Poštovani proizvođači pred Vama je kratka prezentacija grupe proizvoda BP CLARIS za bistrenje i proteinsku stabilizaciju vina, vinskog mošta i prirodnih voćnih sokova. Na ovaj način želimo da Vas upoznamo sa proizvodima koji su proizvedeni od pažljivo odabranog visokokvalitetnog bentonita sa preko 90% montmorilonita, aktivnog minerala koji igra ključnu ulogu u procesu bistrenja i proteinske stabilizacije.\nProizvodi iz grupe BP CLARIS su proizvedeni na način da u potpunosti ispunjavaju sve zahteve Međunarodnog enološkog kodeksa (IOC). Koncept BP CLARIS zasnovan je na nekoliko ključnih postavki:\n1. Upotreba vrhunske prirodne bentonitne gline besprekorne čistoće\n2. Strogo kontrolisani uslovi proizvodnje\n3. Poštovanje potreba proizvođača za različitim pristupima bistrenju i stabilizaciji\n4. Ostvarivanje optimalne ravnoteže između delotvornosti i očuvanja senzornih i zdravstvenih kvaliteta vina\nRezultat rada na razvoju proizvoda u skladu sa navedenim postavkama je grupa od četiri Claris proizvoda koji se zasnivanju na kombinovanju kalcijumskog i natrijumskog bentonita čime se dobijaju karakteristike koje uravnotežuju različite zahteve i pristupe proizvođača. Ovakav koncept omogućava proizvođačima i enolozima da odaberu onaj Claris proizvod ili kombinaciju proizvoda koji optimalno zadovoljavaju njihove zahteve koji proističu iz specifičnih osobina sorte, teroara, berbe ali i pristupa tehnologiji bistrenja i proteinske stabilizacije i proizvodnje vina uopšte. Uvereni smo da će Claris-p, Claris-p30, Claris-p50 i Claris-p70 u celosti zadovoljiti i najzahtevnije korisnike i stručnjake i da će uneti novu dimenziju u pristup delikatnom ali i uzbudljivom procesu stvaranja svakog novog vina.\nBentonit iz kog se proizvodi Claris eksploatiše se pažljivim odabirom sa ležišta okruženog netaknutom prirodom i pod našim strogim stručnim nadzorom. Zalihe visokokvalitetnog bentonita garantuju dugoročnu i stabilnu isporuku ujednačenog vrhunskog kvaliteta proizvoda. Sadržaj montmorilonita u bentonitnoj glini koja se koristi za proizvodnju Clarisa iznosi 88-92%, a nivo nerastvorljivih materija je ispod 1% što ovu bentonitnu glinu svrstava u red najboljih u Evropu i u svetu. Claris proizvodi su višestruko i detaljno ispitani u sertifikovanim hemijskim, mikrobiološkim i enološkim laboratorijama u EU na sadržaj elemenata koji mogu štetno da utiču na zdravlje ljudi i na kvalitet vina, mošta i voćnih sokova. Svi dobijeni rezultati su izuzetno povoljni i potpuno ispunjavaju sve zahteve Međunarodnog enološkog kodeksa (IOC) i aktivnih propisa EU kojima se reguliše upotreba pomoćnih supstanci u prehrambenoj industriji. Mikrobiološki testovi su deo redovne procedure kontrole kvaliteta, a bentonit iz kojeg se proizvodi Claris se ispituje i na sadržaj dioksina. Sve provedene analize potvrđuju da naši proizvodi u potpunosti ispunjavaju najstrože uslove za zaštitu zdravlja ljudi.\nVrhunski bentonit besprekorne čistoće\nGlavne karakteristike Clarisa koje ga svrstavaju u red vrhunskih proizvoda ove vrste su sledeće:\n1. Vrlo visok sadržaj aktivnog minerala (88-92%)\n2. Manje od 1% nerastvorljivih materija\n3. Ekstremno nizak sadržaj rastvorljivog Fe\n4. Sadržaj teških metala znatno ispod IOC granica\n5. Mikrobiološka besprekornost.\nClaris-p je kalcijumski bentonit visoke čistoće u vidu finog praha namenjen, pre svega, za bistrenje i stabilizacijsku adsorpciju proteina u vinskom moštu ali se može koristiti i u vinu. Niži pH mošta ili vina (povećana kiselost) neće bitno uticati na efektivnost Claris-p. Claris-p, kod optimalnih doza, čuva i unapređuje senzorna svojstva vina. Stvara vrlo nizak i kompaktan talog. Preporučene doze za odlične efekte su obično 100-200g/100L u zavisnosti od konkretne sorte, berbe i drugih uslova.\nClaris-p30 je kombinovani kalcijumski-natrijumski bentonit visoke čistoće u vidu finog praha namenjen, pre svega, za bistrenjei stabilizacijsku adsorpciju proteina u vinskom moštu (pre početka fermentacije ili dva do tri dana nakon početka fermentacije) sa ciljem smanjenja doza potrebnih u finalnom bistrenju čime se čuvaju poželjna senzorna svojstva vina ali se može koristiti i u vinu (naročito za nežno bistrenje crvenih vina). Claris-p30, kod optimalnih doza, čuva i unapređuje senzorna svojstva vina. Stvara vrlo nizak i kompaktan talog. Uobičajene preporučene doze su 70-120g/100L, a po potrebi i više u zavisnosti od konkretne sorte, berbe i drugih uslova\nClaris-p50 je kombinovani kalcijumski-natrijumski bentonit visoke čistoće u vidu finog praha namenjen za efektivno bistrenje i stabilizacijsku adsorpciju proteina u vinu. Claris-p50 uravnotežuje zahteve proizvođača vina za efektivnim bistrenjem i kompaktnim i srazmerno niskim talogom. Claris-50, kod optimalnih doza, čuva i unapređuje senzorna svojstva vina. Preporučene doze za odlične efekte su 50-100g/100L, a po potrebi i više u zavisnosti od konkretne sorte, berbe i drugih uslova.\nClaris-p70 je kombinovani kalcijumski-natrijumski bentonit visoke čistoće u vidu finog praha namenjen za intenzivno bistrenje i stabilizacijsku adsorpciju proteina u vinu. Claris-p70 sadrži veći udeo natrijumskog bentonita i preporučuje se za finalno bistrenje vina koje je potrebno provesti u srazmerno kraćem vremenu. Claris-p70, kod optimalnih doza, čuva i unapređuje senzorna svojstva vina. Stvara kompaktan i srazmerno nizak talog. Preporučene doze za odlične efekte su 30-90g/100L, a po potrebi i više u zavisnosti od konkretne sorte, berbe i drugih uslova.\nVažan korak u pripremi Clarisa za upotrebu\nClaris se, kao i svaki drugi bentonit, pre upotrebe u vinu mora hidratizovati. Hidratacija je vrlo važan postupak u pripremi Clarisa za upotrebu a postiže se namakanjem i mešanjem Clarisa u vodi čime se dobija stabilna viskozna suspenzija koja je nakon 4-6 časova (a najbolje nakon 12 časova) spremna za dodavanje u mošt ili vino. Najbolji efekti se postižu korišćenjem destilovane vode zagrejane na 40-50 oC u početnoj fazi hidratacije. Upotreba destilovane vode za hidrataciju umesto obične, a posebno tvrde vode, povoljno utiče na delotvornost proizvoda i njegov uticaj na senzorna svojstva vina. Claris se može hidratizovati i u običnoj čistoj i hladnoj vodi. Claris se postepeno sipa u vodu (nikako obrnuto) uz lagano mešanje da se prah ne bi raspršio izvan posude. Cilj laganog mešanja prilikom dodavanja je da se Claris namoči, zatim ostavi neko vreme da postepeno primi potrebnu količinu vode. Nakon namakanja, preporučuje se povremeno mešanje u prvih 3-4 časa i to brzom mešalicom tako da se dobije ravnomerna suspenzija Clarisa u vodi što će doprineti bržoj i potpunijoj hidrataciji a time i delotvornost Clarisa u procesu bistrenja i proteinske stabilizacije. Količina vode potrebna za potpunu hidrataciju Clarisa data je u tehničkim listovima za svaki od proizvoda. Claris-p kao čisti kalcijumski bentonit treba najmanju količinu vode za hidrataciju (2-3 dela vode) dok se količina vode potrebne za dobijanje ujednačene viskozne suspenzije povećava sa udelom natrijumskog bentonita u Claris-u, tako da je za hidrataciju Clarisa-p70 potrebna i najveća količina vode (20 delova vode). slika vino2Kada je reč o pripremi Clarisa za bistrenje, postoje dva pristupa:\n1. Odredi se količina Clarisa koju je potrebno dodati u vino ili mošt i zatim se ta količina hidratizuje na radije opisani način. Claris se u tom slučaju ne meša u periodu od poslednjih 2-3 časa i ukoliko se iznad guste suspenzije pojavi višak vode taj se višak, neposredno pre sipanja u posudu sa vinom, obavezno, pažljivo odlije. Suspenzija se zatim promeša, a ako je pregusta u nju se može dodati manja količina vina uz mešanje.\n2. Drugi pristup je pravljenje tačne suspenzije (najčešće 10%-tne) koja se napravi u dovoljnoj količini i zatim se pre ulivanja u posudu sa vinom, višak vode ne odliva, već se suspenzija dobro promeša i dodaje u vino u količini koja se prethodno izračuna na način da se zna koliko je Clarisa preko suspenzije dodato u vino ili mošt (npr. ako je određeno optimalno doziranje Clarisa 100g na hektolitar vina to znači da nam za bistrenje tog hektolitra treba jedan litar 10%-tne suspenzije Clarisa u čistoj vodi ). Kod potrebnih većih doza Clarisa treba voditi računa o ograničenjima koje propisuje IOC za količinu vode koju je dozvoljeno uliti u vino i prema tome treba praviti odgovarajuće suspenzije putem kojih se unosi manja količina vode sa potrebnom količinom Clarisa, a suspenzija se pre ulivanja u posudu sa vinom može po potrebi razrediti manjom količinom tog istog vina.\nProizvođači vina moraju strogo voditi računa o higijenskim uslovima hidratacije i obavezno pre upotrebe prekontrolisati da je suspenzija ne zagađena i bez mirisa. Svaka od formulacija ima izuzetan kapacitet bistrenja u odnosu na slične konkurentske proizvode zbog čega je vrlo važno provesti test odrađivanja optimalnog doziranja da bi se iskoristile sve prednosti Claris proizvoda sa ciljem postizanja optimalnih efekata bistrenja na ekonomičan način.\nClaris proizvodi su formulisani tako da zadovolje očekivanja i najzahtevnijih proizvođača vina i voćnih sokova. U zavisnosti od pristupa proizvođača vina Claris proizvodi omogućavaju kreiranje optimalne kombinacije za bistrenje u moštu pre fermentacije, za bistrenje u početnoj fazi fermentacije i finalno bistrenje i stabilizaciju nakon završne fermentacije.\nSve analize u enološkim laboratorijama rađene su na različitim uzorcima mošta i vina, od kojih su neki bili vrlo nestabilni tako da su dobijeni rezultati potpuno relevantni za ocenu delotvornosti Clarisa. Urađene su i uporedne analize sa više konkurentskih proizvoda koji spadaju u red najboljih na evropskom tržištu. Enološke analize su, između ostalog, obuhvatile:\nProveru čistoće i stabilnosti suspenzije nakon hidratacije, merenje efikasnosti i optimalnog doziranja za potpunu stabilizaciju, merenje stepena zamućenosti vina, merenje visine taloga, uticaj na pH i uticaj na senzorna svojstva vina.\nRezultati dosadašnjih ispitivanja na moštu i vinima pokazuju da je Claris vrhunski proizvod u svojoj klasi kada je reč o efektivnosti uklanjanja termolabilnih belančevina i svim drugim parametrima i da se može svrstati u red najboljih proizvoda ove vrste koji se nude na tržištu.\nClaris ispunjava sve zahteve Međunarodnog enološkog kodeksa (IOC) koji objavljuje međunarodna organizacija za vinovu lozu i vino (OIV) i podvrgava se redovnoj kontroli kvaliteta i zdravstvene ispravnosti u akreditovanim laboratorijama.\nBENTOPRODUCT DOO posluje u skladu sa ISO 9001:2008, ISO 1400:2004 i OHSAS 18001:2007 i poseduje HALAL i KOSHER setrifikat.


KVAZIKRISTAL IZ A BOMBE | Galaksija Nova\nU testiranju prve atomske bombe u Alamogordu, u Novom Meksiku, 16. jula 1945. stvoreni su „nemogući kristali”, tzv. kvazikristali.\nPrema istraživanju predstavljenom u časopisu Proceedings of National Academy of Sciences (PNAS), tokom „Triniti” testa, koji je bio deo projekta „Menhetn”, došlo je do spajanja okolnog peska, materijala iz opitnog tornja i bakrenih vodova u staklenasti materijal, leguru koja je po događaju nazvana trinitit.\nNaučni tim sa više američkih univerziteta i laboratorija nedavno je u uzorcima crvenog trinitita prikupljenog na mestu eksplozije otkrio prisustvo dvadesetostranog kvazikristala, sastavljenog od silicijuma, bakra, kalcijuma i gvožđa – Si61Cu30Ca7Fe2. Ovaj kvazikristal je najstariji poznati kvazikristal stvoren ljudskim delovanjem, prvi je s takvim sastavom elemenata, a posebno je zanimljivo to što su trenutak i mesto njegova nastanka, iako je nastao slučajno, dobro poznati.\nKvaziperiodični kristali ili, kraće, kvazikristali su lvrste tvari čije se atomske strukture, za razliku od onih u uobičajenim kristalima, ne ponavljaju na regularan način sličan strukturama izgrađenim od cigli. Njihova je struktura uređena, ali nije periodična, u smislu da se ponavlja na neki regularan način.\nAperiodični mozaici, poput onih koji se nalaze u srednjovekovnim islamskim mozaicima palate Alhambra u Španiji, pomogli su naučnicima da shvate kako kvazikristali izgledaju na atomskom nivou. U tim mozaicima, kao i u kvazikristalima, obrasci su pravilni – slede matematička pravila – ali se nikada ne ponavljaju. Dok obične kristalne strukture izgledaju identično kada se translatiraju, odnosno pomaknu po određenim smerovima, kvazikristali imaju simetrije koje su se nekad smatrale nemogućima.\nKvazikristalni uzorak može kontinuirano ispunjavati sav raspoloživi prostor, ali mu nedostaje translacijska simetrija. Zanimljiva odlika takvih uzoraka jeste da se matematička konstanta, poznata kao grčko slovo tau, ili „zlatni presek”, u njima javlja iznova i iznova. Primerice, neki kvazikristali imaju pentagonalnu simetriju pa izgledaju isto ako se okrenu oko bilo koje ose rotacije za petinu punog kruga, što je inače svojstvo dvadesetostranog tela, ikosaedra.\nSvojstva im se bitno razlikuju od svojstava klasičnih kristala. Uprkos tome što su metali, slabi su provodnici električne struje i toplotee, a takođe su i tvrdi i krti. Nakon otkrića njihovih zanimljivih svojstava počeli su se laboratorijski proizvoditi. Među ostalim, koriste se u superizdržljivim vrstama čelika, za izradu slojeva u tavama za prženje i u posebnim uređajima za emisiju svetla, primerice kao emitirajuće površine u LED diodama.\nPrvi ih je otkrio izraelski naučnik Danijel Šektman, za šta je 1996. dobio Nobelovu nagradu. On je još 1982. u veštački stvorenoj leguri otkrio dvadesetostrani kristal u kojem su atomi bili spojeni u uzorak koji je nemoguće ponoviti. Do tada su naučnici mislili da atomski obrasci u kristalima moraju biti simetrični i da se moraju ponavljati (ilustracija dole). „To otkriće je kvazikristale predstavilo kao očaravajuće arapske mozaike reprodukovane na nivou atoma koji se nikada ne ponavljaju”, pojasnio je Odbor za dodelu Nobelove nagrade u komentaru svoje odluke. Šektman je 2013. godine posetio Hrvatsku, održao nekoliko predavanja i dao intervju autoru ovih redaka na temu „Kako Hrvatska pomoću nauke može postati obećana zemlja”.\nOtprilike u isto vreme teorijski fizičar Pol Stajnhard i saradnici počeli su istraživati mogućnost postojanja trodimenzionalnih struktura koje se ne ponavljaju. One su imale istu simetriju kao ikosaedar, telo s dvadeset površi, no bili su sastavljeni od nekoliko različitih vrsta gradivnih blokova koji se nikada nisu ponovili u istom uzorku.\nMatematičar i fizičar Rodžer Penrouz i neki drugi naučnici pre toga su otkrili analogne uzorke u dve dimenzije, koji se nazivaju Penrouzovim popločavanjem. Nakon otkrića 2011. naučnici su sintetisali mnoge vrste kvazikristala, proširujući raspon mogućih zabranjenih simetrija.\nPol Stajnhard i kolege kasnije su pronašli prvi ikosahedrit u prirodi u fragmentima meteorita nađenog u istočnom Sibiru u Rusiji. Pretpostavili su da je meteorit nastao u sudaru dva asteroida u ranom Sunčevom sistemu. Neki od veštački napravljenih kvazikristala takođe su stvoreni sudaranjem materijala velikim brzinama, pa su se Stajnhard i njegov tim pitali da li bi udarni talasi nuklearnih eksplozija takođe mogli stvarati kvazikristale.\nU eksperimetntu „Triniti” 1945. na tornju visokom 30-ak metara detonirana je plutonijumska nuklearna bomba. Toranj je bio opremljen senzorima i kablovima. U eksploziji je stvoren staklasti materijal koji su naučnici nazvali trinitit. Kvazikristali se često sastoje od materijala koji se uobičajeno ne kombinuju zajedno.\nPoput većine poznatih kvazikristala, čini se da je i struktura trinitita legura – materijal sličan metalu koji se sastoji od pozitivnih jona u moru elektrona. To je neobično za silicijum, koji se obično javlja u stenama u oksidisanom obliku: obrtanje oksidacije zahtevalo bi ekstremne uslove, poput jake toplote i pritiska udarnog talasa, rekao je za Nature Linkoln Holister, geoznaučnik Prinstona.\nNakon 10 meseci pomnog istraživanja crvenog trinitita, Stajnhard i saradnici otkrili su malo zrno kvazikristala ikosaedrične simetrije poput one u Šektmanovom izvornom otkriću. „Dominacija silicija u njegovoj strukturi prilično je posebna”, rekla je za Nature Valerija Molinero, teorijska hemičarka sa Univerziteta Juta u Solt Lejk Sitiju. „Međutim, nakon što su u laboratoriji sintetisani mnogi kvazikristali, ono što mi se čini zaista intrigantnim jeste to što su tako retki u prirodi.”\nStajnhard smatra da bi razlog tome mogla biti činjenica da stvaranje kvazikristala uključuje „neobične kombinacije elemenata i neobične rasporede” koji u prirodi mogu nastati samo u ekstremnim uslovima. Zbog takvih svojstava oni bi se mogli koristiti za svojevrsnu nuklearnu forenzičku nauku jer bi mogli otkrivati mesta na kojima se dogodilo tajno nuklearno ispitivanje. Kvazikristali se mogu stvarati i u drugim materijalima koji su nastali u ekstremnim uslovima, poput fulgurita, koji nastaje prilikom udara groma u stene, pesak ili druge sedimente.\nNEVIDLJIVI S PESKOM\nŽENA S MNOGO VARIJACIJA


MULJATORI u problemu: Nema para za NESPOSOBNE i ALAVE | VRANJSKE\nMULJATORI u problemu: Nema para za NESPOSOBNE i ALAVE\n01.06.2020 14:04 » 14:07\nPovodom teksta info Vranjskih „Vlada isisava 1.5 milijadi sa juga Srbije“ svojim opservacijama javio se naš čitalac, očigledno vrhunski poznavalac stvari.\nPojednostavljeno, Info Vranjske su pisale o raskidu ugovora za rekonsrukciju OŠ „Radoje Domanović“, vrednog oko 140 miliona dinara, gubitak ugovora za rekonstrukciju Bolnice u Surdulici, takođe vredne oko 140 miliona dinara i ozbiljne mogućnosti raskida ugovora o rekonstrukciji Bolnice u Vranju vednosti 1.2 milijarde dinara.\nČitalac Info Vranjskih najpre napominje da je republička Komisija za zaštitu prava ponuđača nekoliko puta vraćala dodelu ugovora za „Domanović“ na ponovno odlučivanje, sa obavezom Grada da isplati sve nezadovoljne, koji su se i žalili Komisiji.\n- Te sume nisu male. Bilo je i odluka o obustavi javnih nabavki po ovom pitanju na koje su se ponuđači žalili, pa su im ti troškovi nadoknađivani iz budžeta. Sposobno, nema šta - ocenjuje se u dopisu Info Vranjskim.\nNa kraju je zastupnik grada, gradonačelnik Milenković, doneo je odluku da se radovi na “Domanoviću“ dodele „njegovim favoritima“, grupi ponuđača na čelu sa GAR „Vuki“ iz Žbevca.\nOvaj sagovornik pogrešno optužuje Info Vranjske da su javile da je IG sistem dobio taj posao, (a nisu), a on pojašnjava da se IG sistem žalio Komisiji za zaštitu pava ponuđača.\n- Muljatori su se opet našli u problemu jer su im iz Kancelarije za javna ulaganja najpre nagovestili da neće više da trpe nesposobnost lokalne samouprave, a onda i raskinuli ugovor o rekonstrukciji „Domanovića“. Tako je zatvoren novčanik države, jer za nesposobne i alave nema ni dinara - zaključuje se u dopisu.\nPrema ovom promišljanju, da su prošli Gonzijevi favoriti deca bi ipak imala novu školu. Ovako, ništa.\n- Ali, ništa ni za Gozija i ekipu. Od cele priče stvoreni su samo troškovi koji su pali na lokalni budžet, za ša su direktno odgovorni nesposobni gradonačelnik i njegova bulumenta - kaže naš sagovornik.\nSličnu priču on vidi i oko rekonsrukcije Bolnice u Vranju, sa dodatkom, kako on kaže, „beograđana i ovlašćenog lica iz ZC Vranje“.\n- Uložene pare treba da se delom vrata preko izvođača, za koga se i šteluje dokumentacija. Tu je i Gonzijev čovek zadužen da „skocka“ tender, naročito u vezi dodatnih uslova, baš kao što je „skockao“ i tender za „Domanovića“ - objašnjava naš sagovornik.\nPrema ovoj kontemplaciji, Gonzi bi da „sebi za života podigne spomenik“, uz ne mali „tal i za svoje ljude ovde i za „beograđane““.\nKao orpavdanje ovih svojih reči on ukazuje na činjenicu da još uvek nije dodeljen posao rekonstrukcije ZC Vranje, a lokalna vlast već je dodelila poslove nadzora konzorcijumu firmi među kojima je i vranjski „Elpro“.\nTender za ZC je pao jer su se firme „Credo“ i „Tončev gradnja“ žalile Komisiji za zaštitu prava ponuđača, smatrajući da uslovi konkursa nekoga unapred favorizuju.\nI opet će troškovi ove situcije, oko 600.000 dinara, pasti na teret lokalne vlasti.\nNa kraju ispada da su Info Vranjske pogrešile kada su napisale da se sa juga isisava 1.5 miliijardi dinara.\nOčigledno, ta suma je mnogo, mnogo viša.\nVlada ISISAVA 1,5 MILIJARDI sa juga Srbije\nGonze će nikne nova kuća na\n15:32 | 01.06.2020\nGonze će nikne nova kuća na batketovu imovinu a?


Outhide po istinitoj priči – autentičan festival zanosa i mladosti u Zaječaru – Iza Ćoška – dobre vesti Zaječar\nOuthide po istinitoj priči – autentičan festival zanosa i mladosti u Zaječaru\nizacoskaZajecar јул 29, 2018\nTreći po redu Outhide nedavno održan na platou podno spomenika NOR-a „Vešala“ u Park šumi Kraljevica u dva festivalska dana ugostio je peko 3000 posetilaca, predstavio muziku preko 40 raznovrsnih muzičkih stvaraoca iz cele Srbije, i pokazao dobro poznatu krilaticu da je Zaječar grad bogate muzičke tradicije, a kako stvari stoje i perspektivne budućnosti modernih festivala.\nBrojni posetioci iz okolnih gradova i cele Srbije isticali su da je atmosfera festivala, kojoj specijalnu notu daju neonske dekoracije u šumi, apsolutno neponovljiva.\nU dva festivalska dana na tri odvojene bine publika na „Outhide“-u mogla je da uživa u nastupima dobro poznatih rok grupa poput beogradskog sastava „Kanda, Kodza i Nebojiša“, Multietničke atrakcije, kao i domaćeg autorskog benda „Spins“.\n„Kao i prošle godine, i ove smo publici želeli da predstavimo mešovit muzički aražman, shodno željama domaće publike, odnosno raznovrsnosti zaječarske muzičke scene, koja je oduvek težila da bude inovativna. Tako da uz alternativni rok, kao i hip hop i trep izvođače, možemo da čujemo i nastupe jednih od najperspektivnijih domaćih DJ-jeva, uz naravno već afirmisane izvođače elektronske muzike poput Dejana Milićevića.“- izjavio je Mladen Stefanovski urednički direktor festivala.\nIako je prvi dan Outhide-a kiša pretila da „ukrade“ zabavu na festivalu, energija Zalet stejdza na kome su gostovali članovi grupe „FTP“ pokrenula je karnevalsku atmosferu, a i meterološke prilike su ubrzo postale podnošljivije, tako da je sve bilo spremno za nastup benda „Kanda, Kodža i Nebojiša“, čiji je frontmen ,Oliver Nektarijević tokom dvočasovnog nastupa više puta pohvalio ideju i organizaciju samog festivala. Do jutarnjih časova publiku je nosila energičnost nastupa DJ Fokusa i Sofa kru ekipe na Zalet bini, odnosno nastup Kristine Lalić na Tsaheylu (Tehno) bini.\n„Trudili smo se da i ove godine podignemo lestvicu više što se same estetike, odnosno dekoracija na festivalu tiče, koja je ove godine bila obličena u „syberpunk“ tematiku, i mislim da smo poprilično u tome uspeli, ono što krasi Outhide od njegovog nastanka su upravo netipični dekorativni poduhvati u šumi, koje nastaju iz višemesečnog rada kreativnog tima festivala“- prenosi NIkola Mladenović, idejni tvorac festivala.\nDa se cela festivalska priča ne završi na rok i elektronskom zvuku, potrudili se drugog dana festivala, rep dvojac iz sastava Prti Be Ge, kao i domaći trio „Mugworth“, odnosno Surial. Koji su publiku na Alt bini „naterali“ da skače do ranih jutarnjih sati.\n„Ovogodišnji Outhide rezultat je timskog rada preko desetoro mladih i ambicioznih ljudi Zaječara, uz logističku podršku Timočkog omladinskog centra, odnosno grada Zaječara, u realizaciju ovogodišnjeg festivala uključeno je preko 60 volontera i preko 2000 sati volonterskog rada. Bio je ovo još jedan zahtevan logistički i organizacioni poduhvat, koji smo uspešno rešili“- zaključio je Marko Sibinović, organizacioni direktor festivala.\nOuthide ekipi ostaje da u narednim mesecima radi na promovisanju samog festivala, odnosno pružanju podrške mladim umetnicima iz grada Zaječara da unaprede i pospeše svoj stvaralački rad. I po rečima članova ove organizacije publika u Zaječaru, već u narednom mesecu može očekivati nove projekte iz Outhide kuhinje.\nPrevious ArticleIzložba ZaART u Arhivu Timočke krajine\nNext ArticleNova trim staza na Kraljevici\nPredavanje u zaječarskoj Gostoprimnici\nZašto bojimo Uskršnja jaja?\nNo pazi se traženja ciljeva: traži način života.\nizacoskaZajecar септембар 24, 2017\nJanko pobednik Otvorenog prvenstva Knjaževca\nAtmosfera koja vam je potrebna za idealan vikend!\nizacoskaZajecar фебруар 20, 2018


Četverosoban stan u ulici Josipa Vancaša, Centar - Nekretnine - Stanovi - Sarajevo - Centar - OLX.ba\nČetverosoban stan u ulici Josipa Vancaša, Centar\n28.09.2020. u 11:01\nMETROPOLA NEKRETNINE Vam nudi veliki, salonski stan na odličnoj lokaciji, ulica Josipa Vancaša, (Skerlićeva), Centar\nProdajemo vrlo lijep, komforan, salonski stan površine 124m2. Stan se nalazi na prvom spratu zgrade austrougarske gradnje izgrađene na raskrižju ulica Josipa Vancaša i Hadži-Idrizova. Perfektna lokacija, spratnost i lijep pogled iz stana su osnovne karakteristike ove nekretnine, međutim bitno je istaći da stan zauzima cijelu etažu prvog sprata zgrade koja broji samo četiri stambene jedinice. Stan nije renoviran, ali ima razvedeno plinsko etažno grijanje i djelimično promijenjenu vanjsku stolariju. Posjeduje četiri vrlo komforne prostorije karakteristične za zgrade iz austrougarskog perioda gradnje, jedno veliko kupatilo, kuhinju sa trpezarijom i ostavom, te toalet i veliko predsoblje. Veliki prozorski otvori i trostrana orjentacija, u kombinaciji sa visokim stropovima stan čine izuzetno svijetlim, prozračnim i ugodnim za boravak. Zbog malog broja stanova i naravno savjesnih stanara, haustor zgrade je vrlo uredan.\nPlinsko etažno grijanje. Vanjska PVC i drvena stolarija. Unutrašnja izvorna drvena stolarija. Parket u sobama. Keramičke pločice u kupatilu i toaletu. Interfon.\nStan se nalazi na prvom spratu stambene zgrade koja se sastoji od suterena, prizemlja, dva sprata i potkrovlja (tavanske prostorije). Nalazi se u ulici Josipa Vancaša, odnosno na samom raskrižju ulica Josipa Vancaša i Hadži-Idrizova, dijelu grada poznatijem kao Džidžikovac. Poznavaoci lokacije svakako znaju sve kvalitete i prednosti, a za one koji lokaciju poznaju manje, riječ je o jednoj od najatraktivnijih ulica i općenito jednom od najatraktivnijih centralnih dijelova grada za život i stanovanje. U neposrednoj blizini zgrade u kojoj se stan nalazi smještene su ambasade Austrije, Francuske i Italije, Druga Gimnazija, te mnogobrojne institucije i objekti od posebnog značaja.\nLink na oglas: https://www.metropolanekretnine.ba/oglas/cetverosoban-stan-u-ulici-josipa-vancasa-centar/


Naslov: Remedios Varo Ned 26 Avg - 10:32\nRemedios Varo Uranga ( Španija. Remedios Varo Uranga , 16. decembar 1908 - 8. oktobar 1963 ) je špansko-meksička nadrealna slikarka . Rođena je u Španiji , 1908 , a umire je od srčanog udara u Meksiko Sitiju 1963 godine .\nTokom Španskog građanskog rata pobegla je u Pariz , gde je bila pod snažnim uticajem nadrealističkih struja. Tokom nacističke okupacije Francuske , preselila se u Meksiko 1941 godine . Meksiko je trebalo da bude njenv privremeni smeštaj, ali uprkos tome, tu ostaje do kraja svog života.\nU Meksiku je upoznala lokalne umetnike Fridu Kalo i Dijego Rivera , ali se ona ipak više vezuje sa ljudima koji su proterani iz sopstvenih zemalja i izgnanicima, a posebno će se primetiti njena bliska veza sa Leonorom Karington . Njen poslednji značajan odnos će biti sa austrijancem Valterom Gruenom , koji je boravio u nekim koncentracionim logorima, a kasnije je pobegao iz Evrope . Gruen joj je beskrajno verovao i pružao joj maksimalnu podršku za sav njen rad.\nU delima Remedios Varo, naslikanim posle 1949 godine , ogleda se njen karakterističan zreo stil , prepoznatljiv i duboko zagonetan. Često je radila u tehnici ulja i masonitni ploče, koja je pravila sama.\nUmrla je kada je bila na vrhuncu svoje karijere.\nNaslov: Re: Remedios Varo Ned 26 Avg - 10:33\nTo Be Reborn, 1960\nNaslov: Re: Remedios Varo Ned 26 Avg - 10:34\nPoslednji izmenio Shadow dana Pon 27 Avg - 22:23, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: Remedios Varo Ned 26 Avg - 10:35\nPoslednji izmenio Shadow dana Pon 27 Avg - 22:16, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: Remedios Varo Ned 26 Avg - 10:36\nNaslov: Re: Remedios Varo Pon 27 Avg - 21:37\nNaslov: Re: Remedios Varo Pon 27 Avg - 21:39\nNaslov: Re: Remedios Varo Pon 27 Avg - 22:16\nVampiros Vegetarianos - 1962\nNaslov: Re: Remedios Varo Pon 27 Avg - 22:19\nPortrait of Dr. Ignacio Chavez, 1957\nNaslov: Re: Remedios Varo Pon 27 Avg - 22:20\nNaslov: Re: Remedios Varo Sre 29 Avg - 22:08\nNaslov: Re: Remedios Varo Sre 29 Avg - 22:09\nNaslov: Re: Remedios Varo Sre 29 Avg - 22:11\nNaslov: Re: Remedios Varo Sre 29 Avg - 22:12\nNaslov: Re: Remedios Varo Sre 29 Avg - 22:13\nNaslov: Re: Remedios Varo Sre 29 Avg - 22:14\nNaslov: Re: Remedios Varo Sre 29 Avg - 22:16\nNaslov: Re: Remedios Varo Sre 29 Avg - 22:17\nNaslov: Re: Remedios Varo Čet 30 Maj - 17:02\nNaslov: Re: Remedios Varo Čet 30 Maj - 17:03\nNaslov: Re: Remedios Varo Čet 30 Maj - 17:04\nNaslov: Re: Remedios Varo\nDanas u 19:44 od Zoi


Bence iz Cipra, turizam se na globalnoj razini mijenja - Radio Daruvar\nBence iz Cipra, turizam se na globalnoj razini mijenja\nZa priču o Ginku zna se i u Cipru što nam je jučer u telefonskom razgovoru potvrdio naš daruvarski Moto Robinzon Goran Bence\nTako govori Goran Bence nekih tri tisuće kilometara južnije od Daruvara, otkivajući lokaciju na kojoj je jučer bio\nU prilog ovoj tvrdnji a o usluzi ocjenjenoj kao katastrofalnoj, govori puno detalja\nMožemo informacijski kratko proći odredištima ovogodišnjeg Goranovog putovanja s naglaskom na mjesta koja su ostavila dojam na avanturistu, motoristu i promotora turističke ponude ovih naših destinacija po svijetu\nUz pokazan, a kako Goran, kaže veliki interes za zdravstveni turizam i našu gastro ponudu.\nZanimala nas je i posjećenost u top sezoni destinacija kroz koje je ovog ljeta prošao Bence\nUnatoč telefonskoj vezi koja daljinom gubi snagu, jasan je zaključak slijedom viđenog, i stečenih iskustava Gorana Bencea, da se globalno dosadašnji turizam u svijetu mijenja. Nakon što je došao do najudaljenije točke ovog putovanja, Bence lagano sprema stvari i kreće put Daruvara, a kada ga možemo očekivati ovdje?\nfotografije: Cup od Joy tekst: Irena I.L.\n(Broj pregleda: 165)


VIDEO: Prvi trkaći Tesla izlazi na stazu / Pop Tech / Naslovnica - VIDI Web Portal\nAutor: I.S. Objavljeno: 24.06.2018. 12:58\nU listopadu iduće godine započinju utrke u novoj klasi električnih GT automobila, koje predstavljaju EPCS V2.3 Tesla Model S P100DL sedani, specijalna trkaća izdanja popularnog Tesla Model S automobila. Među specifikacijama navode ubrzanje od nule do stotke za 2,1 sekundu i maksimalnu brzinu do 250 km/h.\nAutomobil je dobio Pirelli P Zero wet/dry gume, a zahvaljujući šasiji od ugljičnih vlakana lakši je od 500 kg, dok je s prednje strane ojačan dvostrukom dozom čelika, a sa stražnje je dobio novo sportsko "krilo", zahvaljujući kojem ima znatno poboljšan downforce i stabilnije držanje na stazi, posebice u zavojima, kao što možete vidjeti u ovom videu.\nTrkaći Tesla će imati bateriju od 100 kWh, koja bi mu trebala omogućiti 90 km vožnje s jednim punjenjem. Svi timovi će imati identičan automobil u vrijednosti oko 300.000 eura, što znači da bi uspjeh u utrkama trebao najviše ovisiti o sposobnosti vozača.\nPrva od 10 utrka prve sezone novog Electric GT natjecanja održat će se u listopadu 2019 u talijanskoj Vallelungi.\nKljučne riječi utrke\tTesla Model S\tsedan\tElectric GT\tEPCS V2.3 Tesla Model S P100DL


Novak: Zlatan je čudo, a ja sam "rosonero" do koske! - BIGportal.ba\n25 Jula, 2021 25 Jula, 2021 0126\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković dao je izjavu i za švedski kanal “Diskaveri + sport”\nNovak je odlično startovao na Igrama u Tokuju, a švedske novinare zamimalo je nešto što nema veze sa tenisom.\nPoznato je da je Novak veliki navijač Milana i prijatelj legende švedskog fudbala, Zlatana Ibrahimovića.\nNa pitanje švedske novinarke šta ima da poruči Zlatanu i igračima Milana uoči nove sezone, Novak je rekao:\n“Moram da kažem da sam njihov veliki navijač, ja sam rosonero do koske! Nadam se da će igrati dobro u Ligi šampiona. Naravno i u italijanskoj Seriji A“.\nJoš jednom je pohvalio Ibrahimovića koji i dalje igra vrhunski uprkos tome što je na pragu 40. rođendana.\n“Ibrahimović mi je veliki prijatelj, on je sjajan ratnik, fenomenalan šampion. Postavio je velike standarde za sve. Igra i u ovim godinamam uprkos povredama i operacijama, sve mu uspeva. To je balkanski mentalitet koji nas vodi ka uspehu“, zaključio je Novak.\nĐoković u drugom kolu olimpijskog turnira u ponedeljak 26. jula igra protiv Nemca Jana-Lenarda Štrufa.\nNovak Djokovic: "I'm a Milan fan and have a red and black heart. Zlatan is an amazing champion and still at his age, despite injuries and surgery keeps going and sets a very high standard" pic.twitter.com/z7k8fKtF33\n— discovery+ sport 🇸🇪 (@dplus_sportSE) July 24, 2021\n“Če” novi selektor Argentine


Drži riječ: Carević poklonio platu djeci koja boluju od autizma – Borba\nPredsjednik Opštine Budva Marko Carević nastavlja da se odriče pripadajućeg dijela zarade u korist građana Budve.\n“Vanja i Minja Kraljević su djeca kod kojih je dijagnosticifiran autizam, oboje imaju smetnje u razvoju, govoru, pokretima.\nPrilikom svakog njihovog odlaska u razne centre za tretmane, preglede i konsultacije neophodna im je novčana pomoć jer njihovi roditelji Stanislav i Olivera Kraljević ne mogu da pokriju sve troškove sami.\nNjima je potrebna posebna ishrana koju moraju imati i posjete logopedima, psihijatrima, defektolozima i drugim stručnim licima.\nS obzirom da je 2. aprila bio Svjetski dan djece sa autizmom i da je Vanji i Minji neophodna novčana pomoć da bi oni nastavili sa tretmanima liječenja, pregledima i kontrolama radi njihovog daljeg razvoja, predsjednik Opštine Marko Carević se odrekao svog pripadajućeg dijela zarade u iznosu od 1.200 evra i donirao ih njima.\nPorodica Kraljević je izrazito zahvalna na ovoj donaciji predsjednika Opštine”, saopšteno je iz kabineta gradonačelnika Budve.


source.ba | Sergej Lavrov na pauzi sastanka sa Kerryjem novinarima donio pizzu i votku\nTokom višečasovnog očekivanja ishoda pregovora Rusije i SAD o situaciji u Siriji, ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrov donio je novinarima picu i votku.\nSAD i Rusija postigle dogovor: Primirje u Siriji nastupa prvog dana Kurban-bajrama\nLavrov: Uspjeh sporazuma o Siriji zavisi od Amerikanaca\n"Da bi se iskupili za devetočasovnu pauzu prouzrokovanu usaglašavanjem američke delegacije sa Vašingtonom, Keri je poslao Lavrovu i njegovom timu picu. Lavrov je picu odnio novinarima, koji su od njega zatražili votku", napisala je portparol ruskog ministarstva inostranih poslova Maria Zaharova na Facebook profilu.\nLavrova, kako je navela, nije trebalo dugo moliti, imao je kod sebe.\n"Pica je od Amerikanaca, a votka od nas", rekao je Lavrov predajući im obrok.\nTagovi: RusijaJohn KerrySergej LavrovSADSirija


BIVŠI POGLAVAR SPC POVERIO SE DOBRICI ĆOSIĆU: Patrijarh Pavle hteo podelu KiM!\n22:52h FRANCUZ I AUSTRALIJANAC U BORBI ZA TROFEJ! De Minor i Ember u finalu Antverpena!\nUŽIVO NAJNOVIJI KORONA PRESEK U SRBIJI: Najveći skok do sada, 757 novozaraženih, 55\t422\nFoto: Marina Lopičić, EPA/Srdjan Suki\n28.07.2019. 08:00h 28.07.2019. 11:00h\nSvedok - Saopštio sam mu predlog za životnu koegzistenciju Srba i Albanaca i tek kada sam mu rekao za hilandarizaciju srpskih manastira, patrijarh se\nsaglasio s podelom KiM, napisao je Ćosić\nPatrijarh Pavle podržavao je podelu Kosova i Metohije, zapisao je Dobrica Ćosić, bivši predsednik SRJ, u svojoj knjizi „U tuđem veku 2“, koja predstavlja njegove zapise, vrstu dnevnika.\ndobrica ćosićfoto: Dragana Udovičić\nĆosić je u knjizi, za koju je tražio da bude objavljena posle njegove smrti, prepričao svoj razgovor s patrijarhom Pavlom iz septembra 2004.\nKako je naveo, on je patrijarhu izložio svoj predlog za životnu koegzistenciju albanskog i srpskog naroda i tek pošto je čuo i predlog o hilandarizaciji srpskih manastira, patrijarh se „saglasio s teritorijalnom podelom KiM“.\n- Skoro će dve godine od poslednjeg razgovora s patrijarhom. Juče me pozvao da dođem u Patrijaršiju u 11 sati. Patrijarhov šef kabineta, uvek ljubazan i ozbiljan Momir Lečić, sačekao me na stepeništu Patrijaršije. Tu zvaničnost potvrdio je patrijarh, koji me je sačekao stojeći na sredini svog kabineta - navodi se u knjizi, kao i:\npatrijarh pavlefoto: Profimedia\n- Pitao me je da li sam saglasan sa stavom Crkve o neizlasku Srba na izbore za kosovski parlament. Rekao sam da sam i ja savetovao Srbe da ne idu na izbore, jer su robovi i logoraši. Besmisleno je da logoraši biraju kandidate za komandante svojih logora. Onda sam mu izložio svoj predlog za životnu koegzistenciju albanskog i srpskog naroda. Pažljivo me slušao i tek kada sam mu izložio predlog o hilandarizaciji srpskih manastira i našem demografskom padu, on se saglasio s teritorijalnom podelom Kosova i Metohije. I on je ubeđen da Šiptari i Srbi ne mogu da žive zajedno, niti veruje u ideju pomirenja sadašnjih naraštaja.\nĆosić navodi da su demografske činjenice bile za patrijarha glavni argument da se od južne srpske pokrajine spase bilo šta.\n- Te katastrofalne demografske činjenice bile su za patrijarha Pavla glavni argument da se od Kosova nešto spase jer za rat nismo spremni, niti za Kosovo treba ratovati. Njegovo mirenje s mojim predlogom smatram dokazom da su Srbi u duhu izgubili Kosovo - zapisao je Ćosić i dodao da je poglavara SPC podsetio da Crkva nije ništa uradila na organizovanju međunarodnog skupa o univerzalnim, hrišćanskim vrednostima pravoslavne i srpske duhovne baštine na KiM.\nDušan Janjić ĆOSIĆ KADRIRAO PREKO CRKVE\nAnalitičar Dušan Janjić kaže da Dobrica Ćosić jeste iznosio patrijarhu Pavlu ideju podele Kosova, ali da to nije bio primarni deo razgovora - suština tog razgovora bilo je kadriranje u južnoj srpskoj pokrajini.\ndušan janjićfoto: Beta/Medija centar Beograd\n- Ćosić nije objavio ceo razgovor s patrijarhom. Podela Kosova nije bila primarni deo razgovora, već Ćosićeva intervencija da sačuva Nebojšu Čovića na čelu Koordinacionog tela za KiM. On je hteo da Sabor stane iza te njegove odluke da Čović ostane glavni za KiM. Nebojša Čović bio je na čelu tog tela još oko godinu dana - kaže Janjić.\nMilivoje Pavlović ĆOSIĆ I PATRIJARH SU RAZGOVARALI O KOSOVU\nProfesor Milivoje Pavlović, autor dveju knjiga o Dobrici Ćosiću „Ogledalo Dobrice Ćosića“ i „Pisma s dvostrukim dnom“, kaže u razgovoru za Kurir da su Ćosić i patrijarh Pavle bili veoma bliski i da su često razmenjivali mišljenja o aktuelnim stvarima.\nmilivoje pavlovićfoto: Dragana Udovičić\n- Naravno da su često razgovarali i o Kosovu, pošto je Ćosić za širu javnost već potvrđen kao pouzdan hroničar, i ovaj zapis iz 2004. o kome vi govorite može se uzeti kao verodostojan. O deobi Kosova Ćosić piše već od 1981, iz spisa, zapisa i razgovora koje sam ja vodio s njim, on je obrazlagao stav da su velike demonstracije na Kosovu iz ‚81. samo nastavak procesa koji je počeo mnogo ranije. Ćosić je otvoreno govorio o razgraničenju s Albancima po etničkom i istorijskom principu - kaže Pavlović i dodaje:\n- Ćosić je bio blizak sa svim srpskim patrijarsima, sa Germanom je bio veoma blizak, sa patrijarhom Pavlom, kao i sa sadašnjim patrijarhom Irinejem. Patrijarh Pavle nije bio mnogo govorljiv, a to što je on rekao, mora se uzeti kao stvar koja je promišljena.\nKurir.rs/Katarina Blagović Foto: Marina Lopičić EPA/Srdjan Suki\nVUČIĆ: Stanje na KiM 10 puta teže nego u vreme Ćosića i Đinđića, izašao sam sa predlogom znajući da ću politički platiti glavom\nVUČIĆ U SVOJSTVU GRAĐANINA PODNOSI INICIJATIVU VLASTIMA U BEOGRADU: Ulice za Ćosića i Ekmečića\nPatrijarh PavleDobrica ĆosićKosovo i Metohijapodela Kosova i metohije\nFRANCUZ I AUSTRALIJANAC U BORBI ZA TROFEJ! De Minor i Ember u finalu Antverpena!\nCECA SA PRIJOM I SNAJKOM BOGDANOM UŽIVA U IZLASKU! Danijela Rodić stigla na Kipar, tu je i mali Željko: Uživaju za sve PARE! VIDEO 1\nSTANIJA TRAŽILA ZAŠTITU ZA MAJKU I BRATA ZBOG KRISTIJANA?! Dobrojevićka uplašena za svoju porodicu, preduzela OVAJ KORAK? 2


Laguna - Bukmarker - Nova izdanja Laguninih autora - Knjige o kojima se priča\nNa knjižarskim policama uskoro će se naći dvanaesto izdanje avanturističkog romana Uroša Petrovića „Deca Bestragije“. Ovo je uzbudljiva, duhovita, a na momente i zastrašujuća avantura, koja je oblikovana kao do sada neviđena mešavina pustolovine, fantastike i mistike. Grupa dece, koja je po mnogo čemu posebna, živi zahvaljujući jednoj mračnoj, dobro čuvanoj tajni...\nU štampi je deveto izdanje jedne od najlepših knjiga omiljenog pisca za decu Ljubivoja Ršumovića – „Ujdurme i zvrčke iz antičke Grčke“. Ako ste još mali i čuli ste za Tritona, Orfeja ili Sfingu ali ne znate ko su oni i zbog čega su važni, pridružite se ujdurmama i zvrčkama koje prave slavni grčki junaci i bogovi. Ako ste već odrasli i poznat vam je svet mitova i legendi, biće vam zanimljivo da ih upoznate na još jedan, drugačiji način.\nDeveto izdanje doživeće i knjiga pesama, priča i poema za decu „Nećeš mi verovati“ Branka Ćopića. Bezbroj se čudnih stvari dozna i vidi kad se nad zemljom rašire krila svemoćnog i svevidećeg zmaja Fantazije. Mačak Toša, Žuća, Šarov, Ježurka Ježić, Mjesec i njegova baka, pijetao i mačak i drugi junaci povešće vas u poučne i zabavne avanture – sve do nezaboravnog vašara u Strmoglavcu!\nRoman „O vukovima i senkama“ Branislava Jankovića doživeće osmo izdanje. Glavni junak romana Sibin Marković Vuk, penzionisani major srpske vojske, iniciran je u „Verne“, organizaciju koja vekovima čuva drvenu kutiju koja skriva Tajnu i Mudrost. Prema njoj aspiracije ima i glavna junakinja Senka Bogdanović kao pripadnica antiterorističke organizacije Srpske pravoslavne crkve. U borbi za moćnu posudu koja krije tajnu spoznaje učestvuju i templari, komunisti i neke veoma poznate istorijske ličnosti.\nU prodaji će se uskoro naći šesto izdanje knjige „Zamalek“ Dejana Tiago-Stankovića. „Zamalek“ je roman koji se u prvom trenutku čini kao putopis pun opisa čudnih običaja, leksikon egzotičnih pojmova ili nekakav uvrnuti bedeker o Egiptu. U srcu Kaira, na ostrvu usred Nila, decenijama je postojala antikvarnica krcata svakojakim blagom kao Ali-babina pećina. Radnju, najčuveniju u tom delu sveta, vodili su Kosta, glasoviti egiptolog, i njegova poćerka Arna sve dok kismet, zbog nekih Kostinih misterioznih greha, nije odlučio drugačije.\nZbirka pesama za decu „Kišni glistac“ našeg popularnog glumca Andrije Miloševića doživeće peto izdanje. Šta se dogodilo sa hrabrim kišnim gliscem koji je krenuo da ispita koji to strašni stvor živi u šumi? Kako se ćure našlo usred bure? Ko je pronašao zlatnog zmaja? Odgovore na ova pitanja naći ćete u zabavnim pesmicama Andrije Miloševića, a kroz smeh shvatićete svu važnost i snagu iskrenog prijateljstva.\nU štampi je peto izdanje knjige „Đubre“ Marka Vidojkovića, koja nastavlja da obara sve rekorde čitanosti. Godine 2018. epidemija superkuge započinje u Srbiji, u Beogradu, na divljim deponijama smeća, i preti da se proširi na ceo svet. Dragiša, brutalan i neuračunljiv operativac tajne službe, „srpski psiho“ i siva eminencija za predsednika Srbije, pozvan je da reši stvar. Uz furiozan ritam, političku nekorektnost, iščašeni crni humor, Vidojković ponire duboko u psihopatologiju neimenovanih likova, koji su iz senke u velikoj meri preoblikovali posttranziciona društva na ovim prostorima.\nRoman „Lagum“ Svetlane Velmar-Janković prati golgotu jedne beogradske porodice u dramatičnim danima tokom nemačke okupacije u Drugom svetskom ratu i neposredno posle oslobođenja zemlje i dolaska komunista na vlast. U „Lagumu“ se snažno i umetnički ubedljivo tematizuje propadanje građanske Srbije, izvitopereni moral, pogled na svet, pa i jezik u vremenima ideološke zaslepljenosti, prividne jednakosti i pobedničke pravde. U štampi je drugo izdanje ovog romana.\nDrugo izdanje doživeće i knjiga „Nož“ Vuka Draškovića. Progovarajući prvi put posle Drugog svetskog rata bez ideoloških predznaka o zločinima četnika i muslimana i o paradoksima zajedničkog života pripadnika različitih nacija i vera u posleratnoj Jugoslaviji, Vuk Drašković iznosi uzbudljivu priču o krizi identiteta, uz tezu da puko rođenje ne određuje čovekovu sudbinu i ne priprema ga za kasnija opredeljenja u životu, niti za pripadnost nekoj veri ili naciji.\nUskoro će se u prodaji naći i drugo izdanje romana „Izdana“ hrvatske autorke koja piše pod pseudonimom Kejt Mičel. Danijela Subotić, mlada zaljubljena žena, ima posao koji obožava i muškarca koga voli najviše na svetu. Onda je ostala u drugom stanju i saznanje da će uskoro postati majka ispunilo ju je blaženstvom za koje nije ni znala da postoji. „Nisam spreman za dete“, rekao je njen izabranik Petar i srušio joj ceo svet. Bio je to početak napornog puta kroz život na koji je nevoljno krenula.\nLagum Svetlana Velmar-Janković


Dimnjaci :: Daibau.rs\nImenik > Instalacije\t> Dimnjaci\nponuđači, zidari, monteri dimnjaka po celoj Srbiji\nPoslednji projekti za ponuđače, zidare, montere dimnjaka\nPre\t3 sata i 3 minuta\tProhromski dimnjaci\nIzrada prohromskog dimnjaka\nPoštovani, potrebna izrada i montaža prohromskog dimnjaka u koji bi se ukljucio sporet na drva na visini od 2 metra i da izadje na krov .Uslovi za ...\nSarađujemo sa 35 preduzećima, vaše mišljenje nam mnogo znači\nBrzo Efikasno i Profesionalno.......\nSve da uradili kvalitetno i kao dogovoreno\nDimnjaci - Korisne informacije i saveti\nDimnjak je sastavni deo sistema grejanja čiji je zadatak da odvodi dim, odnosno gasove koji se stvaraju sagorevanjem u ložištu. Dimnjak mora da podnosi visoke temperature, vlagu, kiseline te nanose od padavina. Mesto dimnjaka određuje u odnosu na to gde je ložište, po mogućstvu što bliže slemenu, centralnom mestu u objektu mada dimnjak može biti i zaseban element na spoljnoj strani kuće. Dimenzije dimnjaka su uglavnom određene građevinskim i protivpožarnim propisima, ali se uopšteno može reći da se obim dimnjaka određuje prema visini kuće, jačini grejnog tela, visini veznog elementa, odnosno, rastojanja između ložišta i dimnjaka te vrsti energenta. Po materijalima od kojih su dimnjaci, zapravo dimna cev, razlikujemo šamotne i one od tehničke keramike koji odlično podnose visoke temperature i kiseline te mogu da se koriste za sve vrste ložišta kao i goriva. Dimnjak ima osnovu, noseću konstrukciju, kućište, dimovodne cevi, termoizolaciju i kapu. Druga vrsta su dimnjaci koji imaju prohromsku cev te se brzo greju i brzo hlade i u njima se ne stvara kondenzacija. Dimovodne cevi su uglavnom od nerđajućeg čeličnog lima jer su lagane i lako se montiraju, a dugotrajne su. Pogledajte i druge savete koje smo vam pripremili, a cene dimnjaka možete videti u kalkulatoru. Naravno, uvek se možete obratiti i našim stručnjacima i oni će rado odgovoriti.\nZašto je redovno čišćenje dimnjaka neophodno\nPrednosti montažnog dimnjaka


SVE JE PANK I SVE JE POEZIJA - MILICA magazin\nMUZIKA, POEZIJA, UMETNOST\nTekst: ANA DAJIĆ\nBeogradska pesnikinja i muzičarka Ognjenka Lakićević nedavno je objavila novu zbirku poezije Ljubavna pisma Guglu, a 1. aprila nastupa u Domu Omladine sa svojim bendom Autopark. U razgovoru sa Anom, otkriva svoje muzičke uticaje i inspiracije.\nIstovremeno je i najteže i najlakše predstaviti ljude koje voliš. Ako bih Ognjenku Lakićević opisala kao filološkinju, pesnikinju i pevačicu bendova Autopark i B strane, izostavila bih mnogo; a ako bih ‘pak pomenula da lepo crta, obožava životinje i muziku, opet bih upala u istu zamku da nisam rekla dovoljno.\nVerovatno je najbolje opisuju njene pesme koje možemo čitati u zbirkama poezije Ispod stepeništa (2002), Ulubljenja (2007), Troje (2016) i Ljubavna pisma Guglu (2016), ali i zbirkama pesama koje spaja sa muzikom u već četiri albuma njenog benda Autopark.\nPovremeno na društvenim mrežama podeliš isečke iz tvog tinejdž dnevnika u kojima se, između ostalog, osvrćeš na muziku koja te je definisala. Pominješ pregršt bendova, ali i pojedinačnih ličnosti. Da li ti je ikad bilo važno kog je roda neki izvođač?\nKada sam bila neki peti razred osnovne i krenula da otkrivam samostalno bendove i muziku, a prerasla Nove fosile, nisam pravila razliku, kao što to ni sada ne činim, da li su muzičari muškarci ili žene. Ipak mi se čini da sam se u tom potpuno krhkom periodu identifikovala sa tuđom krhkošću koja mi je istovremeno davala i snagu i da sam se možda više identifikovala sa svojim polom, čisto kao neko ohrabrenje, majčinska, sestrinska figura, ili uzor, a i u to vreme sam imala manje kontakta sa muškarcima pa sam ih manje razumela, više sam kao gradila neke slike slušajući muške izvođače i pravila templejt momaka kakvi će mi se kasnije dopadati.\nAli zaista, ponavljam, nebitno mi je da li je muzičar muško, žensko ili transrodna osoba. Kao što mi je nebitno koja je vrsta muzike, ako mi se pesma dopada. Smatram da je mene kao nekog autora to što sam žena podjednako odredilo kao i to gde sam odrasla, ko su mi roditelji, šta sam čitala i slušala, s kim sam se družila, s kim sam bila u vezi. Počela je da me nervira više ta diskriminacija, od važne ideje borbe za pravdu dolazimo u jednu bizarnu situaciju u kojoj je prvobitni smisao toliko mutirao da ljudi kreću da se bave nekim marginalnim stvarima kao što su žensko pismo, ženski bendovi, k’o da je neki cirkus u pitanju. Razumem odakle potreba dolazi, ali to toliko isticanje je dovelo do toga da i mene posmori, nasilno uterivanje korektnosti je dosadno i neproduktivno, a mislila sam da ništa što ima veze sa pravdom nikada neće moći da me smori. Ne mogu da budem radikalna, previše preispitujem sve, a posebno to na osnovu čega neko misli da je u pravu, izgovara svoje stavove kao da su jedina istina, a ne tiču se samo najsubjektivnijih parametara kao što su osećanja ili jedinih objektivnih parametara kao što su neki egzaktni podaci. Ne možeš da budeš radikalan ako sve sagledavaš iz hiljadu uglova, mada razumem potrebu za radikalizmom, nekad i sama dobijem poriv za istim, ali to iz mene onda govori afekat, a afekat obično proizvodi konflikte, a ređe rešenja.\nI pozitivna diskriminacija je diskriminacija. Ali, svi smo mi diskriminatori u nekom smislu, evo, ceo svet ima problem sa ejdžizmom. Osim ako ta informacija nije od suštinskog značaja, broj godina bilo koje punoletne osobe me ni na koji način ne zanima i ne razumem ono, godine u zagradi, starosna ograničenja raznih vrsta, kao ni ostale oblike društvenog terora. A oni tekstovi ‘ima 45 godina i još se nije raspala’ bi trebalo da snose neke sankcije za mentalni genocid. Jednog dana će to biti neprihvatljivo.\nPa ipak, postoji mnogo muzičarki zbog kojih muziku danas sluša i gleda drugačije. Počele smo sa Suzan Vegom…\nSlušajući muziku i otkrivajući je, meni se TOLIKO mnogo stvari dešavalo, unutar mene, da su sva dešavanja po školi i školskom dvorištu bila tako efemerna u odnosu na to. Gorela sam i morala sam sve da zapisujem u dnevnik jer nisam znala šta ću sa toliko emocija, nekad sam se osećala kao da mi se ono moje premršavo dečje telo toliko naduje da ću eksplodirati ako ne iskrvarim malo po papiru. Danas je slično, samo imam više prijatelja.\nSuzan Vega je bila jedna od prvih muzičarki u tom mom procesu otkrivanja muzike u kojoj sam našla sve što mi je bilo potrebno: stav, dobru muziku, pametne i kvalitetne tekstove, i, ono što me je posebno fasciniralo, što njena pojava, onako stidljivo lepa i nekako studiozna, nije bila seksualizovana. Imala sam nekih dvanaest godina tada. Lepa mi je bila ta pristojnost, nenametljivost ali ne uglađenost, stav i, naravno, muzika koja mi se dopala na keca (The Queen and the Soldier, obožavala sam tu pesmu). Nije mi delovala kao tada aktuelne pop zvezde. Madona je, recimo, uvek bila vulgarna i agresivna za moj ukus. Mada je meni i danas većina ljudi vulgarna i agresivna. Danas sve shvatam i razumem da je nekome Madona bila bitna figura u ženskom oslobađanju. Meni nije ništa značila. Dosta godina kasnije sam pročitala Morisijevu uobičajeno neumerenu izjavu kako je Madona bliže organizovanoj prostituciji nego ičemu drugome. Danas mislim da je kurturološki bitna figura, i trebalo je imati snage, upornosti i discipline da bi se sve to izguralo, ali sad pričamo o tome ko je meni lično značio, a ona svakako nije u toj ekipi.\nSuzan Vega nije prodavala seks na taj način već je njen fokus bila muzika i naracija, i to me je ohrabrivalo – da ne moraš da se fufariš okolo da bi se probio. Ili, još važnije – da ne moraš da se probiješ, bar ne u tom klasičnom smislu. Zauzimanje za neke vrednosti je važno. Ili neka emocionalna poruka. Ili, prosto, dobra muzika. Rokenrol u mojim očima može da ima mnogo pojavnih oblika, nije sve u onome šta je očigledno na prvi pogled. Dakle, i The Clash i Suzan Vega.\nNekad mislim da je najteže obući se obično, ponašati se pristojno a uspeti da te neko čuje jer govoriš važne stvari i možda nekome pružaš utehu. Hrabrost je najvažnija. To je zajednički imenitelj onoga šta mi se dopada.\nSuzan Vega je napravila MTV hit, sećaš se pesme Luka, a tekst nije bila o frajeru koji je kulira a onda se ona još više loži na njega, već o detetu kojeg fizički zlostavljaju roditelji. To je potresna pesma napisana u prvom licu jednine, a potresna je jer je ton pesme tako smiren, kao da je taj mali Luka potpuno pomiren sa svojim životom, nije mu baš jasno što dobija batine, ali se saživeo sa tim. MTV hit, devojka sa šeširom sarakejastog i melanholičnog izgleda i još melanholičnijeg glasa, a smatram da je u tome postojao i neki subverzivni potencijal. Smatram da su ta njena prva dva albuma važna, vivisekcija usamljenosti i otuđenosti, što je meni sa dvanaest, trinaest godina bila centralna tema. A i mnogo posle.\nPosebno mi je bila upečatljiva priča o Krisi Hajnd iz benda The Pretenders, čiji novi album “Alone” zvuči predivno. Dopisivale smo se dugo, o njoj i mnogim drugima.\nJedan od tih momenata za koje se jasno sećam da sam zapisala kako osećam da mi se život menja je kada sam u Robnoj kući Beograd kupila album Pretenders-a ‘’Learning to Crawl’’. Divila sam joj se tada, sad još više. I dan danas je to moja omiljena pevačica, omiljena žena u rokenrolu, jedan beskompromisni stav bez prenemaganja, ali i bez frustraške jalove agresije ili preseksualizacije. U ipak većinski konzervativnoj i patrijarhalnoj Americi, ona je i dalje bela privilegovana žena koja je preuzela odgovornost za svoj život, svoj posao i svoje stavove i sama svojim radom uradila za ‘žensko pitanje’ više nego mnogi projekti.\nMogu da se prisetim žena koje su meni značile: Kim Dil iz Pixies. Ona je legenda, ona mi je bila san snova! I sad kad gledam onaj spot za Velouria, ja one muškarce ne vidim, vidim samo nju, onako lepu, sa stavom kamiondžije i osmehom anđela. Tina Vejmut iz Talking Heads, Tanita Tikaram, jao, onaj prvi album mi je slamao srce, Liz Frejzer iz Cocteau Twins, Natali Merčant iz 10 000 Maniacs… Pa samo jedna pesma Džoan Baez, Diamonds and Rust, bila mi je dovoljna da budem trajno dirnuta, iskreno očarana. Napraviti tako emotivno kompeksnu pesmu, napisati tako vrhunsku poeziju, kao i muziku koja toliko korespondira sa tim tekstom, provodi te kroz slike i osećanja koja se menjaju, svaki put kad čujem tu pesmu još mi se više dopadne. Kakav osećaj za dramaturgiju, kakva emocionalnost, kakva muzičarska i emotivna inteligencija…Tu pesmu uvek dam kao briljantni primer savremene poezije kada pričam sa polaznicima radionice poezije koje držim. Ne mora da im se dopadne, ali želim da razmisle o komponentama koje čine tu pesmu.\nUh, grozno mi je da nabrajam ovako jer ću nekoga izostaviti pa neću moći da spavam, posle se osećam kao da sam nekom ukrala pare. Mislim, ne znam kako je nekome ukrasti pare, ali zato sam prestala da pravim liste, da se ne ogrešim o nekoga. Ne kao da će to njih da ošteti, ali meni posle bude krivo kad se setim da sam nekog meni važnog izostavila.\nZnam zasigurno da je i Ognjenka nečiji snažan muzički uticaj i inspiracija. Sa svojim bendom Autopark ima KONCERT 1. Aprila u Domu omladine Beograda. A ako više volite da pišete, možete se prijaviti do 5. aprila na pesničku RADIONICU “Anonimni pesnici” koju Olja vodi.\nCRTEŽ: OGNJENKA LAKIĆEVIĆ\n“sve je pank i sve je poezija\nosim knez mihajlove, trga republike, ade ciganlije\nizbačena sam iz redova\nverskih praznika kada bi svi da se dodvore bogu\ni banaka u koje ulazim želeći da je u njima sve moje\nskupštine koje stalno zamišljam u plamenu\ndok na klupi u parku preko puta uživam u prizoru\nkoji traže da se lome tuđe kosti\ntvoja rezgniranost koja liči na mir\nne postoji ništa lepše na svetu od tebe\nsamo je ambalaža malo drugačija\ni razbacujem se savetima, ohrabrujem,\nbahato nudim rešenja za sve prisutne,\njedan od njih, plavooki, donosi mi pivo\ni pre nego što sam popila prethodno\nja pogledam u njih, menjala bih sve za tebe\nja mislim na toma ali vidim on priča o polu\nsve mi je jedno, i pol i tom su u redu\nnego isto to samosvakosam u svojoj kući\nmi smo oni pametni u sebi\nodlazim kući, tamo tiho dišu knjige\ni drugih zvukova nema\nponavljam u sebi reč ‘zajedništvo’\njoš jedna od stvari u koje ne verujem noćas mi spasava život\nOgnjenka kao gost u 61. emisiji Dirižabla\n#AUTOPARK #INTERVJU #LJUBAVNA PISMA GUGLU #OGNJENKA LAKIćEVIć #POEZIJA #ROKENROL


Pomoc | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Pisma citalaca od 2001. godine Pomoc\n7. маја 2002.\nzovem se Vladimir Ilic,zivim i radim u Nisu.\nPre nepunih dva meseca sa grupom kolega osnovali smo malu producentsku kucu koja se bavi izradom dokumentarnih(pretezno istorijskih)filmova,reportaza i kratkih serijala emisija. Jedna smo od retkih skolovanih TV ekipa u zemlji i jedna od najboljih TV ekipa u Nisu.\nZavrsio sam TV reziju na umetnickoj radionici “16:9” iz Beograda ciji su predavaci eminentni profesori sa FDU iz Beograda.\nOstatak ekipe je skolovan u obrazovnom centru RTS-a koji je u vreme vladavine Slobodana Milosevica prestao sa radom i postoji jos samo na papiru.\nUpravo radimo na proizvodnji dokumentarno filma o Nikoli Kalabicu po knjizi “Istina o Kalabicu” autora Miloslava Samardzica koji je i koscenarista ovog filma.Ovim filmom zelimo da skinemo ljagu sa imena Nikole Kalabica koji je najvise blaceni nas vojskovodja u poslednjih 50-ak godina.\nZbog toga sto smo tek krenuli sa radom kao i zbog otvorenog interesovanja za ravnogorski pokret u Srbiji(i dalje je ovo komunisticka zemlja)susrecemo se vrlo cesto sa problemima finansijske prirode i to:\n2.nabavka DV kaseta\n3.dnevnice(smestaj i hrana)\nDa bi smo u dogovorenom roku (sredina avgusta) zavrsili ovaj film potrebne su nam donacije -za Vas skromne a za nas od presudnog znacaja.\nZahvalili bi smo se svakom donatoru time sto bi ste se pojavili na odjavnoj spici filma, kao i na omotima DVD-a i VHS kaseta.takodje bi smo Vas ili vasu organizaciju spomenuli na svim konferencijama za stampu i intervjuima.\nAko ste zainteresovani da pomognete izradu ovog itekako zanimljivog istorijskog i filmskog dela kontaktirajte me na sledecu adresu:lenjin2@yahoo.com ili lenjin2@hotmail.com


Pravilo dodane vrijednosti (VAR)\nKriteriji podrijetla u pravilima za pojedine proizvode, u skladu s kojima se proizvod smatra dovoljno prerađenim u zemlji partneru kada povećanje vrijednosti robe dosegne određenu razinu, izraženo ad valorem postotkom.\nOdredbe u okviru trgovinskih sporazuma kojima se zahtijeva da se roba s podrijetlom mora prevesti izravno s područja jedne stranke u drugo, s ciljem osiguravanja da roba koja dolazi u zemlju uvoza bude ista kao i roba koja je napustila zemlju izvoza.\nAko iz bilo kojeg razloga roba prijeđe ili se zaustavi u zemlji koja nije zemlja partner, može se smatrati da su uvjeti izravnog prijevoza ispunjeni ako roba ostaje pod carinskim nadzorom tijekom tog vremena.\nPravilo o preradi\nKriteriji podrijetla u pravilima za pojedine proizvode. Proizvod se smatra proizvodom s podrijetlom ako je podvrgnut određenim postupcima prerade koji su navedeni u pravilima za pojedine proizvode.


Istraživanje: Lokalni mediji najvažniji resurs za široku demokratizaciju društva | Tuzlanski.ba\nIstraživanje: Lokalni mediji najvažniji resurs za široku demokratizaciju društva\nDijeljenja: | 26.9.2018. u 19:43\nLokalni mediji brojčano čine više od dvije trećine medijske scene u BiH i predstavljaju primarni izvor informiranja građana o radu lokalnih vlasti, političkim, ekonomskim i drugim društveno relevantnim temama iz života lokalne zajednice, pokazalo je istraživanje koje je provedeno u okviru projekta “Lokalni mediji – neovisni i slobodni glasovi demokratizacije”.\nNaime, kao prvu fazu projekta, Centar za građansku suradnju (CGS) Livno i Centar za razvoj medija i analize (CRMA) – online magazin Žurnal, Sarajevo, uz podršku IMEP programa, proveli su istraživanje informativnih potreba, mišljenja i stavova građana o lokalnim medijima.\nIz CGS-a Livno istaknuli su kako lokalni mediji i njihova publika predstavljaju jedan od najvažnijih resursa za široku demokratizaciju društva i bh. medijske scene.\n“Ako valjano vrše svoju informativnu funkciju, lokalni mediji su ključni mehanizam putem kojeg građani mogu sudjelovati u javnom životu zajednice, artikulirati svoje interese i potrebe, te kritički promišljati o vlastitom životu i životu zajednice”, kazali su iz CGS Livno.\nZbog toga je, dodali su, jačanje neovisnosti lokalnih medija ključna potreba u cilju jačanja cjelokupne medijske scene u BiH, te promicanja ideje neovisnog i slobodnog novinarstva, a publika lokalnih medija predstavlja značajan resurs u gradnji i unaprjeđenju demokracije.\nS tim u vezi izdana je brošura o Istraživanju informativnih potreba i stavova građana o lokalnim medijima.\nInače, spomenuto istraživanje rađeno je online i direktnim anketiranjem građana na upitniku sa zatvorenim odgovorima. Ponuđeno je 18 pitanja od čega su 4 demografska i 14 tematskih.\nAnketu su popunile 563 osobe starije od 16 godina iz 56 bh. općina i gradova dok je analizu istraživanja izradio Radenko Udovičić iz Media Plana.\nRezultati istraživanja predstavljeni su lokalnim medijima, predstavnicima lokalnih vlasti i NVO iz jugoistočne Bosne i Hercegovine na dva okrugla stola održana u Livnu i Mostaru.\nKljučne riječi: istraživanje, Lokalni mediji


KLAUSTROFOBIČNA KOMEDIJA - | Tickets\n"Čovek obično ne zna kada nešto ili nekoga zavoli..."\nLjubomir Bandović - Sava Odžačar\nNevena Vukes - Nina Herbert\nMarko Janketić / Stefan Trifunović - Vule, milicioner\nZoran Cvijanović / Stefan Trifunović - Jagoša Kraj\nSlavko Štimac - Teja Kraj\nJovana Stojiljković / Nina Nešković - Vesela Kraj\nIgor Grabovica / Milan Gromilić - Leopold Važik\nVanja Janketić - gospodin Grabinjski\nSa Dušanom sam kovao planove da radim Profesionalca, Klaustofobičnu komediju i Lari Tompsona ali sve je palo u vodu. Nije bilo para za kulturu, kao i svake godine. Filmom nismo zapisali ni vreme ni nas.\nZa ove tri decenije kao da je nestalo dobrih ljudi iz našeg susedstva. Bata, Dača, Miša, Žarko, Seka, Sofi… Tri decenije. Osamdesete naša Klaustofobična komedija, danas komedija naše klaustrofobije. Da li se zaista sve toliko promenilo? I da li je zaista toliko vremena prošlo? I da li sam zaista zavoleo teatar…?\n(Izvor: zvezdarateatar.rs; Facebook: @zvezdarateatar)


Novi NAV Express još povoljniji za preduzeća u Srbiji – Personal magazin\nSva mala i srednja preduzeća tokom aprila i maja će moći da nabave Microsoftov poslovni paket Dynamics NAV Express 5.0, rešenje koje će im pomoći u optimizaciji poslovanja, po cenama…\nSva mala i srednja preduzeća tokom aprila i maja će moći da nabave Microsoftov poslovni paket Dynamics NAV Express 5.0, rešenje koje će im pomoći u optimizaciji poslovanja, po cenama nižim i za do 25 procenata\nSva mala i srednja preduzeća u Srbiji će ovog proleća imati priliku da po promotivnim cenama nabave Microsoft Dynamics NAV Express, poslovni informacioni sistem posebno prilagođen njihovim potrebama, nastao kao derivat Microsoftovog ERP rešenja Dynamics NAV kojeg koristi preko 100 preduzeća u Srbiji. Promotivna ponuda za verziju 5.0 ovog Microsoftovog poslovnog paketa trajaće do 25. maja 2009. godine i podrazumeva cene paketa niže i za do 25 procenata.\nNovi NAV Express još povoljniji za preduzeća u Srbiji was last modified: April 3rd, 2009 by Redakcija


Pješacima u Banjaluci za prekršajne naloge naplaćeno 18.120 KM - BIGportal.ba\n4 Avgusta, 2020 4 Avgusta, 2020 026\nU prvih šest mjeseci ove godine na području grada Banjaluka pješacima je napisano ukupno 448 prekršajnih naloga, potvrdila je za “Nezavisne” Danijela Mučibabić, portparol Policijske uprave Banjaluka.\nPrema njenim riječima, ukupna finansijska vrijednost napisanih kazni pješacima iznosi 18.120 KM.\n“Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske u okviru svojih poslova i zadataka sprovodi niz preventivno-represivnih aktivnosti u cilju podizanja svijesti kod građana da prilikom prelaska kolovoza koriste obilježeni pješački prelaz”, kazala je Mučibabićeva.\nDodala je da se preventivne aktivnosti koje preduzima MUP odnose na sprovođenje akcije “Zaštitimo djecu u saobraćaju”, u okviru koje se vrši edukacija najmlađih učesnika u saobraćaju.\n“Takođe, javnost se obavještava prije početka sprovođenja naloženih akcija sa akcentom na ‘odnos vozač – pješak’ putem sredstava javnog informisanja u kojima se apeluje na građane da koriste obilježene pješačke prelaze prilikom prelaska kolovoza”, istakla je Mučibabićeva.\nPojasnila je da se represivne aktivnosti odnose na sankcionisanje pješaka koji su počinili prekršaje propisane članovima od 105. do 110. Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH.\n“Različiti su razlozi prelaska pješaka mimo obilježenih pješačkih prelaza, a najčešći su žurba i neodgovornost građana, odnosno nerazvijena svijest o opasnostima koje proizlaze iz njihovog neodgovornog ponašanja, odnosno nepostojanje razvijene saobraćajne kulture kod pješaka”, rekla je Mučibabićeva.\nKazna za pješake koji prelaze preko pješačkog prelaza kada je na semaforu crveno svjetlo je 50 KM, a za prelazak mimo pješačkog prelaza je 40 KM. U prvih sedam dana od dobijanja prekršajnog naloga plaća se 50 odsto kazne.\nProšle godine na području grada kažnjeno je 2.512 pješaka koji su prelazili ulicu mimo pješačkog prelaza.\nMilenko Jaćimović, predsjednik Udruženja za unapređenje bezbjednosti saobraćaja RS, istakao je da je osnovni razlog nepoštovanja propisa i prelaska pješaka mimo pješačkog prelaza isključivo saobraćajna nekultura.\n“Stariji pješaci su ubijeđeni da oni imaju prvenstvo prolaza u svim saobraćajnim situacijama prilikom kretanja, dok mlađi većinom prelaze na pješačkom prelazu sa slušalicama, na šta je naše udruženje imalo dosta žalbi vozača. Takođe, bilo je žalbi vozača i na pješake pod dejstvom alkohola koji se ne pridržavaju zakona”, rekao je Jaćimović.\nBanjaluka: Pet miliona evra za projekat “Voda 2”\nPredstavljen izgled budućeg kongresnog centra u Banjoj Luci\nRekord u Sloveniji – uvode se strože mere\nRekord iako je uveden “lokdaun” u Izraelu\nV.R. 20 Septembra, 2020 23 Septembra, 2020\n20 Septembra, 2020 23 Septembra, 2020 0\n“GOVORE MI DA SAM PUNA BOTOKSA” Atraktivna voditeljka gazi sedmu deceniju, evo ŠTA JE NJENA TAJNA\nŠkole u pojedinim gradovima Crne Gore ostaju zatvorene zbog virusa korona


Novi Put » U Paraćinu održan peti Sajam vina\nNaslovna // Vesti // U Paraćinu održan peti Sajam vina\nU Paraćinu održan peti Sajam vina\nVIŠE OD 50 IZLAGAČA IZ CELE SRBIJE\nPosetioci su imali prilike da probaju više od 300 različitih vrsta vina – rekao je direktor TO Paraćin Aljoša Gligorijević\nŠampion 5. Sajma vina u Paraćinu, na takmičenju kvaliteta autohtonih sorti grožđa, je Poljoprivredni fakultet iz Novog Sada sa vinom ,,Petra“. Ovo takmičenje pod nazivom ,,Samo naše“ po prvi put je organizovano na Sajmu vina. Od 30 vina 17 je dobilo neku od medalja.\nPeti Sajam vina, koji je u subotu održan u Paraćinu u hotelu ,,Petrus“, u organizaciji Turističke organizacije opštine Paraćin, okupio je 52 izlagača iz cele Srbije. Sajam je otvorio predsednik opštine Paraćin Saša Paunović.\n-Imali smo izlagače sa severa Srbije, iz Vojvodine, Župe, Levča, sa juga Srbije, tako da su zastupljeni svi krajevi. Posetioci su imali prilike da probaju više od 300 različitih vrsta vina – rekao je direktor TO Paraćin Aljoša Gligorijević.\nGligorijević je kazao da će Paraćin u narednom periodu razvijati vinski turizam.\n-Paraćin ima svoje prepoznatljivo vinogorje. Poslednjih nekoliko godina naši ljudi su krenuli sa masovnijom proivodnjom vina i uzgojem vinove loze – rekao je Gligorijević.\nOn je dodao da je više od hiljadu posetilaca bilo na sajmu, a među njima i paraćinski ugostitelji i privrednici koji su došli da ugovore neku vrstu saradnje sa vinarima.\nPredsednik komisije za ocenu vina i profesor na Tehnološkom fakultetu Vladimir Puškaš je rekao da je prijatno iznenađen kvalitetom ponuđenih vina.\n-Reč je o malim proizvođačima vina gde je tehnološki teže postići kvalitet. Bilo je oko 30 uzoraka. Reč je o sortama koje su stare, autohtone i ,,samo naše“, kako glasi ovo ocenjivanje. Ovo treba da postane tradicija jer je trenutno jedinstveno u Srbiji – rekao je Puškaš.\nDodeljeno je 17 bronzanih, srebrnih i zlatnih medalja u više kategorija.\n-Pobedničko vino je mlado vino, sorte ,,neoplanta“ koja je stvorena na Institutu Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu. Karakteriše ga izuzetno intenzivan i bogat miris, ova sorta spada u muskatne sorte. Karakteriše ga punoća ukusa, svežina, voćnost – objasnio je Puškaš.\nSajmu su prisustvovali i vinski vitezovi u svojim odorama, tačnije pripadnici Vinskog viteškog reda ,,Steva pisar“ iz Paraćina. Svi posetioci mogli su da probaju izložena vina. Sajam vina organizuje se u okviru šire manifestacije ,,Dani vina“ u Trešnjevici kod Paraćina, sa ciljem razvoja vinogradarstva i vinske kulture u Paraćinu i Pomoravlju. Sajam vina je i prva manifestacija u godini, u organizaciji TO Paraćin.


Grčki Forthnet službeno postaje dio United Grupe | ICT Business\nPreuzimanje Forthneta treća je velika transakcija United Grupe u manje od godinu dana, nakon akvizicije hrvatskog Tele2 i bugarskog Vivacoma. Zajedno su akvizicije povećale veličinu kompanije na 1,7 milijardi eura prihoda. Ulazak United Grupe na grčko tržište još je jedna prekretnica u njenoj strategiji rasta u Europi. Ujedno, nizozemska grupa koja posluje u osam država u regiji time dodatno učvršćuje poziciju lidera u industriji.\n„Našim kolegama iz Forthneta želim dobrodošlicu u obitelj United Grupe. Imamo ambiciozne planove za kompaniju i implementirat će ih novi menadžerski tim. Forthnetov brend Nova dobro je pozicioniran u Grčkoj i vidimo puno potencijala za razvoj poslovanja“, ističe Victoriya Boklag, izvršna direktorica United Grope.\n„Imamo priliku grčkom tržištu predstaviti još više sadržaja i mogućnosti u segmentima zabave i sporta kako bismo potaknuli rast pay -TV usluga. Uvjereni smo da primjenom naše stručnosti u područjima kao što su sadržaj i tehnologija, u kombinaciji s telekomunikacijskom ponudom, možemo pružiti vrhunsko korisničko iskustvo i ostvariti poslovne ciljeve“, pojašnjava Victoriya Boklag.


20. maja 2021. - 07:21\n„Verujem da je reč o globalnoj pojavi, da se to dešava i na drugim tržištima. U Srbiji je poskupela hrana, zato što je došlo do rasta cena inputa koje proizvođači koriste u procesu proizvodnje. Poljoprivrednici kažu da je došlo do povećanja cene semena i mineralnih đubriva. U isto vreme, nije bilo drastičnih poskupljenja kada je reč o ceni goriva“, objašnjava agronom i urednica portala „Poljosfera“, Aleksandra Mihajlović.\n„Republika Srbija je veliki proizvođač i izvoznik ratarskih proizvoda i svojom proizvodnjom zadovoljava domaće potrebe. Proizvodnja ratarskih proizvoda je prošle godine bila dobra i svih proizvoda ima dovoljno na tržištu, pa rast cena na domaćem tržištu nije toliko izražen kao u drugim uvozno zavisnim zemljama“, navode iz Ministarstva poljoprivrede.\nPrethodni tekstVremeplov, 20. maj\nSledeći tekstBliži se kraj industrije fosilnih goriva


OD SVADBI, DO ČASOVA U MUZIČKOJ ŠKOLI: Evo ko je Igor Paspalj iz Prijedora, najbolji gitarista sveta (FOTO) | Novosti.RS\nOD SVADBI, DO ČASOVA U MUZIČKOJ ŠKOLI: Evo ko je Igor Paspalj iz Prijedora, najbolji gitarista sveta (FOTO)\n25. 12. 2020. u 12:30\nIGOR Paspalj iz Prijedora, dobitnik prestižne nagrade najbolji gitarista sveta za 2020, u izboru magazina Guitar world u kategoriji električne gitare, za "Novosti", kaže da je sjajan osećaj dobiti takvo priznanje.\n- Nagrada mi mnogo znači - naglašava Igor. - Nisam je očekivao. Bio sam iznenađen i počastvovan kada sam video da sam nominovan. A tek kad sam saznao da sam dobitnik. Osećaj je sjajan!\n* Koliko vam znači profesionalno?\n- Uz priznanje idu snimanje audio i video-materijala u njihovoj režiji, osvojio sam i gitaru PRS S2 McCarty, vrednu 1.700 dolara. Tu su i intervjui koji će biti objavljeni u magazinima Guitar world i Guitar player, kao i promocije na njihovim kanalima. Znači mi mnogo i privatno, jer sam odrastao čitajući te magazine. Da mi je neko pre 20 godina rekao da ću dočekati da od njih dobijem spot. Laureati su ranije bili neki od najcenjenih gitarista današnjice, kao što je Gatri Govan.\nPASPALJ NAJBOLJI GITARISTA NA SVETU: Momak iz Prijedora dobio prestižnu nagradu! (VIDEO)\n23. 12. 2020. u 21:38\nNEDELJA PROĐE - NEŠA GALIJA: Još uvek sanjamo najlepše snove\n20. 12. 2020. u 08:15\nUZ POMOĆ JOVANA MALJOKOVIĆA: Srđan Marjanović pesmom "Nisam ti baš sve rekao" najavio treći roman\n15. 12. 2020. u 12:33\nZALJULJAO TIŠINU: Darko Rundek objavio album "Brisani prostor"\n11. 12. 2020. u 11:11\n* U obrazloženju se navodi da je u vašem sviranju vidljiv uticaj Edija van Halena, Ingvija Malmstina, DŽoa Satrijanija, Stiva Vaja...\n- To su neki ljudi koji su me "naterali" da počnem da sviram. Obrazovan sam u klasičnoj muzici, završio sam Akademiju umetnosti u Banjaluci za tri godine kao najbolji student, tako da su mi uzori i klasični kompozitori, kao i gitaristi iz 70' i 80'.\n* Stižu li ponude za saradnju?\n- U poslednja dva dana sam dobio određene ponude. Inače sam zaposlen u JTC Guitar, londonskoj kompaniji koja je najveći online learning community na svetu, tako da sam već sarađivao sa mnogim gitaristima i muzičarima. Nadam se da će nagrada doneti i neke nove angažmane.\n* Svirali ste čak i svadbe, a trenutno ste profesor gitare u američkoj školi u Dubaiju. Koliko je teško izaći iz anonimnosti?\n- Vrlo je teško. Sviram godinama, a tek početkom ove sam angažmanom u JTC Guitar dobio veliku bazu pratilaca. Od muzike sam živeo i ranije, radeći aranžmane i nastupe uživo, ali tek sada mi je baš krenulo.\n* Objavili ste solo album, snimali sa Dadom Glišićem, Igorom Vukojevićem...\n- Na "Jutjubu, i JTC Guitar sajtu, su moji gitarski tutorijali, detaljne video-lekcije sa tablaturama, notama koje su komercijalne i na kojima pretplatnici plaćaju "skidanje". Kao "sešn" i studijski muzičar radio sam raznim svetskim izvođačima i bendovima. LJudi pošalju aranžman, treba im solo gitara i to im za odgovarajuću naknadu uradim. Toga je bilo mnogo, ne bih mogao ni da se setim kome sam sve radio.\nTRENUTNO se Igor nalazi u BiH, a na pitanje da li se vraća u Ujedinjene Arapske Emirate, za naš list, kaže:\n- Verovatno, jer postoje naznake da se život tamo prilično normalizovao. Vratili su se neki vidovi zabave i svirke uživo. Ali, postao sam otac pre dva meseca i trenutno mi se ne ide. Sigurno ću ostati u BiH bar još šest meseci.\n* Kakvi su planovi za 2021?\n- Meni nagrada ništa ne menja i nastaviću da radim kao i do sada. Naravno da se, kao i svi muzičari i celi svet, nadam da će se pandemija što pre završiti, kako bismo mogli da se vratimo živim nastupima. Za šest godina u Dubaiju imao sam oko 1.500 nastupa pred hiljadama ljudi sa muzičarima iz celog sveta. Neprocenjivo iskustvo.\nIgor Paspalj Gitarista najbolji gitarista na svetu muzičar\nPOVRATAK ZVUKU SEDAMDESETIH: Album Taftalidze Shuffle Vlatka Stefanovskog, sa devet pesama\nLEGENDARNI gitarista Vlatko Stefanovski objavio je novi album Taftalidze Shuffle ("Kroacija rekords") sa devet pesama.\n23. 11. 2020. u 10:21\nMUZIČKI AMBASADOR ŠPANIJE: Gitarista Rafael Seralet, Ginisov rekorder, održao u Vranju koncert za pamćenje\nŠPANSKI gitarista Rafael Seralet održao je koncert za pamćenje u sali pozorišta "Bora Stanković" u Vranju, uz poštovanje preporučenih epidemioloških mera.\n08. 11. 2020. u 23:19\nI KIST UZ GITARU: Izložba slika gitariste Baneta Jelića u kraljevačkom KC "Ribnica"\nU GALERIJI kraljevačkog Kulturnog centra „Ribnica“, uz poštovanje svih epidemioloških mera i preporuka, u sredu će, od 18 sati, biti otvorena izložba slika čiji je autor rok gitarista Bane Jelić, poznat kao član Viktorije, Osvajača i Nevernih beba.\n04. 11. 2020. u 00:20\nKIKI IZ TEKSASA PRAŠI EKV I "SMAK" USRED BEOGRADA: Momak iz Amerike Kristijan Lok u srpsku prestonicu došao slučajno i ostao zbog muzike\nOSEĆAM da je moja sudbina da budem ovde. Osećam se kao lik iz filma "Braća bluz" koji uvek govori da je u Božijoj misiji i da će se nekako sve rešiti samo od sebe. Nisam planirao da dođem u Srbiju, to se dogodilo spontano, a onda sam zavoleo vašu zemlju i - ostao.\n16. 10. 2020. u 20:00\nHUMANOST NA PRVOM MESTU: Stivi Vonder izdao dva singla za gladne\nČUVENI američki muzičar Stivi Vonder objavio je u utorak dva nova singla na kojima poziva na jedinstvo u suočavanju sa izazovima sistemskog rasizma i pandemije korona virusa, javlja Rojters.\nBravo majstore, samo napred.


Novi kineski sistem za deminiranje u akciji /video/ - Sputnjik Srbija\n12:32 25.06.2020 Preuzmite kraći link\nKako navodi „Ruska gazeta“, sistem se prenosi u specijalnom kontejneru. Težina sistema je 15,5 kilograma.\nDomet sistema je 66 metara, a čisti od mina teritoriju u dužini od 20 metara i širine devet metara, prenosi portal.\nKako se navodi, kineski sistem funkcioniše na sličan način kao ruski sistemi za deminiranje UR-77 „Meteorit“.\nRuski sistem je napravljen za čišćenje prolaza na minskim poljima, između ostalog, i za vreme ratnih operacija. „Meteorit“ je zadužen za ono što su ranije radili demineri, rizikujući sopstvene živote.\nnaoružanje, sistem, Kina, deminiranje, razminiranje


Konkurs za prijem novih članova u Društvo književnika i književnih prevodilaca Niša - Sjajne Vesti\nKonkurs za prijem novih članova u Društvo književnika i književnih prevodilaca Niša\nAutor Vedran Martinović 27.02.2018 Nema komentara\nDruštvo književnika i književnih prevodilaca Niša raspisalo je konkurs za prijem novih članova. Ukoliko ste zainteresovani i smatrate da možete doprineti ovom društvu, evo prilike da konkurišete.\nUslovi za prijem su najmanje dve originalne ili knjige prevoda objavljene kod renomiranog izdavača, za književnike i prevodioce. Za književne kritičare potreban je spisak objavljenih kritičkih tekstova. Kako u listovima, časopisima, zbornicima i drugim publikacijama koje se bave književnom kritikom, teorijom i esejistikom.\nO prijemu novih članova odlučivaće se na osnovu njihove zastupljenosti u periodici, zbornicima i antologijama. Jedan od kriterijuma biće i aktivno učešće kandidata u kulturnom životu Grada Niša (književne večeri, promocije, tribine, paneli, radionice). Pravo da konkurišu imaju svi pisci, prevodioci i književni kritičari rođeni ili trajno nastanjeni u Nišu. Takođe i oni koji svojim delovanjem aktivno doprinose afirmaciji književnosti Grada i jugoistočne Srbije.\nPisci koji žele da postanu članovi jedinog niškog referentnog književnog društva sa višedecenijskom tradicijom, potrebno je da pošalju biografiju sa detaljnom bibliografijom, najkasnije do 10. marta 2018. godine elektronskim putem na adresu:\ndrustvoknjizevnikanisa@gmail.com sa naznakom “komisiji za prijem novih članova“.\nOdluku o prijemu novih članova doneće Skupština Društva književnika i književnih prevodilaca Niša na sednici koja će se održati 15. marta 2018. godine.\nVeliki pozdrav od Društva književnika i književnih prevodilaca Niša\ntop vesti, niš, sjajne vesti, književnost, konkursi, drustvo knjizevnika i knjizevnih prevodilaca nisa, knjizevnici, knjizevni prevodioci\nKonkurs za prijem novih članova u Društvo književnika i književnih prevodilaca Niša postavio Vedran Martinović 27.02.2018


Još jedna zemlja evro zone zatražila pomoć | EurActiv Srbija\nJoš jedna zemlja evro zone zatražila pomoć\nPortugalija 7. aprila i zvanično podnosi Evropskoj komisiji zahtev za finansijsku pomoć za izlazak iz krize, izjavio je ministar u vladi te zemlje Pedro Silva Pereira. Portugalija je treća zemlja evro zone koja je, nakon višemesečnog ubeđivanja javnosti da joj pomoć nije potrebna, ipak zatražila podršku EU. Španska vlada se distancirala od svog suseda i saopštila da je uverena da neće doći u tako lošu situaciju.\n"Taj zahtev bi trebalo da otvori dijalog za procenu konkretnih uslova za podršku", kazao je Silva Pereira nakon sastanka vlade. O zahtevu se prethodno izjasnila i opozicija.\nVlada Portugalije je u ostavci nakon što je premijer Žoze Sokrateš (Jose Socrates) podneo ostavku jer nije prihvaćen plan štednje.\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo (Jose Barroso) kazao je da će "zahtev biti razmotren što pre". Portparol Komisiije kazao je da su svi instrumenti pomoći u funkciji, ali i istakao da će pomoć biti odobrena uz uslove.\nJoš nije utvrđeno koliku će pomoć Portugalija zatražiti, a uskoro se očekuje dolazak delegacije Evropske komisije i Evropske centralne banke u tu zemlju da bi se utvrdio okvir pomoći.\nPrema nedavnoj proceni predsednika Evrogrupe Žan-Kloda Junkera (Jean-Claude Juncker), Portugaliji je potrebno oko 75 milijardi evra, a portugalski dnevnik Diario ekonomiko izneo je procenu da bi iznos mogao da dostigne i 90 milijardi evra, odnosno više od 50% bruto domaćeg proizvoda te zemlje.\nMinistar Silva Pereira je, međutim, istakao da su evropske institucije upoznate sa političkom situacijom u Portugaliji i da ta situacija takva da vlada ima ograničene mogućnosti da "preuzme obaveze koju zemlju obavezuju za uobučajeni rok za ovu vrstu pomoći".\nPortugalija je treća zemlja evro zone koja je zatražila pomoć. Odluka o zahtevu podneta je nakon višemesečnih problema, a vlada u ostavci su kao razlog navele "dramatično pogoršanje" finansijske situacije i porast kamatne stope za zaduživanje zemlje. O zahtevu će sigurno raspravljati i ministri finansija EU na sastanku 8. i 9. aprila u Budimpešti.\nSada je Španija u centru pažnje, budući da se i ona smatra slabom karikom u evro zoni. Pored toga, ima tesne odnose sa Portugalijom, posebno u bankarskom sektoru. Na udaru finansijskih tržišta mogla bi se naći i Belgija, koja već 10-ak meseci ima tehničku vladu jer flamanske i frankofone partije ne mogu da postignu sporazum o formiranju vlade.\nDomino efekat u evro zoni?\nVlada Portugalije podnela je ostavku 23. marta nakon što su poslanici odbacili plan štednje. Parlament je raspušten, a izbori su zakazani za 5. jun. Partija desnog centra PSD je ipak 6. aprila rešila da podrži zahtev za finansijsku pomoć i da olakša pregovore koje treba da vodi vlada u ostavci. Lider PSD-a Pedro Pasos Koeljo (Passos Coelho), mogući naslednik Sokrateša, kazao je da je spreman da učestvuje u razgovorima o "minimalnom okviru za pomoć".\nPomoć su tokom prošle godine zatražile i dobile Grčka i Irska.\nSuočena sa krizom u zoni evro, zemlje članice su uspostavile privremeni mehanizam za pomoć koji će se primenjivati do 2013, kao i trajni mehanizam. Da bi se to omogućilo promenjen je i osnivački ugovor EU.\nTeškoće se javljaju i u zemljama koje su već dobile pomoć. Na tržištu se procenjuje da će Grčka teško izbeći restrukturiranje javnog duga, koji bi mogao da premaši 152% bruto domaćeg proizvoda krajem 2011. godine. To bi značilo da Grčka odustane od toga da vrati sve što je pozajmila.\nVlada Grčke takve navode demantuje, a generalni direktor Međunarodnog monetarnog fonda ubeđuje javnost da Atina želi da u celosti vrati svoj dug, ali to ne utišava špekulacije.\nU Irskoj će, kako je navela centralna banka te zemlje, biti potrebno još 24 milijarde evra za izvlačenje banaka iz krize, čime će iznos za pomoć tom sektoru koji je zemlju gurnuo na ivicu bankrotstva dostići 70 milijardi evra.\nSve ukazuje da se evro zona može suočiti sa još jednim periodom turbulencija.\nŠpanija je 7. aprila pokušala da se distancira od svog suseda i bliskog saradnika Portugalije, isključivši mogućnost širenja krize. Strepnja o finansijskoj situaciji u Španiji je ublažena tokom prethodnih meseci, ali će se ta zemlja ponovo naći pod lupom tržišnih aktera nakon zahteva Portugalije za pomoć.\nMinistarka ekonomije Španije Elena Salgado kazala je da Španija nije izložena povećanom riziku nakon zahteva Portugalije za pomoć i insistirala na razlikama između španske i portugalske privrede. "Mi smo mnogo veća" i "mnogo raznovrsnija" privreda, kazala je ona i dodala da su reforme u Španiji znatnije i brže nego u Portugaliji.\nJedan od portparola Evropske komisije kazao je da se Španija nalazi pred "značajnim izazovima", ali da vlada te zemlje ispunjava obaveze u pogledu ekonomskih reformi. Tržišta su tokom prethodnih sedmica u pogledu Španije bila znatno opuštenija, što pokazuje i poboljšanje na tržištu obveznica. Španski trezor je 7. aprila emitovao 4,12 milijardi evra trogodišnjih obveznica, a stopa je bila u blagom padu.\nAnalitičar BNP Pariba (Paribas) Joanis Sokos (Ioannis) kazao je da ta institucija smatra da je smanjena tendencija širetnja krize tokom prethodnih meseci i da su tržišta povukla liniju razdvajanja između Španije i tri manje privrede koje su zatražile pomoć - Grčke, Irske i Portugalije.\nŠpanija je zapala u krizu nakon naglog pada tržišta nekretnina 2008. godine. Od početka 2010. Španija je preduzela niz mera za smanjenje državnog deficita, a započela je i strukturne reforme, između ostalog restrukturiranje bankarskog sektora i refomu tržišta rada i penzija.\nMeđutim, krizu nije lako prevazići. Vlada je 6. aprila snizila prognozu privrednog rasta i smanjenja nezaposlenosti za naredne godine. Nezaposlenost je crna tačka španske prvirede. Na kraju 2010. stopa nezaposlenosti iznosila je 20,33%, što je rekordno visok nivo među razvijenim zemljama. Procena je da će 2011. biti smanjena na 19,8%. Prema novim prognozama, stope privrednog rasta u 2012. i 2013. iznosiće 2,3% i 2,4%.\n: Finansijska kriza Portugalije u centru pažnje u EU


Obama pozvao na jedinstvo nakon izbora - Klix.ba\nSAD Obama pozvao na jedinstvo nakon izbora\nObama pozvao na jedinstvo nakon izbora\n3.11.2010. u 20:17\nAmerički predsjednik Barack Obama izjavio je u srijedu kako vjeruje da glasači osjećaju nezadovoljstvo tempom ekonomskog oporavka, nakon što je njegova stranka pretrpila gubitke na kongresnim i guvernerskim izborima.\nRepublikanci su osvojili 60 mjesta kako bi preuzeli kontrolu nad Zastupničkim domom. Demokrati su zadržali kontrolu nad Senatom uprkos tome što su izgubili neka mjesta, prenosi BBC.\nRepublikanski čelnici već su najavili da će poništiti Obamine reforme zdravstvene zaštite i da će umanjiti potrošnju.\nObama je obećao da će raditi na zajedničkoj platformi s republikancima na ključnim političkim temama.\nNijedna stranka trenutno nema kontrole, rekao je američki predsjednik, i stoga je važno za republikance i demokrate da zajedno rade na osiguravanju novih radnih mjesta, sigurnosti i budućnosti, u skladu s voljom glasača.\n"To neće biti lako. Nećemo biti u stanju da premostimo sve razlike", istakao je Obama dodajući da je napredak ostvaren, ali da mnogo toga ostaje da se uradi.\n"Tokom protekle dvije godine ostvarili smo napredak, ali očigledno toliki broj ljudi još nije osjetio taj napredak i to su nam jasno poručili jučer. Kao predsjednik preuzimam odgovornost za to", kazao je Obama.\nRanije je republikanac John Boehmner, koji bi trebao postati novi predsjedavajući Zastupničkog doma, obećao da će poništiti "monstruznost" Obamine reforme zdravstvene zaštite.\n"Vjerujem da će ta reforma ukinuti radna mjesta, uništiti najbolji sistem zdravstvene zaštite na svijetu i dovesti zemlju do bankrota", izjavio je Boehner.\nObama je izjavio da će saslušati prijedloge o toj reformi.\n"Ako republikanci imaju ideje kako da poboljšamo naš sistem zdravstvene zaštite i žele da predlože modifikacije koje bi dovele do brže i efikasnije reforme sisatema zdravstvene zaštite, sa zadovoljstvom bih razmotrio neke od tih ideja", kazao je američki predsjednik.\nprije 7h 55m 120\nprije 9h 43m 104\nprije 19h 42m 114\nprije 7h 17m 203\nprije 22h 10m 14


Na nekoliko dionica u BiH saobraćaj usporen zbog radova – Radio Feral\nFederaciju BiH najviše napuštaju mladi do 29. godine, odlaze u zemlje regije i Njemačku\nPrima Sofa d.o.o. Kalesija traži 30 radnika\nBorci usaglasili prvih 17 članova zakona\nSloga dočekuje Radničkog, Bosna gostuje u Čeliću\nZmajevi danas na Grbavici počinju put ka Evropskom prvenstvu, Armenija prva prepreka\nNa nekoliko dionica u BiH saobraćaj usporen zbog radova\n13/07/2018 Mirsad Zulic\t0 Comments\nZbog kiše koja je padala tokom noći u pojedinim krajevima naše zemlje saobraća se po mokrom kolovozu, a skrećemo pažnju i na jutarnju maglu na dionicama uz riječne tokove.\nZbog radova na sanaciji prijelazne naprave na vijaduktu Bojnik na autoputu A-1 smjer Jošanica-Tarčin vozila saobraćaju jednom trakom.\nNa autoputu A-1 dionici Lepenica-Tarčin, zbog radova na potpornom zidu saobraća se preticajnom trakom, uz ograničenje brzine od 60 km/h. Na dionici A-1 Lepenica-Sarajevo sjever zbog sanacije klizišta, saobraćaj je u tunelu Igman kao i na mjestu radova (Ban Brdo), preusmjeren iz vozne u preticajnu traku, dok je na lokalitetu Treševine usporeno saobraćanje. Vozači se pozivaju da prilagode vožnju ovim izmjenama i da poštuju privremeno postavljenu signalizaciju.\nRadovi na deminiranju terena aktuelni su radnim danima od 8 do 16 sati na magistralnom putu M-14.2 Bosanski Šamac-Odžak (u mjestu Prud). U navedenom terminu dolazi do polusatnih obustava saobraćaja, uz 15-minutno propuštanje vozila.\nNa magistralnom putu M-5 prolaz kroz Travnik izvode se radovi na redovnom održavanju zbog čega se od 8 do 18 sati saobraća jednom trakom, a moguće su i kraće obustave. U toku su i radovi na redovnom održavanju tunela Bistrik (Sarajevo), na magistralnom putu M-5, zbog čega se u vremenu od 8.30 do 15.30 sati kroz tunel saobraća naizmjenično, jednom trakom.\nZbog izvođenja neophodnih radova na magistralnom putu M-18 Olovo-Kladanj (Karaula), na mjestima izvođenja radova saobraća se usporeno, naizmjeničnim propuštanjem vozila.\nDanas i sutra zbog radova na izgradnji kružnog toka „Ilićka“ u Brčkom saobraćaj će biti obustavljen na ovom lokalitetu magistralnog puta M-14.1 Brčko-Bijeljina. Za vrijeme obustave vozila će saobraćati alternativnim pravcima.\nNa graničnim prijelazima zadržavanja nisu duža od 30 minuta. Podsjećamo, zbog radova u Crnoj Gori, od 8 do 13 sati ne preporučujemo korištenje GP Deleuša, saopćeno je iz BIHAMK-a.\n← Servisne informacije za petak, 13.juli 2018.godine\nStanje na putevima: Apel vozačima na oprezniju vožnju\n14/11/2016 Mirza Musanovic 0\nBijača sablasna jer je putnici ne mogu naći\n25/07/2014 Mirza Musanovic 0\n20/09/2018 Mirsad Zulic 0\nAida Hasanović samohrana majka, sa bolesnim osmogodišnjim djetetom, u krajnje teškim uslovima živi u kolektivnom centru u Memićima, kod apoteke. Aida nema nikakvih stalnih primanja, osim povremene socijalne pomoći. Njenom osmogodišnjom dijetu izvađen je bubreg, a i sa drugim bubregom ima problema. Također, dijete teško diše i koristi pumpice za disanje. Uslovi u kojima živi Aida Hasanović sa bolesnim djetetom, u kolektivnom centru, zaista su ispod svake granice. U hladne dane nema čak ni drva za grijanje, nema lijekova, hrane. Stoga Aida moli sve dobre i humane ljude koji su u mogućnosti, da joj pomognu na bilo koji način. Broj telefona Aide Hasanović je: 062 470 829. Otvoren je i žiro račun u Unikredit banci za pomoć Aidi Hasanović: Broj računa je: 33 86 102 52 54 72 561, a broj partije: 404 225 97 000.\nObavještavaju se polaznici „Centra“ da počinje prijava januarsko-februarskog ispitnog roka koji počinje 30.03.2019.godine i traje do 30.04.2019.godine.\nPratite nas i na društvenim mrežama - Radio Feral 100,4 MHz


Milan Popović: Severina i ja smo u neraskidivoj vezi! - V.I.P. - Estrada - ALO!\nMilan Popović: Severina\ni ja smo u neraskidivoj vezi!\nAutor: Ekipa Alo! | 21.12.2012 - 13:46:00h | Komentara: 5\nSrpski biznismen Milan Popović je izjavio da je u neraskidivoj vezi sa hrvatskom pevačicom Severinom.\n„Severina je zlato moje, sunce moje, duša i ljubav moja, sreća i tuga moja, moja poslednja i prva ljubav... Rođenjem našeg sina Aleksandra naša veza je postala neraskidiva. Mi smo sada mama i tata i svesni smo toga da je sreća našeg deteta važnija od toga da li smo mi muž i žena, a i svega ostalog, i to podrazumeva i harmoničnu i srećnu vezu nas kao roditelja. Mi nismo klinci da bismo se sada rastajali u strahu da ne propustimo neku bolju priliku. Oboje smo zreli ljudi i siguran sam da ćemo naći način kako da učvrstimo našu vezu u interesu sreće našeg deteta i naše, nadam se, buduće dece. Jako je važno da ljudi nauče da budu srećni zbog onoga što imaju umesto da budu nesrećni zbog onoga što nemaju. Mislim da sad, posle tačno dve godine našeg zabavljanja, kada smo napokon u stanju da razumemo kakav je naš karakter, mentalitet i naše vaspitanje, možemo da donesemo tu odluku tako da je ova mala pauza dobro došla da se shvati da je sreća našeg deteta najvažnija i da sve što se dešava sa našom vezom treba da bude u interesu sreće i radosti našeg malog Aleksandra. Žao mi je samo što sam propustio tri meseca odrastanja svoga sina.“, izjavio je Popović za portal B92.\nNa pitanje čime se tačno bavi Popović je dao jasan odgovor.\n„Ja se bavim međunarodnim marketingom i trgovinom sirovinama, pre svega bakra. Lično ne volim da me zovu biznismenom iz nekoliko razloga – ta reč na ovim prostorima ima vrlo negativnu konotaciju, a drugo ono što ja radim je mnogo šire od pojma biznis jer se veći deo svog vremena bavim humanitarnim radom“, rekao je Popović.\nMilan Popović | Foto: Milorad Milanković\nMilan Popović poznat je po mnogobrojnim donacijama za humanitarni program „Bitka za bebe“, ali pored toga bavi se i sređivanjem sportskih terena po Srbiji.\n„Samo aktivno bavljenje sportom je najbolji način da se mladi odupru porocima i bolestima zavisnosti kao što su pušenje, alkohol i narkomanija. Ko se bavi sportom zna da nema ništa lepše kada to radiš na profesionalno sređenom terenu“, naglašava on.\nSeverinin dragi je poštovalac „feng shui-a“ i kineske medicine.\n„Znam da ovo zvuči suludo, ali mnoge bolesti mogu da se izleče čak i tako što će čovek da pređe u drugu sobu da spava.“\n- Kada vodite dinamičan život i aktivni ste na raznim poljima, često dolazite u situacije u kojima morate da donosite važne odluke birajući između nekoliko ponuđenih opcija u vrlo kratkom vremenu. Kao i mnogi drugi poslovni ljudi, u takvim situacijama, ja volim da se posavetujem sa raznim stručnjacima, između ostalog astrolozima, numerolozima, ba zi stručnjacima, pre nego što donesem bilo kakvu odluku. Napisi iz medija da slepo pratim savete nekih vračara, astrologa i sličnih nisu tačni.\nMilan: Nemam veze sa Anom Sakić\nPopović se osvrnuo i na medijske priče o njegovim ljubavnim aferama i izjavio:“Ove konkretne informacije, u vezi Marije Karan i Ane Sakić su definitivno naudile jedinoj ženi koju volim, delimično i mojom krivicom, pošto ih nisam dovoljno glasno demantovao, ali ću učiniti sve da vratim njeno poverenje i ljubav“, zaključio je.\nSeverina: "Više ne tražim onog pravog!"\nAutor: Z.Ž. | 17.03.2013 | Komentara (4)\nSeverina: Milan i ja smo zajedno, i volimo se!\nAutor: S.S. | 03.03.2013 | Komentara (1)\nKaran: Moj muškarac mora da bude šarmantan i duhovit!\nAutor: E. A. | 12.11.2012 | Komentara (1)\nAdnan: I danas mi srce zaigra za Severinom (VIDEO)\nAutor: S.S. | 12.11.2012 | Komentara (0)\nMilan Popović o Mariji Karan!\nAutor: E. A. | 08.11.2012 | Komentara (1)\nSeve ne može da oduzme sina Milanu?!\nAutor: A. Veljković | 30.10.2012 | Komentara (3)\nDrago Vreme: 21.12.2012 15:57h\nTrebali ste da ga pitate da li mu smeta glumačka karijera njegovog "zlata , sunca, meseca....." i da li je to možda razlog svađi???\nAngel Vreme: 21.12.2012 16:24h\nE sad vise nista mi nije jasno,definitivno nece smak sveta\ncica Vreme: 21.12.2012 18:57h\nju ja postade mater za rucni rad jebote nece valda smak sveta stacu ? ja bez ljudi :)\nnedjo Vreme: 21.12.2012 19:37h\nnakon ovog teksta zalim sto ne bi smaka sveta!\nNikola Vreme: 22.12.2012 08:15h\nVi bolesnici koji uvek želite nekom zlo i negativno komentarišete, poradite malo na sebi, dok je vreme. Ništa se ne dobija negativom, ona se vrlo često vraća onima koji se njom služe.