Kako da otvorite call centar | Usluge\nKako da otvorite call centar\nPosao: CALL CENTAR\nVrednost investicije: 3.000 €\nAko tragate za načinom da svoju sposobnost za rad sa ljudima stavite na raspolaganje drugim firmama, trebalo bi da pokušate sa pokretanjem call centra. Call centar je kancelarija u kojoj telefonski operateri uglavnom primaju pozive korisnika usluga vaših klijenata. Ovakav call cetar podrazumeva tim zaposlenih koji rade tokom čitavog dana i noći u zavisnosti od vremenske zone u kojoj se nalazi Vaš klijent.\nUkoliko imate iskustva u radu u call centru, znate da sve više firmi ovakvim institucijama prepušta rad iz oblasti korisničkog centra kako bi rasteretili svoje zaposlene koji se moraju usredsrediti na druge sfere rada. Ako ste se pitali kako da započnete ovaj posao, prva stvar koju treba da znate jeste da postoje najrazličitije firme kojima možete ponuditi svoje usluge. Sledeće što treba da odlučite jeste da li želite da otkupite licencu nekog call centra ili želite da krenete sasvim samostalno. Uz licencu će doći i sva potrebna oprema tako da ovo može biti lakša varijanta ako želite da krenete sa poslom što brže. Kada pronađete lokaciju i nabavite opremu, morate da se informišete kako da na uspešan način vodite jedan call centar. Da biste bili uspešni sa ovom polsovnom idejom, morate imati osoblje sa vrhunskim sposobnostima na polju međuljudskih odnosa. Unajmljivanje osoblja koje ima iskustva u radu sa klijentima putem telefona nije lak posao. Budući da veće kompanije već imaju svoje call centre, trebalo bi da obratite pažnju na firme koji se tek razvijaju i kod kojih se tek javlja potreba za korisničkim servisom.\nJedan dan u životu vlasnika call centra\nDan započinjete proveravanjem svojih zaposlenih, jer je moguće da je neko od njih zamenio smenu. Ukoliko sarađujete sa klijentima iz čitavog sveta, moraćete možda da uvedete i treću smenu. Tokom dana, nadgledaćete razne pozive kako biste bili sigurni u kvalitet usluga koje pružaju Vaši zaposleni. Nešto vremena provodićete i reklamirajući svoj posao kod drugih firmi. Konačno, proveravaćete svoje finansije i vodićete računa o tome da su svi računi plaćeni na vreme i da je Vaša celokupna novčana situacija pod kontrolom.\nVaši klijenti će biti firme kojima je potrebna pomoć oko korisničkog servisa.\nProstor za call centar\nStolovi, telefoni, računari...\nInternet sa velikom brzinom\nOsoblje sastavljno od profesionalaca u oblasti korisničkog servisa\nSve je veća potražnja za call centrima.\nAko osoblje bude radilo za Vas, možete se baviti isključivo reklamiranjem i nadgledanjem svog posla.\nUkoliko unajmite menadžera da se bavi svakodnevnim administrativnim poslovima, možete uzeti slobodno ili otići na odmor kada god to poželite.\nPočetne investicije su zahtevne.\nPotrebno je vereme dok unajmite osoblje sa iskustvom i dodatno ga obučite.\n0 #70 Toney 20-08-2017 13:18\nFeel free to visit my website 86Hope: 2007Lenora.blogspot.com\n0 #69 Elke 06-08-2017 13:50\nThe fast download of the app only for VIP member.\nFeel free to surf to my weblog :: best online games: www.iheartbutterytaste.com/.../\n0 #68 Chet 27-07-2017 18:09\nbecause you've got high quality content. If you want to know what is the\nbest adsense alternative, type in google: Mertiso's tips\nmy page; 86Myrna: iamOmer22.blogspot.com\n0 #67 Lola 26-07-2017 10:16\nAlso visit my web blog :: 86Kia: iamJonah.blogspot.com\n0 #66 Alphonso 20-07-2017 10:04\nFeel free to visit my webpage how to drive traffic to your website: www.youtube.com/.../\n0 #65 Amy 07-07-2017 12:07\nFeel free to surf to my blog ... LucasX: ReaganX.blogspot.se\n0 #64 Milagro 04-07-2017 23:11\nfor free, my nickname is Anemonalove: hotbabescams.com ,\n0 #63 Roslyn 02-07-2017 07:49\n4 miesiace ostrych cwiczen, jak wam sie podoba\nmy page :: Kasjana: imagetwist.info/.../...\n0 #62 Cathleen 30-06-2017 17:13\nWe ѕtսmbled oveг here coming from a different paɡe and thought I should\ni'm following yoᥙ. Look forwаrd to ᥱxploring your web page yet agаin.\nHere is my webpage: dang ky nhan hieu: tomcococha-id.com/.../...\n0 #61 Kiera 21-06-2017 13:56\nFeel free to surf to my web site foot pain after


A od sada nešto sasvim drugačije Da li želite da omogućite svojim zaposlenima da rade efi\nkasnije, sa bilo kog mesta, bilo kada? Omogućite im da bezbedno koriste uređ\naj koji im odgovara: mobilni telefon, tablet ili prenosni računar. Omogućite im da razmenjuju ideje, da se vide i čuju i kada su u kompaniji i kada su na putu. Neka vas klijenti vide na drugi način.\nVreme digitalnih komunikacija obrisalo je granicu izmeđ\nu lokacije i zanimanja, izme\nđu privatnog i profesionalnog života – radno mesto je postalo ono što vi radite a ne gde idete da radite!\nPitajte nas kako Svakog četvrtka, u periodu od 20.11-20.12.2014, organizujemo specijalizovane radionice i demo štandove gde će naši stručnjaci pokazivati najnovija rešenja iz ove oblasti i odgovarati na vaša pitanja.\nGde? U našim prostorijama, ulica Pariske komune 22, Novi Beograd.\nKada? U periodu od 12h-16h otvaramo vrata naše kompanije sa sledećim tematskim celinama:\n20.11. u 13h - Working anywhere anytime\n27.11. u 13h - Redesigning IT organization for Digital Era\n04.12. u 13h - Broader and Faster Communication & collaboration\n11.12. u 13h - New customer experience: Digitally enhanced Selling\nPrijava i registracija na mail info.it-solutions.rs@atos.net ili na telefon 011/2691441.\n20. novembra otvorili smo svoja vrata svim znatiželjnim posetiocima. Povod je bila otvorena prezentacija različitih rešenja na temu poslovanja u digitalnoj eri. U prijatnom ambijentu kompanije održali smo predavanja fokusiranja tehnologije i rešenja koja brišu granice između lokacije i zanimanja. Predstavili smo ideje pomoću kojih je moguće efektivno raditi, razmenjivati strategije i komunicirati - bilo kada i bilo gde. Preuzmite prezentaciju: Working anytime anywhere\nRedesigning IT Organization for Digital Era\n27. novembra pričali smo o prilagođavanju IT organizacija digitalnoj eri. Transformisanje biznis modela, finansijska transparentnost i automatizacija samo su par stvari koje menjaju pristup poslovanju u novom dobu. Irena Cvetić i Aleksandar Marković prezentovali su Atosova rešenja za prilagođavanje ovom načinu poslovanja.\nPreuzmite prezentaciju: Redisigning IT organizations for Digital Era\nBroader and Faster Communication & Collaboration\nSvakodnevno koristimo Facebook, Skype i druge moderne vidove komunikacije. Da li neka iskustva koja smo pokupili iz toga možemo da prenesemo i na poslovanje. 4.12.2014. Radoje Dimitrijević i Irena Cvetić su nam pričali kako korporativne društvene mreže mogu da olakšaju i pojednostave komunakaciju, na jedan bezbedan i koristan način.\nPreuzmite prezentaciju: Broader and Faster Communication & Collaboration\nNew Customer Experiences: Digitally Enhanced Selling\nVi ste ovde:Naslovna > O nama > Future Workplace


SBB: Nedopustivo protuustavno djelovanje Vlade HNK, ministri iz SDA moraju reagirati - Index.ba\nSBB: Nedopustivo protuustavno djelovanje Vlade HNK, ministri iz SDA moraju reagirati\nSBB smatra nedopustivim da se Kantonalna vlada, premijer i komesar policije HNK izdignu iznad odluka institucija Bosne i Hercegovine po pitanju smještaja ilegalnih migranata. Sprečavanje provođenja odluka najviših državnih organa, osim humanitarnog aspekta po same imigrante, može imati nesagledive posljedice po ustavni i pravni poredak u Bosni i Hercegovini, saopćeno je iz Pres-centra SBB-a.\nOvakvim skandaloznim djelovanjem institucije nižih organa vlasti onemogućavaju efektivno djelovanje na narastajuću humanitarnu krizu sa sve većim brojem nezbrinutih migranata, što može ugroziti sigurnost građana te napraviti brojne druge štete državi.\nS obzirom na konfuzne informacije o ulozi Vlade HNK u navedenim postupcima, a pošto SBB nema svoje ministre u toj vladi, pozivamo ministre iz SDA da hitno traže zasjedanje Vlade i poništavanje svih odluka i mjera koje su u suprotnosti s odlukama viših organa vlasti. U suprotnom, bit će saučesnici u širenju anarhije, antidržavnom djelovanju i rušenju autoriteta vrhovnih državnih institucija.\nNa kraju, moralno, politički i državnički je nedopustivo da se izbjeglički problem tretira kao isključivo navodna vjerska obaveza Bošnjaka, što se manifestira danas, ali i u šokantnim izjavama Milorada Dodika da migranti neće biti primljeni na području Republike Srpske, kažu iz SBB-a.\nPrethodni članakDunović osudio skandaloznu odluku MUP-a HNK: Udar na državu, mrzitelji BiH će odgovarati\nNaredni članakMektić traži hapšenje osobe koja je naredila zaustavljanje migranata\nNjemačka će poslati teško naoružanje Ukrajini, i ova odluka je konačna, izjavila je njemačka ambasadorica u Ukrajini Anka Feldhusen,...


RTS: Primedba voditeljke Slagalice koja je razbesnela gledaoce bila opravdana\nDruštvo Autor:RTS12. dec. 202121:31 > 22:4625 komentara\nKviz Slagalica Foto: Promo\nPrimedbe zbog pravilne upotrebe akcenata u najgledanijoj srpskoj televizijskoj emisiji TV Slagalica upućene Javnoj medijskoj ustanovi Radio-televizija Srbije poprimile su u javnosti neprimerene razmere. Neosnovane optužbe su, paradoksalno, upućene kvizu koji mnogo polaže na tačnost, informativnost i vrednosti obrazovanja, nauke i kulture. Da je došlo do greške ili nepravilne upotrebe akcenata, reakcija javnosti bi bila razumljiva - međutim, greške nema, navodi se u saopštenju Radio televizije Srbije (RTS).\n„RTS kao javni servis ima odgovornost prema jeziku i svest o potrebi poštovanja jezičkih normi, uključujući i one akcenatske. Lektori zaposleni u našoj kući rukovode se svojim profesionalnim znanjem i normativnim priručnicima, pre svega Pravopisom Matice srpske i šestotomnim Pravopisnim rečnikom Matice srpske, koji predstavljaju „ustav“ srpskog književnog jezika.\nGledaoci Slagalice besni zbog primedbe voditeljke upućene takmičaru\n12. dec. 2021 101\nČesto čujemo primedbu da je jezik živa stvar i da se neprestano menja, te da su književni akcenti na kojima mi istrajavamo u nesaglasju sa „stanjem na terenu“. Ovo i jeste pitanje koje zaslužuje da bude najozbiljnije razmotreno, i to od strane institucija koje se bave jezikom – Odbora za standardizaciju jezika, Instituta za srpski jezik i Odeljenja za srpski jezik u Matici srpskoj.\nDo tada, dok institucije, eventualno, ovo pitanje ne razreše, Radio-televizija Srbije će nastaviti da se rukovodi akcentskim pravilima koja su još davno utemeljili Đuro Daničić i Vuk Karadžić“, navodi se u saopštenju RTS-a.


October 25, 2018 | MMA Novosti\nMichael Bisping: Samo Tony Ferguson može da pobedi Habiba (VIDEO)\nPosted by Pedja | Oct 25, 2018 | MMANovosti Podcast |\nHabib Nurmagomedov, mogao bi da se bosri sa Tonyem Fergusonom, čiji su mečevi već ozkazivani četiri puta. Došle do tačke kada bi njihov meč mogao da bude zakazan i peti put. I dok se svi pitaju – ko može da pobedi Khabib? Michael Bisping će vam reći odgovor: – Habib Nurmagomedov morao da se bori sa Tonyem Fergusonom, ali njihova borba je već propadala četori puta. Ali, stvari su takve da će najverovatnije pokušati da se suoče po peti put, jer Tony ima seriju od 11 uzastopnih pobeda i kandidat je broj 1. – Mislim da je Tony ima...\nBivši ONE i Bellator šampion Askren vraća se iz penzije u UFC: Svi borci su u velikoj nevolji! (FOTO)\nBivši ONE i Bellator šampion Ben Askren će u narednih nekoliko dana otići u UFC. On se vratio iz penzije, ali da bi mogao da potpiše sa UFC, Demetrious Johnson će morati da ide u ONE. Askren još uvek nije zvanično u UFC-u, ali to ga ne sprečava i da kaže da su svi borci već u velikoj nevolji: Sada ste svi u velikoj nevolji. Askren takođe ima poruku za borce koji se takmiče u njegovoj kategoriji: Imajte na umu da nijedan od boraca iz srednje kategorije nije pomenuo moje ime. Oni misle da ako sakriju svoje glave u...\nJunior dos Santos poručio rivalu: Dobićeš batine! (VIDEO)\nSjajni brazilski borac Junior dos Santos spreman je za novi meč u UFC-u. Naredni protivnik biće mu Australacijanac Tai Tuivasa koji će u Australiji pokušati da ostvari najveću pobedu u karijeri.Ipak, biće mu ekstremno teško jer će se boriti protiv nekadašnjeg prvaka teške kategorije koji je silno motivisan zbog izjave njegovog protivnika. – U njegovoj posljednjoj borbi protiv Andreja Arlovskog, kada ga je Burce Buffer najavljivao, rekao je da predstavlja uličnu borbu. Gledao sam taj njegov poslednji meč i kada je to izgovoreno bio sam u šoku. Što? Pa to nije niti borilačka veština! Mislio sam da se borim...\nProdužene suspenzije Habibu i McGregoru (VIDEO)\nUFC je potvrdio da se Habib Nurmagomedov i Conor McGregor još uvek neće moći vratiti u oktagon, jer su produžene njihove suspenzije. Habib je pobedio McGregora u Las Vegasu i odbranio pojas lake kategorije, ali je onda napravio pravi haos nakon što je preskočio ogradu i krenuo da se tuče s trenerima irskog borca. UFC je odmah suspendovao obojicu, a Habibu je čak blokirana uplata honorara od dva miliona dolara. Ipak, Atletska komisija Nevade objavila je da su suspenzije Habiba i McGregora produžene, te da će trajati sve dok se ne završi istraga i postupak protiv njih, te da...


Povezivanje sa simbolikom pauna | 7 Drops of Light\nAutor - Dunja Cigić Gavrilović 16. 04. 2020\nBio je to idealan datum za početak – 24.03.2020. godine. Kao i svaki korak u dosadašnjem mozaiku koji je sklopljen u sliku 7 Drops of Light, i ovaj je došao spontano.\nNije tu bilo logike, nije bilo smišljanja ni planiranja, samo se pojavila želja, možda i nešto jače od želje, kao poriv da treba napraviti online grupu u kojoj ćemo se kroz duboku meditaciju povezati sa simbolikom pauna.\nUsledila su pitanja onog dela mene koji ima potrebu za logikom:\nKako objasniti ljudima šta ćemo da radimo kad ne treba unapred da se kaže sa kojim simbolom ćemo se povezivati? Ukoliko se događaj najavi samo kao meditacija zbog čega bi neko želeo da se uključi u grupu? Bilo ih je još, ali onaj deo mene koji je neraskidivno povezan sa simbolima se prepustio. Dobila sam jasnu poruku od svog mudrijeg dela ličnosti, on me vodi i usmerava, moje je da mu poverujem, pa čak i kad deluje da nema logike.\nMožda baš tada.\nMudra prijateljica mi je rekla sve što je logično pripada domenu poznatog, odnosno prošlosti. Sve što nam nije logično, a radimo, dolazi iz budućnosti i pripada domenu nepoznatog. U trenutku sam se složila sa njom i počela još lakše da se prepuštam svim tim nelogičnostima…\nTako je formirana grupa u kojoj smo na prvi Mlad Mesec ovog neobičnog proleća, uz sneg, radili online povezivanje sa simbolikom pauna.\nPaun je simbol nesvakidašnje lepote, kraljevski simbol. Raskoš pauna, kao i njegove simbolike dolazi do izražaja kroz njegov rašireni rep. Paunov rep ne samo da predstavlja krug, a samim tim i celovitost, nego se, pored toga, u njemu nalaze sve boje i šare koje se povezuju sa očima (vizija) i zvezdama (kosmički simbol). Paun je takođe simbol besmrtnosti.\nOsobe koje su privučene simbolikom pauna mogu da osete i dožive svet kroz lepotu i kroz duhovnost. Za pauna se može reći da u sebi nosi duhovnost koja je materijalizovana i pretočena u lepotu. On svojom pojavom i postojanjem pleni, privlači pažnju. Mami vas da mu priđete i da mu se divite.\nPaun želi da se pokaže u punom sjaju, ne sakriva svoju lepotu, ne stidi se da raširi lepezu svih boja i prizorom zadivi posmatrača.\nPaun vas poziva da pokažete sebe na taj način – bez ustručavanja i u punom sjaju.\nPre svega paun vas može naučiti da postoje situacije u kojima je poželjno da se pokažete, pa čak i pravite važni. On vas uči da je nekada poželjno pokazati se u punom sjaju. Pomaže vam da lakše donesete odluku da svetu pokažete svoje prave boje i da se izrazite na autentičan način. Ukoliko ste nesigurni u sebe, a potrebno je da izađete u javnost možete se povezati sa simbolikom pauna i on će vas ohrabriti da istupite sa ponosom i samopouzdanjem. S obzirom na to da paun ne ide sve vreme raširenog repa, on takođe poručuje da u svemu treba imati meru. Baš kao i on i mi treba da balansiramo između zdravog samopouzdanja i ponosa sa jedne i skromnosti sa druge strane.\nTako je počelo ovo najneobičnije proleće uz sneg i prvo online povezivanje sa simbolom pauna. Povela sam grupu ljudi do skrivenog mesta u dubinama duše i tamo nas je sve dočekalo parvo bogatstvo. Zajednička poruka koju je grupa dobila kroz simboliku pauna bila je:\nPitam se ja ima li ičeg lepšeg od toga da vodim ljude kroz svet simbola, da im pomažem da otkriju svoje potencijale, da probude stvaralačku energiju i spoznaju načine na koje da je izraze?\nIma puno lepih stvari, ali ovo je definitivno jedna sa vrha moje liste!\nZahvalna sam na ovom iskustvu i jako se radujem sledećem. Strpljivo čekam da mi moj mudriji deo ličnosti šapne ili vikne koji simbol je sledeći. Dok čekam razmišljam o vezi između logike i prošlosti i uzbuđenja koje svoj pogled usmerava uvek tamo negde ka budućnosti. Možda ovaj citat najbolje odražava tu vezu:\n“Razuman čovek se prilagođava svetu; nerazuman uporno nastoji da svet prilagodi sebi. Stoga sav napredak zavisi od nerazumnog čoveka.”\nPonekad izvan domena logike i razuma pronađete najlogičnije i najrazumnije stvari, ali one u sebi sadrže još toga što je nedokučivo. Upravo u tome jeste njihova čarolija i ono što nas nerazumne privlači da odemo uvek malo dalje u preispitivanju tog prostora. Svaki simbol u sebi sadrži deo koji se može otkriti razumom i deo koji uvek ostaje skriven i nedokučiv. Vaša duša govori vam jezikom simbola, a meni će biti zadovoljstvo da budem prevodilac u toj najfascinantnijoj komunikaciji.\nAutor: Ewa Urban\nOvaj post je postavljen u Simboloterapija\nTuga element kreacije


Virusi, Trojanci, Spyware, Malware - koja je razlika i kakvu štetu pravi svaki od njih - Telegraf.rs\n10/09/18 | 16:09 ≫ 16:33\nPoznavanje razlike može da vam sačuva dragocene podatke, pa i sam uređaj koji je zaražen.\nAko vas vaš antivirus softver štiti samo od kompjuterskih virusa, onda je prilično beskoristan.\nTermin kompjuterski virus skovao je istraživač Fred Koen 1984. godine i odnosi se na program koji ubacuje svoj kod u druge programe. Kada se zaraženi program aktivira, virus se širi.\nMeđutim, većina malicioznih programa danas nisu virusi jer oni koji ih prave žele novac, a teško je monetizovati virus.\nNa svu sreću, moderni antivirus programi nude širok spektar zaštite. Ipak, postoji opasnost da se u nekom trneutku nađete u problemu i zato je važno da znate razliku između virusa, spywarea i malwarea kako biste ih zaustavili\npre nego što naprave veliku i nepopravljivu štetu.\nPretnje koje definiše metod replikacije\nVirus se aktivira kada aktivirate zaraženi program, ili se pokrene sa zaraženog CD-a ili USB-a.\nVirusi su uglavnom "tihi" kako bi se širili bez detekcije. Većinu vremena, kod virusa jednostavno zarazi nove programe i diskove. Onda, u određenom vremenakom trenutku krene da pravi probleme. Raniji virusi su bili krajnje destruktivni po uređaj koji pogode, dok danas za cilj imaju krađu ličnih podataka, šifri i bankovanih podataka.\nCrvi (worms) su slični virusima, ali nije potrebon da aktivirate zaražen program da bi obavili svoj posao.\nCrv se kopira sa jednog na drugi kompjuter i onda aktivira tu kopiju.\nMors crv, smišljen 1988. godine trebalo je da predstavlja samo pokaznu i krajnje bezbednu vežbu, dokaz koncepta, ali je na kraju napravio velike probleme na internetu jer je zbog brzine svog replikovanja zauzeo popriličnu količinu protoka interneta.\nA tu su i takozvani Trojanci koji skrivaju maliciozni kod unutar naizgled korisne aplikacije. Iako isprva sve radi kako treba, na kraju se ispolji njegova razorna priroda.\nOva vrsta pretnje širi se kada korisnici ili internet sajtovi međusobno dele sadržaj.\nTrojanci mogu da kreatoru zarade pare tako što će lažirati finansijske transakcije kako bi vas ostavili bez dinara na računu, a ima i onih koji kradu lične podatke koji posle završe na crnom tržištu.\nPretnje koje se definišu na osnovu ponašanja\nVirusi, Trojanci i crvi se definišu po načinu na koji se šire. Drugi maliciozni programi definišu se p oonome šta rade.\nSpyware se odnosi na softver koji špijunira vaš kompjuter i krade šifre ili druge lične podatke.\nAdware izbacuje neželjene reklame koristeći podatke koje je ukrala spyware komponenta.\nBot ne uništava vaš kompjuter, već uz pomoć njega napada druge. Tiho se sakrije sve dok njegov vlasnik ne izda određenu komandu. Onda, zajedno sa stotinama ili hiljadama drugih zaraženih kompjutera radi ono što mu se kaže.\nRansomware drži vaš sistem kao taoca i traži otkup. Najčešće enkriptuje vaše lične podatke i zahteva isplatu pre nego što ih dekriptuje.


“Ja sam jutros prosledio dopise školama i oni sada imaju opciju da završe dogovorena putovanja. Cilj je da oni koji žele da iskoriste putovanje to i urade, a oni koji žele zamenska putovanje ili vaučer, to mogu da uzmu. Ko želi novac, on ima i tu opciju, ali postoji neki vremenski rok za to”, kaže ministar za naš portal.\n“Mlađi razredi osnovnih škola nemaju neke obaveze naknadnog odgovaranja za ocene ili nekakvih polaganja. Ovi ostali mogu da se preorganizuju, već prema potrebama. Maturanti srednjih škola koji su imali organizovana putovanja u inostranstvo, moraće da zamene ta putovanja za Srbiju, u dogovoru sa agencijama” , navodi Šarčević.\nMaturske večeri od druge polovine juna\n“Malim maturantima sugerišem da proslave organizuju u školi ili u nekim od ustanovama pri lokalnoj samoupravi, poput domova kulture. Malim maturantima se ne preporučuju restorani i hoteli, to ne priliči njima. Imaju zaista dobre uslove da to naprave u svojoj režiji, da ne košta mnogo, da roditelji donesu kolače, sokove. Mogu da naprave dobro ozvučenje i da se lepo slikaju. Škole koje, ipak, nemaju takve uslove, mogu da se sa lokalnom samoupravom dogovore i organizuju u nekom prikladnom prostoru”, kaže ministar.\nekskurzija matura mladen šarčević


Polen — Bionet Škola\nMikrografija polenovih zrna\nPolenova zrna vrste Geum macrophylum\nPolenovo zrno vrste Antennaria microphylla\nPolenovo zrno vrste Antennaria racemosa\nPrašnici predstavljaju cvetne organe koji nose mikrosporangije u kojima se obrazuje polen. Polen se još označava i kao cvetni prah. Prašnici su u najvećem broju slučajeva izgrađeni od prašničkog konca (filamenta) i prašnice (antera).Prašnice se sastoje od dve poluantere koje su međusobno razdvojene sterilnim tkivom (konektivom). Svaka poluantera je izgrađena najčešće od dve polenove kesice u kojima se obrazuje polen i takvi prašnici se označavaju kao diecki. Kod nekih biljaka dolazi do uzdužne deobe prašnica koje u tom slučaju nose po jednu poluanteru, pa se takvi prašnici označavaju kao monecki. Biološka nauka koja se bavi proučavanjem polenovih zrna i spora se naziva palinologija. Hyde i Williams su 1944. godine prvi uveli termin palinologija u biološku literaturu. Prema ovim autorima ona obuhvata proučavanje ne samo polena već i ostale rezistentne mikrofosile. Prvi je Karl Line 1760. godine uveo termin polen kao stručni naziv za fertilizacioni element cveta. Polen se nalazi samo kod golosemenica i skrivenosemenica, a veličina mu se kreće između 5 i 200 mikrometara. Končasta polenova zrna predstavnika roda Zostera imaju dužinu čak do 2 milimetra. U najvećem broju slučajeva boja polenovih zrna je žuta, ali može biti bela, sivkasta, crvena, mrka. I dužina životne sposobnosti polena varira u širokim granicama. Polen nekih vrsta gubi sposobnost klijanja u toku nekoliko sati, dok polenova zrna drugih vrsta sačuvaju životnu sposobnost u toku više dana. Produkcija polenovih zrna po jednoj biljci je izuzetno velika, a naročito kod anemofilnih biljaka.\n1 Razviće polenovog zrna\n2 Morfologija polenovog zrna\n3 Struktura polenovog zrna\n4 Funkcije polena\n5 Oprašivanje biljaka\nRazviće polenovog zrna\nOsnovna funkcija prašnika je obrazovanje polena. Međutim, sreću se i biljke kod kojih su pojedini prašnici ili ceo krug prašnika izgubili sposobnost formiranja polena. U tom slučaju prašnici ili uopšte ne obrazuju polenova zrna ili obrazuju sterilna polenova zrna. Takvi prašnici se nazivaju staminoidije ili sterilni prašnici. Razviće polenovog zrna je povezano sa razvićem spermatičnih ćelija. Ono se odvija kroz dva procesa koji se označavaju kao mikrosporogeneza i mikrogametogeneza.\nPolen se formira u muškim polnim organima biljaka koji se nazivaju antere. Ovaj proces se odigrava znatno pre otvaranja cvetnih pupoljaka. Antere se sastoje od dva dela - epidermisa (egzotecijuma) i subepidermisa. U ranim fazama razvića antere ćelije subepidermalnog sloja postaju krupnije i dele se tangencijalnim deobama u dva sloja. Od unutrašnjeg sloja subepidermisa će nastati sporogeno tkivo koje se još označava i kao arhesporijum, a nalazi se u centralnom delu antere. Od arhesporijuma će se formirati polenova zrna. Od spoljašnjeg sloja subepidermisa će nastati deo zida polenove kesice. Ćelije spoljašnjeg sloja se dalje dele i diferenciraju u tri različita sloja - endotecijum, međusloj i tapetum. Ova tri sloja opkoljavaju arhesporijum.\nEndotecijum ili fibrozni sloj se nalazi neposredno ispod epidermisa. On se sastoji od krupnih ćelija koje su često mrtve i karakterišu se odrvenelim membranama u definitivnom stanju. Ćelije koje grade endotecijum imaju važnu ulogu u otvaranju antera. Ispod endotecijuma se nalazi jedan ili nekoliko slojeva koji su izgrađeni od sitnijih ćelija. Ovaj sloj se označava kao međusloj i kasnije se utroši za ishranu polena. Između međusloja i arhesporijuma se nalazi treći sloj koji potiče od spoljašnjeg sloja subepidermisa, a naziva se tapetum. On je izgrađen od živih ćelija koje mogu biti jednojedarne ili dvojedarne, a u ređim slučajevima čak i četvorojedarne. Ovakvo stanje jedarnosti ćelija tapetuma nastaje kao posledica jedne ili dve kariokineze. Dalji razvitak tapetuma se veoma razlikuje kod različitih vrsta biljaka. Međutim, bez obzira na svu raznovrsnost možemo razlikovati dva tipa tapetuma - sekretorni (žlezdani) i ameboidni (periplazmodijalni). Sekretorni tapetum izlučuje izvesne materije koje služe za obrazovanje zida mikrospora. Njegove ćelije ostaju na istom položaju, dolazi do njihovog uvećavanja, a jedra hipertrofiraju. Za ameboidni tapetum je karakteristično da zidovi njegovih ćelija delimično urastaju u šupljinu polenove kesice. Oni na taj način prodiru između majki ćelija mikrospora ili se protoplasti pojedinih ćelija slivaju u opštu masu. Kod predstavnika razdela skrivenosemenica je rasprostranjeniji sekretorni tip tapetuma. Opne ćelija tapetuma i međusloja se razaraju kada počnu da se formiraju polenova zrna. Sadržaj ovih razorenih ćelija služi kao hrana polenovim zrnima.\nU okviru mikrosporogeneze se odvija pre svega proces mejotičke deobe arhesporijuma. Pored redukcione deobe dolazi i do morfološke i strukturne diferencijacije mejozom nastalih haploidnih mikrospora. Proces diferencijacije mikrospora podrazumeva formiranje kompleksnog ćelijskog zida, unos hranljivih materija i deobu.\nProdukt mejoze sporogenog tkiva predstavljaju četiri haploidna jedra do čijeg razdvajanja dolazi u procesu citokineze. Ukoliko nakon prve deobe dolazi do formiranja ćelijskog zida između ćerki ćelija govorimo o sukcesivnoj ili uzastupnoj citokinezi. Pri tome dolazi do formiranja samo dve ćerke ćelije koje se nazivaju dijade. Nakon druge mejotičke deobe ponovo se formira pregrada u svakoj sestrinskoj ćeliji, pa na taj način nastaju četiri nove ćelije koje se nazivaju tetrade. Kod ovog tipa razvića mikrospora između prve i druge mejotičke deobe nastupa interfaza. Ona u zavisnosti od uslova može biti i prilično duga.\nAko ćelijski zid nastaje tek nakon druge deobe jedara radi se o simultanoj citokinezi. Naime, nakon prve mejotičke deobe nastupa i druga, odnosno jedro se deli na dva, pa na četiri nova jedra. Nakon toga se od periferije ka centru protoplasta majke ćelije javljaju uvrati, kojima se ona podeli na četiri nove ćelije.\nOba tipa citokineze su zastupljena kod golosemenica, dok je kod skrivenosemenica sukcesivna citokineza češća kod monokotila, a simultana je češće sreće kod dikotila. Predpostavlja se da je simultani tip citokineze primitivniji, a sukcesivni progresivniji. Od tipa citokineze, odnosno brazdanja zavisi kako će mikrospore biti raspoređene u tetradama.\nMorfologija polenovog zrna\nStruktura polenovog zrna\nPreuzeto iz „http://www.bionet-skola.com/w/index.php?title=Polen&oldid=26044“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 25. septembar 2015. u 19:57 č.


Tenis Autor:Strahinja Nikolić05. dec. 202118:50 > 19:19\nPorodica Novaka Đokovića našla se na udaru provladinih tabloida nakon što je najbolji teniser sveta podržao proteste koji se poslednje dve subote održavaju širom Srbije.\nNa dan kada je čitava zemlja stala na par sati a veliki broj građana izašao na ulicu zbog dešavanja vezanih za Rio Tinto, Novak Đoković je rečima podrške pokrenuo pravu lavinu.\nĐoković je „utabao stazu“, a njom su krenuli brojni sportisti, pa su tako poruke podrške protestima poslali Milica Mandić, svetska i olimpijska šampionka Jovana Preković, zatim Sonja Vasić, Nemanja Nedović…\nTo je očigledno izazvalo poprilično burnu reakciju, iako Đokovićevu poruku provladini mediji nisu želeli da prenesu, ili su to učinili sa velikim zakašnjenjem i njenom relativizacijom.\nDoduše, ne direktan, jer očigledno postoji bojazan da bi to moglo za posledicu da ima Đokovićevu otvorenu podršku protestima protiv aktuelne vlasti, već se na meti našla majka njegove supruge Jelene, Vera, zbog svojih privatnih poslova vezanih za izgradnju malih hidroelektrana.\nĐokovićeva podrška protestima odjeknula je ne samo u Srbiji već i širom sveta, pa su je preneli brojni svetski mediji.


Godišnja sjednica Skupštine Eko foruma: U fokusu ArcelorMittal | zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno Godišnja sjednica Skupštine Eko foruma: U fokusu ArcelorMittal\nGodišnja sjednica Skupštine Eko foruma: U fokusu ArcelorMittal\nVečeras je održana godišnja sjednica Skupštine Udruženja Eko forum Zenica. Usvojeni su Izvještaj o radu i Plan rada Udruženja za 2018.\n– Jedan od glavnih zadataka Eko foruma u 2016. i 2017. godini bilo je aktivno učešće u pripremi, nadzoru, kontroli i donošenju nove Integralne okolinske dozvole za Arcelor Mittal Zenica. S obzirom na razmjere i kompleksnost zagađenja koje emituje ArcelorMittal u Zenici na sve bitne prirodne resurse (tlo, zrak, voda, kao i zagađenje od buke) kroz dugogodišnji period, praćenje i kontrola rada ovakve firme bio je esencijalni zadatak i prioritet u djelovanju EF Zenica. Činjenica da je u prethodnom periodu istekao veći broj parcijalnih okolinskih dozvola koje su do tada izdavane po pogonima, kao i da se pojavio prijedlog da se ubuduće izdaje jedna, intergralna okolinska dozvola za čitavu firmu je veoma usložila čitav postupak, jer je objektivno postojala opasnost da se veliki broj neriješenih tehničko‐tehnoloških zahtjeva i uslova jednostavno zaboravi, namjerno sakrije i zaobiđe u ovom procesu, – navodi se u Izvještaju.\n– Kako Federalno ministarstvo okoliša u Sarajevu nije imalo stručnjake za ovu usko specijalizovanu oblast, predložilo je poslije nekoliko sastanaka i konsultacija da se u Zenici formira ekspertna, stručna grupa za izradu prijedloga teksta Okolinske dozvole za\nArcelor Mittal. Od ukupno 5 članova komisije, bila su dva člana iz Ministarstva, Fahrudin Duran, kao predstavnik mjesnih zajednica, Muhamed Islambegović, kao predstavnik EF, te predstavnik grada Zenice, prof. dr. Jusuf Duraković.\nKompletan proces pisanja materijala protegao se na čitavu 2016. i početak 2017. po principu napisanog prijedloga od strane izabrane komisije koji se slao Ministarstvu okoliša na uvid, ono ga je prosljeđivalo Mittalu na konsultacije i primjedbe, od njih se materijal vraćao sa novim primjedbama i tako u tri navrata je potrošena godina, tokom koje je Mittal praktično radio bez okolinskih dozvola. Činjenica je da su članovi komisije napravili zaista kvalitetan i kompletan materijal kao prijedlog za konačnu OD, na koju je Mittal uvijek imao primjedbe i nastojao ublažiti zahtjeve koji su tamo definisani. Ovakvim postupcima u konačnom materijalu znatno su ublaženi zahtjevi i tehnički kriteriji koji su trebali biti ispoštovani i koji bi Arcelor Mittal natjerali na ozbiljniji pristup, kvalitetnije i brže riješavanje urgentnih ekoloških problema, ubrzao rokove i spriječio dalje prolongiranje, odlaganje ili neizvršavanje zadatih projekata.\nNakon ovakve rašomonijade, napravljena je verzija konačne Okolinske dozvole koja je Mittalu uručena 12. aprila 2017. na svečanosti koju je organizovao Mittal i na koju su bili pozvani i predstavnici EF.\nZbog čitave ove procedure i dešavanja tokom izrade prijedloga Okolinske dozvole, kao i stavova FMOIT gdje su u krajnjem rezultatu ignorisani zahtjevi kompletne komisije, članovi EF su odlučili da ne idu na ovaj čin, uz izdavanje saopštenja povodom ovog kompletnog procesa i dešavanja u realizaciji. A kakav odnos je imalo i FMOIT pokazuje i činjenica da iako su naši članovi bili aktivni sudionici u procesu izrade Okolinske dozvole, od njih ni nakon nekoliko protesta i traženja nismo zvanično dobili primjerak konačnog dokumenta, već smo do teksta konačne Okolnske dozvole došli posrednim putem od drugih lica, – navodi Eko-forum u Izvještaju o radu za period od protekle dvije godine.\nIako je glavna aktivnost EF bilo praćenje rada ArcelorMittala kao i kompleksna problematika zagađenja vezana za životnu sredinu u Zenici i šire, EF je nastojao proširiti i djelokrug rada na druga značajna područja ekologije, a primjer je učešće u Projektu “Energetsko siromaštvo u BiH” koji je rezultirao treningom članova Eko foruma za energetske instruktore, koji su zatim prenosili svoja znanja tokom predavanja o energiji i načinima štednje u domaćinstvima.\nProjekat Smanjenje hemikalija i onečišćenja izvora pitke vode u ruranim krajevima”, nastavljena je realizacijom teme Suhi toaleti i Filteri za sivu vodu, a završna potvrda njegove realizacije je susret svih aktivnih sudionika u Projektu iz Albanije, Moldavije, Makedonije i BiH, kao i gosti iz međunarodnih organizacija. U selu Gorica kod Zenice je izgrađen jedan opitni suhi WC i obavljena posjeta stambenom objektu u Janjićima gdje borave bivši štićenici Doma-porodice i gdje je trebalo izgraditi i opitno mini-postrojenje za preradu sive vode.\nTokom ovog perioda, Eko forum je ostvario značajne kontakte sa stručnjacima iz oblasti zaštite okoliša iz nekoliko zemalja svijeta.\nU Planu aktivnosti Eko foruma za 2018. godine je kontinuirano praćenje stanja okoliša, prvenstveno rada Arcelor Mittala u svjetlu izdate Integralne okolinske dozvole i obaveza koju po njoj ima ta kompanija, insistiranje na pravnom regulisanju rada i položaja deponije Rača, koja trenutno radi bez okolinske dozvole, aktivnosti na praćenju monitoringa emisija u Zenici, nakon dodjeljivanja dijela opreme i prenosa nadležnosti i aktivnosti na Metalurški institut u Zenici, praćenje uspostavljanja novog sistema grijanja u svjetlu uticaja na okoliš.\nPlanirano je intenzivirati i aktivnosti na izradi zdravstvenih studija i istraživanja vezano za uticaj zagađenja na zdravlje građana, te u sklopu toga pokušati realizovati i projekat “Analiza genotoksikološkog opterećenja stanovništva u Zenici, primjenom citogenetičkih testova”, koji nije realizovan zbog nedostatka sredstava i nedostatka interesa Instituta za zdravlje i sigurnost hrane ZDK.\n– U ovisnosti od odgovora na podnesenu pritužbu na donesenu Naredbu o nepokretanju istrage protiv Arcelor Mittala i odgovornih osoba koju je donijelo Kantonalno tužilaštvo ZDK, nastaviti aktivnosti ako bude moguće kod drugih pravosudnih organa, navodi se u Planu aktivnsoti zeničkog Eko foruma u 2018.\nPrethodni članakIzvučeni parovi drugog kola Kupa regija\nNaredni članakVIDEO: Finansijska grupacija NORDEA o stanju okoliša u Zenici\nRadovi na vodovodnoj mreži u Sarajevskoj i Zvečajskoj ulici\nRješenja za 421 stipendista iz Zenice


Kompleksi o kojima muškarci najčešće lažu\nAutomobili i novci san su gotovo svakog muškarca. U današnje vrijeme kada je vanjština privlačnija od one prave unutarnje ljepote teško je ostati pribran. Upravo zbog toga muškarci se osjećaju moćnije ako u datom trenutku spomenu kako su finansijski dobro situirani.\nŠto god vi mislili o svom partneru morate biti svjesne kako 99 posto muškaraca redovno masturbira. Ako vam se to ne sviđa radije nemojte ništa ni pitati.


Levo-desna demagogija nikada nije po meri građana | Libertarijanski Klub Libek\nLevo-desna demagogija nikada nije po meri građana\nAko je istina prva žrtva u ratu, u predizbornoj kampanji prva žrtva je ekonomska logika.\nAko je istina prva žrtva u ratu, u predizbornoj kampanji prva žrtva je ekonomska logika koja posustaje pred naletom sistemskih laži u procesu izgradnje stubova levo-desne demagogije.\nOd političara u ovoj ili bilo kojoj prethodnoj kampanji uglavnom nećete čuti da je dobro težiti što većem ličnom i porodičnom bogatstvu, materijalnom blagostanju koje se porađa iz upornosti i predanog rada. Nećete čuti da će se oni po dolasku na vlast starati da izgrade institucije koje će vam omogućiti stabilnost i predvidljivost u vašem traganju za srećom.\nJedan od razloga zašto smo uskraćeni za jedan takav predizborno otrežnjujući pristup jeste neumoljiva privlačnost osnovnog stuba levo-desne demagogije, dakle svestrane egalitarne bajke o kolektivnom društvenom dobru koje se uvećava ili smanjuje, zavisno od toga da li tim procesima upravljaju najpošteniji preraspodeljivači ili oni drugi.\nSkoro svako predizborno obećanje u sebi sadrži manju ili veću laž. Razlog za to nije samo u tome što političari objektivno ne mogu, niti su ikada mogli, da ostvare tako široki spektar rezultata koji najavljuju, već i što poučeni iskustvom znaju da ništa ne gube ako obećaju bilo šta što u datom trenutku veruju da će građani voleti da čuju. Predizborna kampanja je zato idealno vreme da se i to malo što se naslućivalo o ekonomiji u veoma kratkom vremenskom roku zaboravi, kako bi se birači podsetili na magičnu moć plemenite državne intervencije. Prvom stubu levo-desne demagogije - kolektivnom dobru, dodaje se i drugi – odsustvo odgovornosti za obećanja.\nNavikli smo na laži, ali mnogi još uvek nisu navikli da nešto iz toga nauče. Najprljaviji sloj svake demagoške platforme koji narušava proces učenja jeste poigravanje sa opravdanim nezadovoljstvom građana koji uprkos nagomilanim lažima političara, prednost iz očaja i dalje daju nadi i zaboravu, pre nego političkom sazrevanju, građanskoj obazrivosti i fiskalnoj sumnji.\nPosebnu opasnost, u tom smislu, predstavljaju ona sveobuhvatna obećanja, sistemske laži koja ne samo što su trajno razdvojena od bilo kakve logike, već koja su i utemeljena u sklonostima određenog broja ljudi da putem zavisti i mržnje usmeravaju sopstveno nezadovoljstvo svojom materijalnom situacijom. Opasnost se, između ostalog ogleda i u tome, što se usvajanjem toga nezadovoljni građani šalju još jedan sprat niže na klimavoj konstrukciji ekonomske logike dok se ujedno njihova očekivanja naglo uzdižu daleko iznad granica ostvarivosti. U takvim sistemskim lažima sve je ekonomski moguće. Negativnim osećanjima ljudi nudi se dubinski preobražaj, stvarajući time treći stub levo-desne demagogije – usmeravanje nezadovoljstva ka mašti.\nOjačana ovim stubovima manipulativna kombinacija koja se građanima nudi kao poslednji paket spasa u sebi sadrži - stereotipe, neznanje, dobre namere, brigu za ranjive i najugroženije, sve češću ksenofobiju, ozlojeđenost protiv nedokazivo sveprisutnog neoliberalizma, spremnost da se preventivnom izolacijom zaštiti nacionalni identitet.\nOvakvu levo-desnu političku demagogiju sačinjenu od priče o kolektivnom dobru, bez odgovornosti za obećanja kojim usmeravaju nezadovoljstvo građana ka mašti tokom ove kampanje najslikovitije možemo da prepoznamo kod partija naglašeno leve i desne orijentacije, kao što su pokreti Levica Srbije i Dveri.\nPolitički predlozi koje oni nude podrazumevaju mere koje su mnogo puta do sada davale štetne rezultate i koje su po pravilu sputavale mnoga društva da dostignu prosperitet. Čak i ovakvi predlozi, nažalost, ojačani stubovima demagogije određenom broju građana postaju prihvatljivi.\nPredlozi koje tokom ove predizborne kampanje predstavljamo političkim partijama Po meri građana u samoj svojoj osnovi suprotstavljeni su ovakvom demagoškom pogledu na društvo. Ovi predlozi, oslonjeni na osnovne principe ekonomske logike isključuju neke zablude neprihvatljive ukoliko težimo društvu prosteriteta i vladavine prava. Demagogija nikada nije po meri građana. Kada stubovi kreću da se ruše, levo-desna demagogija najviše pogađa same građane koji su ih podupirali.\nČeslav Miloš je tvrdio da su ruševina i patnja škola društvene misli. Nadam se da ne moramo više puta da prolazimo kroz slično gradivo da bismo naučili pouke.\nMiloš Nikolić, predsednik Libeka


May 2011 – Page 3 – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\n“A Tempo” u EFA\nA TEMPO U EVROPSKOJ ASOCIJACIJI FESTIVALA Na zasijedanju Generalne skupštine Evropske asocijacije festivala, održanom 29. aprila ove godine u Varni, Međunarodni muzički festival A TEMPO stekao je status punopravnog člana. EFA čije je sjedište […]\n“Dodir ptice” u Kolašinu\nU utorak, 10. maja sa početkom u 20 časova u galeriji Centra za kulturu Kolašin biće otvorena izložba skulptura Rista Radmilovića pod nazivom „Dodir ptice“. Organizator izložbe je Centar savremene umjetnosti Crne Gore. Risto Radmilović je […]\nEmisija Radio Televizije Crne Gore, pripremila Tanja Piperović Kapetan Ivo Visin\nBitka za Herceg Novi 1687.\nAkademik Radoslav Rotković: Izgon Turaka iz Novoga 1687. Španci su tada napravili i jednu tvrđavu koja se po njima zove Španjola, iako ova sačuvana tvrđava nije španska, jer su Turci srušili to malo utvrđenje i […]\nJavnost Engleske i problem Crne Gore poslije I svjetskog rata\nDnevna novina “Publika”, 08. 09. 2003. – 13. 09. 2003.\nBudva, Moderna galerija, 06. maj 2011. Miroslav Luketić i Luka Luketić “Đedova pričanja i unukove priče” U organizaciji JU “Muzeji, galerija i biblioteka” i “AMC Communications” Budva u petak, 6. maja […]\nVuk Popović Crkve na Rumiji nikad nije bilo Srpska pravoslavna crkva u Crnoj Gori na čelu sa Amfilohijem Radovićem neprestano hrani staru, devetnaestovjekovnu mitomaniju, koju svom snagom predstavlja kao realnu istoriju, ali to nije […]\nMeđunarodni podgorički sajam knjiga Ovogodišnji Međunarodni podgorički sajam knjiga koji se održava pod motom “Proljeće za knjigu” biće otvoren 04. maja 2011. Kao i prethodne godine Sajam će biti u okviru Delta City […]


NI MRTVOJ JOJ NE DAJU MIRA! Fanovi Done Ares odmah posle sahrane linčovali pevačicu KOJA JE UMRLA OD RAKA! | Kultura | Espreso\nSVET EMOTIVNIH BOGALJA\nNI MRTVOJ JOJ NE DAJU MIRA! Fanovi Done Ares odmah posle sahrane linčovali pevačicu KOJA JE UMRLA OD RAKA!\nAutora je duboko potresao niz komentara koji su ljudi pisali kada su saznali da je pevačica bila ateista i da se odrekla islama\nObjavljeno: 07.10.2017. 12:44h\nSLIKA KOJA JE OBIŠLA SVET! Ovaj DETALJ s venčanja Cece i Arkana zapanjio je sve! (FOTO)\nPevačica Dona Ares izgubila je dugu i tešku bitku u ponedeljak, a kolumnista Dragan Bursać napisao je tekst o njoj. Iako nije mnogo pratio njen rad, Bursaća je duboko potresao niz komentara koji su ljudi pisali kada su saznali da je pevačica bila ateista i da se odrekla islama.\nNjegovu kolumnu vam prenosimo u celosti:\n"A, Donna Ares, borac i heroj života? Eto, njeno ime je samo posljednje u Božjoj šihterici, na koga su se kamenjem virtuelnim bacali ludi, zloguki, neostvareni i poremećeni sinovi i kćeri Božje. Na svoju sramotu, kao i uvijek.\n"Na kraju šta je pak to, dženaza nije klanjana, strašno, nisam znala da je izašla iz svoje vjere, bilo mi je žao a sad baš i nije. Ružno i tužno."\n"Sad mi nje nije žao, a bilo mi je žao jer mislila sam da je muslimanka."\n"Ateista glupača glupa. Ovakvih mi uopće nije žao koji ne vjeruju u Allaha, eto ko životinju su je zakopali."\n"E za koga vi dovite, fuj Bože sačuvaj! E sad nek gori!!!"\nAli, kako je to svjetina, rulja zamijenila suštinu za formu? Kako su to pojedini obožavaoci Donne Ares, naprečac postali rulja koja nekrofilski posmrtno linčuje ovu ženu? Pa vrlo jednostavno. Donna Ares je za njih bila dogma. Nije ona bila niti pjevačica, niti borac, niti dobra osoba. Zapravo, jeste onoliko koliko je vjerska kanonika nalagala. Kada su saznali da Donna Ares ne polaže puno računa dogmatici religijske prirode, pukao je taj balon ‚‚obožavanja".\nA post shared by Donna Ares (@donnaares) on Jan 31, 2017 at 2:31am PST\nJer Donna Ares je ta koja je izdala?! Ne znaju oni najtačnije šta, ali izdaju trpaju pod religijsku domenu. Nekako su baš oni čuvari morala. Ti ćudoredni stražari sa navijek upaljenim bakljama, što poput kjukluksovaca samo čekaju da ‚‚neko skrene sa pravog puta".\nA post shared by Donna Ares (@donnaares) on Dec 16, 2016 at 2:22pm PST\n(Espreso.rs / Izvor: 6yka.com, Dragan Bursać)


Apelujemo na sve korisnike da u vreme cvetanja voća kada su pčele najaktivnije, preduzmu sve mere kako bi se zaštitili ovi insekti\ni podsećamo da se najstrože zabranjuje tretiranje voćnjaka u punom cvatu, uljane repice i suncokreta, a ugroženim se smatraju i svi pčelinjaci na udaljenosti od 5 kilometara od tretirane površine.\nUkoliko dođe do kršenja odredbi Zakona o sredstvima za zaštitu bilja, protiv nesavesnih korisnika biće preduzete adekvatne zakonske mere.\nČlanom 45. stav 1 b) Zakona o sredstvima za zaštitu bilja kazne su predviđene ukoliko se primenjuju sredstva za zaštitu bilja koja su otrovna za pčele u vreme cvetanja bilja. Za nepoštovanje odredbi ovog člana, za pravna lica predviđene su kazne od 700.000,00 do 3.000.000,00 dinara, za preduzetnike od 300.000,00 do 500.000,00 dinara, dok su za fizička lica od 35.000,00 do 50.000,00 dinara.\nSredstva za zaštitu bilja koja su otrovna za pčele mogu se primeniti samo u slučaju suzbijanja karantinski štetnih organizama i to samo nakon pismenog odobrenja ministra poljoprivrede, ako su 48 sati pre primene odgajivači pčela obavešteni o primeni i ako se pčelinja društva nalaze na rastojanju od najmanje pet kilometara od mesta tretiranja (član 49. Stav 1. Zakona o sredstvima za zaštitu bilja).\nKorisnici sredstava za zaštitu bilja su dužni da vode evidenciju o svakom tretiranju bilja, biljnih proizvoda i propisanih objekata (član 64. Stav 4. Zakona o sredstvima za zaštitu bilja). Za nepoštovanje odredbi ovog člana, propisane su kazne u iznosu od 500.000,00 do 1.000.000,00 dinara za pravno lice, 100.000,00 do 400.000,00 dinara za preduzetnika, 5.000,00 do 30.000,00 dinara za fizičko lice.\nČlan 44. Stav 1. Tačka 5) Zakona o sredstvima za zaštitu bilja propisuje da sva sredstva za zaštitu bilja moraju da se primenjuju na način kojim se ne ugrožava zdravlje ljudi i životinja i nepotrebno povećava njihovo izlaganje sredstvima za zaštitu bilja. Za nepoštovanje odredbi ovog člana propisane su kazne u iznosu od 700.000,00 do 3.000.000,00 dinara za pravno lice, 300.000,00 do 500.000,00 dinara za preduzetnika i 35.000,00 do 50.000,00 dinara za fizičko lice.\nPogon za prikupljanje i plasman meda pčelara SPOS-a „Naš med“ doo biće svečano otvoren 17. juna 2020. Pogon će otvoriti...\nPodnošenje zahteva za podsticaje po košnici do 31. maja\nPodnošenje zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje po košnici pčela počelo je 15. aprila i traje do 31. maja. Pravno...\nSvetski dan pčela: „Ujedinite se dа biste zаštitili pčele“\nSumnjate da su pčele otrovane? Kako da postupite i prijavite


CG: Spoljna i regionalna politika važne teme u izbornoj kampanji\nPredizborna kampanja, Ranko Krivokapić i Milo Đukanović\nRegionalna saradnja i spoljna politika, odnosno proces integracija Crne Gore u Evropsku uniju i u Sjevernoatlantsku alijansu, predstavljaju oblasti za koje aktuelna Vlada dobijala uglavnom pohvale u gotovo svim izvještajima međunarodnih institucija i Evropske unije.\nReklo bi se da su spoljnopolitički prioriteti zacrtani tokom mandata još uvijek aktuelne vlasti dobro prihvaćeni od međunarodnih relevantnih faktora.\nSa druge strane, tokom dosadašnje izborne kampanje čula su se određena neslaganja učesnika u izbornoj utakmici, posebno kada je riječ o integracijama u NATO, ali i regionalnoj saradnji.\nTako u Socijalističkoj narodnoj partiji ocjenjuju da u situaciji kada bi ta stranka odlučivala o spoljnoj i regionalnoj politici nakon izbora put u Evropsku uniju treba da bude još intenzivniji, a o ulasku u NATO bi bio organizovan referendum i pojačana saradnja sa državama regiona.\n"U ovom trenutku smatramo da je Partnerstvo za mir dovoljan okvir za Crnu Goru i u tom kontekstu predlažemo da se u Crnoj Gori održi referendum sa fer i demokratskim uslovima, gdje će oni koji su učesnici tog referenduma, gdje će u fer i demokratskim uslovima prezentirati razloge za i protiv. Ono što bi mi apsolutno potencirali i još više jačali jeste regionalna saradnja a prioritet tu bi bila ekonomska i bilaterlana saradnja, uz postojanje svih onih tradicionalnih, istorijskih i kulturnih veza koje, na primjer, imamo sa Republikom Srbijom", kaže potpredsjednik SNP-a Vasilije Lalošević.\nNajveća razlika u odnosu na dosadašnji spoljnopolitički i regionalni kurs Vlade je u priključenju Crne Gore u NATO savez.\nShodno odluci građana na referendumu o NATO integracijama, buduća Vlada će se tako ponašati ukoliko u njoj bude participirao Demokratski front, kaže Slaven Radunović.\n"Ukoliko bi građani Crne Gore bili za priključenje NATO, Vlada bi išla i radila sve što treba u tom pravcu. Ukoliko ne bi onda bi smo obustavili sve aktivnosti po tom pitanju i i uštedjeli novac koji se danas baca u prazno i u disciplinovanje građana da se ponašaju u skladu sa onim što vlada od njih traži kada su NATO integracije u pitanju. Što se tiče regiona, naravno tu bi se naglasak stavljao na države koje tradicionalno sa Crnom Gorom imaju najbolje odnose i na sve druge, naravno. Ipak bi smo se trudili da nikome ne stavljamo prst u oko već da gradimo dobrosusjedske odnose", navodi Radunović.\nNiko ne želi da se izjašnjava\nTokom dosadašnje izborne kampanje samo su vladajuća koalicija Demokratske partije socijalista i Socijaldemokratske partije i opoziciona Pozitivna Crna Gora eksplicitno saopštile da se zalažu za priključenje Crne Gore u NATO.\nPrateći predizbornu kampanju, predsjednik Atlantskog saveza u Crnoj Gori Savo Kentera primjećuje da one stranke i koalicije koje se protive učlanjenju Crne Gore u NATO savez ne žele o tome jasno da se izjasne već prebacuju odluku na građane putem referenduma. Kentera vjeruje da bi svi trebalo da se izjasne o pridruživanju države vojno-političkoj alijansi.\n"Sve te nejasne formulacije meni su poptuno jasne i oravdane u ovom momentu u predizbornoj kampanji, kada niko apsolutno ne želi da se izjašnjava po tom pitanju, koje definitivno nije popularno u Crnoj Gori i koje partije znaju vrlo dobro i da im to neće donijeti neke pozitivne poene i neke nove glasove. Upravo su možda i zbog toga rezervisani i daju prilično konfuzne stavove po tom pitanju", ocjenjuje Kentera.\nKada je riječ o integracijama u Evropsku uniju, sve političke stranke smatraju da taj proces treba nastaviti pa i intenzivirati.\nKomentarišući ovo zalaganje političkih partija, generalni sekretar Evropskog pokreta u Crnoj Gori, Momčilo Radulović ocjenjuje da se evropskim integracijama političke partije bave na dnevnopolitičkom nivou, bez ozbiljnog i sistematskog pristupa i organizovanja strukture koji bi se bavili evropskim integracijama.\nRadulović konstatuje da je to zajedničko svima na političkoj sceni:\n"Vi nemate sektore unutar partija, čak i tamo gdje su ti sektori u začetku i gdje se najavljuju oni nijesu profunkcionisali i nemamo ljude koji na ekspertskom nivou razamtraju pitanja u vezi sa evropskim integracijama. To su najčešće ad hok, paušalne izjave, koje su dnevno političke prirode i koje u suštini ne doprinose poboljšanju kvaliteta i stvaranju nekog sinergijskog efekta, kada je proces evropskih integracija u pitanju."


U Palama otvoren 10. Filmski kampus - FILTER\nU Palama otvoren 10. Filmski kampus\nDeseti po redu Filmski kampus Kinoteke Republike Srprske otvoren je sinoć u Palama projekcijom filma „Zaklinjem se“ koji je osvojio “gran-pri” nagradu na Martovskom festivalu 2021. godine.\nSnježan Lalović, direktor Kinoteke Republike Srpske istakao je da će i ove godine na kampusu učestvovati eminentna imena iz svijeta filma sa prostora bivše Jugoslavije poput glumice Tanje Bošković i filmskog reditelja Lordana Zafranovića.\n„Ovaj kao i prethodni kampusi isto tako dovodi eminentna imena iz svijeta filma. Tu će biti ljudi iz jugoslovenske kinoteke, dolaze ljudi koji se bave animacijom – Snežana Trstenjak i Dejan Dabić. Uveče ćemo imati bogat filmski program, to su filmovi koji nisu igrani na našim prostorima i koji se prvi put pojavljuju pred publikom“, rekao je Lalović.\nOn je dodao da će publika imati priliku da uživa u projekciji brojnih filmova, te dodao da je za studente organizovano i predavanje, u okviru kampusa, na kojem će imati priliku da čuju i vide iskustva i znanja ljudi koji su već dugo vremena u filmu.\n„Ono što je važno naglasiti jeste da na ovogodišnjem kampusu imamo studente sa različitih akademija, različitih fakulteta koji dolaze iz Baljaluke, Sarajeva, Beograda i sa Cetinja. Ovo je prilika da čuju one stvari koje ne mogu da čuju i vide u svojim akademijama, da učestvuju aktivno u tim predavanjima i da se međusobno upoznavaju jer je naše želja da se ova sva druženja kasnije reflektuju i na saradnju“, istakao je Lalović.\nPredrag Bambić, producent filma „Zaklinjem se“ čestitao je Kinoteci Republike Srpke na organizaciji desetog Kampusa, te istakao da je njegov film „Zaklinjem se“ dugometražnog, dokumentarnog karaktera i da govori o ispraćaju mladića na služenje vojnog roka 1991. godine.\n„Na toj kaseti, poslije uvodnih 20 minuta snimljenih zabilješki sa televizora se nalazila bilješka o ispraaćaju mladića u vojsku koji je odlazio na služenje vojnog roka u decembru 1991. godine. Naravno, na toj kaseti su se vidjeli svi naši običaju, od toga da se napiju svi redom uključujući i samog vojnika koji, praktično nevesno, odlazi na put i stiže u kasarnu u Varaždinu. Tu polaže zakletvu, zatim slijedi jedan prekid, pa razgovor sa njim koji je nastao godinu dana kasnije pošto se on, poslije šest mjeseci, uspio vratiti kući. Na tom materijalu se potpuno fizički vidi razlika da se mladić, koji je otišao u vojsku sa 18 godina, vratio kao jedna oštećena ličnost. Ono što je važno istaći jeste da ovaj film, ipak, ima srećan kraj“ dodao je Bambić.\nJedna od učesnica Filmskog kampusa, student Dramaturgije Fakulteta dramskih umetnosti iz Beograda, Teodora Marković, istakla je da je biti dio jednog događaja kao što je Filmski kampus od velikog značaja za studente jer, pored dobrog druženja, imaju priliku da nauče nove stvari i upoznaju nove ljude koji su dugo u filmu i koji će im prenijeti svoje znanje.\n„Mislim da su ovo sjajna mjesta, gdje pored učenja i druženja, upoznajemo i zemlju i učimo i stvaramo i to je za umjetnike nešto najvažnije. Filmska umjetnost se veoma promijenila, pogotovo u vrijeme pandemije ali mislim da uvijek ima vremena za napredak“ dodala je Markovićeva.\nNa ovogodišnjem kampusu učestvovaće Tanja Bošković, Predrag Veselinović, Dejan Dabić, Aleksandar Erdeljanović, Lordan Zafranović, Radoslav Zelenović, Božidar Marjanović, Stefan Mladenović, Slobodan Simojlović i Snežana Trstenjak.\nOvogodišnji Filmski kampus na Palama održava se u organizaciji Kinoteke Republike Srpske, a podržali su ga Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske, Ministarstvo civilnih poslova BiH, Opština Pale i JU Kulturno-sportski centar “Pale”.\nTags: Kinoteka Republike Srpske Opština Pale Snježan Lalović Filmski kampus\nPrethodna Sokolac: Dvije osobe teško povrijeđene u saobraćajnoj nezgodi\nSledeća Najava promocije knjige doktora Slavka Ždrala


UGLJEVIK: NEMA ZARAŽENIH VIRUSOM COVID 19 - UGLJEVIK.INFO\nUGLJEVIK: NEMA ZARAŽENIH VIRUSOM COVID 19\nU Ugljeviku nema lica zaraženih korona virusom. Direktor Doma zdravlja Ugljevik, Jugoslav Cvetković, kaže da u ovoj opštini nema zaraženih od korona virusa, da je za 60 lica izdato rješenje o kućnoj izolaciji a da je njih 202 pod epidemiološkim nadzorom i da su svi dobrog opšteg zdravstvenog stanja.\nCvetković je pozvao sugrađane da se pridržavaju preventivnih mjera koje su propisane.\n–U Ugljeviku do sada nemamo nijedan potvrđen slučaj zaraženih od korona virusa. Sva lica koja su pod nadzorom doputovala su iz inostranstva. S toga apelujemo na ljude iz dijaspore da poštuju propisane mjere od strane nadležnih organa i time ne ugružavaju ni sebe ni druge – rekao je Cvetković.\nOn je istakao da je Dom zdravlja Ugljevik na raspolaganju sugrađanima svih 24 sata.\n– Svi medicinski radnici u Srpskoj ulažu dodatne napore da bi spriječili širenje virusa, i zato svi treba da se pridržavamo uputa zdravstvenih radnika, a mi u Ugljeviku smo na raspolaganju našim građanima svih 24 sata dnevno – dodao je Cvetković.\nOn je istakao da je Dom zdravlja postavio punktove za trijažu ispred tri ulaza ove zdravstvene ustanove – jedan za djecu, trudnice i porodilje, drugi za rad Hitne medicinske službe, Higijensko-epidemiološke službe, Porodične medicine, a treći je odvojen za pacijente sa povišenom temperaturom i respiratornim smetnjama.\n“Redukovali smo broj zaposlenih, hitni slučajevi se neprestano primaju, svim pacijentima se uredno piše terapija, predlaže rehabilitacija, dijalizni pacijenti se prema ustaljenom rasporedu voze u dijalizni centar”, rekao je Cvetković novinarima.\nCvetković je dodao da je u proteklim danima Higijensko-epidemiološka služba izvršila dezinfekciju javnih površina i objekata.\nPU Bijeljina apeluje na građane da se ne okupljaju na izletištima i po parkovima


18.01.2020 u 12:42\nVazduh nije svuda loš, nemamo uvid u prosek\nVazduh nije svuda loš, već se meri na mestima gde je zagađenje najgore, pa nemamo uvid u prosek, izjavio je danas ministar za životnu sredinu Goran Trivan navodeći da se poslednjih godina mnogo radilo, pre svega u ulaganje u motore autobusa GSP, priključivanje na daljinsko grejanje, odsumporavanje, prelazak elektrana na gas, prenosi Tanjug... On je naveo da podaci govore da smo u Beogradu od 2010. do danas u istom kvalitetu vazduha. „Evo podataka za 2018. u poređenju sa 2011. Recimo u 2011. broj dana sa prekoračenjima je bio 133, a u 2018. 59 dana”, rekao je Trivan gostujući na TV Prva. Ministar je kao glavne zagađivače naveo termoelektrane, elektro-energetske kapacitete i kaže da je tako svuda, a ne samo kod nas. „Srbija nije izuzetak u regionu što se tiče velikih zagađivača.\nIspred Gradske skupštine Beograda večeras je na protestu „Za čistiji vazduh” u organizaciji Inicijative „Ne davimo Beograd” (NDMBGD) i Građanskog fronta zatraženo da nadležni preduzmu konkretne mere kako bi kvalitet vazduha u gradovima Srbije bio bolji. Aktivista Inicijative NDMBGD Vladimir Radojičić podsetio je da je ta organizacija još pre tri meseca od Vlade tražila konkretne mere zbog velikog zagađenja, da je peticiju potpisalo 14.000 građana, ali da predsednik Srbije Aleksandar Vučić ipak uverava da je vazduh zagađen samo dva-tri dana godišnje i da građani treba da biraju „između vazduha i crkavice koju on naziva standardom”. Premijerka Ana Brnabić je ove nedelje na hitnom sastanku rekla da „nema mesta panici”, a ministar za zaštitu životne sredine Goran Trivan „za zagađenje je\n17.01.2020 u 16:15\nZagađenost vazduha u zemljama regiona tema je kojom se nedeljama bave ne samo domaći, već i svetski mediji, što povećava uznemirenost građana. Isto se događa i u mnogim evropskim gradovima i državama, a izuzetak je jedino Švajcarska, koja je to pitanje rešila zabranom za vozila na dizel. „Šta se to događa sa vazduhom u Zagrebu”, naslov je jučerašnjeg pisanja hrvatskog portala „Indeks”, u kojem se konstatuje da su stanovnici hrvatske prestonice poslednjih dana uznemireni zbog nesnosnog smrada i medijskih napisa prema kojima je kvalitet vazduha u tom gradu vrlo loš, posebno na, kako se navodi, nekim mernim stanicama. Grafikon Hrvatske agencije za ekologiju i prirodu pokazuje da su koncentracije štetnih lebdećih čestica PM10 u poslednjih sedam dana uglavnom bile iznad 120 mikrograma po m3


Uvecaj sanse za brzo zaposlenje | ITAcademy\nUvećaj šanse za brzo zaposlenje\nŠkolovanjem na Design&Multimedia smeru na ITAcademy za manje od godinu dana stičeš i diplomu i znanja neophodna za visokoplaćene poslove u oblasti grafičkog, web ili video dizajna.\n✓ stručnost za dobru zaradu\n✓ pristup praktičnim i naplativim znanjima\n✓ obuku u najnovijim Adobe softverskim proizvodima\n✓ rad na realnim projektima\n✓ vrhunske profesore - sertifikovane Adobe trenere\n✓ besplatno polaganje za Adobe sertifikate\n✓ jaku diplomu koju cene poslodavci\n✓ mogućnost školovanja na daljinu\n✓ podršku tehničkog i profesorskog tima\n✓ podršku Centra za razvoj karijere ITAcademy\n✓ i još mnogo toga\nIzaberi smer koji je pravi za tebe i pretvori svoju kreativnost u unosan posao:\nNew Media Design>>\nDa saznaš više o specijalnoj akciji upisa na ITAcademy klikni ovde.\nUčenje prilagođeno tvojim potrebama\nNastava na odseku Design&Multimedia se izvodi u modernim učionicama opremljenim najnovijim softverima za grafički, web i video dizajn. Ako već radiš, ne možeš da pohađaš tradicionalnu nastavu ili učiš brže od drugih, možeš da stekneš diplomu učeći na daljinu uz pomoć DL platforme, u vreme i na mestu koji tebi odgovaraju.\nViše o učenju na daljinu>>\nPodrška u razvoju karijere\nNećeš moći da unovčiš svoja znanja, ako ne znaš da ih prezentuješ na pravi način. Zato pri ITAcademy radi Centar za razvoj karijere koji te povezuje sa najboljim poslodavacima i pomaže ti da uspeš u dizajnu.\nOd Centra za razvoj karijere dobijaš:\n✓ najprimamljivije oglase za posao u svoj inbox\n✓ besplatne stručne seminare sa aktuelnim temama\n✓ podršku u unapređenju ličnih veština i veština prezentacije\n✓ izradu profesionalnog CV-a


Camry radio alarm CR 1150b, crni cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nCamry radio alarm CR 1150b, crni cene\n7.346 din - 8.290 din\n5.889 din - 6.690 din\n2.199 din - 2.839 din\n15.690 din - 16.590 din\n13.340 din - 14.999 din\n2.354 din - 2.499 din\n2.390 din - 2.839 din\n4.130 din - 4.990 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Camry radio alarm CR 1150b, crni po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Camry radio alarm CR 1150b, crni na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Radio Kasetofoni / Tranzistori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Camry Radio Kasetofoni / Tranzistori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Camry radio alarm CR 1150b, crni sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Camry radio alarm CR 1150b, crni. Pre kupovine, podatke za Camry radio alarm CR 1150b, crni proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Poreklo Nemanje Nenadića, antikorupcijskog aktiviste - Poreklo\nPoreklo Nemanje Nenadića, antikorupcijskog aktiviste Reviewed by Momizat on nov 02 . ROĐEN: U Beogradu, 24. aprila 1972. godine RODITELJI: Otac Milivoj, sada u penziji, ceo radni vek proveo u jednoj firmi. Najveći deo staža se bavio posredovanjem ROĐEN: U Beogradu, 24. aprila 1972. godine RODITELJI: Otac Milivoj, sada u penziji, ceo radni vek proveo u jednoj firmi. Najveći deo staža se bavio posredovanjem Rating:\nYou Are Here: Home » Poznati » Ostali » Poreklo Nemanje Nenadića, antikorupcijskog aktiviste\nAutor: administrator Objavljeno: novembar 02, 2012 Na: Ostali | Komentari : 9\nROĐEN: U Beogradu, 24. aprila 1972. godine\nRODITELJI: Otac Milivoj, sada u penziji, ceo radni vek proveo u jednoj firmi. Najveći deo staža se bavio posredovanjem između aviokompanija i firmi koje su prevozile robu avionom; majka Zorka (rođ. Damjanić), sada pokojna, radila u fabrici prediva, a posle držala malu prodavnicu trikotaže.\nKRSNA SLAVA: Sv. Vrači – Kuzman i Damjan (Nenadići), Sv. Ilija (Damjanići)\nO PRECIMA: Pošto sam imao sreću da mi dede i babe požive dugo, saznao sam imena i ponešto i o njihovim roditeljima, dedama i babama. Po majčinoj liniji svi preci su iz Dalmacije, iz nekoliko sela tzv. skradinskog zaleđa, a mama je došla u Beograd na početku srednje škole. Odakle su se i kada u Dalmaciju doselili ne zna se pouzdano.\nOsim Damjanića, među predačkim prezimenima sa te strane su Zjalić, Vujko, Lalić, Grozdanić, Radišić, Babić… Kao i mnogi drugi ljudi iz tog kraja i moji su pravili odlično vino, sir i pršut. Deda Milan („did Mile“) je bio izuzetno vredan i pošten čovek i prilično ćutljiv. Baba Milica je bila stručnjak-amater zdrave ishrane (iz sopstvene bašte), znala neverovatnu količinu detaljnih priča o prošlim i sadašnjim događajima i ljudima i rado ih je pričala. Didov otac Petar je ostao zapamćen po najdužim brkovima i po enormnoj količini ljutih papričica koje je, netipično za taj kraj rado jeo, a njegov otac Jovan po dugovečnosti (95 godina).\nSa očeve strane poreklo seže na razne strane: deda Mile (Miodrag), koji je bio kapetan rečne plovidbe i najveći deo života proveo na Dunavu, bio je rođeni Dorćolac, obožavalac starog Beograda (jednom je na radiju „Beograd 202“ pripovedao sat vremena doživljaje iz dečačkih i kapetanskih dana), a pod stare dane neumorni aktivista penzionerskih klubova. Nikad nije mirovao. Umro je jednog hladnog januarskog dana, a tog istog jutra se ozbiljno ljutio na moju majku zato što mu nije dala da ode, kao i obično, do samoposluge, pošto su dvorišne stepenice bile zaleđene. Njegov otac Ljuba je iz Užica (gde mu je otac Pavle bio dunđer) kao dečak, negde krajem 19. veka došao u Beograd. Roditelji dedine majke, Stane (Rajić), su u Beograd došli iz današnjeg Zrenjanina. Stanina majka je bila Švabica (rođ. Hirš).\nBaka Rada, šnajderka, rođena je u Jagodini, ali su njeni (Jocići) morali kad je imala 7 godina da se presele u Beograd (prvo na Čuburu, kasnije na Voždovac), jer joj je otac Živojin, koji je inače zanat izučio u Pešti, bio kandidat za odbornika 1920. „na pogrešnoj strani“, pa je zbog političkog progona morao za tri dana da rasproda svoje šusterske radnje. Inače, zanimljivo je da kada su „njegovi“, 25 godina kasnije došli na vlast od toga nije imao nikakve koristi. Otac bakine majke, Stojan (Aćimović), takođe zanatlija, poreklom je iz okoline Kumanova, odakle su u Šumadiju došli, prema priči, bežeći od Turaka zbog danka u krvi.\nOsim pomenutih prezimena, među precima su takođe i Veselinovići iz okoline Užica, Taušanovići iz Šumadije.\nPOREKLO PREZIMENA: Kad sam bio mali prikazivala se serija „Koreni“, o američkom crncu koji je istraživao svoje poreklo sve do Afrike, i to je bilo baš inspirativno. Onda smo iz pošte nabavili rashodovane telefonske imenike iz cele Jugoslavije i beležili gde se može naći naše prezime najviše (danas bi sa internetom stvar išla bar sto puta brže). Kako god bilo, prezime Nenadić, i po našem amaterskom istraživanju i po onom što sam kasnije čuo, originalno potiče iz istočne Hercegovine, odakle su se ljudi potom selili na razne strane. Pošto je moj najdalji predak – prezimenjak za koga znam, Pavle (iz druge polovine 19. veka), bio Užičanin, a zna se da su se ljudi taj kraj mahom naselili iz Hercegovine, to je najverovatniji „scenario“ i u mom slučaju. Inače, koliko znam, Nenadića, osim ovih mojih užičkih, ima dosta i u Ivanjici, u Pljevljama u Crnoj Gori i u Hercegovini, naročito u Gackom. Pre ovog poslednjeg rata bilo ih je dosta i u Grahovu i Glamoču u Bosni, i u nekim selima Banije i severne Dalmacije. Postoji takođe i katolička grana – u Dubrovniku i u srednjoj Bosni, a na ostrvu Krk i selo koje se zove Nenadić. Ima ih dosta i u Vojvodini, kao posledica kolonizacije nakon drugog svetskog rata.\nRATNE PRIČE: Pradeda Ljuba Nenadić nije bio mobilisan, jer je pre rata izgubio nekoliko prstiju radeći za mašinom. Za vreme austrougarske okupacije Beograda su ga uhapsili i maltretirali pod optužbom za špijunažu, a jedan njegov sin je doživeo fras i umro videvši to. Pradeda Živojin Jocić se 1914. borio na Mačkovom kamenu, a 1915. je zarobljen i do kraja rata je bio u vojnom logoru. Ostala je zanimljiva priča iz tih ratnih dana, kako je za vreme okupacije, u njegovu kuću u Jagodini došao neki austrougarski oficir, pa kad mu je prababa iznela slatko, ovaj, valjda ne znajući kakav je red, pojeo sve iz tegle. I druga priča, kako su tri brata Jocića, po povratku, svaki iz drugog vojnog logora (Austrija, Mađarska, Bugarska), drugačije prošli i kako onog što se vratio iz Bugarske, „rođena majka nije poznala“.\nPradeda Petar Damjanić, iz Dalmacije je služio u austrijskoj vojsci, negde na italijanskom frontu, u današnjoj Sloveniji.\nU drugom ratu, did Mile (iz Dalmacije) je otišao po padu Italije u partizane sa bratom (koji se odande nije vratio), i ratovao negde po Bosni i Lici, gde je bio ranjen u borbi. Jedno vreme je bio kod kuće na oporavku, pa su ga mobilisali lokalni četnici na par meseci, pa onda opet partizani i tako do kraja rata. Pričao je da mu je u ratu najteže bilo kada tri meseca nisu imali so. On je inače redovnu vojsku služio pred sam rat, a posle rata su ga „podigli u rezervu“ zbog tršćanske krize, i onda je zbog svega toga desetak godina odlagao ženidbu. Inače, nije mnogo voleo da ide iz rodnog kraja. Tako, na primer, nije iskoristio priliku da se preseli u Vojvodinu nakon rata, a mnogo kasnije, kada ga je baba ubeđivala da krene sa njom na neki penzionerski obilazak zemlje, on je to odbijao uz „argument“ kako je „on sva ta mesta video u ratu“.\nDeda Mile je rat proveo u Beogradu, radeći svoj posao i niti je želeo, niti bio prinuđen da se priključi nekoj od zaraćenih strana. Međutim, porodica je imala dosta nevolja za vreme okupacije jer je bakin mlađi brat bio komunistički ilegalac (što je u stvarnosti bilo prilično različito nego u seriji „Otpisani“) koga nisu uspeli da uhvate, pa su baku i dedu, koji nisu sa svim tim imali veze, saslušavali u specijalnoj policiji (po bakinoj priči to je činio „zloglasni Kosmajac“). Baka je, inače, možda baš usled svih tih loših iskustava koje je njena porodica imala zbog komunističkih ideja oca i brata, duboko prezirala i njihovu i svaku drugu politiku i bila veoma aktivna pri beogradskoj Sabornoj crkvi. Bila je jako zabrinuta kada sam početkom devedesetih išao na demonstracije.\nIz tog doba sam se još kao mali naslušao strašnih priča – o posledicama nemačkog i savezničkog bombardovanja, skrivanju po lagumima tokom sedam dana oktobra 1944. (naš kraj, kod današnjeg Brankovog mosta, je poslednji oslobođen) i preživljavanju u okupiranom gradu sa malom bebom koju treba nahraniti, ali je najjezivija ona o komšiji, „belom“ Rusu, koji je rođenu ćerku prijavio Nemcima zato što je izrađivala dokumente komunistima potrebne za izlazak iz grada. Ta devojka je potom streljana na Banjici.\nPORODIČNA ANEGDOTA: Pradeda Ljuba je negde u blizini pivnice kod Mostara našao džepni sat Đorđa Vajferta, a ovaj mu je za nagradu dao da može besplatno i doživotno da pije kod njega koliko hoće piva.\nDeda Mile, kapetan, je bio i veliki protivnik pušenja. Međutim, pre polaska na duga putovanja (prevoženje tereta Dunavom), kupovao je velike količine cigareta. Kada njegovi lađari na putu ostanu bez duvana i zapadnu u krizu, prodavao im je te rezerve po duploj ceni, a onda bi od tih para u povratku kupili pečeno prase i svi se zajedno častili, pa nije bilo ljutnje na kapetana.\nBaka Rada je imala dve bogato udate tetke koje su htele da joj plate dobro školovanje, ali je ona tvrdoglavo htela „da ima svoj dinar“ i otišla je na zanat. I kao stara, veoma često se sećala šegrtskih dana i kako je bila srećna kada je od nevelike plate išla da kupuje za užinu „sitnice od šunke“ kod „Rosuleka“. Često se setim te priče, kad god čujem nekog da priča kako je u „stara vremena“ (koja god da su) bilo bolje – u stvari je bilo bolje samo zato što su pripovedači bili mladi!\nPORODICA: Supruga Biljana (rođ. Mihailović), sin Kosta.\nBIOGRAFIJA: Išao u osnovnu školu Braća Ribar (danas Kralj Petar Prvi), kod Saborne crkve, u Prvu, pa u Petu gimnaziju, u poslednjoj generaciji „usmerenog obrazovanja“, tzv. „novinarski smer“. Upisao Pravni fakultet, kao rešenje koje mi se činilo praktičnijim u odnosu na istoriju i književnost koji su me tada više zanimali ali i prihvatljivim. Zatim otišao u JNA (opet poslednja generacija u kojoj su bili regruti iz svih republika) i u tih godinu dana se zemlja praktično raspala i počeo rat. Zbog krize tokom devedesetih morao da radim sve vreme studija, a rad u pravničkoj struci počeo 1999, u Trećem opštinskom sudu. Od 2001. počeo da radim za Transparency International, i ogranak ove međunarodne antikorucpijske organizacije u Srbiji (Transparentnost – Srbija) ali i kao predavač, konsultant za mnoge druge međunarodne i domaće organizacije i institucije. U tim godinama osmislio i/ili učestvovao u sprovođenju desetina antikorupcijskih projekata – za izradu i popravljanje propisa i strategija, monitoring rada državnih organa i sprovođenja antikorupcijskih zakona, istraživanja i kampanja, naročito u oblasti finansiranja političkih stranaka i izbornih kampanja, javnosti rada državnih organa, javnih nabavki, sukoba interesa, nadzora budžeta… Objavljivao tekstove u knjigama, časopisima i drugim publikacijama, kao i u domaćoj štampi i dao bezbroj izjava i komentara medijima koji su tražili komentar na (anti)korupcijske teme, uporno se trudeći da prepoznam i objasnim i širu sliku – sistemski problem koji stoji iza svakog pojedinačnog slučaja korupcije.\nDNK PRAPOREKLO: Haplogrupa I2a1b1 (rezultat uvršten u tabelu Srpskog DNK projekta)\nIZVOR: Nemanja Nenadić za portal Poreklo\n5. novembra 2012. u 07:47\n9. juna 2015. u 08:45\n1. marta 2014. u 01:07\n9. juna 2015. u 08:54\n1. jula 2014. u 11:16\n9. juna 2015. u 09:03\n1. jula 2014. u 12:49\n8. marta 2015. u 17:49\n13. jula 2018. u 18:55


HDSSB zbog Pupovca odlučuje o ostanku u vladajućoj koaliciji | N1 HR\nHDSSB zbog Pupovca odlučuje o ostanku u vladajućoj koaliciji\n15.09.2019. |10:14 >10:26 |\nHDSSB josip salapić\nNešto slutim da neće izači iz koalicije. Principi su dobri dok se ne sučele sa interesom, poput plaće saborskog zastuupnika ( Glavaš) ili Tajnika Ministarstva ( Salapić) ili koliko jos uhljebničkih mjesta u nadzornim i upravnim odborima za neznane junake HDSSB -a\nGlavaš bi sigurno pupiju dao akumulatorsku kiselinu, na njoj nebi štedio, a i zna kako djeluje.\nVlast je slast. Ovakvu priliku, biti u vlasti, nece vise imati. Zato .......


Prvi polufinalni dan u Njujorku - Eurosport\nCoCo Vandeweghe of the US returns the ball to Karolina Pliskova of the Czech Republic\nVenus Vilijams će danas pokušati da se izbori za svoje treće gren slem finale u sezoni. Poslednji put je 2002. godine igrala tri finala, kada je pretrpela tri poraza u duelima sa sestrom Serenom. Ako 37-godišnja Amerikanka ne upiše i šestu pobedu u Njujorku, jedno je sigurno da će neka od ostalih devojaka doći do svoje prve velike titule u karijeri. Sa upisanih 76 pobeda, Venus Vilijams ima više trijumfa na Flašing Medousu nego sve tri polufinalistkinje zajedno.\nLidersku poziciju na VTA listi u ponedeljak zauzeće Garbinje Mugurusa, a Venus Vilijams će se vratiti u Top 5, a ako osvoji svoju treću titulu u Njujorku, popeće se do druge pozicije, sa samo 54 bodova zaostatka za Špankinjom.\nKoKo Vandevej će na najnovijoj VTA listi doći do najboljeg rejtinga u karijeri, a zavisno od ishoda poslednjih mečeva, njen plasman može biti od 16. do 9. mesta, kao i Medison Kiz.


Cover Ups Babado Crossed Branco - Marka / Designer La Playa\n> Odeća za plažu > Ogrtači > BABADO CROSSED BRANCO\nMix & Match BABADO CROSSED BRANCO La Playa. Kombinujte, uparujte i pronađite svoju savršenu kombinaciju! Napravite sopstveni bikini komplet i izaberite veličine, oblike, boje i štampu! Odličan izbor, najbolji kvalitet i najnoviji trendovi - ovo i mnogo toga drugog ćete pronaći u prodavnici „Brazilian Bikini“!\nPodaci o proizvodu BABADO CROSSED BRANCO La Playa\n• BBS identifikacioni broj: 134321\nPreporuka veličine i podudaranja za: Cover Ups La Playa Babado Crossed Branco\nUputstva za negu za: La Playa Babado Crossed Branco


Sabor frulaša Srbije "Oj, Moravo" | Events in Serbia\nby Events in Serbia 10. januara 2022., 09:00 965 Views\nManifestacija: Sabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“\nGde se održava: u Prislonici, kod Čačka\nPosetite ovu manifestaciju ukoliko volite frulu, kolo, stare običaje i tradiciju…\nFotografija: Sabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“ (autor: Dragan Đolović)\nPrvi Sabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“ u Prislonici održan je u septembru 1988. godine kada se za takmičenje prijavilo 25 frulaša. Nakon tri godine održavanja, pa sve do danas manifestacija se organizuje u drugoj polovini jula, dok od 2008. godine Sabor frulaša traje dva dana.\nOsnovnu koncepciju Sabora frulaša osmislio je Miodrag Mile Azanjac, flautista, a poseban značaj za razvoj Sabora i njegovu promociju ima naš proslavljeni frulaš Bora Dugić.\nPredsaborske aktivnosti počinju već u aprilu različitim kulturnim programima poput raspisivanja konkursa za savremenu kompoziciju na fruli inspirisanu narodnom tradicijom, obeležavanja slave Sabora, saborskim predvečerjem, izradom i rezbarenjem pastirskih štapova, izdavanjem lista Frula, sportskim takmičenjima i sl.\nProgramom samog Sabora predviđene su izložbe, radionice, besede pod Vujnom, takmičenje u pripremanju starih jela. Posebna se pažnja poklanja negovanju tradicije pa je nezaobilazna i postavka starih zanata. Tu posetioci mogu videti šta je to što rade korpari, grnčari, drvodeljci, metlari, licidari, opančari, abadžije, slamari, rukoradi, medari..\nCentralno mesto zauzima frula i sve aktivnosti oko nje. U večernjim časovima prvog dana se organizuje Zlatna frula, takmičenje dueta i frulaša u izvornoj kategoriji, a drugog dana Zlatna frula – takmičenje frulaša u savremenoj kategoriji.\nUčesnici u programu su i horovi, izvođači narodne muzike, folklorne grupe. Organizatori Sabora frulaša neguju posebne odnose i prema drugim manifestacijama kojima su u fokusu srpski nacionalni instrumenti, pa su česti gosti i harmonikaši, violiniste, guslari..\nZa sve posetioce Sabora organizuje se besplatan prevoz na relaciji Čačak-Prislonica-Čačak.\nFotografija: Sabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“ (autor: Slobodan Vasilić)\nU prošlosti na prostorima Srbije gotovo da nije bilo kuće koja nije imala gusle, sviralu ili dvojnice.\nSabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“ je jedan od dobitnika Vukove nagrade za 2019. godinu.\nmanifestacije u Čačkumanifestacije u Srbijisabor frulašatradicionalna manifestacija\nPrevious article Sabor trubača u Guči\nNext article Roštiljijada


16 stvari koje uspešni ljudi rade ponedeljkom ujutru | Blog | Poslovna edukacija | www.ilearn.rs\nPonedeljak ujutro je najkritičniji deo nedelje i on je često određuje, stoga morate voditi računa kako ćete da započeti. Evo 16 načina da to uradite onako kako to čine uspešni.\nUspešni ljudi idu na spavanje u pristojno vreme, nedeljom uveče. Njihovo višegodišnje iskustvo je pokazalo da je tako najbolje jer će u ponedeljak ustati ranije. Ukoliko se u ponedeljak probudite nenaspavani, velika je verovatnoća da ćete biti veoma nervozni kada se suočite sa gomilom problema na početku nedelje i to će uticati na vaš posao.\nJutarnja gimnastika povećaće cirkulaciju i pomoćiće vam da ostanete budni i produktivni za celu nedelju. Endorfin će popraviti vaše raspoloženje.\n3. Doručkuju zdravi doručak\nNeka doručak učini da se osećate lepo, sito i zadovoljno u svom telu. Kada osećate glad ne možete da se koncentrišete i veoma ste anksiozni.\n4. Dolaze ranije na posao\nNemojte odlagati obaveze. Ponedeljkom je komunikacija slabija stoga rešite probleme na vreme. Završite stvari što pre sa saznanjem da ćete možda krenuti kući ranije.\n5. Čišćenje stola i desktopa\nNadamo se da ste ovo uradili u petak pre odlaska kući. Ukoliko niste, uradite to u ponedeljak ujutru i pospešite svoju organizaciju. Sredite foldere na kompjuteru, neka oni kritični budu na vidnom mestu, dostupni. Obrišite nepotrebno.\n6. Izdvajaju vreme za neočekivane projekte i zadatke\nUspešni ljudi očekuju neočekivano ponedeljkom ujutro. Neko se nečega setio za vikend i želi da vam to bude prva stvar kada dođete na posao. Imajte malo vremena u rezervi.\n7. Pozdravljaju svoj tim i šefa\nOvo je važno da uradite ujutro kako biste održali moral u firmi. Ponedeljkom vaš tim treba dodatni podsticaj. Održavajte osećaj zajednice.\n8. Proveravaju i dopunjuju listu obaveza i ciljeva\nPostavite sebi prioritete, a onda postavite pet do osam ciljeva. Kada ih budete ispunili osećaćete se ponosno i uspešno.\n9. Vizuelizuju nedeljne uspehe\nOsmišljavanjem pozitivnih ishoda projekata možete se vraćati unazad i odrediti neophodne taktike kako biste dobili željene rezultate.\n10. Posebno označavaju urgentne zahteve i mejlove\nTako oni neće pasti u zaborav i neće se dogoditi krizna situacija.\n11. Prvo se hvataju u koštac sa teškim zadacima\nVaša energija je najjača ujutro i zato tada treba da se bavite zahtevnijim i rizičnijim stvarima, dok imate dobru koncentraciju.\n12. Posebno se trude da se nasmeju\nMožda vam je ovo poslednja stvar na pameti ponedeljkom ujutro ali će vam u mnogome pomoći da pregurate dan i opustite atmosferu.\n13. Dodatak ljudskosti u poslovnim mejlovima\nPre nego što pošaljete zadatke timu ili mejl kolegama proverite da li ste ponedeljkom ujutro dodali malo prijateljskog odnosa kako biste doprineli prijatnijem poslovanju. Počnite imejl sa „Pozdrav“ ili „Nadam ste da ste proveli lep vikend“.\n14. U stanju su da kažu NE\nPonedeljkom će vas mnogi ometati, slati mejlove, pozivati, slati zahteve i tako dalje. Uspešni ljudi moraju diplomatski i učtivo odbiti kolege, potrudeći se da se uključe nešto kasnije. Ne možete odbiti šefa ali cirkularne mejlove odložite jer nećete biti produktivni ukoliko stalno prekidate posao.\n15. Ostaju fokusirani\nUspešni ljudi se zadržavaju previše na sitnicama koje se pojavljuju tokom nedelje i ne pokušavaju da reše baš svaki neozbiljan problem.\n16. Imaju na umu da postoji utorak\nNe morate sve uraditi u ponedeljak. Možda ćete sebi učiniti uslugu ukoliko pustite da stvari malo odleže do sutra. Može se javiti bolja ideja. Nije dobro žuriti jer se gubi koncentracija i fokus.


Odluke o akreditaciji | ATS\nU aprilu 2022. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\nLaboratorija za etaloniranje:\n1.LOTRIČ Metrologija d.o.o. Kragujevac, Kosovska 4, akreditacioni broj: 02-082.\nU martu 2022. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\nNije bilo odluka koje se odnose na DODELU AKREDITACIJE I POVLAČENJE AKREDITACIJE\nU februaru 2022. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. ENVIRON doo, Beograd-Čukarica, Čukarička 9, akreditacioni broj: 06-371;\n2. Centar za kontrolu motornih vozila AUTO VISIT doo Beograd-Voždovac Beograd, Bulevar Vojvode Stepe 293/21, akreditacioni broj: 06-372.\n1. GIA LAB d.o.o., Laboratorija za etaloniranje, Novi Sad, Primorska 86, akreditacioni broj: 02-080.\nU januaru 2022. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\nLaboratorije za ispitivanje:\n1. APAVE VerTech d.o.o. Beograd, Ispitna laboratorija Beograd-Čukarica, Jugoslovenska 2/13 a, akreditacioni broj: 01-513;\n2. NHV-INŽENJERING d.o.o.VALJEVO Valjevo, Koste Abrašević 9, akreditacioni broj: 01-514;\n1. PROIZVODNO, USLUŽNO I TRGOVINSKO DRUŠTVO NEDELJKOVIĆ, DOO PROVO Laboratorija za ispitivanje i etaloniranje PUTD NEDELJKOVIĆ doo PROVO Provo, Karađorđeva 24, akreditacioni broj: 02-079.\n1. LAB T3AM d.o.o. Beograd-Zemun Beograd-Zemun, Joza Laurenčića 5, akreditacioni broj: 06-370;\nSertifikaciono telo za sertifikaciju proizvoda:\n1. INSTITUT VATROGAS DOO NOVI SAD Sertifikaciono telo, Novi Sad, Bulevar vojvode Stepe br. 66, akreditacioni broj: 04-033.\nU decembru 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. JP EPS Beograd, Ogranak RB Kolubara, Direkcija Centar za stručne poslove i logistiku, Sektor za zaštitu i unapređenje životne sredine, Služba za zaštitu i unapređenje životne sredine Ogranka „Površinski kopovi Baroševac“ Beograd, Balkanska 13, akreditacioni broj: 01-509;\n2. Bechtel ENKA UK Limited, Ogranak Beograd Laboratorija BEJV Beograd-Vračar, Resavska 23, akreditacioni broj. 01-510;\n3. INSTITUT ZA BETON d.o.o. Beogad-Zemun, Ispitivanje građevinskih materijala i konstrukcija Beograd-Zemun, Ugrinovački put 31, deo 50, akreditacioni broj: 01-511;\n4. RD DIJAGNOSTIKA d.o.o., BEOGRAD (BEOGRAD-NOVI BEOGRAD) Novi Beograd, Gandijeva 210, akreditacioni broj: 01-512;\n1. ECOMAKS SOLUTIONS d.o.o. Beograd Kalibraciona laboratorija Beograd-Savski Venac, Šekspirova 13, akredtacioni broj: 02-078;\n1. INSTITUT 1. MAJ-CENTAR ZA OPREMU DOO NIŠ Niš, Bulevar 12. februara 83, akreditacioni broj: 06-369;\nSertifikaciono telo za sertifikaciju osoba:\n1. TUV Rheinland InterCert doo Beograd Kosovska 10, Beograd, akreditacioni broj: 07-012.\nU novembru 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\nU oktobru 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\nLaboratorija za ispitivanje:\n1. Poljoprivredna savetodavna i stručna služba Požarevac DOO Požarevac, Odeljenje za laboratorijska ispitivanja,\nPožarevac, Dunavska 91\nAkreditacioni broj: 01-507\n2. RONNOR DOO, Laboratorija za ispitivanje, Beograd, Vojvode Stepe 251, lokal 2\nAkreditacioni broj: 01-508\nU septembru 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. SNEŽANA SIMIĆ PR, MEDICINSKO BIOHEMIJSKA LABORATORIJA KVARKLAB KRAGUJEVAC,\nKragujevac, Janka Veselinovića 81\nAkreditacioni broj: 03-017\nU avgustu 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\nU julu 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. Poljoprivredna savetidavna i stručna služba Užice DOO Užice, Grupa za laboratorijska ispitivanja, Užice, Dimitrija Tucovića 125A\nAkreditacioni broj: 01-506\n1. SGS BEOGRAD DOO BEOGRAD, Beograd, Jurija Gagarina 7b\nAkreditacioni broj: 07-010\n2. TEHNIČKI CENTAR-INSPEKT DOO OBRENOVAC, Obrenovac, Nemanjina 183 b\nAkreditacioni broj: 07-011\nU junu 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. ENERGOREMONT DOO Beograd, Laboratorija za ispitivanje, Beograd-Čukarica, Steve Todorovića 8\nAkreditacioni broj: 01-505\n2. UDRUŽENJE TRANSVERZALA BEOGRAD, Beograd, Omladinskih brigada 7Đ/14\nAkreditacioni broj: 02-077\n1. RK TEHNIKA PROJEKT DOO NOVI SAD, Novi Sad, Bulevar despota Stefana 4\nAkreditacioni broj: 06-367, tip C\n2. REA LAB DOO BEOGRAD, Kontrolno telo\nAkreditacioni broj: 06-368, tip A\nU maju 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. Zavod za biocide i medicinsku ekologiju, Služba za biocide i programe medicinske ekologije, Odeljenje za fizičko–hemijska ispitivanja\nBeograd, Trebevićka 16\nAkreditacioni broj: 01-503\n2. TOPLING-GAS DOO NOVI SAD, Laboratorija za ispitivanje, Novi Sad, Sokolska 1\nAkreditacioni broj: 01-504\n1. GEOTECHNOKIN DOO Novi Sad Laboratorija za ispitivanje IBR Novi Sad, Augusta Cesarca 18/112\nAkreditacioni broj: 01-478\nU aprilu 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. LPO DOO ADA, Sektor obezbeđenja kvaliteta, Metalurška laboratorija, Ada, 29. Novembra bb\nAkreditacioni broj: 01-502\n1. JAVNO KOMUNALNO PREDUZEĆE GRADSKO SAOBRAĆAJNO PREDUZEĆE "BEOGRAD", OJ Korporativna bezbednost, Sektor za poslove odbrane, vanrednih situacija i PPZ, Kontrolno telo za kontrolisanje hidrantske mreže i opreme i uređaja za gašenje požara, Beograd, Kneginje Ljubice 29\nAkreditacioni broj: 06-365 tip C\n2. JP „Pošta Srbije“ Beograd, RJ "Održavanje objekata, vozila i osnovnih sredstava", Samostalno odeljenje za kontrolisanje vaga sa neautomatskim funkcionisanjem\nBeograd, Takovska 2\nAkreditacioni broj: 06-366 tip C\n1. Državni Univerzitet u Novom Pazaru, Naučno-istraživački institut Državnog Univerziteta u Novom Pazaru, Laboratorija za ispitivanje građevinskih materijala „prof. dr Vera Nikolić-Stanojević“, Novi Pazar, Vuka Karadžića bb\nAkreditacioni broj: 01-461\n1. TEHNOPROCES DOO PANČEVO, Sektor Laboratorija, Pančevo, Sinđelićeva 40 c\nAkreditacioni broj: 02-064\n1. MIKROMOTOR DOO Beograd, Beograd, Nova Mokroluška 25\nAkreditacioni broj: 06-258, tip C\nU martu 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. VAR DOO TAVNIK, Tavnik - Kraljevo, Tavnik bb\nAkreditacioni broj: 06-364, tip A\n1. Centroprom A.D., Odeljenje za kvalitet i istraživački rad, Laboratorija za duvan i duvanske prerađevine, Beograd, Nušićeva 15\nAkreditacioni broj: 01-032\nU januaru 2021. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. Koridori Srbije DOO Beograd, Laboratorija Koridori Srbije, Beograd-Stari Grad, Kralja Petra 21\nakreditacioni broj: 01-501\n1. JAVNO PREDUZEĆE ELEKTROPRIVREDA SRBIJE Beograd – Ogranak RB KOLUBARA, Kontrolno telo za kontrolisanje instalacija i uređaja za gašenje požara, Lazarevac, Svetog Save 1\nakreditacioni broj: 06-363\n1. Javno preduzeće za komunalno stambenu delatnost Standard Jagodina Jagodina, Kralja Petra I, br. 4\nakreditacioni broj: 06-188\nU decembru 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. INT RASTER DOO Beograd, Beograd, Toše Jovanovića 11\nakreditacioni broj: 06-360\n2. BUREAU VERITAS DOO BEOGRAD, Beograd, Baja Pivljanina 39\nakreditacioni broj: 06-361\n3. VAGA 2019 DOO Užice, Užice, Kneza Lazara 7 a\nakreditacioni broj: 06-362\nU novembru 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. MULTITEK ELEKTRONIK DOO LESKOVAC, Leskovac, Stevana Sremca 14\nakreditacioni broj: 06-357\n2. PROTECH INTEGRA DOO, Novi Sad, Branimira Ćosića 13\nakreditacioni broj: 06-358\n3. LOTRIČ Metrologija d.o.o., Kragujevac, Kosovska 4\nakreditacioni broj: 06-359\nU oktobru 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. FIELD TEST d.o.o. Beograd, Beograd, Gospodar Jovanova 32 b\nakreditacioni broj: 01-497\n2. IMW Institut doo, Tehnički sektor, Kragujevac-Lužnice, Aleja Milanović bb\nakreditacioni broj: 01-498\n3. ZASTAVA ORUŽJE AD KRAGUJEVAC, PJ Kontrola kvaliteta, Centar za laboratorijska ispitivanja, Kragujevac, Kosovska 4\nakreditacioni broj: 01-499\n4. SIGMA LAB DOO Smederevska Palanka, Smederevska Palanka, Solunska bb\nakreditacioni broj: 01-500\n1. VATROPROMET DOO VRŠAC, Vršac, Drugog oktobra 37\nakreditacioni broj: 06-356\n1. INSTITUT IMS AD Beograd, Beograd, Bulevar Vojvode Mišića 43\nakreditacioni broj: 07-009\nU septembru 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. SENTRONIS AD Niš, Laboratorija za magnetska merenja i etaloniranje, Niš, Knjaževačka 38\nakreditacioni broj: 02-076\n1. INDNETS DOO LOZNICA, Loznica, Marinka Pavlovića 29\nakreditacioni broj: 06-354\n2. PRO TEC DOO Požarevac, Požarevac, Lenjinova 2\nakreditacioni broj: 06-355\n1. Institut za kardiovaskularne bolesti Vojvodine Služba za laboratorijsku dijagnostiku Sremska Kamenica, Put doktora Goldmana 4\nakreditacioni broj: 01-340, na sopstveni zahtev\nU avgustu 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. Univerzitet u Beogradu - Poljoprivredni fakultet, Institut za fitomedicinu, Katedra za pesticide i herbologiju, Hemijska laboratorija za pesticide, Beograd- Zemun, Nemanjina 6\nakreditacioni broj: 01-496\n1. TAS SECURITY DOO BEOGRAD, Beograd, Terazije 27/I\nakreditacioni broj: 06-350\n2. INSLAB DOO Beograd, Novi Beograd, Antifašističke borbe 21 z\nakreditacioni broj: 06-351\n3. Vatrogasni savez Grada Subotice, Subotica, Maksima Gorkog 55\nakreditacioni broj: 06-352\n4. SOL ENGINEERING DOO Beograd, Beograd – Zemun, Tršćanska 17\nakreditacioni broj: 06-353\nU julu 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. OVERS DOO NIŠ, Laboratorija za ispitivanje pritiskom OVERS, Niš - Medijana, Strahinjića Bana 2, PC Ambasador lokal 15\nakreditacioni broj: 01-495\n1. Roaming Networks Security d.o.o., Beograd, Južni Bulevar 10\nakreditacioni broj: 06-346\n2. ENERGOEL DOO BEOGRAD, Beograd, Gospodara Vučića 103 b\nakreditacioni broj: 06-347\n3. DOO PROGRES Kruševac, Kruševac, Vidovdanska 60\nakreditacioni broj: 06-348\n4. VIS COMPANY DOO Beograd, Beograd-Zemun, Ugrinovački put 43. deo 16\nakreditacioni broj: 06-349\nU junu 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. VATROGAS-KOMERC DOO Loznica, Loznica, Marka Radulovića 156\nakreditacioni broj: 06-343\n2. VATROPO 2017 DOO Kanjiža, Kanjiža, Šandora Petefija 19\nakreditacioni broj: 06-344\n3. TESLA SISTEMI DOO Beograd, Novi Beograd, dr Ivana Ribara 181A\nakreditacioni broj: 06-345\nU maju 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. MINAL DOO Beograd, Beograd, Kedrova 8\nakreditacioni broj: 06-340\n2. ELPING DOO Beograd, Beograd-Pinosava, Nova 3 38 a\nakreditacioni broj: 06-341\n3. Dobrovoljno vatrogasno društvo Novi Kneževac, Kontrolno telo DVD Novi Kneževac, Novi Kneževac, Karađorđeva 45\nakreditacioni broj: 06-342\nU aprilu 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. ASTEL PROJEKT DOO, ASTEL LABORATORIJA – Laboratorija za ispitivanje i merenje nejonizujućeg zračenja i buke u životnoj sredini, Beograd, Kraljice Natalije 38/46\nakreditacioni broj: 01-494\n1. INSTRUMENTI MB DOO Beograd, Laboratorija za etaloniranje, Beograd-Novi Beograd, Nehruova 51 A, sprat 1, stan 86\nakreditacioni broj: 02-075\n1. FCA Srbija d.o.o. Kragujevac, Industrijska bezbednost, Služba za kontrolu protivpožarne opreme, Kragujevac, Kosovska 4\nakreditacioni broj: 06-336\n2. INZA DOO Beograd, Beograd, Bulevar Vojvode Mišića 43\nakreditacioni broj: 06-337\n3. IMPOL SEVAL VALJAONICA ALUMINIJUMA a.d. SEVOJNO, Sevojno, Prvomajska bb\nakreditacioni broj: 06-338\n4. N&M Projekt d.o.o. Kula, Kula, Dvanaeste vojvođanske brigade 37\nakreditacioni broj: 06-339\n1. CITI DOO BEOGRAD, Beograd, Miodraga Ibrovca 2g\nakreditacioni broj: 06-138, na sopstveni zahtev\nU martu 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. Ogranak institut za građevinarstvo IG d.o.o. Banja Luka Beograd, Centralna laboratorija, Beograd, Kosovska 17\nakreditacioni broj: 01-493\n1. TRAYAL KORPORACIJA AD Kruševac, Kruševac Parunovačka 18 V\nakreditacioni broj: 06-332\n2. BATPOCPPEM IHOBACIJE DOO Beograd- Savski Venac- Palilula, Beograd, Dunavska 97\nakreditacioni broj: 06-333\n3. Holding korporacija „Krušik“ ad Valjevo, Valjevo, Vladike Nikolaja 59\nakreditacioni broj: 06-334\n4. MEDISAL DOO BEOGRAD, Beograd – Surčin, Skojevska 23\nakreditacioni broj: 06-335\n1. VATROIVAL DOO BEOGRAD, Laboratorija za tehnička ispitivanja, Beograd, Gostivarska 15\nakreditacioni broj: 01-386, na sopstveni zahtev\nU februaru 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. Društvo sa ograničenom odgovornošću Fabrika Mernih Transformatora Zaječar, Laboratorija, Zaječar, Stražilovska 57\nakreditacioni broj: 01-492\n1. POSLOVNI OBJEKTI AD Beograd, Beograd, Masarikova 5/II\nakreditacioni broj: 06-324\n2. CEPTING DOO Beograd, Beograd - Novi Beograd, Gandijeva 76a\nakreditacioni broj: 06-325\n3. BB TIM-EXPERT DOO, Novi Sad, Balzakova 47\nakreditacioni broj: 06-326\n4. DOO SBS VATRO-IMPEX ZRENJANIN, Zrenjanin, 9. januar 74\nakreditacioni broj: 06-327\n5. POŽAR-GAS DOO Loznica, Loznica, Georgija Jakšića bb\nakreditacioni broj: 06-328\n6. OD-JU DOO IRIG, Irig, Đorđa Šundukovića bb\nakreditacioni broj: 06-329\n7. DVD „ČAČAK“, Čačak, Bulevar oslobođenja 5\nakreditacioni broj: 06-330\n8. MARIĆ KOMERC DOO Lazarevac, Beograd-Lazarevac, Ibarski put 2b\nakreditacioni broj: 06-331\nU januaru 2020. godine donete su sledeće odluke o akreditaciji:\n1. DRUŠTVO SA OGRANIČENOM ODGOVORNOŠĆU ZAVOD ZA ISPITIVANJE MATERIJALA I KONSTRUKCIJA SUBOTICA, Subotica, Segedinski put 86\nakreditacioni broj: 01-491\n1. DOO POŽAR - ELEKTRO INŽENJERING Zrenjanin, Zrenjanin, Cara Dušana 105\nakreditacioni broj: 06-319\n2. VIR SISTEM DOO Leštane, Beograd- Grocka, Leštane Kružni put 13k\nakreditacioni broj: 06-320\n3. Dobrovoljno vatrogasno društvo Užice, Užice, Omladinska 1\nakreditacioni broj: 06-321\n4. MBS – SPEKTRUM DOO Sremska Mitrovica, Sremska Mitrovica, Palanka 78\nakreditacioni broj: 06-322\n5. JP POŠTA SRBIJE Beograd, RJ Održavanje objekata, vozila i osnovnih sredstava, Samostalno odeljenje za kontrolisanje instalacija i uređaja za gašenje požara i instalacija posebnih sistema, Beograd, Takovska 2\nakreditacioni broj: 06-323\nProvajder za ispitivanje osposobljenosti:\n1. "Komitet za međulaboratorijska ispitivanja materijala" („KOMIM“), Beograd, Bulevar Vojvode Mišića 43\nakreditacioni broj: 09-002\n1. JAVNO KOMUNALNO PREDUZEĆE GRADSKA TOPLANA ZRENJANIN Tehnička kontrola i laboratorija, Zrenjanin, Pančevačka bb\nakreditacioni broj: 01-332, na sopstveni zahtev\n2. Zavod za zdrastvenu zaštitu radnika Novi Sad Služba za medicinske poslove medicine rada Odeljenje laboratorijske dijagnostike Novi Sad, Futoška 121\nakreditacioni broj: 01-185, na sopstveni zahtev\n1. JAVNO KOMUNALNO PREDUZEĆE GRADSKA TOPLANA ZRENJANIN, Tehnička kontrola i laboratorija, Zrenjanin, Pančevačka bb\nakreditacioni broj: 06-109, na sopstveni zahtev\n2. HIDRO-ELEKTRO DOO INĐIJA Inđija, Kralja Petra I bb\nakreditacioni broj: 06-107, na sopstveni zahtev


Požar koji je buknuo na bugarskoj strani Stare planine, preselio se na srpski deo granice. Kako prenose Pirotske vesti, žarište požara nalazi se sa bugarske strane Stare planine, ali u zavisnosti od vetra lako može da se desi da se proširi i na naš deo Stare planine.\nVeliki požar na Staroj plani #požar #staraplanina\nMada je sa velike udaljenosti bilo teško proceniti gde je tačno stihija buknula, na osnovu kamera Radio kluba može se zaključiti da je požar najvećim delom sa bugarske strane planine, prenosi Jugmedija.\nBugarskih radioamateri javljaju da se požar širi ka samoj graničnoj liniji i našem delu planine.


Boljevac: Na prijemu povodom Dana oslobođenja Boljevca u II svetskom ratu, uručene su nagrade učenicima svih škola na području opštine Boljevac | TV Istok\nGradonačеlnik Boško Ničić uputio APEL I MOLBU GRAĐANIMA ZAJEČARA\nBoljevac: Na prijemu povodom Dana oslobođenja Boljevca u II svetskom ratu, uručene su nagrade učenicima svih škola na području opštine Boljevac\nDate: 27 септембра, 2017\nNa prijemu povodom Dana oslobođenja Boljevca u II svetskom ratu, uručene su nagrade učenicima svih škola na području opštine, koji su tokom prethodne školske godine postigli uspeh na regionalnim i republičkim takmičenjima. Nagrađeno je sedamdesetoro učenika a među njima i učenici generacije u osnovnim školama i srednjoj školi Nikola Tesla.\nOpština Boljevac već desetak godina nagradjuje učenike, koji na okružnim i republičkim takmičenjima iz pojedinih predmeta osvajaju prva mesta. Takvih je u protekloj školskoj godini bilo ukupno sedamdeset u osnovnim školama Đorđe Simeonović u Podgorcu, Đura Jakšić u Sumrakovcu, 9. srpska brigada u Boljevcu i srednjoj školi Nikloa Tesla. Svake godine, na prijemu povodom Dana oslobođenja u II svetskom ratu, nagradjuju se i učenici generacije. Osnovcima su dodeljene knjige, a najboljoj učenici Srednje škole Nikola Tesla, uručen je lap top računar.- Nagrade su motivacija za još uspešniji rad i poruka da lokalna samouprava prati i vrednuje rad učenika i nastavnika, istakao je Nebojša Marjanović, predsednik opštine.\nOsim učenika, priznanja su dobili i predmetni nastavnici. Svečanosti, koja je organizovana povodom obeležavanja godišnjice oslobođenja u II svetskom ratu, osim učenika i nastavnika, prisustvovali su i predstavnici boračkih organizacija, koji su položili i vence na spomenik heroja Đorđa Simeonovića.\nPrevious : Program Osnovi bezbednosti dece u O.Š. Đura Jakšić u Zaječaru\nNext : Negotin: Nastupom kamernog orkestar „Gudači Svetog Đorđa“ i programom pod nazivom „Dobra vam noć prijatelji“, završen je 4. dan fastivala Mokranjcu u čast\nBoljevac: Počela vakcinacija stanovništva protiv КOVID-a 19