Vesti online / Vesti / Ex YU / I Hrvati protiv stranih sudija\nI Hrvati protiv stranih sudija\nInicijativa političkih partija iz Republike Srpske da se na nivou BiH usvoji zakon o Ustavnom sudu BiH kojim bi strane sudije bile izbačene iz te institucije, naišla je na podršku hrvatskog političkog faktora, ali Bošnjaci su očekivano protiv te ideje.\nVećinu odluka Ustavni sud doneo preglasavanjem Srba i Hrvata\nPodsetimo, nakon što je Ustavni sud zabranio Srpskoj da 9. januara proslavlja Dan Republike, ključni politički lideri na sastanku sa Miloradom Dodikom, predsednikom Srpske, usaglasili su zajedničku izjavu u kojoj je Parlamentarnoj skupštini BiH dat rok od 120 dana da usvoji Zakon o Ustavnom sudu. S obzirom na način odlučivanja u organima BiH, takva inicijativa je nesprovodiva, ako je ne podrže bošnjačke i hrvatske stranke.\n- Ustavni sud BiH u kojem ima sudija-stranaca trebalo je da radi samo pet godina. Prošlo je vreme kad nam trebaju stranci. Ustavni sud BiH treba biti sastavljen od domaćih sudija i zato je neophodno da se usvoji zakon - smatra Božo Ljubić, predsednik Glavnog saveta Hrvatskog narodnog sabora.\n* Počelo ukidanje Srpske: Dan RS proglašen neustavnim\n* Slavićemo u inat Bakiru\n* Udar na temelje Srpske!\n* Dodik: Ma kakav Ustavni sud BiH - Dan RS ostaje!\nU proteklih 20 godina, Ustavni sud je u nekoliko desetina navrata donosio odluke preglasavanjem srpskih i hrvatskih sudija, pa su se one usvajale tesnom većinom u kojoj su, po pravilu, bili troje stranih i dvoje bošnjačkih sudija. Da zlo bude veće, u aktuelnom sazivu Ustavnog suda BiH dvoje bošnjačkih sudija su ranije bili istaknuti funkcioneri Stranke demokratske akcije, a reč je o Mirsadu Ćemanu i Seadi Palavrić. Poređenja radi, srpske sudije Miodrag Simović i Zlatko Knežević nemaju nikakvu političku, već isključivo stručnu prošlost. Bošnjačkim strankama ovakva situacija odgovara, i sasvim logično ne prihvataju da se bilo šta menja, što ovih dana i poručuju u svojim izjavama.\n- Nervoza i neprimerena reakcija zvaničnika iz RS su dokaz da su strane sudije još potrebne u Ustavnom sudu BiH - rekao je Šefik Džaferović, potpredsednik SDA.\nGodinama u foteljama\nTroje stranih sudija Ustavnog suda svoje velike plate u ovoj instituciji zarađuju već godinama. Rumun Tudor Pantiru imenovan je na tu poziciju 2002. i mandat mu je trajao do 2006, da bi ponovo bio izabran 2012. godine. Makedonka Margarita Caca Nikolovska sudija je od 2011, a Nemica Konstans Greve imenovana je još 2004. godine.\nDok lider SDA Bakir Izetbegović likuje i ultimativno zahteva od vlasti RS da sprovedu odluku Ustavnog suda o Danu Republike, interesantno je da upravo njegovi kadrovi te odluke ne sprovode! Naime, objavljeno je da do sada ukupno 91 odluka Ustavnog suda BiH nikada nije provedena, a apsolutni rekorderi po tom pitanju su Parlamentarna skupština BiH, Vlada Federacije BiH i Kanton Sarajevo, na čijem čelu su upravo kadrovi SDA.\nEX YU Ustavni sud BiH poništio odredbu Zakona o praznicima RS\nSreda 02.12.2015. 07:53\nSto se tice RS vreme je za referendum i miran razvod of BIH federacije .\nSreda 02.12.2015. 09:01\nSlazem se da je doslo vrijeme da se razidjemo, ali ne vjerujem da je federaciji i onima sto je podrzavaju do mirnog razlaza.\nSreda 02.12.2015. 12:57\nPre potpisivanja Dejtona svim skepticima i protivnicima toga je lepo receno sledece:Ljudi to trba prihvatiti jer takva vestacka tvorevina nece na duge staze opstati.Zasto bi u BIH uspelo sto sa SFRJ nije islo.150 ministara -strane sudije-neki propali Lordovi kao fol neki sefovi-non stop napadi na institucije RS-a.Pokusaj hegenonije Izetbegovic klana nad svim ostalim to nema sanse da opstane.


Branka Radović — Njegoš i muzika\nMuzika « MUZIČKA ČITAONICA « Muzičke teme « Branka Radović — Njegoš i muzika\nAutor Tema: Branka Radović — Njegoš i muzika (Pročitano 5912 puta)\n« poslato: Oktobar 08, 2013, 11:49:38 pm »\nNJEGOŠ I MUZIKA\n(Odlomak iz istoimene studije)\nMUZIKA U NJEGOŠEVOM ŽIVOTU\nO mestu muzike u Njegoševom životu može se saznati iz njegovih ličnih, mnogobrojnih pisama koja su deo zaostavštine, zatim iz zapisa putopisaca, diplomata, književnika, državnika, umnih ljudi koj i su posećivali vladiku na Cetinju, kao i iz spisa u arhivama Beča, Trsta, Dubrovnika, Kotora i Zadra, u kojima se nalaze podaci iz Njegoševog vremena i vladavine. Putovanja po evropskim prestonicama, kao i susreti na putovanjima po Italij i, Austrij i i Rusij i, imali su mnoga državnička i crkvena obeležja, ali u slobodnom vremenu vladika i državnik, koji je prevashodno bio pesnik i umetnik, posvećivao je svu svoju pažnju upoznavanju kulture i umetnosti zemalja, gradova i mesta u kojima je boravio. Sa puta po Italiji svedočanstvo pružaju ne uvek pouzdana Pisma iz Italije Ljubomira Nenadovića, kao i mnogobrojne zabeleške, novinske vesti, arhivski podaci, državnički spisi Njegoševih domaćina.\nIz ove materije biografi su istražili mnogo toga, rekonstruisali su skoro svaki dan Njegoševog kratkog života. Samoj muzici nisu posvetili nikakvu ili, pak, sasvim neznatnu pažnju. Za razliku od Njegoševih veza sa slikarstvom i slikarskim delima, za razliku od ličnih književnih interesovanja, o domenu njegovih muzičkih interesovanja, ili samo o prisustvu muzike u njegovom svakodnevnom i državničkom životu, nije rečeno i napisano takoreći ništa.\nU dvadesetogodišnjem periodu njegove vladavine (od ustoličenja do smrti) vladiku su posetili mnogi gosti. Veliki broj njih ostavio je svedočanstva o svojoj poseti i svim aspektima susreta sa ovim izuzetnim čovekom. Tom prilikom nije se razgovaralo samo o državničkim ili umetničkim pitanjima već se slobodno vreme ispunjavalo različitim sadržajima. Među tim sadržajima značajno mesto zauzimalo je pevanje uz gusle, koje je prikazivano visokim državnicima, političarima, ali i prijateljima. Skoro svake večeri vladika je slušao guslara koji je ispred Biljarde, pored vatre, grupi muškaraca pevao epske pesme. Na takve "predstave" vodio je i svoje goste.\nNekada bi guslara pozivao i u svoje prostorije. To svojevrsno pozorište, u nedostatku evropskog, bilo je jedina zabava narodu pretežno sviklom ratovanju, a malo zabavljanju. Vladika je, pored bilijara, čitanja knjiga, prevođenja, rada na mnogobrojnim državničkim i crkvenim dužnostima, provodio vreme i kao slušalac, ali i kao izvođač muzike. Sam je svirao u gusle.\nMalo je istoričara književnosti koji su, kao Miodrag Popović, ocenili značaj muzike za Njegoša:\n"Kao i neki evropski romantičari, i on sluti da je muzika egzistencijalna suština svemira, a vidljivi svet samo spoljna materijalizacija zvuka. Otuda, za snežnih zimskih noći, prepoznaje u jeci gusala isto ono što i evropski romantičari u muzici: ozvučeno biće sveta. Ono se njemu, junaku među pesnicima, javlja kao čist herojsko-akustični doživljaj."1\nOdmah po dolasku na vlast 1830. godine, Njegoš je razmišljao o putovanjimai na svoj prvi put u Rusiju krenuo je 1833. godine. Tom prilikom kratko se zadržao u Trstu (dva dana), a nešto duže u Beču (dve nedelje). Vratio se zavladičen u Crnu Goru preko Halea, Lajpciga, Drezdena, Beča, Graca i Ljubljane, zadržavajući se ovoga puta u Trstu mesec dana. U Rusiji je kupio štampariju, a svoj Glas kamenštaka izdao je 1833. godine.\nVladika i vladar Crne Gore tada je imao dvadeset godina. Prvi susret sa Bečom, Mlecima i Petrogradom predstavljao je i njegovo prvo iskustvo u stranom, evropskom svetu. Važna poznanstva u Beču obeležiće njegov dalji život. Pored susreta sa Vukom Karadžićem, sa kojim će ga vezivati doživotno prijateljstvo i druženje, upoznao je i Jerneja Kopitara i karlovačkog mitropolita Stevana Stratimirovića. Beč je u to doba bio kulturni centar Evrope, nadmećući se u toj ulozi sa Parizom.\nKada je reč o muzičkim zbivanjima, upravo su svoju karijeru i bogatu ostavštinu za Beč bili vezali najveći muzičari toga vremena (a može se slobodno reći i do današnjih dana): Mocart (umro je 1791), Betoven (umro 1827) i Šubert (umro 1828). Njihova dela uveliko su se izvodila na koncertnim podijumima Beča. Italijansko pozorište, italijanska opera i balet bili su preplavili čitavu Evropu, a njihova gostovanja u Beču imala su izvanredan uspeh. Najpopularniji od svih operskih stvaralaca toga doba, Đoakino Rosini, gostovao je u Beču 1822. godine. Nijedna od značajnijih umetničkih ličnosti toga vremena nije mogla ni želela da preskoči Beč.\nKoliko je Beč u prvoj polovini XIX veka bio stvarna evropska prestonica, toliko Petrograd u to isto vreme postaje druga važna metropola kulture i umetnosti, centar kojem su težile mnogobrojne strane muzičke i igračke trupe. Davno osnovano Petrogradsko filharmonijsko društvo (1802) izvodilo je sva značajna orkestarska dela, a 1824. godine i Betovenovu Мissu solemnis. Gostovanja italijanskih, francuskih i nemačkih trupa bila su spektakularna i imala su veliki odjek. Izvođene su Kerubinijeve opere spasa, kao i komične opere Boaldjea, Obera, Gretrija, Dalejraka. Ali iako su celokupna francuska kultura, umetnost i opera imale visok ugled, rukovodilac petrogradske opere K. A. Kavos i sam se ogledao u scenskom stvaralaštvu postavljajući ruske balete. Na ruskoj sceni su, osim slavnih stranaca, počeli da se pojavljuju i talentovani ruski pevači (Samojlov, Semjonova i dr.).\nNeposredne posledice Njegoševog boravka u Rusiji bile su vidljive već iduće godine, kada stiže štamparija na Cetinje (1834) i počinje sa radom. Na Cetinje tada prvi put dolazi i Vuk Karadžić. Njegoš osniva prvu školu na Cetinju, a u toj školi jedan od predmeta bio je crkveno karlovačko pjenije. (Ovo je svakako iznenađujući podatak za one koji ne veruju u visoko mesto muzičkog obrazovanja u sklopu opšteg obrazovanja kojem je Njegoš pridavao izuzetan značaj.) To je isto ono karlovačko pojanje koje će, neku deceniju kasnije, Kornelije Stanković sistematizovati, zapisati i izdati, fiksirajući ga za sva buduća pokolenja.\nKornelije Stanković je rođen 1831. godine u Budimu. Kao student našao se u Beču 1850. godine i počeo da se bavi kompozitorskim radom. Njegova Treća Knjiga Pravoslavnog crkvenog pojanja u srbskog naroda štampana je i izdata 1864. godine. Stanković je umro mlad, godine 1865, od iste bolesti kao i mnogi mladići toga doba, od bolesti od koje je bolovao i umro Njegoš. Nije doživeo da otputuje u Rusiju i ispita sličnosti i razlike između ruskog i srpskog crkvenog pevanja.\nUpravo u to vreme počelo je uvođenje višeglasnog pevanja u Crkvi, što se nije dopalo ortodoksnim crkvenim ocima koji su želeli da zadrže starinsko jednoglasje kakvo je vekovima bilo karakteristično i za Rusiju i za Srbiju i za srpske krajeve van Srbije. Optužbe koje su se čule sa raznih strana ublažavao je mitropolit Josif Rajačić, koji je insistirao na modernom višeglasju i na njegovom uvođenju u Crkvu, pa je sam direktno rukovodio i nadgledao Kornelijev rad na beleženju pravoslavnog pevanja, pomagao ga i ocenjivao. Upravo na karlovačkom pojanju Kornelije će zasnovati svoj rad.\nOsim duhovne muzike, o kojoj je Njegoš kao vladika morao da vodi računa, za potrebe svog velikog prijatelja i istomišljenika Vuka Karadžića sakupljao je narodne pesme i omogućavao mu da prilikom poseta Crnoj Gori sluša i upoznaje najbolje guslare i pevače epskih pesama. U tom pogledu izuzetno je značajno Njegoševo pismo napisano Vuku Karadžiću na Cetinju 1834. godine (16. novembra). Na Vukovu molbu da mu nađe najbolje pevače i pesme koje se u njegovom kraju mogu pronaći, Njegoš odgovara:\n"Zasad nema boljega pojača od popa Jovana i popa Vasa. Oni se kod nas slave svojijem glasom kao Zontah i Katalani u Evropu."2 Iako je po prvi put bio u Evropi i tek kročio na tle kulturne prestonice sveta — Beča, Njegoš je već čuo za dve najznačajnije i najpopularnije muzičke umetnice toga doba — Henrijetu Zontag i Anđeliku Katalani.\nŠirina umetničkih interesovanja ovog pesnika bila je ogromna, kao i njegova moć apsorpcije znanja. Sjajni popovi Jovan i Vaso ne bi Vuku Karadžiću pevali crkvene pesme i držali "leturđiju" u crkvi i samo za pravoslavne vernike, već bi, kao iguman Stefan iz Gorskog vajenca, pevali pesme o vojevanjima Crnogoraca, pevali bi ih narodu, napolju, ispred crkve. Upravo kao takve narodne umetnice bile su pomenute dve zvezde operskih teatara Evrope.\nHenrijeta Zontag (Henrietta Sonntag, 1803—1854), nemački koloraturni sopran, studirala je na Konzervatorijumu u Parizu. Karijeru je započela u Pragu i sa velikim uspehom nastavila u Beču. Čuvši njen glas, K. M. Veber angažovao ju je da peva glavnu ulogu na premijeri njegove opere Eurnjanta (1823), a Betoven ju je angažovao za solističke partije svojih kapitalnih poslednjih dela: Мissa solemnis i IX simfonije (1824). Gostovala je po celoj Evropi, a 1830. godine i u Moskvi i Lenjingradu. Njen repertoar bio je veoma širok. Pored operskih arija, pevala je i solo pesme ruskih kompozitora.\nVrhunske partije ostvarila je u Veberovoj operi Čarobni strelac (Agata), Mocartovom Don Đovaiiju (Dona Ana), kao i u operama Belinija, Donicetija, Rosinija. Bila je jedna od najpopularnijih pevačica prve polovine XIX veka.\nDa li je Njegoš imao priliku da vidi i čuje Zontagovu ili je, pak, slušao o njenoj slavi, teško je reći, a da se pri tom izdigne iznad nivoa pretpostavki. Sigurno se zna da je ona nastupala 1830. godine u Petrogradu, a pre i posle toga u Beču, tako da je u oba ova grada u kojima je boravio Njegoš mogao čuti o njoj. Međutim, sa operske scene se povukla te iste 1830. godine i nastavila da nastupa samo na koncertima. Njegoš je, znači, 1833. nije mogao gledati na sceni, već samo kao koncertnu pevačicu i tumača lida, odnosno solo pesme.\nDrugo slavno ime toga doba, Anđelika Katalani (Аngelica Catalani, 1780—1849), italijanski je sopran. Nastupalaje po celoj Evropi, kao i u Moskvi i Petrogradu (1823—1825). Ostvarila je vrhunske partije u operama Paizjela, Pučinija, Rosinija, Čimaroze, u svim tada značaj nim operskim spektaklima, kao i na koncertnom podijumu pevajući izrazito virtuozne koncertne i operske arije.3\nSlavne operske pevačice, tumači najznačajnijih dela svojih naroda, zaista su za Njegoša značile isto što i dvojica crnogorskih popova u tumačenju narodne poezije i muzike crnogorskog naroda. Kao da je ovim poređenjem to dvojstvo evropske kulture i male, ali herojske, Crne Gore na neki način izmirio. Pišući na ovaj način, kao da je želeo da Vuku Karadžiću istakne upravo glasovne mogućnosti dvojice popova, zanemarujući u trenutku sadržinu onoga o čemu su pevali (jer se to podrazumevalo).\nNema sumnje da je prvi Njegošev "izlazak u svet" doprineo ogromnoj količini znanja i podataka iz veoma širokih oblasti civilizacije i kulture, koje je Njegoš kao veoma pametan i znatiželjan mladić upijao na izvoru.\nVeć Njegošev drugi boravak u Rusiji i Beču (1836/37. godine) odvijao se u novim kulturnim i istorijskim okolnostima. U Beču, na večeri kod kneza Meterniha, sada je mladi gospodar i vladika Crne Gore izazvao veliku pažnju gostiju, kao i domaćice Melanije Meternih, tako da su svoje utiske sa ove večere i susrete opisali mnogi prisutni. Podaci o tome mogu se pronaći u bečkim arhivama i u beležnici Melanije Meternih.\nZauzvrat nastala Njegoševa pohvalna pesma knezu Meternihu svakako je imala prevashodno sasvim određenu umetničku namenu. Godina 1837. jeste i godina kada je vladika mesec dana boravio u Trstu i kada je počeo da uči francuski jezik kod učitelja Antida Žoma, koga će dovesti na Cetinje.\nBoravak u Rusiji imao je svoj neprijatniji deo — zatočeništvo u Pskovu, i prijatniji — dolazak sa svim počastima u Petrograd. U Rusiji toga doba jača nacionalni talas u sferama života, kulture i umetnosti. Probuđena nacionalna svest veliča sve što je u korenu rusko i vezano za rusko tle. Puškin postaje ne samo najznačajniji pesnik, duboko lirski, slovenski, već i inspiracija mnogim kompozitorima tokom XIX veka. Opera, kao najpopularniji žanr, uglavnom je veoma razvijena u Petrogradu, pa zatim u Moskvi, zahvaljujući, pre svega, najboljim stranim trupama i pevačima koji su izvodili sve ono što se upravo pojavljivalo u Evropi.\nJedan veliki muzički događaj poklopio se sa drugim Njegoševim boravkom u Rusiji. Značajan datum u razvoju ruske i svetske opere predstavlja novembar 1836. godine, kada je u Petrogradu premijerno izvedena opera Ivan Susanjin Mihaila Glinke. Iako je car Nikolaj I zahtevao da se naziv dela promeni u Život za cara (pa se pod tim nazivom ova opera i izvodila do Oktobarske revolucije), iako je aristokratiji naviknutoj na italijansku, francusku i nemačku operu Glinkina opera zvučala kao "kočijaška" muzika, kako su govorili, ona je imala ogroman uspeh, odjek i značaj u kulturnom svetu. To je istovremeno i prva nacionalna ruska opera, čiji je muzički jezik u potpunosti iznikao iz ruske narodne tradicije, iz ruske pesme, a snaga naroda izražena je ulogom hora koji je u ovoj operi "drugi glavni lik" dok je "prvi glavni lik" sam Susanjin. Od trenutka pojave ove opere snažna grana ruske opere razvijaće se u pravcu herojsko-istorijskog žanra, počev od Glinkinog Susanjina, pa sve do nastanka opera Boris Godunov Musorgskog i Knez Igor Borodina. Druga grana vodi od druge Glinkine opere Ruslan i Ljudmila (1842) ka žanru opere — bajke i kulminiraće krajem XX vekau nizu ostvarenja Rimskog — Korsakova.\nSledeće, 1837. godine na kulturnom prostoru Rusije daleko je odjeknula vest o smrti Puškina, pesnika koji će nadahnuti preko pedeset libretista da napišu operska libreta i opere, kao i mnogo drugih kompozicija, solo pesama, vokalnih minijatura i sl. Nadahnjivao je i pesnike i književnike. Poznato je da mu je i Njegoš posvetio jednu svoju pesmu.\nNajkontroverzniji događaji zbili su se povodom Njegoševog trećeg boravka u Beču, Trstu i Mlecima 1844. godine. Već mnogo godina pre toga stalni pogranični problemi rezultirali su gubljenjem dva važna crnogorska mesta i utvrđenja u Skadarskom jezeru — Vranjine i Lesendra, što je Njegoš veoma teško doživeo i sporo odbolovao. Mnogobrojni kontakti sa različitim ličnostima iz Rusije i Poljske, kao i sve sigurniji sopstveni uvid u svetske tokove istorije i civilizacije, sasvim su izgradili vladiku i vladara Crne Gore. O potpunoj izgrađenosti ličnosti pesnika, filozofa i estetičara svedoči Luča mikrokozma, objavljena sledeće, 1845. godine.\nIako je Mletke ovom prilikom upoznao sa najrazličitijih strana, slika koju je stekao bila je veoma sumorna i našla je svoj odraz u pričanju Draška iz Mletaka u delovima Gorskog vijenca. Sam je te sumorne misli zapisao u Bilješci pod datumom 14. mart 1844. godina, a Milorad Medaković, jedan od Njegoševih najranijih biografa, u svojoj knjizi o Njegošu zapisao je:\n"Iđaše i u operu Feniče, ali je samo jednom bio, nalazeći da vladici ne priliči ići u takvo zborište..."4\nDa li je to tačno ili je glavni razlog češćeg neodlaska u operu "Feniče" samo očuvanje crkvenog dostojanstva ili prosto — nedopadanje, neodgovarajući repertoar i sl.? Tim pre izjava pobuđuje sumnju što je isti vladika iz opere u Trstu poneo najlepše uspomene i, po svoj prilici, jednu dobro čuvanu tajnu iz privatnog života.\nSećanje na boravak u Trstu ovekovečeno je u lirskoj pesmi Tri dana u Trijestu, za koju su svi oduvek tvrdili da je zasnovana na stvarnom događaju iz života. Njegoš je bio očaran izuzetnim likom mlade Flore, za koju se pretpostavlja da je ili igračica ili pevačica. Po istraživačima iz ranijih vremena, to je bila balerina koja je igrala glavnu ulogu u baletu Žizela Adolfa Adama. Međutim, kasniji istraživači su u Flori videli junakinju Majerberove opere Robert đavo (Helena).\nNajpre o stvarnom događaju. Naime, Njegoš je tokom januara 1844. godine proveo tri dana u Trstu. Njegovi domaćini su ga vodili u pozorište. Posle toga je otputovao u Beč i tamo proveo vreme do polovine marta, a po povratku iz Beča zadržao se u Mlecima, gde su i nastale sumorne slike života, kulturnih zbivanja, kao i utisci o samom pozorištu "La Feniče".\nVerovatno je da posle sjaja Petrograda Njegoša više nije bilo tako lako oduševiti, naročito posle očaranosti Florom. Jedni misle da ovo ime krije plesačicu Fic-Džems, dok drugi tvrde da je u pitanju pevačica Fabri-Bertini. Verovatno je da mu nijedno pozorište ni Beča ni Venecije nije više izgledalo tako bleštavo kao tršćansko.\nOba kompozitora, koje je (možda) Njegoš slušao u Trstu 1844. godine, bili su rani romantičari čiji je izraz isključivo i dominantno — scenski. Adolf Adam je vrhunac doživeo sa svojim prvencem, baletom Žizela, premijrno izvedenim u Parizu 1841, a ubrzo potom i na svim svetskim scenama. I danas, sto šezdeset godina od nastanka, ovo delo predstavlja jedan od temelja tzv. belog baleta. Adam, kao francuski kompozitor, nije ni u ovome ni u svojim drugim delima izbegavao da se osloni na opersku i scensku tradiciju svojih velikih prethodnika i sunarodnika, pre svih Boaldjea i Obera. Međutim, svu slavu francuske velike opere u prvoj polovini XIX veka proneo je svetom jedan stranac u Parizu — Jakob Libman Ber, koji je sebe nazvao Đakomo Majerber (Giaccomo Mezerbeer, 1791—1864). Učeći muziku u Nemačkoj, kod najboljih profesora, pokušavajući da sa svojim operama prodre u Beč, London i Italiju, upoznajući sva svetska dostignuća na ovome polju (od Mocartove do Rosinijeve opere), nastanio se u Parizu i ubrzo postao vodeća operska ličnost svoga doba. U pariskoj fazi nastaju njegova najbolja dela: Robert đavo (1831), Hugenoti (1836), Prorok (1849) i Afrikanka (1864). Međutim, svetski uspeh donela mu je opera Robert đavo. Već tri godine posle svoje premijere bila je izvedena na sedamdeset sedam pozornica u preko deset zemalja. Bila je izvedena i u Trstu 20. januara 1844. godine (u vreme Njegoševog boravka u ovom gradu).\nMajerber je umro na vrhuncu slave, ne doživevši premijeru svog poslednjeg ostvarenja, opere Afrikanka, 1864. godine. I u svojoj prvoj operi iz ovog razdoblja, kao i u mnogim drugim, poslužio se libretom francuskog pisca Ežena Skriba koji je bio libretista mnogih operskih stvaralaca svoga vremena (Boaldje — Bela gospođa, Ober — Nema iz Portičija i Fra Djavolo, Alevi — Jevrejka).\nPompeznost, patetičnost, sklonost ka scenskim efektima svih vrsta, tipizirani raspored arija, dueta, ansambala i horova tokom pet činova — elementi su svake Majerberove opere. U Robertu đavolu sadržaj je asocirao na aktuelne političke događaje, a sin demona i princeze, Robert đavo, na samog vladara — Luja Filipa. Veliki baletski čin, bez kojeg nema francuske opere, ovde je zamišljen sa kaluđericama koje igraju u ponoć, u ruševinama manastira (mogla je i u tom činu da se pojavi Njegoševa Flora). Inače, delo je u celini eklektično, sa krajnjim, pomalo i neukusnim kontrastima između crkvene atmosfere i bahanala, između pitke romantičarske melodike i melodija gregorijanskog korala, koje su se smenjivale u, takođe eklektičnom, Majerberovom muzičkom jeziku.\nSnažan utisak koji su na Njegoša ostavila oba pozorišta našao je odraza u njegovim delima: pozorište u Mlecima u poznatim delovima iz Gorskog vijenca, a u sasvim drugačijim utiscima ostalo je da živi u njemu pozorište u Trstu. Ova dva pozorišta, iako geografski veoma blizu, uvek su se razlikovala. Tršćansko pozorište bilo je malo provincijsko pozorište, bez većeg odjeka u Italiji, dok su venecijanska opera i samo pozorište "La Feniče" i tog doba, kao i ranij ih vremena, težili ka preteranoj raskoši, monumentalnosti, često snobovskoj i malograđanskoj potrebi za spoljašnjim sjajem i dekorom, iza kojeg je često stajala igra nemuštog sadržaja na sceni.\nMleci su bili prestižno mesto tadašnjih bogatih slojeva stanovništva, a Trst je i po tome bio mnogo bliži srednjim staležima, trgovačkom i pomorskom življu. Daleko skromnije scenske postavke u Trstu jedino su po čemu je ova opera "zaostajala" za najvećim, dok po savremenosti i bogatstvu repertoara nije ustupala mesto Napulju, Milanu i Veneciji.\nTeško bi bilo sasvim pouzdano reći da li su ove bitno različite karakteristike predstava u Trstu i Veneciji uticale na različitost doživljaja velikog pesnika ili su, pak, sentimentalni razlozi, poznanstvo sa lepom Florom, doprineli drugačijim utiscima iz dva velika italijanska umetnička centra, od kojih su, po svemu, Mleci toga doba i značajniji i veći.\nMožda te iste, 1844. godine, ili naredne, nastaje ljubavna pesma Noć skuplja vijeka na osnovu istinitog događaja i susreta u Perastu. Do sledećeg putovanja, najznačajnijeg po izdavanju Gorskog vijenca u Beču 1847, dočekivao je mnoge strance na Cetinju i podigao kapelu na Lovćenu.\nSa poslednjeg putovanja po Italiji 1850. i 1851. godine najviše podataka beleži Ljubomir Nenadović u Pismima iz Italije, kao i sam Njegoš u ličnim pismima. Karakteristična su dva pisma koja je on napisao Vuku Karadžiću 25. decembra 1850. i dr Petru Marinkoviću 10/22. avgusta 1850. godine.\nNapisao je i svoj testament i poslao ga ruskom konzulu u Dubrovniku Jeremiji Gagiću, čija mnogobrojna pisma razotkrivaju najveći deo Njegoševe biografije. Počeci bolesti iz te prepiske su vidljivi od 1849. (godina Šopenove smrti, od iste bolesti). Obilazeći vruću, vlažnu i nimalo prijatnu Italiju u letnjim mesecima, Njegoš je sve vreme boravka posvetio proučavanju njene istorijske i kulturne prošlostii, posebno, umetnosti.\nU godini kada je umro (19/31. oktobra 1851) štampan je Lažni car Šćepan Mali. Ne zna se da li je Njegoš imao u rukama svoje treće veliko delo. U pismu Vuku Karadžiću od 25. decembra 1850. godine iz Mletaka postoji detaljan opis izvanrednog vladičinog smeštaja, uz opasku: "U sobi je veliki i moderni fortepjano".5\nVeliki i luksuzan apartman koji je bio dat na korišćenje vladaru i vladici Crne Gore imao je koncertni klavir. On je bio znatno većih dimenzija od uobičajenih, salonskih i polukoncertnih klavira koji su se mogli naći po svim boljim kućama tadašnjih gradova Italije, a bio je i "moderan". Navođenje baš ovih epiteta, a ne nekih drugih nije nimalo slučajno, kao ni drugi detalji faktografskog opisa sobe, stana, svih, i najmanjih delova nameštaja. Njegoš, kao pravi slikar, oštrim okom zapaža i u pismu opisuje čak i svod svoje sobe i stana koji je islikan anđelima sa trubama i klavirima. Prema tome, ni oznaka "moderan" nije stavljena slučajno uz kratak opis klavira.\nKako je poznato, do druge polovine XVIII veka u upotrebi je bio preteča današnjeg i modernijeg oblika instrumenta — čembalo (klavsen). Ekspanzija klavira kao boljeg, savršenijeg, modernijeg instrumenta započinje krajem XVIII veka i nastavlja se intenzivno u XIX, kada ovaj instrument postaje kraljica instrumenata. Utoliko je Njegoševa opaska sasvim umesna, jer je i u velikim kulturnim centrima koje je obilazio (Beč, Petrograd, Trst) češće sretao stara čembala nego nove i moderne klavire.\nIstovremeno, Njegošev opis navodi na pomisao o tome da je pesnik morao videti i tu razliku, tako da proističe kako ni u pitanjima muzike i muzičkih instrumenata nije bio sasvim neuk.\nZnatan udeo muzike u Njegoševom životu činilo je svakodnevno bavljenje njome, bilo u okviru crkvenih dužnosti ili u dokolici, u trenucima provedenim uz gusle. Kako je i sam bio dobar guslar, dakle muzički stvaralac i muzički izvođač, davao je sebi oduška u posebnim časovima kada je slušao druge kako sviraju i pevaju uz gusle.\nS druge strane, boraveći u tadašnjim svetskim prestonicama, on nije mogao ostati van snažnih događaja koji su upravo tih godina, u prvoj polovini XIX veka, doneli muzici, kao jednoj među umetnostima, veliki zamah i ugled.\nIzmeđu dve muzike — crnogorske epske i guslarske poezije, kao i pravoslavne duhovne muzike koju je često sam izvodio ili joj je svakodnevno prisustvovao u crkvi, i one druge, zapadnoevropske (svetske) — kreću se Njegoševa muzička interesovanja. Kao veoma obrazovan čovek svoga doba, on se posebno interesovao za domen kulture i umetnosti, što znači da ni muzika nije ostala van njegovog kruga interesovanja.\nU ovom radu nije nam bila namera da dokazujemo "nedokazivo" i da se bavimo izučavanjem Njegoševe biografije, njegovog života, pretresajući raznorodnu građu po arhivima, mada se i tu još uvek može niz novih podataka pronaći (kako je dokazao i Krunoslav Spasić radeći na svojoj disertaciji "Njegoš i Francuzi"). Dotičući samo neke elemente, važne za našu temu, a iz oblasti Njegoševe biografije, vratićemo se i bavićemo se njegovim delima kako bismo dodirne tačke i muzičke ideje sagledali iz konkretnih ostvarenja — pesničkih i proznih.\nKoliko god podaci iz života umetnika bili nezanemarljivi, ponekad bizarni, intrigirajući, naučnoj studiji je primereniji pogled iz same suštine autorovog dela nego "pogled sa strane", iz nepouzdanih, često i pogrešnih biografskih podataka. Tim pre nismo želeli da naši zaključci budu formirani na poluistražeiim podacima i na pretpostavkama, već nam je namera bila da čitaoce uverimo, takoreći i bez naših intervencija, u obilje sakupljenih podataka iz dela koja svedoče o mnogim oblicima, žanrovima i vezama koje je Njegoš uspostavljao u odnosu na muziku. Naša "zasluga" u tome je, pre svega, sam izbor teme i iščitavanje Njegoševih pesničkih i proznih dela iz muzičkog ugla, iz ugla muzičara. Nismo se bavili izmišljanjem i dograđivanjem nečega što ne postoji.\nSledeći hronološki tok nastanka i izdavanja dela, onih najmanjih, kao i najvećih, nećemo narušiti prirodni tok i razvoj stvaraoca.\nNeminovno će doći do nekih ponavljanja kako bi se, po završetku čitanja celog rada, dobila što potpunija slika problema kojim smo se bavili.\nPitanja tek nagoveštena u prvom poglavlju biće razrađivana tokom sledećih poglavlja i zaokružena tek na samom kraju rada. Pokušaćemo da spojimo naučni i literarni pristup kako bismo održali pažnju svih čitalaca.\nIščitavajući Njegoševu poeziju i prozu iz muzičkog ugla, ne pretendujemo da takav pristup bude drugačiji ili originalniji od ostalih. Međutim, svesno smo izbegli razmatranja o njegovim drugim delima koja su prisutna u ogromnoj literaturi o ovom velikom piscu.\nIzostavljajući prepričavanje dela, scena, situacija, opisa likova, sadržaja, radnje, ne objašljavajući glavne i sporedne ideje, lišavajući tekst filozofskih, lingvističkih i ostalih rasprava želeli smo da damo lični doprinos proučavanju Njegošsvog stvaralaštva, izbegavajući pri tom opšte teme i opšta mesta i ograničavajući se jednim izazovom — muzičkim.\n1 Miodrag Popović, Romantizam!, Nolit, Beograd, 1968, str, 207.\n2 Celokupna dela Petra II Petrovića Njegoša, knjiga VI, Sabrana pisma, Prosveta, Obod, 1980, str. 47.\n3 Podatke nalazimo u svim većim svetskim enciklopedijama stvaralaca i izvođača\n4 P. P. Njegošu slici i reči, Grafički zavod — Titograd, 1974, str. 194.\n5 Celokupna dela (Izabrana pisma), tom VI, Prosveta — Obod, Beograd, 1980, str. 200.\n« Odgovor #1 poslato: Oktobar 09, 2013, 12:57:58 am »\nGusle kao znamen\nNijedno razmatranje o Njegoševom vrhunskom ostvarenju Gorskom vijencu ne smatramo dovršenim i zaključenim. Upliv muzike u ovom delu je veliki. Postoje pretpostavke da je ono nekada u celini bilo izvođeno uz pratnju gusala, kao velika epska pesma, a i sam autor je o ovom delu, u susretima sa savremenicima, govorio kao o pesmi.\nStih korišćen u delu, tipičan epski deseterac sa odnosom stopa 4, 6 i cezurom na karakterističnom mestu između stopa, upravo je obrazac starijeg tipa pevanja uz gusle (pripovedanje otegnutim glasom), za razliku od novijih tipova koje karakteriše spuštanje glasa na poslednjim slogovima. Treća vrsta silabičnog pevanja protiče u snažnom i odsečnom izgovaranju svakog sloga, uz predah pred poslednjim slogom i njegov skoro nečujan izgovor.\nPrisustvo gusala, guslara, obraćanje njima u svim ostalim delima, u pesmama, celokupioj zaostavštini, kao i u Njegoševom svakodnevnom životu, u životu njegovih savremenika i celog naroda zaslužuje posebnu studiju i poseban rad.\nGusle u Njegoševom delu daleko prevazilaze značenje samog muzičkog instrumenta i muzičkog simbola (kao i diple u Lažnom caru Šćepanu Malom). One postaju onaj deo tradicije i stvarnosti koji dobija smisao egzistencijalnog. Tamo gde ima života, ljudi, tamo se čuju gusle:\n"đe se gusle u kuću ne čuju\ntu je mrtva i kuća i ljudi".\n(Gorski vijeiac, st. 1620—1621)\nIstraživanje o tome kako je jedan muzički instrument mogao dobiti tako visoko mesto i značenje u životu čoveka i nacije i takav poseban i izuzetai tretman u jednom društvu i društvenoj zajednici vodi nas u pradavna vremena naše istorije, kulture i civilizacije — u vreme starih rodovskih zajednica.\nPo svojoj građi gusle se ne mogu vezati za najjediostavnije muzičke instrumente koji su korišćeni u tom najranijem periodu razvoja ljudskog društva (npr. ljudska ruka, šaka, noga, svirala, list, pero i dr.), jer su mnogo složenije građe. Najstarijim slojevima folklora pripada i način pevanja uz gusle, prozodija rečitativnog tipa, preciznije rečeno — nešto između govorenja i pevanja ili nešto što započinje govorenjem, recitovanjem, pa se dugotrajnim izgovaranjem epskog i narativnog teksta, već i iz samih fizioloških razloga, u trenutku nužno pretvara u pevanje (poznato je, naime, da govorenje mnogo više zamara glasne žice od pevanja).\nZačeci melodijskih formula tipa "makama" (formule od nekoliko tonova malog obima i isto tako malih pokreta u uzlaznom i silaznom kretanju), isti su za sve civilizacije i sve kulture koje se nalaze na određenom stupnju društvenog i kulturnog razvoja.\nU prvobitnim sinkretičkim formulama, često magijskim, koje su dolazile do izražaja prilikom magijskih obreda, upravo su se javljali ovakvi mali muzički obrasci i, kao najarhaičnij i slojevi folklora, zadržali su se do danas u sredinama sa tzv. konzervirajućom kulturom kakva je kineska, ali i crnogorska, koje su svoje umetničke oblike sačuvale u takoreći neizmenjenom vidu do danas.\nTo je pevanje — govorenje u kome dominira tekst, jer je cilj da se ispriča određena priča, da se donese poruka koja je imala vaspitni, informativni, umetnički značaj, ali i zabavljački, što znači da je preuzela mnogobrojne uloge u životu ljudi, pa je time i postavila gusle na tako visoko mesto. To mesto najpre im obezbeđuje tradicija.\nU opisu mentalitsta i tipologije Crnogoraca, junaka i ratnika nekoliko karakterističnih elemenata omogućuje i obezbeđuje nacionalnu identifikaciju: narodna nošnja, posebno kapa na glavi, zatim puška i gusle. Gusle predstavljaju onaj znak prepoznavanja koji je isto tako važan kao sopstveni deo oruđa, oružja, lika.\nGde nema gusala, tu nema ni ljudi\nU patrijarhalnom društvu guslaju samo muškaraci, koji se smatraju "glavom" kuće, a nikada žene. Kao što ne idu u boj niti učestvuju u ozbiljnim muškim razgovorima i dogovorima, tako i ne guslaju. Gusle su isključivo muški atribut, atribut muškosti, muževnosti.\nPojam slepog guslara takođe pripada najstarijim slojevima te tradicije, kao i uverenje da slepci najbolje guslaju. Teško je naći prave razloge takvog uverenja. U "Gorskom vijencu" moguće objašnjenje pruža serdar Vukota obraćajući se serdar Ivanu:\n"pjesna dobra spava u slijepca,\npogled smeta misli i jeziku."\nJedan od razloga svakako je u činjenici da čovek u nedostatku vida sve svoje umne snage koncentriše na samu pesmu, na kazivanje, na tekst i muziku. Pevaču tako ne smetaju i ne odvlače pažnju ličnosti i predmeti u njegovoj okolini, jer inače:\n"um se smuti, a jeznk zaplete:\nčešće ne znaš što si htio reći.\nA slijepu oči ne smetaju\nno se drži sve jednoga puta,\nka pjan plota kada se prihvati."\nPored koncentracije na zvučne fenomene, koja je bolja kod slepog čoveka jer je ne ometaju vizuelni utisci spoljnog sveta, tu je još jedna važna osobina — pevanje o započetom događaju bez digresija, dakle memorisanje i jednosmerno prikazivanje događaja iz pesme. U citiranim stihovima izraz "držati se ka pjan plota" nema pejorativno značenje, već afirmativno. Neodstupanje od zadate teme smatra se posebnom vrlinom slepog guslara. Poznato je da su i u Njegoševo vreme najbolji guslari bili slepi. Pevanje uz gusle se upražnjava u naročitim trenucima. Na primer, vojvoda Batrić moli Vuka Lješevostupca:\n"uzmi gusle da nas razgovoriš:\nkad je dobro, neka je i bolje."\nI on zaista uzima gusle i peva pesmu o bici na Čevu. Dakle, to je onaj uobičajeni trenutak razgovora, razonode, stvaranja dobrih osećanja i emocija prilikom evociranja slavnih bitaka i pobeda iz prošlosti.\nTekstovi epskih pesama sadrže najdramatičnije i najsudbonosnije trenutke u životu i istoriji naroda. Ali epske pesme su služile i u trenucima razonode. Upravo takve trenutke opisuju skoro svi Njegoševi posetioci koji su dolazili na Cetinje i bili vladičini gosti.\nPo kazivanju Matije Bana, te zajedničke večeri u bilijarskoj sali, u isključivo muškom društvu, sadržale su na svome kraju, kao vrhunac zabave, obaveznu pesmu uz gusle. On o tome svedoči u svojim sećanjima:\n"Dugo se veselo razgovaralo, svašta pričalo, pa se i šalilo i napokon se i jedna otpevala uz gusle."6\nDalje navodi kako je sam Njegoš ovako komentarisao:\n"Sada imate originalnu sliku jednog crnogorskog salona — rekao je vladika smešeći se — a zatim su poredili ovaj salon sa beogradskim u kojem je prisutan i veliki broj dama, za razliku od ovog, muškog i junačkog."\nDa je sam vladika u svakoj prilici tretirao gusle kao posebnost svoga kraja, dostojnu za prezentaciju strancima, govori i činjenica da su saksonskom kralju Fridrihu II, prilikom obilaska Cetinja i okoline, takođe, prikazali pevanje uz gusle.\nMnogi savremenici govorili su o tome da je Njegoš često sam provodio večeri uz vatru, ispred Biljarde, uz pevanje guslara. Guslalo se noću, uz svetlost sveća ili na mesečini. Pevalo se svake večeri, ali posebno u dane crkvenih praznika, slava, u posebnim i svečanim trenucima. U izuzetnom raspoloženju nalazi se stari i slepi iguman Stefan kada na Badnje veče traži od đaka da mu donese gusle. On nije profesionalni guslar, već instrument uzima u ruke u posebnim prilikama kakva je noć uoči Božića. Čak se i Bogu izvinjava što je u ovaj čas poželeo da zapeva, da se proveseli, iako to odavno nije činio. Kako bi se proveselio bez gusala! Njegova napitnica, poput prave slavske pesme uz gusle, ima ubrzani unutrašnji ritam, sa više dvosložiih nego trosložnih reči. Reklo bi se da ima ritam igre, kola:\n"Nema dana bez očnoga vida\nniti prave slave bez Božića ..."\n"puške puču, vrte se peciva,\ngusle gude, a koča pjevaju,\ns unučadi djedovi igraju."\nI u Gorskom vijencu se, s jedne strane, gusle uzimaju u ruke u svakidašnjim i običnim prilikama, ali neizostavno i u posebnim, prilikom velikih crkvenih i narodnih praznika kakav je Božić.\nMože se pretpostaviti da, pored ove kraće napitnice, iguman Stefan i svoj sledeći monolog peva uz gusle. To je onaj najčešće citiran u literaturi o Njegošu, koji ima izrazita filozofska svojstva, a započinje stihovima:\n"Ja sam proša sito i rešeto ... "\nU svom srednjem delu ovaj monolog sadrži pravu muzičku formu pesme u kojoj se prvi polustih ponavlja devet puta, na isti, način i uvek isti, dajući specifičan ritam i sugerišući svaki put istu melodijsku formulu, obrazac u pevanju guslara:\n"U nj ratuje duša sa tijelom,\nu nj ratuje more s bregovnma,\nu nj ratuje živina s živinom,\nu nj ratuje čovjek sa čovjekom,\nu nj ratuju dnevi sa noćima,\nu nj ratuju dusi s nebesima.. "\nPosle uvoda u pesmu usledio bi njen srednji deo koji smo upravo citirali i na kraju bi, kako to najčešće biva, usledila ne ni reminiscencija ni koda, već završna kadenca, najdramatičniji i najuzbudljiviji deo (koji je karakterističan za pevanje najstarije guslarske tradicije), povišenim tonom, zaključkom značajnim za celu pesmu:\n"Niko srećan, a niko dovoljan,\nniko miran, a niko spokojan:\nsve se čovjek bruka sa čovjekom:\ngleda majmun sebe u zrcalo!"\nRitam završne kadence obezbeđuje višestruko ponavljanje negacije "niko" na posletku svakog polustiha.\nNije bez značaja pomenuti da je stari, poštovani i umni iguman Stefan (koji nije istorijski lik u Gorskom vijencu) takođe slep, kao i većina guslara.\nGuslari su mogli biti i profesionalci, oni koji su se samo time bavili i ničim drugim, a pevanje uz gusle se podrazumevalo kao umeće svakog odraslog muškarca — Crnogorca, pri čemu su se uvek znali oni koji to rade i izvode bolje, ubedljivije i lepše od drugih. Iguman Stefan moli da mu se, u trenutku njegovog raspoloženja i naročite situacije, dodaju gusle, vojvoda Batrić moli da mu se svira i peva radi razonode, da drugi to učini — ko ume i bolje i lepše, jer bi u protivnom to učinio sam.\nPored toga što su predstavljale deo tradicije, legende, ali i svakodnevice, gusle su postale simbol cele crnogorske kulture koja se time direktio suprotstavlja zapadnoevropskoj kulturi i umetnosti.\nScena u kojoj vojvoda Draško priča događaje iz Mletaka veoma je zainteresovala prisutne, pa Vuk Mićunović, podstaknut pričanjem, pita:\n"pojahu li uz gusle lijepo? "\nA vojvoda Draško mu odgovara ljutito:\n"Kakve gusle i kakvu nesreću\ntu za gusle ni zbora ne bješe!"\nTim odgovorom deklasirana je ne samo zapadnoevropska muzika, pozorište, pevanje, zabava, nego i čitava kultura koja se smatrala izvitoperenom, izveštačenom, udaljenom od naroda, nenacionalnom, samim tim i nepotrebnom, a po mišljenju crnogorskih junaka — neukusnom, čak sramotnom.\nOvakvo mišljenje zadržalo se duboko do XX veka. Ceo dijalog zaključiće Vuk Mićunović rečima:\n"A da za svu igru bez gusalah\nja ti ne bih paru tursku dao.\nĐe se gusle u kuću ne čuju,\ntu je mrtva i kuća i ljudi."\nMožda bi mletačko pozorište nekako i moglo biti prihvaćeno kad bi uz igru, uz "maškare", svirale gusle, ali bez gusala nema ni muzike u stvarnosti, a ni u mašti, kao igrarije, razonode, bajke. Da su se Mlečani mogli iskazati kao pevači uz gusle, Crnogorci bi svakako mogli da ih prihvate za partnere i sagovornike, bilo kao prijatelje ili kao protivnike. Nemajući gusala, Mlečani su u potpunosti odbačeni od Crnogoraca kao "drugi" svet, neshvaćen i neprihvaćen, sa kojim nije moguća nikakva komunikacija.\nKao instrument, gusle pripadaju porodici žičanih instrumenata. Imaju nekoliko glavnih delova: kruškastu karlicu preko koje je razapeta štavljena koža; preko kobilice prelazi struna koja se zateže čivijama. Gudalo ima oko četrdeset konjskih struna, lučnog je oblika i drži se desnom rukom, pri čemu se gusle drže u krilu. Izrađuju se od javorovog drveta, ubranog sa određene strane planine, ređe od orahovog ili hrastovog. Gusle se najčešće izrađuju od jednog komada drveta. Postoji nekoliko tipova koje je uočio nemački etnomuzikolog Valter Vinš (Walter Wunsch): bosanski tip, srpski tip i crnogorsko-herceegovački tip.\nGusle se javljaju najčešće kao jednostrune, ređe kao dvostrune. Jednostrune uglavnom podržavaju melodiju koju peva pevač u tenorskoj "lagi". Za razliku od jednostrunih koje prate epske pesme, dvostrune su za to nepogodne i one služe za pratnju lirskih, šaljivih pesama. Ova druga vrsta rasprostranjena je u južnoj i istočnoj Srbiji.\nGusle u Gorskom vijencu imaju još jednu ulogu u životu junaka. Pored toga što opisuju i veličaju nacionalnu prošlost, slavne bojeve i bitke, one mogu imati i intimniji karakter. One čak mogu da uteše i utru suze žalosnice onima koji oplakuju mrtve:\n"svi padali u krvave borbe,\npali za čest, ime i svobodu:\ni naše su utirali suze\nvješti zvuci divnijeh gusalah.\nProste naše žertve svekolike ..."\nU trenucima patriotskih nadahnuća, u kolu koje vodi narod na Skupštini o Malome gospođin danu na Cetinju, sintagma "divnijeh gusalah" zvuči kao nebeski, kao zvuk večite tešiteljice naroda — onima koji su preživeli u najdostojanstvenijoj borbi za slobodu, za očuvanje ognjišta, imena i časti pojedinaca. Zvuci gusala u ovom trenutku stišavaju bol i prizivaju zaključak ("Proste naše žertve svekolike ...").\nAutor teksta: Branka Radović\n6 Memoarska proza XVIII i XIX veka, zbornik, Nolit, Beograd, 1989, str. 100.


Narodni poslanik Milanko Mihajilica Ministarstvu za ekonomske odnose i regionalnu saradnju | NSRS\nNarodni poslanik Milanko Mihajilica Ministarstvu za ekonomske odnose i regionalnu saradnju\nNarodni poslanik Milanko Mihajilica, Klub poslanika SDS-SRS RS, postavio je na Dvadeset petoj sjednici održanoj 19. juna 2018. godine\nŽeljka Cvijanović je 7. 6. razgovarala u Banjaluci sa američkim stručnjacima iz oblasti političkih kampanja Džejsonom Ozbornom i Majklom Rubinom, a glavna tema bila im je kampanja SNSD za prestojeće opšte izbore u BiH.\nPitam ministra: da li će iz budžeta Republike Srpske iz sredstava namjenjenih za finansiranje predstavništava Republike Srpske, prije svega u SAD, ova aktivnost američkih predstavnika za vođenje političkih kampanja biti plaćena?\nBroj: 17.01 – 012- 1471 /18\nNarodni poslanik Milanko Mihajilica, Klub poslanika SDS-SRS RS, postavio je na Dvadeset petoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske održanoj 19. juna 2018. godine, sljedeće poslaničko pitanje:\n„Željka Cvijanović je 7.6. razgovarala u Banjaluci sa američkim stručnjacima iz oblasti političkih kampanja Džejsonom Ozbornom i Majklom Rubinom, a glavna tema bila im je kampanja SNSD za predstojeće opšte izbore u BiH.\nPitam ministra: „Da li će iz budžeta Republike Srpske iz sredstava namijenjenih za finansiranje predstavništava Republike Srpske, prije svega u SAD, ova aktivnost američkih predstavnika za vođenje političkih kampanja biti plaćena?““\nU skladu sa članom 82. Poslovnika o radu Vlade Republike Srpske (''Službeni glasnik Republike Srpske'', broj: 10/09) i članom 264. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srpske (''Službeni glasnik Republike Srpske'', br. 31/11 i 34/17), dajemo sljedeći\nPredstavništva Republike Srpske u inostranstvu, u skladu sa Ustavom Republike Srpske, Zakonom o Vladi Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“ broj 118/08) i Uredbom o uslovima za osnivanje i rad predstavništava Republike Srpske u inostranstvu („Službeni glasnik Republike Srpske“ br. 125/11, 123/12, 24/16 i 1/18), osniva Vlada Republike Srpske, radi obavljanja poslova od interesa za Republiku Srpsku u oblasti privredne, naučno-tehničke, kulturne, prosvjetne, socijalne, informativne, sportske i druge saradnje sa subjektima u inostranstvu. Dakle, predstavništva obavljaju poslove u interesu i za potrebe Republike Srpske, u skladu sa njenim ustavnim nadležnostima.\nPredstavništvo u SAD kao i ostala predstavništva Republike Srpske u inostranstvu ne finansiraju niti imaju pravo i mogućnost da finansiraju one aktivnosti koje nisu propisane gore navedenom Uredbom. Sva pitanja koja se odnose na finansiranje izborne kampanje regulisana su izbornim propisima i propisima o finansiranju političkih stranaka.\nUvažavajući gore navedeno, želimo da Vas informišemo da iz sredstava namijenjenih za finansiranje rada predstavništava Republike Srpske u inostranstvu neće biti finansirana niti jedna aktivnost u vezi sa vođenjem političkih kampanja bilo koje političke partije u Republici Srpskoj i BiH.


Aronija štiti srce i podmlađuje organizam - Zdrava i prava\nAronija se naziva i namirnica budućnosti jer ima veliku lekovitu moć za ljudski organizam. Efikasno ga pročišćava od štetnih materija i teških metala i zato je korisna preventiva protiv malignih oboljenja. Zato ne čekajte – uvrstite aroniju u svakodnevnu ishranu.\nIstraživanja su pokazale da ima i antikancerogeno delovanje jer u velikom procentu “ubija” maligne ćelije tumora mozga, pluća, dojke, debelog creva i jetre.\nOvo voće sprečava i pojavu dijabetesa i drugih kardiovaskularnih bolesti. Zreli plodovi aronije sadrže veliku količinu fenola, koji dezinfikuju krvotok i telo, a utiču i na brže zarastanje rana.\nDovoljno ih je pojesti oko 200 do 300 grama dnevno. Kako bi je konzumirali preko cele godine, aronija se može zamrznuti, osušiti, ukuvati kao marmelada, sok, sirup, kompot, vino, liker, rakija. Ipak, posebno se preporučuje hladno ceđen sok koji je dovoljno piti jednom dnevno natašte i to jednu rakijsku čašicu…\naronija je preventiva kancera\nAromaterapijom protiv trauma: nežno, neinvazivno oslobađanje negativnih emocija, boli i iskustava


ZAŠTO NAM DECA RASTU U NESIGURNE, ISKOMPLEKSIRANE I NESREĆNE LJUDE - Užice Oglasna Tabla\nZAŠTO NAM DECA RASTU U NESIGURNE, ISKOMPLEKSIRANE I NESREĆNE LJUDE\nмарт 6, 2017 0212\nKakav god rezultat testa bio, deci se naglašava upravo pozitivna strana rezultata: bravo, napisao si čak 50 odsto testa! Ne kažu – to je jako loše, pola testa si uradio pogrešno.\nJedna mama blogerka koja živi u Irskoj uporedila je obrazovni sistem Hrvatske i zemlje u kojoj živi i gde njena deca pohađaju školu. Na žalost, njena priča o obrazovnom sistemu Hrvatske se vrlo lako može uporediti sa našim.\n“Kada sam prvi puta uočila neverovatno samopouzdanje kod mlađe koleginice, mislila sam da je to stvar izvanredne podloge u znanju u kombinaciji s karakterom.\nMeđutim, kada sam počela isto samopouzdanje da primećujem kod većine Iraca, počela sam da se pitam u čemu je stvar. Irce krasi neverovatno samopouzdanje.\nNaime, iako neke koleginice zaista imaju izvanredno znanje i podlogu za samouverenost, većina ih ima polovično ili čak vrlo loše znanje, ali nastup – fascinantan – sve zna, sve može, sve je probala, a onda kada treba odgovoriti na konkretno pitanje ili rešiti konkretni problem – doslovno nema pojma.\nBez obzira na sve jednostavnosti, znanje im nije na vrhunskom nivou, pogotovo ne u odnosu na samopouzdanje.\nIpak, svi “istočni” kandidati su imali ogromno znanje i jednako tako veliki strah od toga da neće znati posao tačno.\nIstovremeno, Irci se uopšte ne boje da će nešto pogrešno uraditi jer čak i ako urade, neće se ništa dramatično desiti – popravitće i to će biti to, neće biti ni kazni ni drame. Bez razmišljanja će reći da su spremni sve da učine iako nemaju pojma šta ih čeka.\nU stvari je vrlo lako povezati kako i kada je počelo sa uništavanjem tj. podizanjem samopouzdanja:\nOvde se u školama jako pazi na emocionalni razvoj, veoma se pazi na odnos prema deci. Na testovima nema trik pitanja – ono što se uči na nastavi, to se ispituje na testovima. Kakav god rezultat testa bio, deci se naglašava upravo pozitivna strana rezultata: bravo, napisao si čak 50 odsto testa! Ne kažu – to je jako loše, pola testa si uradio pogrešno.\nNa kraju godine ako ne postignu fenomenalne rezultate, neće pasti razred, neće im se desiti da ne mogu da se upišu u srednju školu. Savetovati će ih se da se razvijaju u onim predmetima koji ih zanimaju. Ako nisu dobri u nekom predmetu, jednostavno neće morati da ga uče, ne dovode ih u situaciju da godinama uče predmete koje mrze.\nUčiteljica neće polovini prvaka dati jedinice iz testa, jer zna da time neće ništa korisno postići osim uništiti samopouzdanje.\nŠta se dešava ako godinama teramo decu da uče predmete koji im ne idu, koje mrze ili koji ih ne zanimaju i zbog toga ih kažnjavamo lošim ocenama? Osim što te predmete ionako ne nauče, godinama smo decu učili da su loši, da su neuspešni: godinama im polako, ali sigurno uništavamo samopouzdanje.\nOvde, svako dete se hvali upravo za onaj segment u kojem je uspeo i podstiču ga se da se razvija u tom segmentu, ne kažnjava se zbog nečega što je uradilo loše.\nKod nas se stalno traži šta je pogrešno i traže se razlozi za omalovažavanje. Kad samo pogledam koliko je naša gramatika komplikovana, čini mi se da je takva izmišljena samo da bi oni koji znaju gramatiku mogli da omalovažavaju “one polupismene budale” koji ne znaju “č” ili “ć” ili da se imenice na -ski, -ški ili -čki pišu malim slovom? Koja budala je uopšte smislila to pravilo i čemu? Osim da se može reći kako je onaj ko to nije usvojio nepismena budala. Verujem da taj deo ne moram da upoređujem s engleskim (da, oni bi napisali veliko slovo “Engleskim”, na kraju krajeva, zašto ne?)\nPozitivna motivacija stvara kreativne, srećne i uspešne ljude. Negativna motivacija uništava sve.\nNakon što godinama decu učimo kako nikad ne mogu biti dovoljno dobri, ta deca odrastu, zaposle se i tada ponovo prolaze iste filmove – nikad ne mogu da budu dovoljno dobri, uvek je nešto pogrešno, uvek je nekakav zakon koji je izmišljen pre pet minuta ili loše napisan, razlog za kaznu i za smak sveta.\nNaviknuti da stalno tražimo greške jedni drugima, stalno da ukazujemo na ono što ne valja kod drugih, dobili smo naciju nesigurnih, iskompleksiranih i nesrećnih ljudi koji uopšte ne primećuju u koliko lošoj atmosferi žive.\nImamo naciju koja ne može da shvati da se negde lepo živi, čiji ljudi smatraju da su priče iz Irske neistinita propaganda.\nZaista ne mora da bude tako, postoje nacije koje znaju da žive srećno.\nPostoje zemlje u kojima ljudi nisu zli jedni prema drugima.”\nUGAŠEN VELIKI POŽAR NA TARI: VARNIČENJE DALEKOVODA ZAPALILO PLANINU?\nSTRUČNA LITERATURA ZA SVE ZAITERESOVANE PROIZVOĐAČE KOJI SE BAVE UZGOJEM MALINA


Javna ustanova pridružila se kampanji 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama – JU Kakaricka Gora\nJavna ustanova pridružila se kampanji 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama\n“16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama” je globalna kampanja koju obilježava 1,700 organizacija u preko 100 država svijeta. Kampanja počinje 25. novembra Međunarodnim danom borbe protiv nasilja nad ženama i završava 10. decembra Međunarodnim danom ljudskih prava.\nJavna ustanova za smještaj, rehabilitaciju i resocijalizaciju korisnika psihoaktivnih supstanci Podgorica, na simboličan način priključila se podizanju svijesti o problemu rodno zasnovanog nasilja u Crnoj Gori.\nPorukama podrške, ali i ukazivanja na problem klijenti i klijentkinje sa zaposlenim Javne ustanove pokazali su da problem nasilja nad ženama nije nešto na šta treba da ćutimo i da izlaz postoji, ukoliko udruženo djelujemo.\nZa mnoge žene, nasilje u porodici u kombinaciji sa njenom zavisnošću ili zavisnošću partnera od droge ili alkohola, prerasta u vrlo komplikovanu situaciju koja je mnogo zahtjevnija za treman, u odnosu na to kad imamo osobe koje nisu u začaranom krugu zavisnosti. Imajući u vidu brojne posljedice koje se javljaju u ovakvim okolnostima, potreban je dugotrajan multidisciplinaran pristup problemu izlaska iz problema. Takodje, potrebno je ukazati na postojanje različitih vrsta nasilja nad korisnicama psihoaktivnih supstanci od strane drugih lica sa kojima se one susreću u aktivnoj fazi bolesti. Sve ovo uz bolest zavisnosti ostavlja digotrajne i vrlo tešle posledice na osobu.\nPoseban akcenat stavljamo na smanjivanje rodno zasnovanog nasilja nad ženama, do nulte tolerancije na isto, jer ćutanje i neadekvatna reakcija na bilo koji vid nasilja nad ženama predstavlja ozbiljnu prepreku u postizanju jednakosti, razvitka i mira.\nDirektorica Javne ustanove u jutarnjem programu “Boje jutra” Stručna lica o patološkom kockanju i tretmanu bolesti zavisnosti


Izabrani počasni selektori prvog CSR Festivala “Kampanje sa svrhom”\nU Novom Sadu otvorena je fabrika čokolade...\nRadna grupa za pripremu i sprovođenje programa „Prestonica kulture...\nIzložba „Prva konferencija šefova država ili vlada...\nSavet stranih investitora u Srbiji može da...\nBiznis vesti 7 oktobar 2021\nKompanije Otvorenog Balkana na Svetskoj izložbi u Dubaiju\nPored kompanija iz Srbije, firme Severne Makedonije i Albanije, sa prostora inicijative Otvoreni Balkan (Open Balkan), moći će da...\nLideri Evropske unije i Zapadnog Balkana sastali su se u Brdu kod Kranja na samitu o budućnosti odnosa Unije...\nRadna grupa za pripremu i sprovođenje programa „Prestonica kulture Srbije“ donela je danas odluku da će prva nacionalna prestonica kulture 2023. godine...\nIzložba „Prva konferencija šefova država ili vlada nesvrstanih zemalja“ postavljena je u Arhivu Jugoslavije. Izložba „Prva konferencija šefova...\nBiznis vesti 5 oktobar 2021\nDanas je u Beogradu otvoren najmoderniji tehnološki kampus kompanije NCR, u kojem će raditi više od 5.000 ljudi. Kampus,...\nPrvi Festival društveno odgovorne komunikacije namenjen dobrobiti dece i pojedinca «Kampanje sa svrhom» održaće se ove godine na Međunarodni dan deteta, 20.novembra 2021. godine.\nO kampanjama koje će poneti Titulu KAMPANJE SA SVRHOM odlučuje tim počanih selektora sastavljen od priznatih i dokazanih stručnjaka iz oblasti društveno odgovorne komunikacije, marketinške teorije i prakse i brige o dobrobiti deteta i pojedinca.\nPrvi tim počasnih selektora će raditi u sastavu:\n“Ovom smotrom, inicijator – Udruženje «Žute Patalone – Inicijativa za proučavanje detinjstva i Koncept inkubator društvene odgovornosti» želi da podstakne društveno odgovornu komunikaciju i komunikaciju koja je usklađena sa društvenim ciljevima, naročito onim koji se tiče dobrobiti dece. Prepoznavanjem i odlikovanjem kampanja koje koriste moć komunikacija za unapređenje života dece i pojedinca dajemo primer i podstrek kako možemo da utičemo na dobrobit dece i društva u celini.” – kaže Tijana Adamov Ignjatović, osnivač Festivala Kampanje sa svrhom.\nFestival KAMPANJE SA SVRHOM ima za cilj da podstakne korporacije da komunikacione ciljeve usklade sa interesima javnosti, i to tako da uočavanjem društvenih problema pomažu u rešavanju istovremeno komunicirajući svoje vrednosti.\nKonkurs će biti otvoren 20.septembra, a rok za prijave je 20.oktobar.\nIzložba „Prva konferencija šefova država ili vlada nesvrstanih zemalja“ postavljena je u Arhivu Jugoslavije. Izložba „Prva konferencija šefova država ili vlada nesvrstanih zemalja“...\nDanas je u Beogradu otvoren najmoderniji tehnološki kampus kompanije NCR, u kojem će raditi više od 5.000 ljudi. Kampus, koji se prostire na približno...\nOtvoren Srpsko-ruski poslovni forum\nSporazum o slobodnoj trgovini sa Evroazijskom ekonomskom unijom i strateške veze sa Ruskom Federacijom pomažu otpornosti srpske ekonomije i doprinose većoj atraktivnosti Srbije za...\nGrupacija Pronatal otvorila je svoja vrata i u Beogradu\nBiznis vesti 2 oktobar 2021\nNa domaćem, srpskom tržištu grupacija iz Češke počinje sa radom kao Specijalna ginekološka bolnica “Pronatal Beograd”, koja će se, osim usluga iz oblasti humane...


Na Balkanu ove godine 63 pretnje i napada na novinare - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Na Balkanu ove godine 63 pretnje i napada na novinare\nDanas Online27.08.2017. 13:11\nRegionalna medijska udruženja koja su deo ove platforme, osudila su napade i pritiske na novinare koji su se poslednjih dana dogodili u Hrvatskoj, Makedoniji i na Kosovu, piše prištinski KoSSev, prenosi RTK.\n„Na izveštače te medijske kuće nasrnuo je predstavnik građanske inicijative koja je organizovala prikupljanje potpisa. Ohrabrujuća je hitna reakcija policije koja je odmah identifikovala napadača, pozvala ga na informativni razgovor i najavila krivičnu prijavu zbog nasilništva“, navedeno je u saopštenju regionalnih medijskih udruženja, ističe KoSSev.


Naši proizvodi uključuju tri glavne vrste proizvoda su vlakana laserske mašine obilježavanje, CO2 laser mašina za markiranje i UV laserske mašine obilježavanje. Na našem laserske tehnologije zasnovane smo razvili u 3D fiber laser stroj za graviranje (Deep stroj za graviranje), Dynamic UV lasersko graviranje stroj, Dynamic CO2 laser engaving rublja, leti laser obilježavanje rublja, fiber laser stroj za rezanje, stroj lasersko zavarivanje i tako dalje.\nViše od 20 serije. Personalizirana proizvode i usluge kupcima pruži značajnu prednost. Zbog visoke kvalitete naših proizvoda i pouzdane performanse, oni su naširoko koristi u elektronici, hardver, model odluka, odjeće, obuće, reklame, tisak i pakiranje, igračka odluka, kao i industrije.\nStroge Q ualnosti Ja nspection For Machine\nDa bi se osigurala kvaliteta i stabilnost mašine, FOCUS LASER koristeći najnaprednije proizvodnju i testiranje opreme, uključujući i laseri metar koji se uvoze iz SAD-a, CNC brusilice, skeniranje ogledalo, AC varijabilni napon emulator stabilan, fokus sistem.\nI mi koristimo termostat mjerenje sobu, 3D merni instrument, laser dinamometri, digitalni most, i napredne opreme za provjeru kvaliteta i učinak naših industrijskih laserske opreme na svakom koraku proizvodnju kako bi se osigurala kvaliteta naše mašine i stabilne performanse.\nTrošak C ontrola\nFOCUSLASER pruža pristupačne, kvalitetne mašine. Uz prednosti Kine, punu korist u pogledu kvalitete i cijene, nabavke ključnih komponenti iz Njemačke i SAD-a, Japana, Tajvana i-montažne i proizvodnju u Kini. FOCUSLASER imaju najbolje napajanje-lanac-sistem za dijelove i komponente, i zabilježila solidna kvaliteta i inovacija, dokazati da je naš 10-godina performanse stroja.\nFOCUSLASER okuplja profesionalne talenta i tehnologije, ima visoko kvalificirano osoblje. Od razvoja softvera za hardverski dizajn, testiranje sistema, tehničke usluge su završeni profesionalni i tehničko osoblje.\nFOCUSLASER ima 23 hardverskih i softverskih patenata u high-tech polju. Imamo energičan R & D termin i obilje iskustva u laserskoj terenu, a mi smo "Hi-Tech Enterprises" u Kini.\ngeografsku lokaciju Focus Laser pruža mnogo mogućnosti za smanjenje troškova proizvodnje, čime se smanjuje naše cijene. Sjedište FOCUSLASER se nalazi u Guangzhou također poznat kao Kantona oko 120 km (75 km) sjeverno-sjeverozapadno od Hong Konga i 145 km (90 km) sjeverno od Makao, Guangzhou ima istoriju od preko 2.200 godina i bio je veliki terminal pomorske svile i nastavlja da služi kao središnja luka i transport središte danas, kao i jedan od tri najveća u Kini gradova. Gdje imamo najbolje proizvode odgovarajući sistem se može lako uveo najnaprednije tehnologije i opreme za proizvodnju, talente, i koristeći različite pomorskom i vazdušnom saobraćaju, u mogućnosti pružiti visoko kvalitetne laserske opreme uz pristupačne cijene i mi.\nkvaliteta rada proizvoda i dobru reputaciju, FOCUSLASER proizvodi nisu samo uspješne prodaje u Kini, ali i su bili izvezeni u više od 90 zemalja i regija u svijetu, uključujući: Njemačka, SAD, Italije, Rusije, Japana, Južne Koreje, Turska, Brazil, Indija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Saudijska Arabija i druge zemlje, proizvodi podliježu velikom dobrodošlicu i pohvale. Mi uvijek cijenjen povjerenje i podršku FOCUSLASER kupaca.\nDa ponudi najbolje mašina sa najbolju cijenu, i pruža zadovoljni nakon prodaje usluga za kupca.\nZa detaljnije informacije o našim laserskim mašinama, molimo ne ustručavajte se da nas kontaktirate


BIC Volksbank Euskirchen, Nideggen (Nemačka) (SWIFT kod).\nBIC Volksbank Euskirchen, Nideggen\nPoštanski broj: 52385\nTelefon: +49 (0)2474 9310 0\nBIC Volksbank Euskirchen, Nideggen (Nemačka) (SWIFT kod)\nBIC za Volksbank Euskirchen u gradu Nideggen je GENODED1EVB. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 999999909 i šifre banke 38260082, rezultat će biti IBAN sličan ovome: DE99 3826 0082 9999 9990 9. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nSedište banke je Volksbank Euskirchen u gradu Nideggen. Shodno tome, Nideggen se nalazi u zemlji Nemačka. Volksbank Euskirchen se može kontaktirati na (02474) 9310-0.


Vreme 614 - TV manijak: Lepenke u kostimima -->\nPonovo smo na televiziji BK svedočili propovedima premijera kojeg je nadahnuto intervjuisao gospodin urednik Marić. Bilo je pogleda iza kamere, bilo je šarolikih metafora, ali najviše su mi se dopali prilozi saradnika. Direktori beogadskih hotela potvrdili su da stranci k’o ludi dolaze da vide čudo od Srbije, troše pare i sklapaju poslove. To bi valjda bio prvi znak da će nam uskoro biti bolje. Drugi prilog nas je podsetio kako smo gorivo kupovali na kante, a danas lepo odemo na benzinsku pumpu i sipamo kol’ko hoćemo. Istini za volju, ni tada nisam imao za kantu goriva, već sam pazario na flašu (dvolitarku fante), ali ne pravim pitanje – zaista smo učinili korake od sedam milja. U jednom trenutku sam se uplašio da nam akteri emisije neće ukinuti struju na desetak minuta, tek da se podsetimo kako je biti u mraku restrikcija. Najlepše je svedočio anonimni građanin s brkovima, koji je tvrdio da se ne može porediti ono pre i ovo sad. Ispod njega je stajao potpis– potrošač. Momentalno sam se identifikovao jer mnogo volim kad mi se obraćaju sa – cenjeni potrošaču. Većina nas potrošača, što samo trošimo ono što nam neko drugi (čitaj, cenjena vlada) jedva namakne, ujedno smo i birači pa nam je poruka jasna.\nPrimetio sam da je protekle nedelje započeo opštenarodni televizijski povratak vinčanskoj tradiciji. Prvo su u emisiji "Fast" na BK predstavili rad jednog našeg modnog kreatora inspirisanog Lepenskim virom. OK, puniji modeli, praistorijska sverađajuća majka širokih bokova, sva u koži, nakićena praistorijskim nakitom. Kažu da je revija održana u Rimu uspela, ali kreator se već kod nas proslavio kreirajući ONU haljinu za Cecin koncert na Marakani. Kakav vremenski skok od 8.000 godina! Taman kad sam pomislio da smo nadmašili krapinske praljude, eto ti izbora za Miss Yu i Vesne Jugović. Opet Lepenke u kupaćim kostimima, opet vinčansko pismo, samo lepotica je ipak iz Valjeva. Zlobnike samo obaveštavam, jer znam šta će pomisliti – bila je tu i karika koja nedostaje, gospodin Lazanski, samo se nije kostimirao u praistorijskog ribolovca. Pravi čovek za ovu ulogu bio bi pre, recimo, gospodin Memedović, on voli da prvo upeca ribu, pa da je poljubi i onda vrati u vodu.\nDa hevi metal (koji je od drevne Vinče stigao do Zaječara) nije mrtav, potvrdilo se u dva navrata tokom protekle nedelje. Studio B, novinarka Olja Skvo i metalci iz Smedereva, sve po propisu. Epska tematika, mračni tekstovi i beskrajne solaže. Drugi bend je Prozor iz Srpskog Sarajeva (valjda), a pjevač odeven u pršnjak od jareta bjelana što mu ga je đed zakl’o. Svoj muzički pravac definišu kao teretnu muziku, a ja se potpuno slažem s konstatacijom, jer u Bosni, teretan znači i smarajući. No lepo je kad se tradicija čuva i neguje, pogotovu kod mladih naraštaja. Zato sam ponosan gledao na RTS-u prenos s manifestacije "Radost Evrope". Klinci iz Istre nastupili su s gajdama, oni iz Hercegovine pjevali izvorne, Rusi ko Rusi – uvežbani i nakićeni, totalno profi, a Talijanima falili dečaci pa ih glumile devojčice. Ovoga puta niko decu nije vodio u Beli kabinet, niko nije pokušavao da predsedniku natakne šešir na glavu, klinci su se družili i razmenili adrese – pa šta bude.\nZa kraj, omiljena TV reklama za proteklu nedelju nudi nam fantastični set za pohovanje. Postoji trend da se u telešopovima pojavljuju po dve cice koje se dopunjuju k’o u recitatorskoj sekciji. Ključna reč za Srbiju je – pohovanje, pa je izgleda bilo neophodno smisliti neki džirlo i olakšati posao domaćicama. Ove cice u reklami samo blebeću, a ni jedna da uprlja ruke, ali kažu da u te posude može da se smesti i koštunjavo voće. Ovim detaljem se ozbiljno ušlo u političke vode jer se insinuira veza između pohovanja i jednog od predsedničkih kandidata. Naglašavam osećanje blaženstva koje navodno ovaj proizvod donosi pri teretnom procesu pohovanja. Skoro da je dostignuta zen mudrost jedne reklame iz mog detinjstva koja je preporučivala anatomske cipele za tzv. radne žene –"svaki teret može lagan biti kad ti noge borosana štiti!"


Foto: Picsues/Pixabay | Građani se sve više zadužuju\nAnja Matarugić 27.05.2022 07:00\nBANJALUKA, SARAJEVO - Sve lošiji životni standard građana BiH, usljed ekonomske krize, skoka cijena osnovnih životnih namirnica, ali i gotovo svih drugih proizvoda, dovodi do sve većeg zaduživanja građana, posebno u mikrokreditnim organizacijama, čiji uslovi za dizanje kredita nisu toliko striktni u odnosu na one u bankama.\n"Od ukupne bilansne sume na mikrokreditne fondacije (MKF) odnosi se 549,5 miliona KM ili 44,1 odsto, a na mikrokreditna društva (MKD) 697,2 miliona KM ili 55,9 odsto", naveli su u Centralnoj banci, dodajući da je ukupni iznos plasiranih kredita kod mikrokreditnih organizacija na kraju prošle godine bio 988,5 miliona KM ili 79,3 odsto ukupne aktive.\n"U poređenju sa stanjem na kraju 2020. godine, mikrokreditni portfolio bilježi rast od 8,1 odsto, dok je u poređenju sa stanjem na polugodištu 2021. godine veći za 4,6 odsto ili 43,6 miliona KM", objavila je Centralna banka BiH, dodajući da se preostali dio aktive od 7,6 odsto odnosi na valutu i depozite, 6,4 odsto na nefinansijsku aktivu, a ostatak na vlasničke vrijednosne papire i druge račune potraživanja.\n"Osnovni izvor sredstava mikrokreditnih organizacija su obaveze po uzetim kreditima koje su na kraju decembra prošle godine iznosile 606,2 miliona KM ili 48,6 odsto ukupne pasive i veće su u odnosu na kraj 2020. godine za 33,7 miliona KM ili 5,9 odsto", stoji u podacima Centralne banke, gdje se navodi i da je ukupni kapital mikrokreditnih organizacija u BiH na kraju prošle godine iznosio 483,7 miliona KM ili 38,8 odsto ukupne pasive i veći je za 34,4 miliona KM ili 7,7 odsto u odnosu na kraj 2020. godine.\nKako je za "Nezavisne" rekao ekonomski analitičar Admir Čavalić, bh. građani uzimaju nenamjenske kredite kako bi održavali tekuću potrošnju.\n"Usljed inflacije, rasta cijena finalnih proizvoda opada životni standard građana, to uvjetuje da uzimaju kredite kod banaka ili eventualno kod mikrokreditnih organizacija", rekao je Čavalić, dodajući da građani koji se odlučuju kredite podići u mikrokreditnim organizacijama najčešće pripadaju najugroženijim kategorijama stanovništva.\n"To su građani koji nemaju pokriće da dignu bankarski kredit. Govorim o pojedincima koji rade u okviru sive ekonomije ili imaju niska primanja ili jednostavno nemaju kreditnu sposobnost", kazao je Čavalić, ističući da je izvjesno da će se ovakav trend nastaviti i dalje.\n"Očekuje se da će se ovo nastaviti do kraja ove godine, moguće i u narednoj godini, prateći ove inflaktorne efekte", naveo je Čavalić, dodajući da se preduzetnici u bankama zadužuju najčešće zbog kidanjem lanaca snabdijevanja sa dobavljačima, jer pokušavaju nadoknaditi gubitke.\n"Neki to rade zbog svoje neopreznosti ili odlazaka na odmor ili kupovine boljeg automobila", rekao je Grabovac, dodajući da povećanje zaduživanja u mikrokreditnim organizacijama nije dobra stvar ukoliko se to radi kontinuirano.\n"Dizanje kredita za rješavanje kriznih situacija se može donekle i opravdati, ali zaduživanje bilo kroz dizanje kredita u mikrokreditnim organizacijama ili kroz prekoračenje na računu predstavlja jedno od najnepovoljnijih načina zaduživanja i ne preporučuju se", kazao je Grabovac.


15.05.2021 22:16 Autor: Agencije\nPortparol Bijele Kuće Jen Psaki saopštila je večeras da su Sjedinjene Američke Države poručile Izraelu da osigura sigurnost novinara, nakon što je vojska te zemlje uništila zgradu u Gazi u kojem je bilo smješteno više stranih dopisništava, među kojima i američke agencije AP.\n“Izraelcima smo u direktnom kontaktu rekli da je sigurnost i sigurnost novinara i nezavisnih medija njihova najveća odgovornost”, napisala je Psaki na Twitteru.\nU izraelskom zračnom napadu danas je uništena 12-spratnica u Gazi u kojem su se nalazile kancelarije AP-a, AFP-a i Al Jazeere i drugih medija, a svi zaposleni su prethodno evakuisani.\nTagovi: Bijela kuća Gaza Izreal Jen Psaki\nMisteriozni ‘havanski sindrom‘: Niko ne zna šta stoji iza nesvakidašnje bolesti u Bijeloj kući. Sve istražuje i direktor CIA-e\nIzrael napada Gazu avionima, helikopterima i ratnim brodovima. Sve gori\nTrumpova proslava u izbornoj noći pretvorila se u korona-party\nWHO ukazala na 'značajne potrebe u liječenju trauma' u Gazi


POSTAVLJANJEM MAČA KOMPLETIRAN SPOMENIK STEFANU NEMANJI: Srbija čuva uspomenu na svoje vladare, istoriju i kulturu! (FOTO/VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n29.11.2020. • 14:04 Srbija Danas\nFoto: Facebook.com/Goran Vesic\nJuče je postavljen mač na spomeniku Stefanu Nemanji i time je spomenik kompletiran\nZamenik gradonačelnika Beograda objavio je fotografije spomenika, koji je delo čuvenog ruskog vajara Aleksandra Rukavišnjikova.\n- Juče je postavljen mač na spomeniku Stefanu Nemanji i time je spomenik kompletiran - izjavio je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\n- Mač je dužine oko pet metara, postavljen je oko šest sati i sada sledi pokrivanje spomenika, poliranje pa pateniranje, a kako bi spomenik krajem decembra bio predat građanima Srbije koji ga čekaju osam vekova. Osam vekova je trebalo da prođe da Srbija konačno podigne spomenik svom najznačajnijem srednjevekovnom vladaru, rodonačelniku naše najznačajnije srednjevekovne dinastije – rekao je Vesić.\nZahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću koji je predložio da se ovaj spomenik podigne i obezbedio sredstva, Srbija će konačno odužiti svoj dug prema Stefanu Nemanji, izjavio je zamenk gradonačelnika.\nПостављањем мача комплетиран је споменик Стефану Немањи, родоначелнику најзначајније српске династије Немањића. Желимо...\nPosted by Горан Весић on Недеља, 29. новембар 2020.\n- Ni osam vekova nije bilo dovoljno da neki Srbi i Srpkinje ne osporavaju i dalje da li je Stefan Nemanja zaslužio spomenik. Tako smo ovih dana čuli pretnju Srbijanke Turajlić koja je rekla da će ovaj spomenik biti uništen, a kada to kažu, govore da će uništiti srpsku istoriju – kaže Vesić.\nPodizanje spomenika Stefanu Nemanji, kako kaže, znači da Srbija konačno poštuje svoje vladare, istoriju, kulturu i sebe.\n- Želimo jaku Srbiju, koja poštuje svoju istoriju i koja sa ponosom korača u Evropu. Oni žele slabu Srbiju, Srbiju bez spomenika i vladara, jer samo u takvoj Srbiji mogu da budu jaki – kaže zamenik gradonačelnika.\nspomenik Stefanu Nemanji Beograd Srbija istorija kultura


Poboljšajte Svoju Brzinu Reakcije uz CogniFit.\nCogniFit - Brzina Reakcije\nSet Neuropsiholoških Procena\nOpšta Kognitivna Procena (CAB)\nZa Škole S-CAB\nKognitivna Veština- Neuropsihologija\nŠta je brzina reakcije ili brzina reagovanja?\nPrimeri brzine reakcije\nProblemi i poremećaji povezani sa brzinom reakcije\nKako da merimo i procenimo brzinu reakcije?\nKako možete da poboljšate ili oporavite svoju brzinu reakcije?\nDobijte pristup kompletnom setu kognitivnih testova za procenu brzine reakcije\nOtkrijte i procenite prisustvo promena ili nedostataka\nNaučno potvrđeni instrumenti za poboljšanje i rehabilitaciju brzine reakcije i drugih kognitivnih veština\nBrzina reakcije ili brzine reagovanja predstavlja vreme koje nam je potrebno od trenutka kada opazimo nešto do trenutka kada na taj stimulus odgovorimo. To je naša sposobnost da opazimo, obradimo i odgovorimo na stimulus.\nBrzina reakcije zavisi od različitih faktora:\nPercepcija: Za dobru brzinu reakcije je izuzetno važno da možemo da vidimo, čujemo ili osetimo stimulus. Atletičar započinje trku nakon sudijskog pucnja za početak trke i nakon što je zvuk dopreo do njegovog uha (on prima stimulus).\nObrada podataka: Da biste imali dobru brzinu reakcije, potrebno je da budete fokusirani i da dobro razumete informacije. Objašnjeno na prethodnom primeru, atletičar nakon što je čuo pucanj, razlikuje taj zvuk od buke iz okruženja i zna da je vreme da započne trku (obrada stimulusa).\nOdgovor: Za dobru brzinu reakcije je potrebno i da budete spretni i hitri. Kada atletičar primi i na pravi način obradi signal, tog trenutka pokreće svoje noge (odgovara na stimulus).\nAko se neki od ovih procesa ošteti, to će uticati i na brzinu reakcije. Drugim rečima, ako jedan od atletičara ima slabu brzinu reakcije, on će zaostajati u trci za ostalim sportistima. Brzina reakcije se odnosi i na motornu komponentu, za razliku od brzine obrade podataka. S tim u vezi, dobra brzina reakcije je povezana sa dobrim refleksima.\nU ovom primeru, procesi (primanje, obrada i odgovor), se odvijaju u milisekundama, ali brzina reakcije može da varira u zavisnosti od različitih faktora:\nSloženost stimulusa-Što je stimulus složeniji, što je više informacija potrebno obraditi, duže će i sam proces trajati.\nPrethodno poznat stimulus, priprema i očekivanja:Ako morate da odgovorite na stimulus koji Vam je poznat od ranije, brzina reakcije će biti veća. Što manje informacija je potrebno da obradite, veća će biti brzina reakcije. Objašnjeno na prethodnom primeru sa atletičarima, oni čekaju na stimulus (na sudijski pucanj), tako da će brzina reakcije biti veća.\nStanje organizma: Neki faktori koji mogu negativno da utiču na otkrivanje stimulusa su umor, pažnja (kada ste uspavani), povišena temperatura, starost, ili kada prejedete ili neke supstance kao što su alkohol ili lekovi, droga. Svi ovi faktori mogu negativno da utiču na otkrivanje stimulusa, na njegovu obradu i na odgovaranje na stimulus.\nModaliteti stimulusa: Brzina reakcije je veća kada se radi o audio stimulusu, nego kada je reč o vizuelnom stimulusu, jer za obradu audio stimulusa je potrebno manje vremena. Svaka promena i modalitet, podrazumeva i drugačije vreme i brzinu reakcije.\nPored ostalih faktora, tip stimulansa koji obrađujemo takođe utiče na brzinu reakcije.\nProst: Postoji samo jedan odgovor na prost stimulans. Na primer, pritiskanje razmaka na tastaturi (space bar) kada se pojavi reč.\nIzbor: Postoje različiti odgovori na različite stimuluse. Na primer, pritiskanje desne strelice na tastaturi ako je reč koja se pojavila na španskom, i pritiskanje leve strelice na tastaturi ako se reč pojavila na nekom drugom jeziku.\nOdabiranje: Postoje različiti stimulusi, ali morate da odgovorite na samo jedan. Na primer, da pritisnete razmak na tastaturi samo kada se pojavi reč na engleskom. Ako se pojavi reč na španskom, ne činite ništa.\nZašto je brzina reakcije toliko bitna i kako utiče na naš svakodnevni život? Dobra brzina reakcije nam omogućava da budemo hitri i efikasni kada je potrebno da odgovorimo na stimuluse i na različite situacije kao što su vožnja, vođenje razgovora, sport itd. Dobra brzina reakcije nam donosi brojne koristi, ali je takođe bitno da na pravi način obradimo informacije koje dobijamo. Ako Vam neko postavi pitanje na razgovoru za posao, on od Vas očekuje da odgovorite brzo i da date valjan odgovor. Isti je slučaj i sa drugim primerima, ako Vam se pokvari auto ili ako morate da budete hitri- moraćete da odgovorite brzo i precizno. Na svu sreću, brzina reakcije se može trenirati i poboljšati.\nAko vozite i naiđete na pešački prelaz, vreme koje Vam je potrebno da zakočite i zaustavite auto je brzina reakcije. Ova kognitivna veština staje na put teškim saobraćajnim nesrećama i može nam spasiti život.\nU boks meču ili fudbalskoj utakmici, vrlo je važno predvideti potez protivnika, kako bi oni brzo reagovali i na pravi način. Dobra brzina reakcije je ključna za pobedu i prikupljanje poena.\nUčenik na času fizičkog počinje da trči kada nastavnik da znak. Brzina reakcije je vreme koje protekne od trenutka kada je nastavnik dao znak do trenutka kada učenik počne da trči.\nU zgradi ste i odjednom možete da osetite dim. Brzina reakcije je vreme koje Vam je potrebno da pronađete najbliži aparat za gašenje požara nakon što ste utvrdili da je u pitanju požar.\nKada radnik obezbeđenja primeti sumnjivu situaciju, vreme koje mu je potrebno da odreaguje može biti od suštinskog značaja za uspešno sprovedenu akciju. Ako, na primer, vidi da se odvija pljačka, brzina reakcije je vreme od trenutka kada vidi pljačku do trenutka kada reaguje da bi je sprečio.\nBilo koji poremećaj koji utiče na percepciju, obradu podataka ili na probleme sa motorikom, će takođe uticati i na brzinu reakcije. Zbog toga je brzina reakcije tako osetljiva na promene. Na primer, problemi sa sluhom ili vidom kao što su slepilo ili oštećenje sluha mogu voditi problemima u brzini reakcije zbog problema sa percepcijom. Ljudi sa bradipsihijom ili demencijom poput Alchajmerove bolesti mogu imati slabiju obradu podataka, i s tim u vezi, slabiju brzinu reakcije. Ljudi sa problemima sa inhibicijom i kontrolom ili ljudi sa ADHD-om mogu takođe imati oštećenu brzinu obrade podataka, što takođe utiče na brzinu reakcije. Ljudi sa problemom akinezije ili bradikinezije, kao što je to slučaj kod pacijenata sa Parkinsonovom bolešću , ili problemima sa motorikom poput hemipareze ili drugih paraliza mogu takođe voditi problemima sa odgovorima i motorikom. Uopšteno, kod bilo kog neurodegenerativnog poremećaja poput Alchajmerove, Parkinsonove bolesti, Multipla Skleroze, ili Hantingtonove horee će se takođe javiti problem sa brzinom reakcije. Konačno, problemi uzrokovani povredom mozga ili moždanim udarom, mogu da utiču na neki od ovih procesa i posledično na brzinu reakcije.\nPoremećaj koji u najvećoj meri može da utiče na obradu informacija je difuzna aksonska lezija. Ovo se obično dešava nakon doživljavanja potresa mozga, kada se neuronske veze oštete. Udarac u glavu ili nezgoda koja je vodila do potresa i do prekida ili uništavanja aksona (deo neurona koji mu omogućava da se poveže sa ostalim neuronima, bela masa u mozgu). Ova povreda naneta aksonima ne utiče na posebno područje u mozgu, već utiče na sve aksone u mozgu, dovodeći do difuzne tj. široko raširene štete. To utiče na brzinu obrade podataka i samim tim i na brzinu reakcije. Nažalost, ova vrsta povrede se često dešava i obično su prognoze loše.\nNa brzinu reakcije ne utiču samo povrede ili neka vrsta bolesti ili poremećaja. Postoji veliki broj različitih okolnosti koje mogu da uspore brzinu reakcije, kao što je san, raspoloženje, anksioznost, ili nedostatak koncentracije uopšte. Za razliku od ostalih faktora, oporavak brzine reakcije je brži i lakši ako je oštećenje posledica ovakvih okolnosti.\nBrzina reakcije igra veliku ulogu u našim svakodnevnim aktivnostima. Naša sposobnost da se povežemo sa našim okruženjem i da reagujemo na neočekivane promene i događaje zavisi direktno od ove kognitivne veštine. Ako testirate brzinu reakcije i razumete kako ona funkcioniše, to Vam može pomoći u različitim situacijama i oblastima. Na primer, u obrazovanju, jer omogućava nastavnicima ili roditeljima da razumeju ako dete ima problema sa percepcijom, obradom podataka, ili motorikom i kako to može da utiče na njihov školski uspeh, u medicini, jer može da pomogne u otkrivanju problema sa percepcijom, obradom podataka ili problema sa motorikom kod pacijenata, ili kod različitih profesija , jer može da pomogne radnicima da uvide i shvate da li su pripremljeni na pravi način da obavljaju određene aktivnosti koje od njih zahtevaju da reaguju brzo u određenim situacijama.\nMi možemo da testiramo različite kognitivne funkcije, uključujući brzinu reakcije, uz kompletnu neuropsihološku procenu. Testovi koje je stvorio CogniFit, za merenje brzine reakcije se baziraju na klasičnom NEPSY testu, Testu Varijabli Pažnje (TOVA), Testu Kontinuiranog Izvođenja (CPT), Memorijskom testu (TOMM), i Testu Vizuelne Organizacije (VOT). Pored merenja brzine reakcije, ovi testovi takođe mere radnu memoriju, vizuelno skeniranje, vizuelno motornu koordinaciju, inhibiciju, kognitivnu fleksibilnost, imenovanje, vizulenu percepciju, pamćenje konteksta, raspoznavanje, održavanje pažnje i percepciju okoline.\nTest Istraživanja REST-COM: Na kratko vreme će se pojaviti objekti. Korisnik mora da izabere reč koja dogovara slici koju je video što je brže moguće.\nTest Dešifrovanja VIPER-NAM: Pojaviće se slike na ekranu na kratak vremenski period i zatim će nestati. Nakon toga će se pojaviti četiri slova na ekranu i korisnik mora da izabere jedno slovo koje odgovara objektu koje je video. Korisnik mora da izabere slovo što je brže moguće.\nTest Raspoznavanja WOM-REST: Pojaviće se niz od tri objekta na ekranu. Korisnik mora da zapamti redosled po kom su objekti bili prikazani i kasnije mora da izabere pravi odgovor.\nTest Rezolucije REST-SPER: Na ekranu će se pojaviti više stimulusa koji se pokreću. Korisnik mora da izabere odgovarajući stimulus i da ignoriše nebitne stimuluse.\nTest Brzine REST-HECOOR: Na ekranu će se pojaviti plavi kvadrat. Korisnik mora da klikne što je brže moguće i što je više puta moguće preko sredine kvadrata. Što više puta korisnik bude kliknuo, više će poena ostvariti.\nTest Obrade Podataka REST-INH: U ovom zadatku, pojaviće se pločice koje nose različite brojeve. Prvo će se od korisnika tražiti da klikne na veću pločicu. Zatim će se od njega tražiti da klikne na veći broj .\nKao što treniramo telo i mišiće, tako možemo da treniramo i brzinu reakcije i ostale kognitivne veštine i CogniFit poseduje alate za takav trening. Oporavak brzine reakcije se bazira na nauci o neuroplastičnosti. CogniFit takođe sadrži set kliničkih vežbi za ublažavanje problema sa brzinom reakcije i drugim kognitivnim funkcijama. Ukoliko svom mozgu pružate izazove i trening, to može da ojača Vaše neuronske veze. Ako često trenirate svoju brzinu reakcije, neuronske veze će postati jače i zdravije, što znači da kada ponovo budete bili koristili svoju brzinu reakcije, to ćete učiniti brže i uz manje napora.\nCogniFit-ov tim stručnjaka je sastavljen od neuropsihologa, stručnjaka u oblasti neurogeneze i sinaptičke plastičnosti, i oni su nam omogućili stvaranje personalizovanog programa kognitivne stimulacije koji odgovara potrebama svakog korisnika. Ovaj program počinje preciznom procenom korisnikove brzine reakcije i drugih osnovnih kognitivnih funkcija i zatim koristi te rezultate za stvaranje programa treninga koji odgovara njegovim potrebama.\nUpornost u treningu i adekvatan trening su nepohodni za poboljšanje brzine reakcije i CogniFit Vam pruža alate za procenu, oporavak i poboljšanje ove kognitivne funkcije. Program od Vas zahteva da trenirate samo 15 minuta dva do tri puta nedeljno..\nMožete da koristite CogniFit onlajn. Na raspolaganju su Vam brojne onlajn interaktivne igrice i vežbe koje možete igrati preko kompjutera, ili mobilnog telefona. Nakon svake sesije treninga, CogniFit Vam šalje detaljan grafik koji prikazuje kognitivni napredak korisnika.


Ova namirnica može da oporavi cijelo tijelo: OBNAVLJA žuč, jetru i štitnu žlijezdu iz korijena! | Zdravlje plus\n21. ožujka 2018. 20. ožujka 2018. codebreaker bolesti, gusteraca, jetra, rak, rotkvica, stitna zlijezda, tijelo\n← Prirodni antibiotik: LIJEČI EŠERIHIJU, IMA SMIRUJUĆE DEJSTVO, UNIŠTAVA BAKTERIJE! (RECEPT)\nZa ovu gljivicu mnogi vjeruju da izaziva rak! EVO KAKO DA KOD KUĆE PROVJERITE DA LI JE IMATE! →


Prognoza za jesen: Toplo i kišovito u BiH | Radio Srebrenik\nBrowse: Home / 2018 / kolovoz / Prognoza za jesen: Toplo i kišovito u BiH\nPrognoza za jesen: Toplo i kišovito u BiH\nPosted by admin on 19. kolovoza 2018 in BIH I SVIJET | 51 Views | Leave a response\nNakon toplog ljeta širom Evrope, vrućine će se nastaviti i tokom jeseni, tvrde meteorolozi iz AccuWeathera koji je objavio prognozu za jesen na Starom kontinentu.\nBosnu i Hercegovinu, kao i zemlje regiona, očekuje topla jesen sa kombinacijom oluja i kiše, slično vrijeme kao što preovladava tokom aktuelnog ljeta.\nKiša će u novembru padati u paritu, Briselu i Kelnu, a nešto dalje južno i istočno će kišne padavine biti nekonzistentne, ali blizu ili nešto manje od uobičajenih. To se odnosi na Lyon u Francuskoj te Stuttgart i Belrin u Njemačkoj.\nSuša prijeti Ukrajini, Moldaviji, Rumuniji i Bjelorusiji gdje će se visoke ljetne temperature zadržati i tokom jeseni. Kiše će biti malo čak i u novembru. (KLIX)


Sindikat nogometaša zabrinut zbog ranih utakmica – Dnevni list\nSindikat nogometaša zabrinut zbog ranih utakmica\nSindikat profesionalnih fudbalera BiH (SPFBiH) ističe da se od početka takmičarke sezone 2019/2020. u svakom kolu termin odigravanja utakmica od 17.30 sati koristio u Premijer ligi BiH, a ovog vikenda to je bio slučaj na dvije utakmice.\n– Odigravanje utakmica u ljetnom periodu, u dnevnim terminima otežava svim učesnicima bavljenje fudbalom. Zabrinutost dijeli i velika većina igrača koja nastupa u elitnom rangu bh. fudbala. SPFBiH zaprimio je od početka nove takmičarske sezone brojne žalbe igrača, koji su izrazili svoje negodovanje zbog nastupanja u ovim vremenskim uvjetima, a ipak su poštovali svoje klupske obaveze i nastupali – saopćeno je iz Sindikata profesionalnih fudbalera BiH (SPFBiH).\nTrener FK Tuzla City Miljenko Bošnjaković, nakon utakmice 4. kola u kojoj je njegov tim gostovao Mladosti u Doboju kod Kaknja, a koja je također odigrana u 17.30 sati, rekao je da je utakmicu bilo teško gledati, a kamoli igrati.\n– Jako teška utakmica za sve aktere. Bilo je zahtjevno igrati po ovim vrućinama – rekao je igrač Radnika Velibor Đurić nakon susreta 2. kola u kojem je njegov tim igrao u terminu od 17.30 sati.\nSindikat podsjeća da je Nogometni savez BiH obavezao klubove da moraju nastupati na stadionima s reflektorskom rasvjetom od sezone 2018/19. Kasnije se ta odluka pomjerila na sezonu 2019/20. zbog, kako je navedeno “praktičnih razloga”. Ipak, ta odluka nije sprovedena, te se i u novoj takmičarskoj sezoni utakmice igraju u dnevnim terminima.\n← Previous Inflacija u Europskoj uniji oslabila u srpnju\nŠarović formirao krizni štab za sprečavanja pojave afričke svinjske kuge Next →


Crvena-zvezda-Partizan-96-90-izjava-Milana-Tomica | MTELBA\n15.06.2019. | 22:47 0\nTreća runda finala Superlige pripala je Crvenoj zvezdi. Na taj način, posle još jedno burnog finiša protiv Partizana, ekipa Milana Tomića došla je na pobedu od osvajanja titule.\nKao i u prethodne dve utakmice, crveno-beli imali su prednost uoči završnice, a crno-beli se još jednom nisu predavali, već su"otvorili" finiš.\nPosle ispuštenih "plus 10", Zvezdu je pred kraj u prednosti održavao Dejan Davidovac, a nadomak pobede je doveo Bili Beron, poenima sa linije penala. Amerikanac je na konferenciji za novinare rekao da su "večiti derbiji" uvek tesni.\n"Oba tima igraju veoma čvrsto i ni u jednom derbiju nema lake utakmice. I jedni i drugi idemo na titulu, tako da znamo da ćemo uraditi sve da dobijemo. Svaki meč se svede na jednu loptu. Pokazali smo karakter, nije bilo lepo, dosta toga smo zabrljali, ali je najvažnije da smo pobedili", izjavio je bek crveno-belih.\nMilan Tomić izašao je na konferenciju za novinare u majici, što je prema pravilniku KLS kažnjivo. Takođe, u majici se ponovo pojavio i Trinkijeri, koji je već bio kažnjen zbog toga.\nU osvrtu na meč, Tomić je pogledao statistiku i rekao da je njegov tim kontrolisao meč.\n"Bili smo bolji u svim procentima, kao i u skoku u napadu. Svi moji igrači dali su 100 odsto i čestitao bih im pobedu. Sada je 2:1 i potrebna nam je još jedna pobeda da osvojimo prvenstvo", izjavio je Zvezdin trener.\nPovređeni Ognjen Dobrić je zbog bola u skočnom zglobu propustio treći meč finala. Da li će biti spreman za ponedeljak?\n"Sve ćemo učiniti da ga osposobimo da odigra, jer nam je vrlo bitan. Čestitao bih svim igračima, jer je Dobrić bio u Superligi jedan od naših najboljih igrača. Ostali su pokrili njegovo odsustvo i odigrali su na nivou Crvene zvezde", dodao je Tomić.\nPogledajte kako je bilo u "Pioniru".


Amel Tuka – Prioritet je plasman u finale Olimpijskih igara – Glas TK\nAmel Tuka – Prioritet je plasman u finale Olimpijskih igara\nredakcija 18. July 2021.\nNajbolji bosanskohercegovački atletičar Amel Tuka istakao je danas pred odlazak na Olimpijske igre u Tokiju, da vjeruje da će tamo dati vlastiti maksimum, te da mu je prioritetni cilj da se plasira u finale takmičenja.\n”Svima nam je cilj da dođemo do finala i to je naš najteži put” – kazao je Tuka na pres-konferenciji u Sarajevu, ističući da će dati sve od sebe, ali i da mora biti oprezan, s obzirom na “žestoku konkurenciju“.\nDodao je kako ga 31. jula očekuju kvalifikacije, polufinale 1. augusta, a po programu, finale je 4. augusta.\nAmel Tuka je bosanskohercegovački atletičar, čija su specijalnost utrke na 800 i 400 metara, a u obje discipline drži državni rekord. Osvajač je srebrne medalje sa Svjetskog prvenstva 2019. i bronzane medalje sa Svjetskog prvenstva 2015 godine.\nPored Amela Tuke, olimpijski tim Bosne i Hercegovine čine bacač kugle Mesud Pezer, judašica Larisa Cerić i tekvandoista Nedžad Husić, kao i plivači Lana Pudar i Emir Muratović te streljačica Tatjana Đekanović.\nPrevious Post: Srbija zabranila uvoz mlijeka i mlječnih proizvoda iz BiH: Mljekara iz BiH nije zvanično obaviještena?\nNext Post: Moguće poplave i klizišta – Služba civilne zaštite poziva na oprez


Beta 10. juna 2022. 08:05\nKomisija Predstavničkog doma koja istražuje pobunu i upad u američki Kongres 6. januara 2021, krivicu za te događaje odlučno je pripisala Donaldu Trampu, navodeći da se nije radilo o spontanim neredima već „pokušaju puča“ i direktnom rezultatu pokušaja poraženog predsednika da poništi rezultat izbora 2020, prenosi Glas Amerike (VOA).\nUz emitovanje 12-minutnog video snimka nasilja, koji do sada nije javno prikazan, i iznenađujuća svedočenja najbližih Trampovih saradnika, komisija za 6. januar je uz brojne detalje iznela argument da su Trampove ponavljane laži o izbornoj prevari i javni pokušaj da zaustavi proglašenje pobede Džozefa Bajdena doveli do napada i ugrozili američku demokratiju.\n„Demokratija je i dalje u opasnosti“, upozorio je predsedavajući komisije, demokratski kongresmen iz Misisipija Beni Tompson na pretresu koji je održan u 20.00, u udarnom televizijskom terminu.\nKomisija je emitovala video snimak u kojem bivši sekretar za pravosuđe Bil Bar priča kako je rekao Trampu da su tvrdnje o nameštenim izborima obična glupost.\nNa drugom snimku, ćerka bivšeg predsednika Ivanka Tramp svedočila je da poštuje Barovo mišljenje da nije bilo izborne krađe.\n„Prihvatila sam to što je rekao“, rekla je Ivanka Tramp.\nNa nekim od snimaka vide se lideri ekstremističkih organizacija „Čuvari zakletve“ i „Ponosni momci“ kako se pripremaju da upadnu u Kapitol da bi se borili za Trampa.\nNa pretresu je uživo svedočila policajka Kerolajn Edvards, koja je pretrpela ozbiljne povrede dok se borila sa ruljom koja je pokušavala da prodre u Kongres.\n„Predsednik Tramp je okupio nasilnu rulju“, izjavila je republikanka Liz Čejni, članica Predstavničkog doma iz Vajominga i potpredsednica komisije, koja je vodila veći deo pretresa.\n„Kada predsednik ne preduzme korake neophodne da bi se sačuvala naša unija – ili još gore izazove ustavnu krizu – nalazimo se u trenutku maksimalne opasnosti po našu republiku“, rekla je ona.\nU sali su se čuli glasni uzdasi iznenađenja kada je Čejni pročitala jedno svedočenje prema kojem je, kada je Trampu rečeno da rulja u Kapitolu skandira da potpredsednik Majk Pens „treba da visi“, Tramp odgovorio da su „možda u pravu“ i da „on to zaslužuje“.\nPredsednik Džozef Bajden, koji u Los Anđelesu prisustvovao Samitu zemalja američkog kontinenta, rekao je da će mnogi gledaoci „prvi put videti brojne detalje o događajima 6. januara“.\nTramp, koji i dalje ne pokazuje žaljenje zbog tih događaja, ponovo je odbacio celu istragu i čak objavio na društvenim mrežama da je 6. januar predstavljao „najveći pokret“ u istoriji SAD.\nVOA navodi da naredne nedelje javni pretresi možda neće promeniti stavove u politički polarizovanoj Americi, ali je cilj istrage komisije da njeni podaci ostanu upisani kao javni zapis.\nU konačnom izveštaju pružiće pregled najtežeg napada na Kapitol od kada su Britanci zapalili američki Kongres 1814. godine, u želji da se takav napad nikada ne ponovi.


VOJVODINA – 8. | KontraNapad\nVOJVODINA – 8.\nby kontranapad | Feb 3, 2018 | SL1 | 0 comments\nSTATISTIKA: Golman Novosađana Emil Rockov je ostao nesavladan na čak 10 utakmici. Jedini golman koji je sačuvao svoju mrežu na više mečeva je Milan Borjan u Crvenoj zvezdi. Međutim, izgleda da je problem u efikasnosti jer iako je ”voša” primila samo 20 golova, dala je samo tri više što donekle objašnjava zašto se nalazi na osmom mestu.\nPRIORITETI: Kontinuitet. Vojvodina je dolaskom Ilije Stolice na mesto šefa stručnog štaba promenila čak osam trenera u 2017. godine, ali ako mu se da dovoljno vremena može da bude pravi potez uprave uzimajući u obzir rezultate koje je Stolica ostvario u Voždovcu.\nTakođe je bitno da je perspektivni golman Rockov produžio ugovor, ali je očigledno da se Vojvodina nije oporavila nakon odlaska Filipa Malbašića prošlog leta i imperativ mora da bude golgeter. Stolica će isto morati da nađe zamenu za kapitena Dušan Jovančića čiji je odlazak siguran.\nMogući odlasci: Dušan Jovančić, Damir Kojašević\nMogući dolasci: Vincent Eze (Metalac), Lukas (Pelister), Zarija Lambulić (Proleter Novi Sad), Aleksa Amanović (Javor)