braku. Hase Valum, biolog sa švedskog instituta Karolinska, sproveo je istraživanje na 552 blizanca, kako bi ustanovio uticaj gena i hormona vazopresina na seksualno ponašanje i vernost muškaraca.\nOtkrio je da su varijacije u delu gena s kodiranim nazivom RS3 334 direktno povezane s odanošću. Povećanje broja njihovih kopija smanjuje vernost muškaraca. Tako, oni sa dva „primerka” RS3 334 sekcija su najčešće neoženjeni, a koji se odluče na taj korak imaju ozbiljne bračne probleme i nesrećne žene. Sličan eksperiment Valum je obavio i nad glodarima. On je pokušao da utvrdi zašto prerijski mišoliki glodar živi sa jednom ženkom i ne pokazuje interesovanje za parenje sa drugima, dok brdski glodar istovremeno održava nekoliko veza. Posle temeljnih istraživanja, utvrdio je da su razlike u ponašanju posledica različite koncentracije hormona vazopresina. Brdski krzneni glodari imali su znatno viši nivo hormona u odnosu na svoje prerijske rođake. Iako genetske razlike utiču na odanost, naučne studije ukazuju da se mozak može podvrgnuti treningu kako bi odoleo iskušenju.\nSerija istraživanja koja je sproveo Džon Lojd, psiholog sa Mekgil univerziteta u Montrealu, imala je za cilj da utvrdi kako su se osobe odgovorne prema partnerima u vezi ponašale u trenucima iskušenja. U jednoj studiji, bračni partneri (muškarci i žene) koji su se izjasnili da su odani zamoljeni su da ocene atraktivnost osoba suprotnog pola na fotografijama. Rezultati su, bez iznenađenja, pokazali da su najviše ocene dobili oni koji se inače smatraju privlačnim. Kasnije je, međutim, došlo do zanimljivih obrta u eksperimentu. Kada im je rečeno da su te osobe zainteresovane da se sa njima upoznaju, učesnici su im dali znatno niže ocene nego prvi put.\nKada su osetili da neko može da ugrozi njihovu vezu i postane pretnja po opstanak bračnog odnosa, čini se da su instinktivno sebi govorili: „On(a) nije tako dobar(a)”. To je doktora Lojda navelo na zaključak da „što su osobe više odane partnerima potencijalnu pretnju vezi smatraju manje atraktivnom”. Ipak, neka istraživanja naučnika sa Mekgil univerziteta pokazala su da muškarci i žene različito reaguju na opasnosti od prevare.\nŽar ili žir\nU studiji koja je obuhvatila 300 muškaraca i žena heteroseksualne orijentacije polovina ispitanika pripremala se za flert zamišljanjem razgovora sa nekim koga smatraju atraktivnim. Druga polovina imala je zadatak da mašta samo o rutinskom susretu. Posle izvesnog vremena zamoljeni su da popune praznu slagalicu sa sledećim rečima Ž_R i STRA_NO. Njihov smisao psihološki je doveden u vezu sa osećanjima odgovornosti prema partneru. (Slične slagalice sa rečima često se koriste za ispitivanje podsvesnih osećanja o predrasudama i stereotipima.) Za studiju nisu bili značajni ispitanici koji su zamišljali rutinski susret, jer se kod njih nije izdvojio nikakav obrazac. To se, međutim, ne može reći za drugu grupu ispitanika koju su činili muškarci i žene sa fantazijama o flertu. U toj grupi, muškarci su bili skloni da popune slagalicu sa neutralnim slovima, kao što su I (ŽIR) i Š (STRAŠNO), dok su žene uglavnom popunjavale sa ŽAR i STRASNO, ukazujući da je eksperiment podsvesno uticao na zabrinutost u vezi sa odanošću partneru. To, međutim, ne mora da predvidi ponašanje u stvarnosti. Ali drugačije odgovaranje na iste zadatke moglo bi, prema procenama naučnika, da nagovesti da se kod žena brže aktivira sistem upozorenja, koji prepoznaje opasnost i ukazuje na nju.\nNa povećanu seksualnu aktivnost muškaraca i njihovo češće menjanje partnerki u većini kultura blagonaklonije se gleda nego kada slično ponašanje ispoljavaju žene. Razlog su društveni činioci, uticaj vaspitanja, patrijarhalnih obrazaca i shvatanja uloga žene i muškarca. Prema mišljenju hrvatskog sociologa Željke Jelavić, sa Sveučilišta u Zadru, patrijarhalni model muškarcima preljubnicima obezbeđuje status „pravih” muškaraca, dok se oni za koje se otkrije da ih je prevarila žena smatraju „rogonjama”. „Takvo stanovište proizilazi iz činjenice da muškarci poseduju, da im žena pripada, pa kada ona učini preljubu, to predstavlja njihovu sramotu”, objašnjava Jelavićeva.\nIstraživanje doktora Lojda potvrdilo je da su muškarci koji su upravo imali flert sa drugom ženom bili manje popustljivi prema lošem ponašanju svojih stalnih partnerki (kašnjenju i nejavljanju), navodeći da flert koji se dogodio ni na koji način ne ugrožava njihovu odanost. Sa druge strane, uočeno je da su žene koje su se upustile u flert bile tolerantnije prema lošijem ponašanju muževa, navodeći niz argumenata u njihovu odbranu. To je doktora Lojda navelo na zaključak da „žene flert doživljavaju kao pretnju stalnoj vezi, a muškarci ne”.\ntaj Pet Jun 04, 2010 9:43 pm\nJedna američka laboratorija nudi "test neverstva" osobama koje sumnjaju da ih partner vara.\nSve što sumnjičave osobe treba da urade je da kompaniji Ćromosomal Laboratories iz Feniksa, u Arizoni, pošalju partnerove gaće na kojima će laboranti pokušati da izdvoje "strani" DNK, piše "Feniks nju tajms".\nList navodi da eventualni pozitivni nalaz može da posluži na sudu kao dokaz u slučaju brakorazvodne parnice.\nPredstavnici Ćromosomal Laboratories kažu da dobijaju oko pet zahteva provere neverstva sedmično. Osnovni test, kojim se utvrđuje preljuba, košta 100 dolara, a ukoliko podnosilac zahteva želi da potvrdi identitet ljubavnika, odnosno ljubavnice, treba da uz dodatnih 500 dolara priloži uzorak DNK osumnjičene osobe.\nIstraživanja pokazuju da u SAD najmanje 40 odsto žena i 60 odsto muškaraca ima vanbračnu vezu, dok je preljuba uzrok 17 odsto razvoda brakova.\ntaj Pet Jun 04, 2010 9:45 pm\nArsen Dedić: Pozdravljam preljubnike, a posebno preljubnice\nNakon što je svetom odjeknulo javno izvinjenje Tajgera Vudsa, najpoznatijeg svetskog preljubnika, koji se pred kamerama posuo pepelom, hrvatski muzičar Arsen Dedić otvoreno je poručio: "Pozdravljam sve preljubnike, a posebno preljubnice. Imam veliko razumevanje za njihove postupke, jer znam da su ljudi po svojoj prirodi zapravo jako promiskuitetni. Priznajem da mi nisu najmiliji takozvani rutinski preljubnici. Shvatam svu lepotu preljuba, ali mislim da bi za te rutinske, kao i za njihove partnere, bilo bolje da se pogledaju u ogledalo i priznaju da njihova ljubavna veza ne štima. Kod tih 'javnih' preljuba meni je zanimljivo to kako će žene, koje sve posmatraju sa strane, uvek pre shvatiti i oprostiti preljubnici, a muškarci će pokazati duboko saosećanje za preljubnika. To je ta neka polna solidarnost"\ntaj Sre Jun 30, 2010 6:59 am\ntaj Sre Jun 30, 2010 10:25 am\nDa li oprostiti prevaru\nKada bi mogli da birate, šta biste pre izabrali - da vas partner(ka) emotivno ili fizički prevari sa drugom osobom?! Hm, težak izbor zar ne? Kažu od dva zla izaberi ono manje, ali u ovom slučaju, obe situacije su svakako nepoželjne.\nIdealno bi bilo da se nikada ne nađemo u ovakvoj situaciji. Nažalost, realnost je nešto sasvim drugo. Svako od nas se sigurno našao u situaciji, ako ne da je prevaren(a), onda da je bar postojala sumnja da je partner neveran.\nPartner koji vara će to raditi nekad hladne glave, nekad će osećati grižu savesti, ili će se zaljubiti u tu drugu osobu i automatski želeti da prekine svoju vezu sa partnerom. Ili će iz ljubavi prema svom partneru gledati da što pre okonča svoju aferu...\nKako bi reagovali pripadnici oba pola kada bi saznali da su prevareni?! U početku sigurno doživljavaju šok zbog neprijatne informacije koju su čuli (ili ne daj Bože zatekli partnera u prevari), zatim neverica, bes, ogorčenje, razočaranje... U svakom slučaju od trenutka saznanja do trenutka oproštaja, smenjuje se cela paleta emocija od ljubavi do mržnje.\nOnda u većini slučajeva sledi gomila pitanja tipa:\nl Kako si mogao/mogla\nda mi ovako nešto uradiš?\nl Koliko ovo traje?\nl Jel' on(a) bolji/bolja od mene?\nl Šta to on(a) ima, što ja nemam?\nl Da li je/ga voliš?...\nS obzirom da mi nismo Amerika, gde će kako je to sada u trendu, čim partner prevari, uglavnom se da se vadi na zavisnost od seksa, pa ne bi li mu partnerka oprostila, brže bolje se prijavi na neku kliniku koja će ga lečiti od zavisnosti (?!), ili se prijave na terapiju za parove, kod nas stvari ipak, teku malo drugačije.\nČuće se ona "klasična" objašnjenja kao što su - "Jednostavno se desilo, ne znam o čemu sam razmišljao/la, bio sam pijan..." a pašće čak i optuživanja - ne pružaš mi dovoljno pažnje pa sam to potražio/la na drugom mestu i tome slično.\nŠta je gore? Šta dalje? Da li oprostiti ili prekinuti tu vezu za sva vremena?\nNema pravog odgovora. Sve je naravno individualna stvar, ali jedno je sigurno, da niko ne bi voleo da se nađe u situaciji da ima partnera pored sebe, koji je fizički veran, ali u mislima švrlja na sve strane, a isto tako ne bi želeli ni osobu koja fizički šeta tamo vamo s drugim osobama. Najlakše je prekinuti vezu koja je na početku, pa tu skoro da emocije ne postoje. Međutim, šta ako volimo partnera?\nDilema svake osobe u ovoj situaciji, bar na trenutak, je - ako mu/joj oprostim da li će uraditi ponovo tako nešto,\nl da li je moja ljubav prema njemu/njoj dovoljno jaka da pređem preko toga verujući da će sve biti u redu,\nl da li bi mogla/mogao bez njega/nje,\nl da li bi mi bilo lakše da me je fizički prevario/la, nego što to\nstalno u mislima radi?!\nIspitujući pripadnike oba pola u Srbiji, saznajemo da se prevara i dalje gleda kroz moralna načela, ali ne tako kruto kao ranije.\nMuškarci tvrde da ne bi oprostili ni jedno ni drugo, ali kada bi već mogli da biraju šta bi oprostili, to bi u svakom slučaju bila emotivna prevara.\nOko 95 odsto ispitanika kažu da nikada ne bi oprostili fizičku prevaru ženi.\nNaravno, bilo je i onih koji su tvrdili da im ništa ne bi značilo kada bi saznali da je njihova partnerka spavala s drugim, ali da nikad ne bi oprostili emotivni tip prevare (oko 3 odsto), dok je jedan deo ispitanika odgovorio da ne bi nikad oprostio ni emotivnu ni fizičku prevaru (2 odsto).\nS druge strane, 48 odsto ispitanica su rekle da nikada ne bi oprostile fizičku prevaru, oko 30 odsto da ne bi prešle preko emotivne prevare, a 20 odsto njih da ne bi oprostile ni u jednom ni u drugom slučaju.\nJedan broj ispitanica je izjavilo da bi oprostile fizičku prevaru ako se to desilo samo jednom.\nBilo da je motiv samo fizičke ili emotivne prirode, ili kombinacija oba, prevara je prevara, i uvek zaboli, reklo bi se. A šta biste bili u stanju da (ne) oprostite, to ostaje na vama.\nMuškarcima teže pada fizička, a ženama emotivna prevara\nMnoga istraživanja su sprovedena na ovu temu po celom svetu. Tako su rezultati istraživanja na 130 žena u Torontu, pokazali da se muškarci više osećaju krivima ako seksualno prevare svoju partnerku, dok žene grize savest ako se zaljube u drugoga.\nKonkretno, anketirane žene su izjavile da bi ih više mučilo ako razviju ljubavne osećaje prema drugom muškarcu, nego kada bi spavale sa drugim. Muškarci su rekli da bi se neprijatnije osetili kada bi postelju podelili sa nekom drugom ženom, nego da se u drugu zaljube. Takva raspodela krivice je verovatno posledica činjenice da pripadnici oba pola smatraju da bi njihovim partnerima najviše smetalo ono oko čega su i sami zabrinuti. Očigledno je reč o projekciji sopstvenih briga na partnera. Zbog toga što su žene emotivnije, njima bi najviše zasmetalo ako bi se njihov partner zaljubio u drugu, dok muškarci koji više pažnje polažu seksualnoj vernosti njihovih partnerki, pa pretpostavljaju da bi njihovim partnerkama najviše zasmetala fizička prevara.\nDa li je danas iko uopšte veran?\ntaj Čet Avg 12, 2010 8:22 pm\nPitajte bilo koga i videćete. Mi smo pitali: prijatelje, prijatelje prijatelja, poznanike i kolege. Starije, mlađe, muškarce i žene. Pitali smo ih o „sivim zonama” njihovih poznanstava sa drugim ljudima koji nisu njihovi partneri; pitali smo šta se kvalifikuje kao flert a šta znači prelazak granice. Koliko često flertovi prerastu u afere?\nNiko, naravno, nije poverio svojim partnerima ovo. Da li su svi oni samo preljubnici „na listi čekanja” ili je sve samo bezazlen način da se unese malo začina u svakodnevnu rutinu?\nPočela je da „prečišćava” svoje ideje o monogamiji i vanbračnim vezama i zaključila da prožimajuće predstave i primljene mudrosti nisu od pomoći, zastarele su, ograničavajuće i nedelotvorne.\nZašto smo svi toliko opsednuti aferama? „Zato što je to važno!" kaže ona. „Mislim da ne postoji drugi aspekt veze koja može da izazove toliko straha, trača i fascinacije. Ona ih sve baca u zasenak".\ntaj Čet Avg 12, 2010 8:25 pm\nPreljuba je jedna od velikih i večitih tema ljudskog iskustva. „I mi NISMO monogamni! Nismo! Po prirodi! U istoriji smo uvek bili neverni i uvek smo činili preljube. Za tračak strasti ili bilo čega drugog ljudi su voljni da rizikuju SVE. Žene više nego muškarci."\nDakle, neverstvo se može smatrati značajnim indikatorom društvene evolucije?\n„Definitivno. Preljubu uvek možete koristiti kao merač društvenih promena. I da, ženska prevara govori o stanju ženske moći; ali, opet, preljuba je i pokazatelj moći svakoga ko je upražnjava. To je pobuna“.\nPerelova preljube smatra neizbežnim, jer su one posledica naših snažnih i preovlađujućih a suštinski nerealnih očekivanja vezanih za romantičnu ljubav: „Muškarci i žene sa kojima radim više no ikad investiraju u ljubav i sreću, ali u okrutnom obrtu sudbine to je upravo model ljubavi i seksa koji stoji iza ogromnog porasta preljuba i razvoda. Fascinacija i obmana se gledaju oči u oči.“\nNe da bismo tražili nekog drugog, već da bismo našli drugu verziju sebe. I ne žudimo da, preko afere, ostavimo našeg partnera već da ostavimo sebe. Ja sam postao neko ko mi se ne sviđa. Postoje delovi mene sa kojima nisam u dodiru decenijama i želim da mi se vrati. Mi smo različiti sa različitim ljudima. Uz afere nam se čini da živimo duplo duže. I, naravno, da živimo.”\nPerelova nema nameru da umanji traumu koju preljuba donosi. Ona kaže da su, nakon otkrivanja prevare, oba partnera u krizi. „Moja uloga je da ih usporim, da spustim loptu, da im dam neku strukturu, da ih obuzdam. I da kažem, 'Ne možete da odlučujete o budućnosti svog braka neposredno po otkrivanju afere.' Jer u toj prvoj fazi, sa svom gungulom, tendencija koja preovlađuje u osuđivačkom društvu je: 'Ostavi ga/je!' Ja samo kažem: 'Ovo je jedan od trenutaka kad svakako ne bi trebalo da odete'."\nNeki od vas će se složiti da ideja o tolerantnijem pristupu osobi koja je počinila preljubu na mnoge načine može da bude od pomoći. Onaj ko je prevaren osećaće se manje stigmatizovanim i manje uvučenim u "rogonja" kliše.\nAko odolimo pritisku da prekinemo vezu nakon što je otkrivena afera, zaslepljujuća panika koja trenutno okružuje preljubu bi mogla da se rasprši jer su afere mnogo fatalnije ako strmoglavo najave kraj veze. I, na duže staze, ako možemo da napustimo definicije poput „jednom preljubnik, uvek preljubnik", veza koja je izdržala jednu aferu imaviše šansi za preživljavanje.\n„Nakon što je prevara otkrivena, treba da nađemo način da priču o aferi integrišemo u priču o braku", kaže Perelova. Drugim rečima, da budemo sigurni da brak nije definisan tom aferom već da je ona samo deo njegovog continuuma.\n„Mora postojati odgovor na preljubu koji je kreativniji od razvoda", kaže Perelova. Ona, međutim, ne misli da svaka veza može i treba da preživi prevaru.\nPonekad afere nastaju kao „strategija za izlaz” od strane muškarca ili žene i tada treba da imaju za posledicu raskid ili razvod. Ali, one najčešće to nisu.\n„Možda manje nevini", dodaje Perelova. „Ali svakako bliskiji".\nOna misli da moramo da radimo na preispitivanju naših ideja monogamije. Moramo da ih vidimo kao eksluzivnu moralnu privrženost, ali ne nužno i seksualnu ekskluzivu. Perelova je ubeđena da ćemo, vremenom, prihvatiti afere na isti način na koji smo prihvatili predbračni seks i homoseksualnost: ne kao devijantno ponašanje, bolest ili greh već kao deo onoga ko smo i kako volimo.\nHajde da malo pričamo i o novim, nejasnim oblastima ljudskih odnosa: sms poruke, elektronska pošta, poruke na mesendžerima koje se mogu, ali ne moraju kvalifikovati kao prevara. Perelova misli da flertovanje preko sms poruka može biti jednako moćna prevara kao i potpuno fizički konzumirana afera. „Pa šta ako se ne dodirujete? Ponekad to može biti daleko erotičnije od seksa jer se sve odigrava u vašoj mašti.”\ntaj Pon Dec 13, 2010 6:12 pm\nIma li ljubavi nakon prevare? (teško)\n* Priznavanje prevare stalnom/bračnom partneru\n* Staranje o tome da više nikada ne vidite ljubavnika/ljubavnicu\n* Pronalaženje načina kako se osloboditi misli o ljubavniku/ljubavnici\ntemu stereotip ljubav nije mrtav zitu kuca nevidljiva DOBRO komedija miodrag Tarbuk Balkan ZNAS pirandelo izbiracica doors kapa karadžić moja lovac Veceras maska


Miro Lazović direktno i bez pardona poručio: "Milorad Dodik je u panici, ponovo pokušava stvoriti pogrešnu sliku"\n“Nije mi jasno zašto Milorad Dodik konstantno pokušava učiniti cjelokupan srpski narod odgovornim kada to nije istina. On se krije iza toga, jer mu je lakše dobiti podršku unutar Republike Srpske. Zabrinjava da opozicija RS-a nije u stanju proniknuti procese koji dolaze na prostore BiH i regiona, a to je da se politka mora odmaći od etničkih hegemonizacija i da se moraju prihvatati evropski principi koji su temelj EU, a to su sloboda čovjeka i građanina“, dodaje Lazović.\nMilorad DodikMiro Lazović\nPrevious article Pročitajte zaključke koje su potpisali Milorad Dodik i ekipa nakon odluke Valentina Inzka\nNext article Ministar unutrašnjih poslova RS Dragan Lukač: “Svi znaju da je Milorad Dodik imao operaciju vilice, nisam u sukobu s njim”\nMiro Lazović otvorio karte: “Bidenova Amerika u BiH zatvara vrata etničkim podjelama, Dodik i Čović nemaju miran san zbog poruka iz Brisela”


Početna | Karolina Herbut | Finansijska savetnica i biznis kouč\n1 NA 1 KONSULTACIJE\nNAD SVOJIM FINANSIJAMA\nOVDE POČINJE FINANSIJSKA\nUPIŠI ONLINE KURS O FINANSIJAMA\n1NA1 FINANSIJSKE KONSULTACIJE\nU kursu ćete naučiti 7 koraka do ostvarenja finansijskih ciljeva,to jest da: unapredite odnose prema novcu i finansijama,postavite ciljeve za koje ćete želeti da štedite i investirate, otplatite dugove, analizirate prihode i troškove i kreirate jednostavan finansijski plan, kreirate "skrivene prihode" - smanjite troškove, zaradite dodatno i stvorite pasivni prihod, investirate i štedite, automatizujete svoje finansije.\n1 NA 1 KONSULTACIJE UZ KREIRANJE LIČNOG FINANSIJSKOG PLANA\nOva usluga je idealna za sve one koji su imali / imaju još uvek određene finansijske izazove ili imaju solidna primanja, ali nikako da uštede (više). Korisna je za osobe koje su na putu ka većim primanjima i sada (žele da) stvaraju ušteđevinu za svoje ciljeve.\n1 NA 1 KONSULTACIJE - OPCIJE ŠTEDNJE I INVESTIRANJA\nPredstaviću detaljno prednosti, mane, razlike između štednje u banci, osiguranja, investicionih fondova, privatne penzije. Prelazimo uporedne podatke kakve su bile kamate, prinosi - dobit u prethodnom periodu, što nam daje smernice za dalju štednju / ulaganja. Fokusiramo se na to kako da već ušteđeni novac investiraš / gde da štediš i gde / kako možeš i ubuduće određeni iznos mesečno da dalje odvajaš za štednju i investiranje.\nAko želiš da prestaneš da sabotiraš svoja primanja i poslovni uspeh, a želiš da radiš na postizanju svojih ličnih, finansijskih i poslovnih ciljeva, na raspolaganju sam ti za sesije finansijskog i biznis kouča.\nŽeliš da zakažeš konsultaciju, koučing sesiju ili imaš pitanja?\nINFORMISANJE I POSREDOVANJE\nKAKO DA IZABEREŠ\nPRAVI PROIZVOD ZA SEBE\nNa pravom si mestu ako želiš da saznaš više o izlistanim finansijskim proizvodima / uslugama pre nego što kreneš da ih koristiš.\nStojim ti na raspolaganju za informisanje, savetovanje i posredovanje u prodaji.\nPosedujem dozvolu za rad za informisanje o članstvu u dobrovoljnim penzijskim fondovima, kao i licencu za zastupanje i posredovanje u osiguranju izdatu od Narodne banke Srbije.\nNakon što sam se kroz informativne i vrlo jasne sadržaje na Karolininom sajtu uputio u osnovnu terminologiju, aspekte i relacije iz sveta finansija, stekao sam utisak da bi mi Karolinini saveti mogli pomoći u konkretnom, mom slučaju. Iskoristio sam konsultacije "Jedan na jedan" i bio na kraju vrlo zadovoljan rezultatima. Karolina je došla spremna, imala je aktuelne informacije, brzo je razumela konkretan izazov, dala jasne smernice i otklonila nedoumice i nejasnoće koje sam imao. Karolina je vrlo prijatna i profesionalna za saradnjui preporučio bih svima da iskoriste njenu pomoć za rešavanje svojih dilema na polju finansija.\nKarolinu sam pozvala u želji da se informišem o tome koje vrste ulaganja i štednje su aktuelni na tržištu i gde predlaže da ušteđeni novac uložim. Ona je vrlo profesionalno i strpljivo uzela u obzir moje želje i moje mogućnosti i dala vrlo konkretne predloge kada su finansijski proizvodi u pitanju. Ukazala mi je na razlike između štednje u banci, investicionim fondovima i penzionim fondovima, predočila mi je i mane i prednosti svakog ulaganja. Takođe, dobila sam jasne i konkretne informacije o kretanju kamatnih stopa na štednju, prinosima investicionih i penzijskih fondova,a i poreskom tretmanu, čime mi je olakšala donošenje odluke gde da uložim novac.\nFinansije, biznis, preduzetnišvo, motivacija\nPopusti i akcije: zamke u koje često upadamo\nFinansijski izazov: Preuzmi Kalendar štednje!\nCopyright © 2021 Karolina Herbut | Finansijska savetnica i biznis kouč\nTABELA ZA VOĐENJE FINANSIJA\nPrijavi se na moj newsletter da bi dobijao/la redovne savete, obaveštenja i ponude u vezi sa finansijama, vođenjem kućnog budžeta, štednjom, investiranjem, biznisom, kursevima i predavanjima.\nVeć u prvom emailu dobićeš besplatno tabelu za vođenje ličnih finansija i uputstvo.\nNa email ti je poslata tabela.


HRS prijavljuje malverzacije dopisnim glasovima / Bljesak.info | BH Internet magazin\nHRS prijavljuje malverzacije dopisnim glasovima\nVijesti / Flash | 23. 09. 2016. u 07:44 K.K.\nBudući da je HDZ BiH odbio potpisati zajedničku izjavu svih stranaka iz Tomislavgrada i osujetio zajedničku inicijativu, HRS će samostalno prijaviti slučaj malverzacije dopisnim glasovima nadležnim institucijama, istaknuto je u priopćenju ove stranke koje prenosimo ucijelosti.\n''Uvidom u biračke popise i izvješće SIP-a o prijavljenim glasačima za dopisno glasovanje za Tomislavgrad, HRS je prije nekoliko dana otkrio kako je netko, zlorabeći osobne podatke drugih ljudi, prijavio te ljude za dopisno glasovanje mimo njihovog znanja. To je bio povod našoj inicijativi okupljanja na sastanku svih političkih stranaka, kako bi se uputio zajednički dopis nadležnim institucijama, u cilju istrage eventualnih anomalija pri kreiranju popisa dopisnih glasača.\nHRS na ove izbore izlazi mijenjati Tomislavgrad na bolje, stoga ovima koji su navikli na ovakve i slične malverzacije poručujemo kako su naišli na tvrd orah i kako pravi obračun s njima slijedi tek u općinskom vijeću. Našem narodu je dosta međusobnog pljuvanja i nadmudrivanja, tako da ćemo se suzdržati bilo kakvih predizbornih poimeničnih prozivanja, upiranja prstom i ganjanja krivaca. Vrijeme za to je nakon izbora, a mjesto u vijeću. Tamo vas čekamo, gospodo! Žitelje Tomislavgrada pozivamo da iziđu na izbore, glasuju po savjesti, jer ako to oni ne učine, očigledno je kako će netko drugi to učiniti u njihovo ime'', navedeno je u priopćenju.\nBiH hrs Izbori Tomislavgrad


Genetika - Page 7\nod Simona 27/2/2014, 22:41\nmožda bi sa ocem bolje mogla da pričaš pa da on bude posrednik za razgovor i sa majkom... Izvini što sam ja zapela oko roditelja, evo neću više Nekako je tužno da se postavi takav zid nerazumevanja izmedju vas. Ti jesi odrasla osoba sada ali roditelji ostanu bitne figure i kad odrastemo a jednom ih nema i tek tad bude pretpostavljam bolno ono sve što smo rekli i nismo rekli. Zato sam ja da se izgrade kakvi takvi mostovi, bar da se pokuša...\nHvala ti za informacije o dosijeu. Ja sam mislila da se on pogleda i ostavi u czsr. To mi je novost da se nosi sa sobom, ali dobro je ako je tako, pa može da se prouči i pročita više puta.\nod Daca88 27/2/2014, 22:45\nNosi se kopija, original ostaje. Gde moze samo da se pogleda, pa znas koliko detalja ima da se pročita, ko bi stigao sve to u Stacionaru da prouči.\nod Simona 27/2/2014, 22:49\ni za posete Vilenjaku je slično bilo kao kod tvoje dece... I isto su ga slabo poznavali. Pisala sam da je meni rekla hraniteljica da je za svu decu uglavnom tako, da ih centri gde pripadaju ne posećuju Za Beograd postoji taj neki gradski centar koji kontroliše hranitelje pa su bar oni redovni u dolascima i strogi ali za ostatak Srbije valjda nema ni njih, već smo pričale o tome... To je strašno da su deca prepuštena na milost i nemilost hraniteljima.\nod Simona 27/2/2014, 22:52\nDaca88 :: Nosi se kopija, original ostaje. Gde moze samo da se pogleda, pa znas koliko detalja ima da se pročita, ko bi stigao sve to u Stacionaru da prouči.\nHvala ti, eto nisam znala, kad su govorili uvid u dosije ja sam mislila samo se prelista, pročita u samom centru, ali ovo je svakako bolje. Ma ja bih bila zadovoljna da su mi dali i da pogledam...\nod milkyway 28/2/2014, 10:10\nToliko o njihovoj proceni i valjanosti te dokumentacije... I šta mi ili naše dete da zaključimo jednog dana iz tog dosijea, ako ni oni nemaju usaglašena mišljenja? Jeste to u nekoj potencijalnoj potrazi samo prvi korak, ali bi makar on morao dati neku realnu sliku.\nod Simona 10/3/2014, 22:36\nMojPedijatar Roditeljstvo, Vesti bez komentara\nod Simona 15/4/2014, 16:23\nRekoh na drugoj temi da ne širim temu tamo oko Vilenjakove posebnosti mislim da je najviše za ovu temu, mada možda može da se podvede i pod neku drugu... Elem, pisala sam već da po meni usvojena deca možda češće imaju veće predispozicije za originalnost, posebnost, umetnost i sl. To je neka moja "teorija" i uopšte ne mora biti tačna. Ali to mi je nešto vezano za genetiku... Iako ne znamo priče druge dece svi njihovi biološki roditelji nisu pratili uobičajena pravila društva a to se već vidi u tome što su se odrekli roditeljskih prava kojih se najveći broj ljudi ne odriče, a opet ako su im deca oduzeta napravili su neki veliki prekršaj koji društvo kažnjava oduzimanjem dece, opet su drugačiji od većine. E sad pitanje je koliko se bilo šta od toga nasledjuje zato je ova moja "teorija" sporna. Ali možete da napišete koliko mislite da bi mogla da se odnosi na vašu decu. A na Vilenjaka se odnosi u punom smislu reči, on mi ju je potvrdjivao na svakom koraku... Sa njim je bio problem što je sve ali sve hteo da radi na poseban, samo na njegov način... E sad možete samo da zamislite ili ne možete kako to izgleda u svakodnevnom životu. Ponekad je to bilo samo u kreativnim postupcima, kad nešto pravi ali vrlo često bi se proširilo na sve i svašta, neće da radi što uobičajeno rade dečaci, pa ni deca, hteo je da jede, spava, oblači se na posebne načine... Sa svakim pravilom, disciplinom, autoritetom je imao problem Mi mnogo šta prihvatimo od društva i ne primećujemo da smo to prihvatili. To u nekom smislu jeste osiromašenje ali to prosto mora da bude tako jer ako bismo svi sve radili na posebne načine dan bi trebalo da nam traje mnogo duže. E sad ja sam gledala gde mogu da tipiziram Vilenjaka, uglavnom samo tamo gde baš mora, a da opet ostane originalan, poseban kakav jeste... Često sam mu i pričala ovo što sam napisala, da mora da prihvati osnovne radnje, disciplinu, a da ćemo ga svugde pustiti sem osnovnog. I tako smo se negde našli, na pola puta... I dalje uvek u tim rutinskim radnjama Vilenjak unese neko svoje pravilo, pa se trudi da smisli neko drugo, ali uglavnom je prihvatio posle mnogo truda osnovnu rutinu što mislim da je vrlo važno. Ali i mi smo prihvatili njegove neke uslove.\nI tu dolazim do druge stvari koju sam htela da vas pitam... Koliko mislite da je vaspitanje usvojene dece ponešto različito od biološke dece? Da li mislite da je dobro da napravimo malo razlike i da im damo malo više slobode, da ih smatramo za nijansu više našim partnerima, ravnopravnijima nego što bismo smatrali našu biološku decu ili mislite da je to pogrešno? Na to me je navelo malo i čitanje gde su odrasla usvojena deca navodila da se osećaju kao da nigde ne pripadaju, koliko god su se usvojeni roditelji trudili da oni nisu sasvim svoji na svome u toj porodici... Ne znam da li mogu da vam sasvim prenesem, ako budete zainteresovane mogu da nadjem i prenesem originalne postove. To je mene navodilo na brigu i razmišljanje - zašto... Čini mi se da je možda tajna pustiti da sve ide svojim tokom, da ne mislimo da smo srećna porodica samo zato što mi jako želimo da to bude tako, puštanje da dete razvija sasvim različite osobine od naših, tako da nam bude malo više partner... Možda grešim, mada se kod nas za sada to pokazalo kao najuspešniji model. Npr pre neki dan Vilenjak i mm prave nešto i Vilenjak počinje da kuka kako je mm smotan, ima tako nespretne ruke za razliku od njegovih ručica koje su već sada skroz spretne. Ja mu onda kažem da smo svi mi posebni, hajde da uživamo u tome što je tata smotan a on spretan, zašto on ne bi bio bolji u nečemu od roditelja već sada... Bio je nekako sav zadovoljan time i nastavio da se zabavlja sa mm ne obraćajući više pažnju na to što je on spretniji od oca, odnosno prihvatajući to kao deo naše kuće, naših odnosa...\nod Daca88 15/4/2014, 22:26\nKoliko mislite da je vaspitanje usvojene dece ponešto različito od biološke dece? Da li mislite da je dobro da napravimo malo razlike i da im damo malo više slobode, da ih smatramo za nijansu više našim partnerima, ravnopravnijima nego što bismo smatrali našu biološku decu ili mislite da je to pogrešno?\nNisam baš kompetentna da pričam kako treba vaspitavati decu ni usvojenu ni biološku, jer još to iskusila nisam.No, javih se više zbog ove slobode...Ako sam dobro razumela, tvoj koncept slobode u ovom smislu bi bio otprilike: pusti dete da se razvija kako mu priroda nalaže, bez da namećem neka svoja pravila ili barem neke svoje osobine ( naravno ne mislim za sve bukvalno, ali mislim da me kontaš šta hoću reći ).Ispravi me ako grešim. U svakom slučaju, ja sam za malo više slobode iz prostog razloga što priroda uvek pobedi nametnuno. Mada i dalje nisam sigurna da li na isto mislimo, ali nastaviću, naravno kroz svoj primer. Recimo ranije sam dosta mislila da je moja mama imala želju od mene stvoriti njenu malu kopiju - da imam neke navike kao ona, prioritete kao ona ( ovo je uvek kategorički odbijala da prizna i vodila se onim to je najbolje za mene, u šta ne sumnjam, ali ipak, ono što je dobro za jednu osobu, ne znači da je i za drugu...), Iako sam neke stvari opšte prihvatila kao deo odrastanja, najveći deo njene zamisli nije uspeo. Prosto su u nečemu naše razlike ogromne i sve što je tu moguće jeste pomiriti se sa njima i prihvatiti ih takvim kakve jesu. A za tu sam slobodu, jer malo više nametanja biti ovakav ili onakav ume prilično neprijatno biti. Prosto voliš nekog takav kakav je i nemaš potrebu da to drastično menjaš zar ne? Ovde razdvajam ono klasično vaspitanje koje je neophodno, ovde govorim više o usađivanju navika i sklonosti/osobina koje dete jednostavno u sebi nema. Da ti navedem kroz najbanalniji mogući primer: ja sam recimo veliki kafeman i oduvek mi je veeelika želja bila sa mamom popiti jednu pravu žensku kafu, ali, eto, ona ne pije kafu i ne voli je i nikad mi to nije ispunila, a istina ni ja je ne teram kad joj već to ne čini zadovoljstvo. Dakle ja to prihvatam, žao mi pomalo, ali dobro, šta da se radi. Sa druge strane, recimo, ona je veliki ljubitelj cveća, onoliko koliko ga ona voli, toliko ga ja ne podnosim. Njoj je to nepojmljivo. Istina ljubav prema cveću nije pokušavala da usadi ( mada je kritikovala moju averziju prema njemu ) ali jeste te neke navike koje ona ima i prioritete, koji su, istini za volju, meni skoro zadnja rupa na svirali. Prosto ne gledamo prostor i svet oko sebe istim očima. E to je veći deo detinjstva pokušavala usaditi, nije uspelo.\nNa to me je navelo malo i čitanje gde su odrasla usvojena deca navodila da se osećaju kao da nigde ne pripadaju, koliko god su se usvojeni roditelji trudili da oni nisu sasvim svoji na svome u toj porodici...\nJa ovaj osećaj imam sa familijom, dakle rođacima roditelja, pa i onim bliskim ( ujaci, tetke, stričevi, njihova deca ). Zašto je to tako? Ne znam, osim mog večnog osećaja da ja njihova nisam. Da na svakom familijarnom okupljanju ja se osećam kao zalutala, eto tu sam radi reda. Niko meni nikad ništa nije rekao, niti prebacio, da ne grešim dušu, ali taj osećaj je tu oduvek i ne menja se. Prosto mislim da sam ja prihvaćena zbog roditelja , a ne zbog mene same i živim u uverenju ( mama se prenerazila živa kad sam joj ovo rekla ) da će sve njih boleti uvo za mene kad njih ne bude. Pomalo možda nezahvalna istina je i da sam ja na tu eventualnu mogućnost potpuno hladna i sve i da se ostvari ne bi me ni najmanje pogodilo . Evidentno je da familiju ja nisam prihvatila istinski iz meni svesno nepoznatih razloga. Dakle taj sećaj nepripadnosti postoji uvek, ali bar u mom slučaju ne u porodičnoj kući, već u familiji.\nod Struzzo 16/4/2014, 00:13\nrekla bih da ti je malčice sporna ta teorija upravo iz razloga koje I sama navodiš. Mislim da usvojenu decu najverovatnije karakteriše izvesna ambicioznost (da se pokažu, dokažu sredini) o kojoj je pisala Daca a to nije stvar genetike, naprotiv.\nŠto se tiče vaspitanja usvojene dece, ja sam taj koncept da ne budem roditelj koji će da steže, ograničava, nameće imala u glavi pre nego što sam ušla u priču da rađam ili usvajam dete. Verovatno zato što sam imala upravo takav model - moju majku koja mi je uvek nametala svoju volju, određivala mi po sebi I moj bunt nazivala ohološću I nevaspitanošću. Zato sam uvek zamišljala da ću biti drugačiji roditelj.\nZasada nemam dug staž, mislim kao roditelj ali uviđam da moram biti itekako fleksibilna, inovativna, spremna da reagujem, menjam se shodno određenom detetu I određenoj situaciji (moja mama je ceo život mene, mlađu ćerku poredila sa starijom I to je takođe bilo vrlo frustrirajuće). Kad mislim na određeno dete, mislim na moja dva kompletno različita deteta... Nemoguće je pristupati jednako, nekad I neke osnovne radnje ne možemo raditi na isti način. Da ne pričam o različitim prirodama, naravima, senzibilitetu, tu mislim na njih dvoje I nas dvoje, MM I mene. Koliko takta treba da sve te različitosti ne sporimo, ne "gušimo" I da takvi budemo skladna celina.\nKod mene to nema veze sa "usvojeno" ili "neusvojeno". Ja bih se podjednako, kao što rekoh, držala svog koncepta. Možda bi jedino razlika bila u tome što bi da su mi deca biološka pre imala šanse da se "upecam" u prepoznavanju nekih mojih osobina pa bih se prevarila da nešto činim po inerciji. Ovako toga nema. No svejedno ja se polako "prepoznajem" u svojoj usvojenoj deci, I tek ću, najverovatnije. S druge strane, uvek će biti različiti, svoji - svesna sam toga I volim njihovu različitost. Npr. volim kod naše ćerke njenu blagu narav, društvenost i bezrezervnu veselost, ja sam za razliku od nje bila mali namćor. Kod sina volim osećaj za red (u svemu), da stvari budu na svom mestu, urednost (niko mu to ne nameće, prosto je on takav), ja se sećam kako sam kao mala često bila lenja po tom pitanju I mama se silno nervirala zbog toga. Suštinski su drugačiji I ja ih ne menjam.\nod Simona 24/4/2014, 13:09\nOvo mi je poslala jedna naša Kutanjka koja nije dugo dolazila\nod Simona 24/4/2014, 13:33\nrazumela si me. Ja opet nisam najbolji primer jer ja sa mojim (biološkim) roditeljima nemam ni fizičke a jedva da imam i ikakve psihičke sličnosti. Slično je i sa rodbinom, i ja mislim da kad mojih više ne bude nećemo biti ni u kakvom kontaktu. Tako da se dosta pronalazim u tvojoj priči. Ali ja nisam neki tipičan slučaj, naprotiv sam atipičan. Baš mi moj muž kaže da nije video nikog da toliko ne liči ni u čemu na roditelje i da je to bila neka moja predodredjenost za usvojenu majku. Kod njega nije tako, liči i fizički na roditelje a vidi se i po osobinama, sklonostima, talentima ili odsustva istih. Iako nisu nešto posebno bliski nema sumnje da liče. E sad koliko je to bilo dobro za samu želju za usvajanjem toliko bi bilo loše da ja tvrdim da ako ja nemam veze sa mojim biološkim roditeljima ili ih imam vrlo malo (naročito s obzirom da sam ja i odgojena od strane njih ) da i Vilenjak ne bi imao nikakve veze sa svojim biološkim roditeljima... To će on prosuditi jednog dana. Ono što ja vidim a to sam baš pisala u mom dnevniku ali on nije vidljiv svima, da ja imam jako veliki uticaj na njega. Stoga se i neke možda osobine koje bi imao menjaju jer se on saglašava da ih menja. Pisala sam tamo da razgovaramo i kroz to on dolazi do toga šta da učini u nekoj situaciji. Ali dosta toga usvoji od mene i samo čujem moje izreke i doskočice.\nZa rodbinu, meni je žao što mi nemamo bliske veze sa njima... ali opet mislim da je pogrešno da sad stvaram neku veštačku vezu što mi sada imamo dete. Vilenjaku je to nekad nedostajalo jer kod hranitelja je rodbina igrala veliku ulogu, stalno su dolazili i odlazili... Sad se navikao ovako, no vidim da se baš nekako smirio, nasmejao kad sam ja komentarisala mužu pred njim to za rodbinu. Verovatno mu ta razlika izmedju naše i hraniteljske kuće nije jasna. Mislim upoznao ih je on u nekim zvaničnim prilikama poput slavi, svadbi i rodjendana ali nemamo neki stalni kontakt.\nod Simona 24/4/2014, 13:54\nVilenjak nije naročito ambiciozan, a ni mi nismo ambiciozni roditelji... videćemo kad bude veći, kad krene u školu da li će se ta neka ambicioznost razviti. Što se sredine tiče mislim da on i dalje nije svestan da ona ima nešto protiv usvajanja, mada ja njemu govorim da živimo u konzervativnoj sredini, sa puno predrasuda pa ga neće začuditi. Što se prepoznavanja tiče, pretpostavljam da će i kod vas biti upravo tako, sve više vremenom... naročito su interesantni kad sa njima može da se više priča, kad oni sad malo više razmišljaju, bave se raznim pitanjima. Npr Vilenjak i ja smo juče pričali o tajnama, šta je tajna, ko je njemu rekao neku tajnu, kome on, da li se sme reći nekom tajna, da li je to što je on meni rekao neke tajne izneveravanje itd... I tu smo se raspričali i ja zaboravila da treba da spavamo pa umesto u devet je zaspao u deset. Mm otišao u grad a mi onako opušteno i Vilenjak konstatovao da mu je baš lepo veče... Da njemu treba mnogo te slobode, a opet mora i da se ograniči jer nekad pretera sve granice, mada je uglavnom to sa mužem. E sad da li je to "formula" za vaspitanje usvojene dece uopšte ne znam... U svakom slučaju treba obratiti pažnju da oni mogu imati neke talente koje mi nemamo ili nemati neke koje mi imamo. Mislim isto se može desiti i kod bioloških roditelja ali ovde može biti baš drastično, čak i u mom slučaju gde ima velike nesličnosti sa roditeljima nije se desilo da su roditelji sportski antitalenti a ja talenat i slično, koliko god me nisu razumeli nisu mogli baš sasvim da promaše, a u usvajanju to realno može da se desi. Npr na nekom forumu sam čitala da je neka usvojena devojka koja je imala puno smisla za sport imala roditelje intelektualce koji ništa u sportu nisu videli, nisu prepoznali njene talente, uvek su je gurali da bude ono što su oni, da uči, studira, a ona je tu pokazivala osrednje ili loše rezultate a tamo gde je mogla da zablista nije bila, kad je odrasla i sama mogla da krene na sport bilo je kasno za bilo kakve vrhunske rezultate... U tom smislu neka sloboda bi bila dragocena... Ustvari ti si to divno rekla u ovoj rečenici - "Suštinski su drugačiji I ja ih ne menjam."\nod Simona 30/4/2014, 13:42\nod menora72 15/3/2015, 10:41\nmenora72 :: Genetika odnosno genetske bolesti prakticno "ne postoje" ...to su "utvrdili" odavno ali nije proslo u "javnosti" ... jedan geneticar biolog koji se medju prvima bavio kloniranjem (70'tih cini mi se ) celija utvrdio je da kada se "lose celije -recimo celije raka " prebace iz lose sredine u dobru sredinu da se menjaju i postaju zdrave celije tj. potpuno zdravo tkivo ... dao je otkaz (morao je jer mainstream nije prihvatao to) i posvetio se tome ... SVE JE U OKRUZENJU !!! ... e sad ipak "genetika" postoji na taj nacin sto svaka porodica nosi svoj kod ponasanja i svega sto uz to ide pa se na taj nacin prenose oblici ponasanja tj. stvaraju se ista slaba mesta za razvoj bolesti pa ispada da je to "genetika" j. da je nesto zapisano u genima ... najlakse je osuditi genetiku za sve -tu onda nema sopstvene odgovornosti ... tako da deca koja su usvojena imaju veliku sansu da izadju iz svog "vekovnog koda " i preuzmu kod svojih usvojenih roditelja ... ili pak ljudi koji uspeju da prevazidju te kodove nece obolevati od istih bolesti kao njihovi roditelji ... nadam se da je ovo razumljivo :) ...\nPS posto sam prilicno izlapela zaboravih i ime tog naucnika i gde sam to citala , kada se setim stavicu link :) ...\nnasla sam ga , genetika i epigenetika : https://www.youtube.com/watch?v=VYYXq1Ox4sk\nod snedra 15/3/2015, 21:11\nMenora72, hvala na tome što misliš na nas, usvojene roditelje i usvojenu decu!\nIntuitivno sam uvek smatrala da u usvojiteljskim porodicama dolazi do ekspresije onih gena deteta koji su bliskiji genetici usvojiteljske porodice!\nod Simona 16/3/2015, 00:03\nMislim da bi najbolje bilo kada bi postojala neka poklapanja biološke i usvojene porodice...\nKažem to i iz iskustva. Jedna od retkih stvari koje sam od socijalnih radnika čula o Vilenjakovoj biološkoj majci je da je obrazovana i da teži učenju a to se poklapa sa nama. Možda je to i neka nit i kod socijalnih radnika bila po kojoj su nas povezali, ne znam... Do skoro nisam baš primećivala neko ispoljavanje i eventualne genetičke sklonosti i sredinske i kod Vilenjaka... Ali poslednjih dana baš primećujem. Kako znaš da idem na neka dogadjanja, pa idemo sa njim, pa smo sve u radu na sebi i tome slično... I prosto dok pričam ili im pokazujem neke stvari vidim kod Vilenjaka iz dubine pogleda onaj plam ljudi koji vole da saznaju, vole to duhovno kretanje i to ih inspiriše... To je neko dubinsko prepoznavanje onoga čime je i okružen i povezivanje opet sa onim datim u nekomm njegovom kretanju i interesovanju.\nNaravno, još je mali, sve će se to još menjati... ali sve mi se čini da ne bi trebalo potcenjivati ni jedno ni drugo... Moralo bi da bude neke biološke osnove da bi se nešto ispoljavalo a opet ako nema pogodnih sredinskih faktora ne vredi ni što osnova postoji...\nod menora72 3/4/2015, 06:33\nBruce Lipton ,prevedeno na nas jezik , u prvom delu predavanja objasnjava genetiku, zablude itd.\nod Simona 4/4/2015, 09:11\nHvala Menora. Odgledala sam prvi snimak i jako je zanimljivo. Odgledaću i sledeće. Postavila sam i na blog na temu o alternativnom shvatanju usvajanja.\nod Simona 12/7/2016, 08:42\nJedan članak koji govori o visini... To je tema koja Viktora često muči a nemamo odgovor. No uvek sam mislila da pomalo utiču i drugi faktori mada je genetika osnova naravno. To pod uticajem mog oca koji je imao više braće i svi su bili visoki samo je on srednje visine... Tvrdio je uvek da je za to krivo odrastanje posle rata i što je kao dete/tinejdžer nije imao dovoljno hrane. Evo i članka...\nod Simona 13/9/2016, 14:05\nod Simona 18/11/2016, 09:25\nOvo je korisno da pročitaju i biološki roditelji... Medjutim ima jedan deo teksta gde smo mi kritični a to je da ako je neko već bolovao onda se lakše posumnja na neku genetičku bolest. Mi naravno nemamo pojma od čega se bolovalo u biološkoj porodici...\nod Simona 27/1/2017, 16:18\nIzašla je i knjiga. Nameravam da je kupim i pročitam a vi ako je pročitate pre toga - javljajte :)\nod Simona 8/2/2017, 11:01\nMoja majka je gledala neku emisiju na tv i kaže da se kod nas rade analize kojom se mogu utvrditi nasledne genetske bolesti, sklonosti itd. To verujem da bi nama ovde bilo zanimljivo a i vrlo korisno s obzirom da nikakvu medicinsku istoriju nemamo. Ali moje pretrage ostaju bez rezultata, vidim da svašta može da se istraži, očinstvo, poreklo po muškoj liniji (što je isto interesantno za usvojenu decu naročito tamo gde je otac nepoznat) itd itd. Ali ne vidim ništa za odredjivanje naslednih bolesti i sklonosti... Da li možda neko od vas zna nešto više o tome?\nod Simona 8/2/2017, 16:34\nIzgleda da sam našla... pa to se radi na biološkom fakultetu. Mada naravno trebalo bi pitati da li se radi za decu\nInače Jovan i ja smo bili pre nekoliko meseci tamo zbog krpelja koji je ujeo Viktora pa smo ispitivali to. Šteta što nismo znali za ovo da ih pitamo. I za krpelja su radili da li je mislio da je krpelj kad se rodio, šalim se nego sve neke detaljne analize... Nego ja sam uvek nekako povezivala genetska istraživanja sa medicinom a eto varala se... Uglavnom divni ljudi rade tamo, mi dugo pričali svašta nešto, dobili neke prospekte ali oko krpelja... Tako da ćemo nekad zvati, ne sigurno sad početkom polugodišta, nikakav poseban stres nam sada ne treba Ali kad budemo zvali javiću, ako neko bude zvao pre toga isto javite...\nod Gabriela 16/5/2017, 12:21\nDraga Simona, dragi svi,\nU poslednje vreme sam citala tekstove, novine i sajtove o usvajanju i zelela bih da podelim neka iskustva s vama. Samo da kazem to da sam citajuci ovaj i neke druge forume uvek ostala uskracena za neke informacije koje mi uvek prolaze kroz glavu, a to je ko su detetovi roditelji. Nekako sam uvek bila prekinuta nekim komentarom da to niej vazno, vazno je da dobijes dete. Nema iskustava o tome ko su ti ljudi, zasto su dali dete na usvajanje, ne pise se skoro nista od strane usvojenih koji su pronasli roditelje, kao ni od strane usvojilaca. Ja sam nekako svesna da odluka mora da se donosi tako da znas koje su pozitivne i negativne strane i kad znas moguce rizike, bar one koje mozes da pretpostavis, da razmislis da li si spreman za njega. Ima dosta sajtova i sa losim iskustvima i ponekad ti se cini da nema niceg pozitivnog. Verovatno nije tako, jer ima i mnogo lepih slucajeva. Ali, nije mi dovoljno to sto vidjam na forumima kao "bravo, drzim ti palceve", "vazno je samo da dovedete kuci vaseg andjela" i sl. Forumi stvaraju neku iluziju.\nI nasla sam jedan tekst u novinama koji moze da bude poucan za one koji tek razmisljaju o usvajanju jer oni koji su ovde na forumu i vec su usvojili decu, kako vidim imaju dobra iskustva, a mozda I veliku srecu.\nPise jedna glumica koja drzi predavanja za buduce roditelje, ucestvuje u organizacijama koje se bave dobrotvornim radom, pomaze deci I roditeljima. Ona je ispricala veoma potresnu pricu. Naime, kad je bila ocajna zbog svojih propalih veza I usamljenosti, resila je da usvoji dete. Nikome nije rekla sve dok nije zavrsila ceo postupak. Opisuje sve do detalja, kako su joj dodelili decaka od 1.5 g., kako ga je prvo posecivala, onda su joj dozvolili da ga izvodi u setnju, kako je umoran od igranja zaspao na njenim rukama, kako je konacno doslo do usvajanja i bila je presrecna jer je on bio i vezan za nju i pametan i talentovan i dobar i poslusan i drugim recima idila. Sa 5 godina poceo je da krade, sa sedam godina vec je dobio pravo dlikventsko ponasanje. Sve je krao sto je moglo da se ukrade, krao je I od kuce i nosio u skolu da bi razmenjivao. Kad je pokusavala da razgovara s njim on je udarao glavom u zid, bacao se na pod, vristao I samopovredjivao se, onda odlazio u skolu I govorio da ga je ona tukla. To je isto radio I sa nastavnicima I onda su ga isterali iz svih skola, a nastavnici su se plasili da zbog njega ne zaglave u zatvoru. Bio je strasno manipulativan I zao. U pocetku je mislila da ce ga popraviti pricanjem, vaspitanjem, razgovorom, ali nista. Neko joj je jednom rekao da mora da ga vodi kod lekara. Sa 9 godina je hteo da je ubije nozem, postao neverovatno zao I agresivan, a doktori su joj savetovali da se zakljucava nocu. Zavrsio je u bolnici, posecivala ga je, a on joj je jednom rekao da sve razume, ali nista sa sobom ne moze da uradi. Suocila se sa njegovom strasnom dijagnozom, neka teska vrsta sizofrenije sa manijakalnom opsednutoscu hladnim oruzjem I jos necim. Lekovi nisu imali nikakvog efekta. Da ne pominjemo cenu lecenja. On je degradirao sve vise I na kraju joj je receno da ne sme da ga posecuje jer ga posete, kao I prisustvo ljudi razdrazuju I da je smesten u izolovanu prostoriju gde ce biti ubuduce jer je opasan po okolinu. Njegov otac je nepoznat, a majka narkomanka. Doktori su rekli da prilikom upotrebe droge dok je dete u stomaku, dolazi do necega sto izaziva lom kod deteta I ostecuje mu mozak. Jedan od najboljih psihijatara kod kojih je bila rekao je ga je dovela kad je bio mali, mogao je da prepozna simptome I otkrije bolest kad je moglo da se deluje I eventualno ublazi. Onda se ona setila I toga da je on imao nesto po telu na rodjenju, to je pisalo u izvestaju, ali kad je pitala nadlezne socijalne radnike pre usvajanja rekli su joj da to neka deca imaju kad se rode, nije nista I to je to. Na kraju, njena poruka je bila "vodite decu na medicinska ispitivanja na vreme". To znaci i pre usvajanja. Kad reagujemo emotivno ne vidimo sve. Potrebno je da se stavimo u ulogu neutralnog posmatraca I delujemo proaktivno. Jasno je da se ovde radi o roditeljima koji su ili narkomani, alkoholicari ili su vec psihijatrijski bolesnici. Vecina je takva. Neki su I poremecene licnosti, neodgovorni, prostituisu se, ne rade nista, asocijalnisu I problematicni, silovatelji, manijaci, kriminalci. Ja ne kazem da nema I normalnih koji su zapali u neku tesku zivotnu okolnost. Samo kazem da covek mora da pita sebe na sta je spreman I koliko moze da podnese. A blago onima koji nemaju nikakvih problema i sve bude OK. Meni jednostavno nedostaje vise takvih tekstova iz Srbije.


Vučić: Tabaković bi bila bolja od Šoškića\nVršilac dužnosti predsednika Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić je rekao da je zadovoljan reformama u ekonomskoj sferi predviđenih u koalicionom sporazumu stranaka koje formiraju vladu.\nOn je dodao da je uveren da bi funkcionerka SNS Jorgovanka Tabaković bila bolji guverner od sadašnjeg Dejana Šoškića.\nPovodom kritika koje su se čule iz SNS na račun Šoškića, Vučić je rekao da se sa Agrobankom i nekim drugim bankama ne bi desilo to što jeste da je Narodna banka bolje radila svoj posao.\nOn je rekao da Šoškić nije "sveta krava", da ga je na mesto guvernera doveo lider DS Boris Tadić, dok je bio predsednik Srbije", da bi radio za DS" i da smatra da bi Tabakovićeva bila bolji guverner od Šoškića.\n- Ako mislite da bi Miroslav Mišković naređivao Jorgovanki Tabaković, grdno se varate - dodao je Vučić.\nIstovremeno, Vučić kaže da će "svi koji primaju manje od 15.000 dinara penzije, dobiti 13. penziju", dodajući da je za to potrebno 60 miliona evra.\nVučić je odbacio kritike da 13. penzija najugroženijima, koji mesečno prime manje od 15.000 dinara, nije adekvatna mera u situaciji prazne budžetske kase. On je rekao da ta izdvajanja ne bi uništila srpsku privredu a pomogla bi da se delom reši jedan problem.


Prvi utisci: Pro Evolution Soccer 2013 – Personal magazin\nKonami je za ovu godinu obećao kako će svu pažnju posvetiti gejmpleju, a sudeći po demou za novi PES, definitivno nas nisu slagali. Probna verzija igre pojavila se za PC,…\nKonami je za ovu godinu obećao kako će svu pažnju posvetiti gejmpleju, a sudeći po demou za novi PES, definitivno nas nisu slagali.\nProbna verzija igre pojavila se za PC, PS3 i Xbox 360 a donela je četiri reprezentacije (Italija, Portugal, Engleska i Nemačka) kao i 4 brazilska kluba (Santos, Flumingese, Flamengo i Internacional) ali i dva stadiona. Prolazak kroz menije pomalo razočarava jer shvatate da se praktično ništa nije promenilo, uključujući tu i taktički ekran koji je ostao identičan.\nIsto važi i za grafiku i uvode u mečeve koji se IDENTIČNI kao prošle godine, a o katastrofalnom zvuku sa tribina ne vredi ni trošiti reči. Ipak, gejmplejom smo za sad jako zadovoljni. Igra je primetno usporena, dodato je mnoštvo sjajnih driblinga (kompjuter ih vrlo vešto koristi već na 4. nivou težine), šutevi deluju ubedljvije a najvažnija novina je manuelno dodavanje i šut! Držeći L2 taster, direktno određujete snagu i pravac šuta/dodavanja, što u početku deluje zbunjujuće ali zaista, po prvi put daje osećaj neverovatne slobode!\nŠta nam se ne sviđa? Definitivno su to i dalje predefinisane animacije prilikom duela – zaista nam nedostaje Impact engine iz FIFA serijala. Takođe, bili bi smo obazrivi sa procenjivanjem AIja golmana – još uvek nemamo dovoljno utakmica u nogama. Čitajte više o novom PESu i FIFA u sledećem broju ScreenFuna!\nPrvi utisci: Pro Evolution Soccer 2013 was last modified: July 28th, 2012 by Redakcija\nfudbalKonamiPro Evolution Soccer 2013Soccer


Čobanac za Ginisa stiže iz Vukovara! - Sajmovi i dešavanja | Agroklub.rs\nČobanac za Ginisa stiže iz Vukovara!\nNajveći svetski čobanac\nU Vukovaru se danas kuva najveći čobanac na svetu, a tu je i Noćni sajam Porodično-poljoprivrednih gazdinstava!\nOsječanin, Denis Šoštarić, na Sportsko-rekreacionom centru, "Lijeva bara" u Vukovaru je danas skuvan najveći čobanac na svetu.\nU obaranje svetskog rekorda upustio se poznati slavonski majstor kotlića i glavni kuvar Šoštarić sa njegovih 12 pomoćnika, a kuva ga u velikom kotliću koji je u Hrvatsku kamionom prebačen iz Bačke Palanke.\nŠoštarić: Oboriću svetski rekord!\nUkoliko sve bude išlo po planu, Hrvatska bi mogla da postane nosilac Ginisovog rekorda u najvećem skuvanom čobancu.\nSve se odvija u okviru trodnevne manifestacije "Tamburaški kirbaj", koja je počela 19. avgusta a završava se danas. Tokom prva dva dana ove nesvakidašnje priredbe takmičili su se tamburaški sastavi za nagradu vrednu 10.000 kuna (oko 165.000 dinara), prenosi portal Glas Slavonije.\n12.500 porcija i 4.650 litara čobanca\nČobanac će se prodavati u porcijama, a deo prihoda biće doniran u humanitarne svrhe.\nSkuvano je 12.500 porcija, odnosno 4.650 litara čobanca, a za to je potrošeno 1.700 kilograma mesa. "Kotlić smo pozajmili od kolega iz Srbije, a u njemu su oni 2001. godine kuvali riblji paprikaš", kaže Šoštarić.\nPrvo su odradili i probno kuvanje, kako kažu jer su morali da provere koliko je vremena potrebno da u kotliću provri voda. Toliki čobanac nikada nije kuvan odjednom, ni u Hrvatskoj, niti bilo gde u svetu, zato predlažemo da požurite u Vukovar. Kuvanje čobanca je počelo noćas u 4 sata, a kako se očekuje trebalo je da bude gotov oko 13 časova.\nŠoštarić je istakao da podrška za ovaj poduhvat nije izostala jer imaju mnogo sponzora i donatora, a među njima je i Kabinet predsednice Hrvatske Kolinde Grabar Kitarović. Nadaju se, pre svega odličnoj zabavi za sve one koji obožavaju slavonsku tamburašku muziku, pesme, ples i gurmanske specijalitete.\nNoćni sajam Porodično-poljoprivrednih gazdinstava\n"Kirbaj" je u petak i subotu obogaćen dodatnim sadržajem: Noćni sajam Porodično-poljoprivrednih gazdinstava i zadruga, a na "Lijevoj bari" nastupali su: Golubići, KUD-ovi, sastavi Allegro, Sokak bez imena, Iločke bekrije, Endemi, Boćarski inat, Royal, Čilaš, Sremci, Sanjalice. Na zatvaranju manifestacije, noćas pola sata nakon ponoći, pa do 2 sata ujutro koncert će održati pobednički tamburaški sastav bogatiji za 165.000 dinara, kolika je vrednost glavne nagrade.\nČobanac Ginisov rekord Vukovar Hrvatska Denis Šoštarić Svetski rekord Kulinarstvo


Otkriveno šta su Dalila i Dejan potpisali razvod\nOTKRIVENO ŠTA SU POTPISALI DALILA I DEJAN! Balkan bruji o njihovom razvodu, a sada su isplivali DETALJI 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.11.2021. / 23:33\nKao bomba odjeknula je vest da su Dalila i Dejan Dragojević potpisali papire za razvod braka u Zadruzi, nakon njene javne prevare sa Filipom Carem.\nDejanov brat David Dragojević je dostavio papire za razvod Dejanovog i Dalilinog braka u Šimanovce, a oni su ih potpisali bez razmišljanja.\nSada je Pink.rs došao u posed papira o kojima bruji čitav region, a ovo su detalji predloga za sporazumni razvod braka Dragojevića. Evo šta su potpisali:\n"I : Stranke su zaključile brak dana 04.09.2017. godine u Baogradu, a isti je upisan u matičnu knjigu venčanih za maticno područje opstine Zvezdara i zaveden pod tekućim brojem 584 za 2017. godinu.\nII: Predlagači su stupili u brak kao već formirane ličnosti koje imaju svoje različite životne navike i nose obeležja različitih sredina u kojima su rasli i vaspitavali se. Stoga se još od samog početka braka pokazalo da su njihove naravi i pogledi na život u velikoj meri različiti da je dalja zajednica među njima nemoguća.\nBračna zajednica prekinuta je i ne postoji već izvesno vreme, te njihov brak postoji samo formalno.\nZa vreme trajanja bračne zajednice predlagači nisu dobili potomstvo niti stekli imovinu veće vrednosti.\nKako je usled ozbiljnih u trajno poremećenih bračnih odnosa svaki zajednički život među strankama nemoguć i kako nema izgleda za nastavljanje bračnog života, te ostvarivanje svrhe braka, to predlagači podnose ovaj sporazumni predlog i predlažu sledeće:\nBrak zaključen dana 04.09.2017. godine u Baogradu koji je upisan u knjigu venčanih za matično područje opštine Zvezdara između predlagača Dragojević Dejana i Dragojević Dalile iz Novog Sada RAZVODI SE na osnovu člana 40 Porodičnog zakona RS".\nDavid i njegova majka Biljana oglasili su se ranije i istakli da slave razvod, dok su Dalili roditelji ostali šokirani.\n19.11.2021. / 10:36\n"Balkan bruji"...jel ",Balkan info"?\n19.11.2021. / 04:50\nKontam da je ovo sve gluma. Ne mogu da verujem da matorci ovo gledaju uključujući moju kevu


Voditeljku SOS-a progoni obožavalac! | Mondo Portal\nVoditeljku SOS a progoni obozavalac.html\n20. novembar, 20:59\nVoditeljku SOS-a progoni obožavalac! 53 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nTV 05.09.2014. / 09:37\nVoditeljku SOS-a progoni obožavalac!\nAutor mondo.rs 05.09.2014. / 09:37\nVoditeljka "Srpskog fudbalskog magazina" otkriva da je progoni fan koji je uveren da će ona postati njegova žena.\nVesna Antić, voditeljka te emisije na SOS kanalu, otkrila je za "Blic TV" da je godinama ispred redakcije čeka izvesni muškarac iz Zrenjanina.\n"Nekoliko puta me je čekao ispred redakcije, da mi nešto kaže, ali su kolege uspele da ga spreče. Prijavila sam ga policiji, ali se on i dalje pojavljuje ispred mog posla. Shvatili smo da je navijač Zvezde, jer me 'obiđe' svaki put kada se igra neka utakmica na Marakani. Ne znam kako da mu objasnim da neću postati njegova žena", rekla je voditeljka.\n"Za 11 godina koliko vodim 'Fudbalski magazin', stekla sam poverenje gledalaca i nikada nisam dala nikome povoda da bude nepristojan prema meni. Navijači me korektno pozdravljaju na utakmicama", rekla je Vesna, koja vodi i "emisiju "Svedoci istorije".\nVoditeljka je dodala da joj se jednom udvarao i jedan fudbaler, kog nije želela da imenuje, ali da je na njegove SMS poruke odgovorila rečenicom "Pogrešili ste broj".\n15.02.2018. / 10:24\nVolim vesnu antic mnogo!!!!!!🌹🌹🌹🌹💋💋💋💋👌👌👌👌💔💔💔💔😭😭😭😭♥♥♥♥🍫🍫🍫🍫🍫👑👠💄💖👗😍veliki pozdrav za nju✋✋✋✋\n06.09.2014. / 15:31\nhaaahhaah sta se ovo umislila? hahaa pa nebi se okrenuo za njom\n06.09.2014. / 13:30\nJadna zena. Da je u pitanju neki Partizanovac, vec bi bio u zatvoru, ali ako je u pitanju premijerov imidz, ona ne sme ni da ga prijavi policiji, znamo da su jedva osudili onog njihovog, zbog mlacenja starije zene, a i mnoge stvari su zataskane u vezi Tijane, kad se saznalo da ubica ugleda na cz navijace. I otkad cz fanovi postoje severno od njihovog stadiona, ako je vec tako, nije cudo da je lud.


Kako da budete uspešni u učenju? | Samoobrazovanje\n„Možete naučiti sve što je potrebno da znate kako biste ostvarili bilo koji cilj koji sebi postavite, ograničenja ne postoje.“ (Brajan Trejsi)\nMi smo kreatori i sami kreiramo željenu verziju sebe. Naš um ispunjava našu nameru fokusiranjem na zadatu temu. Nemojte dopustiti sebi da mislite da nešto ne možete. Čovek je proaktivno biće, usmerava se prema svom projektu budućnosti i taj projekat određuje njegove postupke.\nKada jednom razumemo da su sva ograničenja uvek u nama, da posedujemo moć da biramo i menjamo, da se razvijamo u pravcu koji sami odredimo, a koji zavisi od toga šta postavimo pred sebe, šta želimo da budemo i šta želimo da učinimo, vreme je da se ponovo okrenemo učenju.\n„Učenje je ono što će u XXI veku odrasli raditi da bi živeli i radili.“ ( S.J. Perelman)\nKoji god da su motivi koji vas pokreću u tom procesu – zdravlje, udobnost života, sigurnost, sposobnost, samopouzdanje, podmirivanje socijalnih potreba ili ostvarivanje ličnih vrednosti kroz rad i kreativnost, sledi nekoliko saveta koji će vas uputiti u osnovne veštine učenja i olakšati vam taj ozbiljan, težak, ali i izazovan posao.\nTu su da vam pomognu da ostvareni rezultati budu u skladu sa uloženim vremenom, energijom i trudom.\nDa bismo što efikasnije iskoristili naše potencijale u procesu učenja, potrebno je razviti nekoliko veština i sposobnosti:\nKako pažljivo slušati dosadno predavanje?\nNajčešći razlozi zbog kojih ne slušamo pažljivo predavanje su nerazumljiv sadržaj, nezainteresovanost za temu, ponašanje predavača. Zaista, ukoliko nismo zainteresovani za sadržaj predavanja, koji nam se pritom čini još i nerazumljivim, a predavač nam se baš ne sviđa, obraćaćemo pažnju na nevažne elemente ili na predavačeve greške u izgovoru, umesto da se koncentrišemo na suštinu predavanja.\nNa probleme s koncentracijom koji dovode do blokiranja procesa slušanja može uticati i optrećenost i fokusiranost na lične probleme, planove i ideje.\nDa biste umanjili problem s koncentracijom, dovoljno je da, svaki put kad se uhvatite da ste izgubili koncentraciju, u svesku napišete neki znak po sopstvenom izboru. U početku će ih možda biti mnogo, ali uskoro će se broj znakova u svesci smanjiti.\nIsto tako, poželjno je da budete aktivni slušalac, da obratite pažnju na objašnjenja, argumentaciju i zasnovanost neke ideje. Nije loše pročitati unapred nešto o temi, tako ćete lakše povezati stare i nove sadržaje sa sopstvenim iskustvom.\nJedan od najefikasnijih načina da budete aktivan slušalac je vođenje beležaka.\nPri tome, pokušajte da uhvatite osnovne ideje predavanja, a manje važne činjenice i obaveštenja preskočite. Posle predavanja utvrdite ključne reči, pojmove, fraze i definicije, što će vam pomoći u ponavljanju predavanja, ali i lakšem, bržem i efikasnijem pamćenju. Povežite informacije i ideje koje ste čuli na predavanju sa sopstvenim iskustvom i znanjem. Pronađite sopstvene primere, zabeležite vaše ideje i zaključke. Učenje nije tek prosto zapamćivanje informacija. Vođenje beležaka prilikom slušanja nas prisiljava da se koncentrišemo na ono što se izlaže i da to osmislimo, što doprinosi i procesu pamćenja sadržaja.\nKnjige mogu biti opasne. Na najbolje bi trebalo staviti upozorenje: „Može promeniti vaš život“. (Helen Eksli)\nAko ste i vi uvereni u potrebu i značaj čitanja, postavlja se pitanje kako unaprediti tu važnu veštinu?\nNeophodno je najpre odrediti cilj, jer je pogrešno čitati različite materijale na isti način. Ciljevi čitanja su najčešće: dolaženje do informacije, razumevanje, kritika i kreiranje novih sadržaja. Kako ćemo čitati neki sadržaj zavisiće upravo od cilja, zato ga odredite unapred.\nKoliko brzo treba da čitamo?\nToni Buzan “Brzo čitanje“, više o knjizi ovde.\nTekst lakšeg sadržaja koji čitamo rekreativno, čitamo brzinom od, otprilike, 500 reči u minutu. Čitanje naučne literature, sa ciljem kritičkog sagledavanja ideja, rešavanja problema ili praćenja instrukcija, opada na prosečno 100 do 200 reči u minutu, jer je ovde cilj razumeti napisano, a ne tek protrčati kroz tekst, pa i brzinu valja prilagoditi tome cilju.\nKao što bi dobro bilo aktivno slušati, jednako je dobar savet i aktivno čitanje, da bismo predupredili problem nedostatka koncentracije.\nU tom cilju efikasno je: identifikovati osnovnu temu teksta, osnovne ideje i proceniti vrednost i značaj teksta. Brojne tehnike pomažu da čitanje ostvarujete na višem nivou aktivnosti. Navešćemo neke.\nPodvlačenje ključnih reči i izraza je odlična tehnika ako se ograničimo zaista samo na najvažnije sadržaje. Podvlačenje gotovo celog teksta je, naravno, besmisleno.\nIskoristite margine teksta da na njima obeležite važne pasuse. Zvezdicama, na primer, možete dodatno istaći posebno značajne rečenice.\nNa margini možete zapisati i ključne reči, pitanja, komentare, ideje… To će doprineti brzini i kvalitetu pri ponovnom čitanju teksta.\nVratimo se sada ponovo određivanju svrhe i cilja čitanja. Često grešimo jer čitamo svaku knjigu od korica do korica. Ponekad je to prosto suvišno.\nAko je svrha čitanja dolaženje do neke informacije, verovatno je dovoljno pregledno čitanje koje obuhvata naslov i podnasolv, autorov uvod, sadržaj knjige, indeks pojmova, bibliografiju. U ovom trenutku već imate uvid u organizaciju, najznačajnije ideje i strukturu teksta.\nTada pregledajte podnaslove, prve i poslednje pasuse u poglavljima. Time dolazite do saznanja kako je tema organizovna. Ovo je dovoljno da ustanovite da li je knjiga vredna čitanja, da li sadrži informacije koje ste tražili i u kojim poglavljima. Sve to možete da uradite za pola sata. Znati šta se traži i naći to što je moguće brže, bez opterećenja što se brojne informacije u tom procesu preskaču, je najefikasniji put dolaženja do odgovora na traženo pitanje. Ukoliko se, međutim, informacija koju tražite odnosi na uputstva kako da nešto uradite, čitajte veoma pažljivo, svaku reč.\nČitanje s razumevanjem\nSvako od nas je ovu sintagmu čuo od nastavnika u školi bezbroj puta. Šta je čitanje s razumevanjem i zašto je bitno? Kada pročitano postaje deo nas, kada ga možemo prepričati svojim rečima (držeći se autorovih ideja i stavova), kada znamo šta čitamo, tada čitamo s razumevanjem. Ukoliko razumete tekst koji čitate, ne brinite o pamćenju. Vi ste već na višem nivou od zapamćivanja. Razumete tekst daleko bolje nego da ste ga samo zapamtili. Čitanje s razumevanjem pretpostavlja nekoliko faza:\npregledno čitanje koje donosi opšti uvid u tekst,\nutvrđivanje pitanja kojima se autor bavi,\nanaliza osnovnih definicija,\nutvrđivanje odgovora do kojih dolazi autor,\npovezivanje sa sopstvenim znanjima i iskustvima.\nProces čitanja koji uključuje i prosuđivanje sadržaja naziva se kritičko čitanje. Iako naziv zvuči strogo, nije usmereno na traženje grešaka u tekstu, već na otkrivanje dobrih ideja.\nPre kritičkog čitanja, podrazumeva se da ste tekst već pročitali pregledno i sa razumevanjem i da znate o čemu autor piše. Kritičko čitanje ja vrlo aktivan proces i tekstove je nekad potrebno pročitati nekoliko puta. Međutim, prethodne vrste čitanja će potpuno zadovoljiti vašu potrebu da nađete traženu informaciju ili razumete tekst, ne mora se svakom tekstu pristupiti kritički.\nDa bi se kreiralo nešto novo, da bi se došlo do novih odgovora, neophodno je čitati kreativno. Ova faza podrazumeva da je već završeno pregledno čitanje, da je tekst pročitan s razumevanjem i kritički analiziran, jer je kreativno čitanje na najvišem nivou.\nAko ste odlučili da napišete knjigu ili tekst o temi koja vas zaokuplja, neumitno ćete proći kroz fazu kreativnog čitanja. Preporučljivo je pridržavati se par osnovnih koraka u tom procesu:\nPažljivo definišite problem ili pitanje na koje želite dati odgovor. Budite spremni da ih modifikujete u procesu čitanja.\nNapišite bibliogarfiju. Navedite sve teksove do kojih možete doći, uključujući knjige, članke, časopise, a koji će vam biti od koristi u vašem istraživanju.\nPregledno čitanje materijala. U ovoj fazi ćete izvršiti selekciju naslova iz bibliografije. Neke ćete odbaciti, neke pažljivo čitati. Možda ćete modifikovati polazni problem ili ga postaviti određenije.\nJasno definišite značenje termina. Nije redak slučaj da različiti autori različito definišu isti termin.\nU okviru svakog pitanja napišite i razradite potpitanja.\nTragajte za odgovorima. U ovoj fazi sistematski proučavate literaturu da biste došli do odgovora na postavljena pitanja.\nAnalizirajte odgovore i koncipirajte zaključke. Ovo je najkreativnija faza celog procesa. Počinje analizom različitih odgovora koji se dopunjuju ili su suprotni. Pri tome treba biti sistematičan i dosledan. Na osnovu različitih odgovora koncipirajte zaključke. Tu počinje kreativno čitanje, proces kreiranja novih znanja koja su bolja i celovitija od ponuđenih.\nVeza sa razvojem sposobnosti pisanja\nPisanje je važna sposobnost, u poslu ali i u svakodnevnom životu, a dobro pisanje veština koju vredi unaprediti. Ukoliko mislite da tekstovi koje pišete nisu dovoljno dobri, nemojte prosto izbegavati tu aktivnost. Unapredite je!\nPisanje mnogi izbegavaju, misleći da u tome nisu vešti. Tekstovi koje napišu često su konfuzni, loše koncipirani, u predugačkim rečenicama se gubi misao, reči se spajaju u nelogične sintagme, nepoštovanje norme dovodi do nerazumljivog i često nečitljivog teksta.\nPreduslov za dobar tekst je da imate nešto da kažete i da umete to da saopštite. Nekoliko saveta koji bi mogli pomoći:\nOdredite težište teksta i nemojte ga gubiti iz vida.To je osnovni problem ili ideja koju želite da saopštite. Ono što prethodi argumentaciji koju ćete razviti u razradi recite u uvodu, nastojeći da bude zanimljiv i da njime privučete čitaoca da nastavi sa čitanjem. U zaključku ćete još jednom naglasiti osnovne ideje i argumente iz razrade.\nUvek imajte u vidu čitaoca i njegove potrebe i mogućnosti. Kome se obraćate? To će bitno odrediti ton, stil, izbor reči, rečeničnu strukturu.\nPišite što konkretnije, sa što manje uopštavanja. Neka ono o čemu pišete bude jasno i koncizno.\nKoristite primere. Razmislite o važnosti i upotrebljivosti vaše ideje i koristite jednostavne primere da na to ukažete.\nIzražavajte se pozitivnim rečenicama. Ako ste napisali da nešto nije, još uvek niste dali odgovor na pitanje šta jeste.\nProces pisanja ima nekoliko faza koje je dobro slediti da bi tekst bio dobar.\nOdaberite temu. Možda ćete je u toku rada malo modifikovati, budite spremni na to.\nOdlučite kome se obraćate.\nDefinišite razloge zbog kojih pišete tekst. Da li želite da čitaoca informišete, da ga uverite u neku ideju ili da ga zabavite?\nDefinišite i postavite pitanja na koja tekst treba da odgovori: kakav je..? koji su uzroci..? šta je budućnost..? i slična.\nIstražujte temu. Pregledajte sve dostupne izvore i sve zabeležite.\nSkicirajte tekst. Navedite sve ideje koje se odnose na pitanja koja pokreće tekst. Ne brinite o redosledu. Odložite listu na neko vreme. Kad je ponovo pogledate razmisite o oragnizaciji teksta. Pokušajte da organizujete temu na nekoliko načina, dok vam se ne učini da ste našli pravi.\nPočetak pisanja. Faza u kojoj sa planiranja prelazite na pisanje. Svaki tekst treba da ima uvod razradu i zaključak. U uvodu treba da se navedu razlozi zbog kojih pišemo tekst. Čitaoci žele da shvate o čemu se tu govori. Budite informativni, ali i provokativni. Od uvoda zavisi da li ste privukli pažnju čitaoca da nastavi sa čitanjem. U ovoj fazi napišite nešto što vam se čini prihvatljivim i više ne brinite o tome. Vratićete se uvodu ponovo na kraju, menjaćete ga, poboljšavati i prepravljati. Pišite punim rečenicama. Kasnije ćete ih prepravljati.\nRazradu pišite prema skici koju ste već razvili. Što je skica bolja, imaćete manje posla u ovoj fazi. Koristite naslove i podnaslove, oni vizuelno vode čitaoca kroz tekst. Pasusi su osnovi gradivni elementi vašeg teksta. U njima istaknite ideju, obrazložite je i potkrepite primerima, ilustarcijama, navodima, podacima. Povezujte ih logički. Pravite prelaze između pasusa.\nU zaključku iznesite sintezu teksta. Istaknite značajna stanovišta. Povežite ga s uvodom.\nOdaberite naslov, vodeći računa da tačno saopšti čitaocu temu o kojoj pišete, da bude atraktivan i skrene čitaočevu pažnju na vaš tekst, da bude koncizan i jasan.\nOstavite tekst da „odleži“ jedan dan, ili preko noći. Kada ga budete ponovo iščitavali sa vremenske distance, bićete objektivniji, lakše ćete uočiti nedostatke i ispraviti ih.\nVeština pisanja se razvija samim pisanjem, stoga mora da se piše, da bi se razvoj te značajne veštine olakšao.\nProfesor Vladeta Jerotić, erudita, intelektualac par excellence i u svojim devedesetima svakoga dana nauči deset novih reči. Vežba pamćenje i mišljenje. Bogati rečnik. Zašto je važno imati bogat i razvijen rečnik?\nReči koristimo u govoru i pisanju, kada drugima želimo da saopštimo naše ideje, misli, emocije, namere, verovanja. U radu u školi, mnogo puta sam od mojih učenika čula rečenicu:\n„Znam šta želim da kažem, ali ne mogu da nađem reči za to.“\nReči su sredstva našeg mišljenja, simboli misli. Kada mislimo, mi mislimo u rečima. Reorganizujemo reči, starima dodajemo nove, vezujući ih zajedno. Bez njih je naše mišljenje nemoguće, stoga- što je razvijeniji naš rečnik, to nam je razvijenije i mišljenje. Ukoliko poznajemo precizno značenje reči, sposobni smo i da precizno mislimo. Reči nam pomažu u građenju ideja.\nOsobe sa razvijenijim rečnikom gotovo u pravilu imaju izrazito vrednije ideje.\nDakle, što je više sredstava (reči) i što su razvijenije sposobnosti njihovog korišćenja, veća je verovatnoća da će mišljenje funkcionisati na višem i kreativnijem nivou.\nBroj reči se u savremenom svetu sve ubrzanije povećava. Nove ideje, eksplozija informacija, nove tehnologije, zanimanja, intenzivnije učenje stranih jezika – sve su to uzroci zbog kojih se broj reči konstantno uvećava. Engleski rečnik S. Johnsona iz 1755. je imao 15 000 reči, današnji rečnici imaju preko pola miliona.\nProcena je da osoba prosečnog obarzovanja koristi između 5 000 i 10 000 reči, a kod visokoobrazovanih se taj broj mnogostruko uvećava i iznosi 20 000 do 50 0000 reči. Iznimke su tu da potvrde pravilo.\nKako da obogatite svoj rečnik?\nNove reči učimo:\nčitanjem i pisanjem,\nrazmenom misli i ideja sa drugima,\nsastavljanjem i učenjem napamet liste nepoznatih reči,\nproučavanjem istorije nastanka reči.\nPrimer profesora Jerotića je odličan putokaz. Sledite ga.\nDa zaključimo. Izabrali ste da učite, svesni da je to put promene i razvoja. Sve što poželite, možete i da ostvarite. Pre toga, da naučite. Bez učenja nema napretka, bez učenja stagniramo, pa nazadujemo. Put je dug i naporan, ali ga možete olakšati ako usvojite i pridržavate se nekoliko dobrih saveta.\nBudite aktivan slušalac, čak i kada mislite da je predavanje nerazumljivo, a predavač neoprostivo dosadan. Pratite osnovne ideje i stavove, zapisujte, povezujte i donosite svoje zaključke.\nČitajte mnogo, ali pametno. Odlučite koji cilj želite da postignete čitanjem, pa prema tome odaberite i odgovarajući način. Ponekad ćete samo preleteti tekst po naslovima, podnaslovima, ključnim rečima da biste došli do informacije koju tražite. Ponekad ćete čitati sa razumevanjem, pa kritički, a sve da biste došli do faze kreativnog čitanja.\nTada ste već kreatori. Novih ideja, stavova ili života.\nAko smatrate da ih treba saopštiti drugima, pišite. Vežbajte, s rutinom će doći sigurnost. Definišite temu. Zamislite čitaoca. Obraćajte mu se jasnim, konciznim, logičnim i pozitivnim rečenicama. Gradite svoj tekst počevši od provokativnog uvoda, preko smislene razrade, do logičnog zaključka. Dobro odredite težište teksta. Ka njemu sve vodi i iz njega sve proizilazi.\nDa biste bili uspešni u bilo čemu, učite nove reči. Tako učite da razmišljate.\nBudite uporni i dosledni. Ako mislite da ste na pravom putu, nikada ne odustajte samo zato što vam se put čini teškim. Teški putevi vode velikim ciljevima. I lakšem životu.\nSenka je profesor srpskog jezika i književnosti sa dugogodišnjim iskustvom rada u školi. Predsednik je udruženja Udruži se, pridruži se koje promoviše programe neformalnog obrazovanja, razvoj angažovane kulture i umetnosti i multikulturalnu saradnju.\nKako razviti kreativno mišljenje?


Ovo su SIMPTOMI TROVANJA GASOM: Nikolina Pišek i njena ćerka pronađene bez svesti u stanu! | Balkan24h\nNaslovnica Zanimljivosti Ovo su SIMPTOMI TROVANJA GASOM: Nikolina Pišek i njena ćerka pronađene bez...\nOvo su SIMPTOMI TROVANJA GASOM: Nikolina Pišek i njena ćerka pronađene bez svesti u stanu!\nSve se desilo u noći između subote na nedelju. Nikolina se oko dvadeset časova čula sa Vidojem Ristovićem, suprugom, koji je zbog posla morao da dođe u Beograd. Tada mu je rekla da je sa ćerkom došla iz grada i da će zajedno da gledaju film i odmaraju. Potom je Nikolina pozvala supruga oko jedan sat uveče i rekla kako njihova ćerka Una povraća i ima jaku glavobolju. Tada mu je rekla da se ni ona ne oseća najbolje. Vidoje je savetovao da odmah krenu kod doktora, što je Nikolina poslušala – rekao je za medije neimenovani izvor i dodao:\n*Nikada ne ostavljajte motor da radi u zatvorenom ili parcijalno zatvorenom prostoru, poput npr. garaže. (srbijadanas.com)\nPrethodni članak(VIDEO) Vozač autobusa ugledao uplakano dijete pored starijeg muškarca: U sekundi shvatio jezivu istinu!\nSljedeći članakMlada majka iz Kaknja objesila se i ostavila oproštajno pismo: Ovo sam morala uraditi da spasim i vas i sebe, halalite mami


Vesti online / Vesti / Ex YU / VIDEO: Pre 24 godine ubijeni su sarajevski Romeo i Julija\nVIDEO: Pre 24 godine ubijeni su sarajevski Romeo i Julija\nDanas se navršava 24. godine od tragične smrti Boška i Admire, sarajevskih Romea i Julije. Fotografija na kojoj dvoje dvadesetpetogodišnjaka leži na Vrbanja mostu, koji je grad podelio na dva dela, obišla je ceo svet.\nOni su ubijeni 18. maja 1993. godine dok su zajedno pokušavali da napuste opkoljeni grad.\nSmrt ih je dočekala na Vrbanja mostu, gde je snajperski metak prvo pogodio Boška, a potom i Admiru. On je na mestu izdahnuo, dok je ona ranjena dopuzala do svog ubijenog momka, zagrlila ga i tu skončala.\nSedam dana niko se nije usudio da skloni zagrljena tela dvoje nastradalih Nakon rata, 1996. godine, po želji Admirinih roditelja, njihova tela su prebačena u Sarajevo i sahranjena na groblju Lav. Istraga o ubistvu Admire i Boška nikada nije vođena i njihov ubica nikada nije otkriven.\nNa mestu gde su ubijeni ne postoji nikakvo obeležje, kao podsetnik na iskrenu ljubav koju je rat prerano uništio. Da bi ih sačuvao od zaborava sarajevski rok bend je 2013. godine snimio album, na kome jedna od pesama nosi naziv "Boško i Admira".\nSRBIJA Sećanje na Sarajevski atentat: Srbi izloženi pogromu suseda\nEX YU Nema mesta za Bakira i Divjaka\nEX YU Sarajevo: Vehabija ubio vojnike, pa izvršio samoubistvo\nHRONIKA Optužnica protiv Keljmendija