Održan 13. „Vinofest“ u Vršcu | Opština Niška Banja\nOdržan 13. „Vinofest“ u Vršcu\nObjavljeno 19.03.2018. in Vesti\nTradicionalna vršačka vinarska manifestacija „Vinofest“ održana je 16. i 17. marta 2018.godine.\nIz razgovora sa proizvođačima vina saznala je da je vinarima u Srbiji najteži deo osvajanje domaćeg tržišta, kao i da se sve više mladih ljudi uključuje u vinarstvo i vinogradarstvo. Obradovala se što je iz godine u godinu sve više izlagača na Vinofestu, kao i zbog toga što svake godine imamo priliku da probamo neka nova vina. Svim učesnicima ovogodišnje manifestacije poželela je mnogo uspeha u takmičarskom delu Festivala, i naravno dobar i kvalitetan ovogodišnji rod grožđa.\nPosebno zadovoljsvo izrazila je prilikom obilaska štanda Niške Banje i razgovora sa članom Veća Gradske opštine Niška Banja, Miroslavom Đokićem, načinom gde je na jednom mestu napravljen spoj promocije vina ovog kraja ali i turističkih potencijala Niške Banje i okoline. To je pravi pokazatelj kako se voli kraj iz koga se dolazi i posao koji se radi.\nOvogodišnji, 13. Međunarodni festival vina „Vinofest“ okupio je oko 50 izlagača iz zemlje i inostranstva. Među njima su bili i ovogodišnji pobednici manifestacije “Dani vina i meraka”, Podrum Kratina iz Sićeva i Vinarija Ivan iz proseka. Tokom festival vinari iz Gradske opštine Niška Banja uspostavili su mnogobrojne kontakte i razmenili iskustva sa vinogradarima i vinarima iz Srbije i inostranstva. U takmičarskom delu zauzeli su visoka mesta i osvojili srebrne i bronzane medalje.\nPredstavnici opštine Niška Banja održali su sastanke sa predstavnicima lokalne samouprave, Turističke organizacije Vršca, predstavnicima iz bivših jugoslovenskih republika i inostranstva sa temom organizovanja manifestacija u oblasti vinskog turizma, razmene iskustava i mogućnosti za dalju saradnju.\nPrethodna vest: Contract Award Notices for lots 1 to 5: Supply of of fire and flood equipment under the project CB007.1.31.217\nSledeća vest: ZAKLJUČAK Veća GO Niška Banja o sufinansiranju godišnjih programa sportskih organizacija


Sužnji sa perom – Nebojša Vukanović info blog\nSužnji sa perom\nNovinarski hljeb je sa sedam kora. Opasan, stresan i odgovoran posao za one koji žele pošteno, profesionalno i savjesno da ga rade, istinito i objektivno informišu javnost, ukazuju na devijacije i probleme u društvu. Slobodno pisanje u neslobodnom društvu traži velika odricanja, stalne pritiske, prijetnje, i zato treba odati veliko priznanje svima onima koji svojim radom brane čast profesije. Pokušaj ubistva i brutalan napad na Vladimira Kovačevića, novinara BN televizije i urednika portala Gerila, kao i paljenje kuće u Grockoj, novinaru portala Žig info Milanu Jovanoviću, samo su neki od primjera koliko je ovo zanimanje danas opasno, rizično i stresno. Imam osećaj da je bilo lakše i slobodnije raditi u ratu nego danas u miru, ali u porobljenom društvu koje su korumpirani političari pretvorili u geto.\nTotalitarni autokratski sistemi, kakvi su nažalost trenutno u Republici Srpskoj i Srbiji, nastoje ugušiti sve ono što nije pod njihovom kontrolom, zavesti jednoumlje u kome će nepogrešivi Vođa i Gospodar o svemu dati konačnu riječ i mišljenje. Teško je ostati slobodan, istinoljubiv, društveno-odgovoran i pravedan u ovom sveopštem ludilu kada su gotovo svi, koji nisu dio hobotnice i sistema, izloženi progonu, pritiscima, ucjenama, ekonomskom iznuđivanju, montiranim kafkijanskim procesima i lažnim optužbama za navodne klevete, pritiscima na porodicu, prijatelje.. Odoljeti svim iskušenjima mogu samo hrabri koji su spremni na veliku žrtvu.\nNaspram slobodnih su sužnji sa perom, poltroni i ulizice koji su izdali profesiju, pretvorili se u portparole političara, partija i vlasti, postavljaju naručena pitanja, uljepšavaju sumornu stvarnost, prave imaginarni paralelni svijet, hvale i veličaju lopove na vlasti čekajući sinekuru i mrvice. Najveću izdaju počinili su tzv „novinari“ i „urednici javnih servisa“, koji su prodali profesiju i vjeru za večeru, pretvorili javne servise, koje finansira narod, u partijska glasila za promociju političara na vlasti i brutalnih napada na neistomišljenike. Nema velike razlike u poltronstvu i sramnoj izdaji, od Dragana Bujoševića do kerbera Siniše Mihailovića, koga je Dodik nagradio funkcijom konzula u Istanbulu, od Nade Arlov do Nade Veletić, partijskih urednika koji su na stalnoj vezi sa Politbiroom Partije.\nPoplava lažnih vijesti i tabloida, žuta štampa, rijaliti emisije, ljudske nakaze bez morala, obrazovanja, karaktera i časti koje političari i tajkuni postavili za nekakve urednike, razni J Vučičevići, Mitrovići, Milovanovići ili lažni dvorski analitičari poput Krstića, Lažanskog, Ćeranića i Galijaševića, urušavaju i slabe ugled profesije, što i jeste krajnji cilj onih na vrhu sistema koji nastoje da svaku struku, pa i novinarstvo, ponize, potčine i obesmisle. Na najvećem udaru politike i vlasti su tradicionalni i najuticajniji mediji, televizija, novine i radio, a najviše slobode i alternativnih medija je na internetu, koji je teško kontrolisati ali je i teško opstati bez novca. Moćnici, političari i krupni kapital, kontrolišu sve tokove novca, nastoje da kupe ili ekonomski iscrpe sve uticajne medije, a ekonomska zavisnost medija i male plate novinarima jedan su od ključnih problema.\nMora se poboljšati položaj novinara i medija, kao jednog od najvažnijih stubova društva, ključni korektivni faktor koji će ukazivati na devijacije i pomoći da se one isprave. Bez slobodnih medija nema slobodnog društva, i iskreno se nadam da će se novinari izboriti za položaj i mjesto kakav zaslužuju, dok će sužnji sa perom i izdajnici profesije, sa svojim mentorima političarima, završiti tamo gdje im je i mjesto, na smetljištu istorije, služiti kao opomena kako stvari mogu otići predaleko kada se uruše ljestvice zbog slabosti pojedinaca.\nnovinari položaj sloboda\nPojačana straža oko bazena


Kiosk.ba - Noviteti\nOd početka 20. stoljeća vizionari, investitori i proizvođači automobila zaokupljeni su idejom letećeg automobila, a sada kompanije Audi i Airbus planiraju realizovati zajednički projekt Urban Air Mobility te testir ...\nSuzuki Jimny debituje 5. jula\nSUV modeli koji se ne odlikuju prelijepim dizajnom imaju tendenciju da se najduže održe na tržištu. Međutim, u posljednjih nekoliko godina se i to mijenja, te i te modele mijenjaju nove generacije. Posljednji u ni ...\nPredstavljen BMW Serije 8!\nBMW je iskoristio ovogodišnju trku 24 sata Le Mana da zvanično predstavi serijsku verziju nove generacije Serije 8 Coupe ...\nStotinu najbržih automobila iz regije u Mostaru\nAutomobilistička utrka Old school Street race Mostar, na kojoj će učestvovati preko stotinu najbržih automobila iz regije, održat će se ovog vikenda u Mostaru na pomoćnoj pisti mostarskog aerodroma u Kosoru. ...\nDaimler povlači sve automobile sa softverom koji lažira emisije\nNakon što je njemačka vlada naredila Daimleru opoziv 238.000 vozila, Daimler je rekao da će povući sve automobile u Europi, a njih je 774.000 koji imaju softver koji lažira emisije. ...\nPSA 1,2-litarski motor opet izabran za motor godine\nNa takmičenjU "International Engine of the Year Awards" u Stuttgartu međunarodni žiri novinara dodijelio je trocilindričnom turbo motoru 1.2 PureTech nagradu za najbolji motor 2018. godine u kategoriji motora sa za ...\nU HNK pozitivne 82 osobe


"U ponedeljak sednica vrha SNS, deliæe se jasna zaduženja" - B92.net\n"U ponedeljak sednica vrha SNS, deliæe se jasna zaduženja"\nU ponedeljak, 15. januara, biæe održana sednica Predsedništva SNS na kojoj æe se razgovarati o listi kandidata za beogradske izbore.\nIzvor: Tanjug petak, 12.01.2018. | 23:37\nTakoðe, razgovaraæe se i o listama za izbore u Boru, Aranðelovcu i Sevojnu, koji æe biti održani u isto vreme, najavio je predsednik Izvršnog odbora SNS Darko Glišiæ.\nNa toj sednici æe se utvrditi jasna zaduženja u kampanji za svakog od èlanova Predsedništva i najistaknutijih funkcionera, kao i aktivista stranke, izjavio je Glišiæ za Tanjug.\nOn je naveo da ce se u ponedeljak utvrditi jasni kriterijumi za izgled liste te stranke za Beograd, ali i za ostale tri opštine, a na osnovu tih kriterijuma æe gradski i opštinski odbori doneti svoje predloge.\n"Kada ta lista bude bila usvojena, mi æemo biti potpuno spremni i èekati trenutak kada æe predsednica Skupštine Srbije raspisati te izbore i na osnovu toga, kada krenu da teku rokovi za izbornu kampanju, krenuti u kampanju, predati našu listu i predstaviti rezultate i viziju SNS", rekao je Glišiæ.\nU ponedeljak æe biti utvrðeni jasni kriterijumi za samu listu i redosled na listi, koja æe, ponavlja, biti poznata kada se izbori raspišu, što je, kaže i logièno.\nSNS æe u kampanji, pre svega, prezentovati rezultate koji su postignuti u Beogradu i svim ovim opštinama i sa takvim nastupom izaæi pred graðane Beograda, Bora, Aranðelovca i Sevojna i ponuditi jasnu viziju koja treba da uèini da te sredine "i dalje koraèaju napred i da život tih graðana èine boljim".\n"Da se ne dozvoli povratak u prošlost, u vreme kada su, pre svega u Beogradu 'haraèili' ljudi poput Dragana Ðilasa, Aleksandra Šapiæa, Miroslava Miškoviæa, i svih ostalih iz te tajkunsko-lopovske koalicije koji su samo po lošem poznati graðanima Beograda. Graðani Beograda i one opštine koje su mogle da osete njihovu vladavinu još uvek oseæaju finansijske traume iz vremena vladavine Ðilasa, Šapiæa, Miškoviæa, Jankoviæa, Jeremiæa, Ssutanovca i njima sliènih", rekao je Glišiæ.\nOn je istakao da æe SNS reæi graðanima Beograda, Bora, Aranðelovca i Sevojna, kao i cele Srbije da je politika te stranke buduænost i vredan rad, i da æe se za boriti za svako novo radno mesto, zato što nemamo pravo da našoj deci uskratimo da imaju bolju buduænost, da i Beograd, Bor, Sevojno i Aranðelovac nastave da se razvijaju u pravom smeru.\nGlišiæ kaže da graðani vrednuju rad i rezultate, a ne lopovluk i pljaèku, i da znaju da odvoje ružnu prošlost od buduænosti za koju treba da se izbore, za njih i za njihovu decu, i da ce na osnovu toga doneti odluku na izborima u martu, i, veruje, pruziti podrsku listi SNS.\nNa današnji dan, 19. decembar\nGvatemala ukinula imunitet èlanovima komisije UN


(VIDEO) CRNA RUPA Objašnjene za dva minuta! - Informer\nKlix.ba | 28. 01. 2016.\nCrna rupa predstavlja telo sa najjačom gravitacijom u poznatom svemiru, koje i pored te činjenice emituje zračenje. Kako je to moguće?\nKoliko god slušali ili čitali predavanja Stivena Hokinga, ili gledali filmove poput "Interstellara", crne rupe ostaju velika misterija i škakljiv koncept koji se poigrava umom.\nKako bismo još jednom uživali u objašnjenju velikog naučnika, studio Ardman koji stoji iza animiranih filmova "Wallace and Gromit" i "Chicken Run" načinio je animaciju u retro stilu koja prati Hokingov govor u vezi sa temom crnih rupa.\nNAUČNICI SAVETUJU Kako pobeći od supermasivne crne rupe?\nU dvominutnom videu navedene su najbitnije poznate činjenice o najintrigantnijim objektima u našem svemiru. Hokingovo objašnjenje deo je projekta BBC-jevog radija 4 pod nazivom “Reith Lecturers”, putem kojeg se promoviše nauka.\nCrna rupa Svemir Misterije objašnjenje


ZA SEDAM MINUTA POVEĆALI POREZ NA IMOVINU | Info centrala\nNaslovna Istaknuto ZA SEDAM MINUTA POVEĆALI POREZ NA IMOVINU\nOdbornici Skupštine grada Jagodina jednoglasano su doneli odluku o povećanju iznosa poreza na imovinu građana za sledeću godinu, dok poljoprivredno zemljište neće biti oporezovano. Skupština je trajala sedam minuta, a odbornici su usvojili devet tačaka dnevnog reda.\nNačelnica gradske uprave za javne prihode u Jagodini Zorica Dimitrijević potvrdila je da će porez na imovinu biti viši.\n-Cena kvadrata u prvoj zoni povećana je sa 60 hiljada dinara na 64 hiljade dinara, nešto veća je razlika u drugoj zoni, ali poreske stope i amortizacija nisu menjane. Porez na imovinu biće viši za narednu godinu i to je rezultat povećanja cene nekretnina prilikom kupoprodaje, odnosno prema podacima dobijenih od javnih beležnika, kazala je Dimitrijević.\nCena kvadrata u drugoj zoni za kuće i stanove je 52 hiljade dinara, dok je u trećoj 28,5 hiljada dinara.\nU materijalu za sednicu stoji da je pored povećanja cena stambenih nekretnina, zabeležen pad cena poslovnog prostora, kao i da je primenjena, zakonom propisana, maksimala visina poreske stope od 0,4 odsto za imovnu i 0,3 odsto za gradsko građevinsko zemljište. Ovom odlukom, zbog teške ekonomske situacije i stvaranja boljih uslova za razvoj, poljoprivredno zemljište neće biti oporezovano. Pored ovih nameta, Jagodinci plaćaju i ekološki porez u visini od 12 dinara po kvadratu.\nPrethodni tekstVLADIMIR ČETKAR SINOĆ U BEOGRADU\nSledeći tekstZA PRAVNA LICA SA PRIHODOM DO 50 MILIONA, OSLOBAĐANJE TAKSE ZA ISTICANJE FIRME\nPetar 16. новембра 2015. At 08:46\nHvala drugovi odbornici.\nTako treba. Slobodno jos povecajte porez. Malo je ovo.\nI jos neka taksa slobodno neka se uvede.\nPovećanje poreza na imovinu | SDS Jagodina 23. новембра 2015. At 13:46


🚌 Autobus Preševo → Velestino - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Preševo - Velestino\nAutobuske karte za Preševo Velestino kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nInformacije za Autobus Preševo - Velestino\nPreševo - Velestino se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Preševo - Velestino. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


Turnir “Ljuba i Čale“ – Radio televizija Trstenik\nTurnir “Ljuba i Čale“\n1. maja 2022. 4. maja 2022. 0\nU znak sećanaj na Ljubomira Ljubomirovića i Časlava Andjelkovića, koji su 1999. godine dali svoje živote na Kosovui Metohiji , tokom agresije NATO snaga na našu zemlju, na spomen česmu posvećenu ovim herojima organizaovano je polaganej venaca i cveća. Pored uže porodice poginulih, vence su položili i predstavnici loklane samouprave, Udruženje boraca, predsatavnici Policijske stanice u Trsteniku i brojni meštani.\nNakon polaganja venaca i cveća , na sportskom terenu u ovom selu organizovan je tradicionalni turnir u malom fudbalu “Ljuba i Čale“. Otvarajući turnir, pomoćnica predsednice opštine Trstenik, Marina Radenković istakla je da je čitav program koji se održava svakog prvog maja, podsećanje na herojstvo i namenjen je mladima koji bi trebalo da sačuvaju sećanje na ljude koji su ostavili svoje živote na braniku domovine. O Ljubomiru Ljubomiroviću i Časlavu Andjelkoviću , govorio je i MIodrag Nedeljković, predsednik Udruženja boraca trsteničkog kraja.\nTurnir je održan posle pauze od dve godine i privukao je pažnju meštana, naročito onih najmladjih , istako je zamenik predsednika Sveta MZ , Nemanja Miletić.\nOvom prilikom uručene su brojne zahvalnice svimakoji su nesebično pomogli održavanje turnira , nakon čega je održan i prigodan kulturno umetnilčki program u kome su učestvovali učenici OŠ “Miodrag Čajetinac Čajka i članovi Folklornog ansambla “Sveti Nikola“.\nPrvomajski uranak u Ljubostinji\nKvalitetan rasad za kvalitetno povrće


Lutfi Derviši, Tirana: Lov na sitne ribe – Okruženje\nLutfi Derviši, Tirana: Lov na sitne ribe\nHome|Hronika okruženja|Lutfi Derviši, Tirana: Lov na sitne ribe\nDoći će dan kada će u Albaniji visoki zvaničnici umiješani u korupcijske skandale biti istraženi, suđeni i osuđeni. Ali, taj dan nije blizu, sve dok se u mreži pravde lovi samo sitna riba.\nNa 125 stranica godišnjeg izvještaja Evropske komisije za Albaniju za 2020. godinu, obimnom materijalu koji skenira i analizira situaciju u zemlji sa 35 pregovaračkih poglavlja, riječ „(anti) korupcija“ se pominje 90 puta!\nPrema organizaciji Transparency International (TI) – Albanija je na posljednjem mjestu u Evropi kada je riječ o antikorupciji. Sa rezultatom od samo 35 (od ukupno 100), Albanija je u posljednje tri godine pala za 23 mjesta. TI smatra da je korupcija ovdje endemska i da pogađa čak i visoke nivoe vlasti.\nPrema posljednjem godišnjem izvještaju Evropske komisije, korupcija u Albaniji je široko rasprostranjena i ostaje razlog za „ozbiljnu zabrinutost“. Dugi niz godina jedan od glavnih izazova u borbi protiv korupcije je nekažnjavanje visokih zvaničnika.\nMediji pišu o korupciji; političari igraju ping – pong međusobnim optužbama, ali ipak pravni sistem ima završnu riječ.\nAlbanija je jedinstven slučaj što se tiče pravosudnog sistema.\nZapočeta je do sada neviđena reforma pravosuđa, koja ima za cilj “čišćenje” sistema i reformisanje pravosudnih institucija.\nUz podršku svih poslanika, Ustav je promijenjen u julu 2016. godine, što je dalo značajnu ulogu Međunarodnoj Misiji za Monitoring.\n800 tužilaca i sudija prolaze kroz postupak provjere, vrlo detaljnu analizu koja skenira ne samo njihovo bogatstvo, već i profesionalnost i integritet. Četiri godine nakon što su se dogodile ustavne promjene, rezultati su različiti. Više od 50% sudija i tužilaca koji su prošli postupak provjere nisu prošli test. “Čišćenje” se dešava, ali cijena ove jedinstvene operacije je vrlo visoka. Sudije visokog nivoa nisu uspješno prošle postupak provjere.\nZemlja je bez funkcionalnog Ustavnog i Vrhovnog suda. Kao rezultat postupka provjere ugrožena je i funkcionalnost Apelacionog suda.\nEntuzijazam prema pravosudnim reformama zamjenjuje realnost ostvarivanja istih, i danas je prihvaćeno da je proces složen, neizbježan, ali da mu treba i vrijeme.\nJedan od glavnih uslova da Albanija započne pregovarački proces s Evropskom unijom je postojanje funkcionalnog Ustavnog suda.\nNada da se kultura nekažnjavanja bliži kraju oslanja se na nove pravosudne institucije, odnosno na Specijalno tužilaštvo protiv korupcije i Sud protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nNove institucije, još uvijek nepotpune, započele su s radom, ali prvi sudski slučajevi se čine nepouzdanim: istraga i presude slučajevima sa najnižih nivoa vlasti. Lov na „krupnu ribu“, od kojeg građani imaju velika očekivanja, još se nije dogodio.\nKako se boriti protiv korupcije kad zemlja nema funkcionalan ni Ustavni ni Vrhovni sud? Može li Albanija zaista izvještavati o slučajevima korupcije na visokom nivou koji su istraženi, suđeni i osuđeni? Albanci se obraćaju Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu zbog slučajeva koje ne mogu da riješe na Vrhovnom sudu u Albaniji, a politika se zbog odsustva Ustavnog suda obraća Venecijanskoj komisiji kako bi dobila mišljenje o pitanjima koja krše Ustav.\nBorba protiv korupcije i organizovanog kriminala zahtijeva jasnu političku volju i nezavisno i funkcionalno sudstvo. Doći će dan kada će u Albaniji visoki zvaničnici umiješani u korupcionaške skandale biti istraženi, suđeni i osuđeni. Ali, taj dan nije blizu, sve dok se u mreži pravde lovi samo sitna riba.\nLutfi Derviiši je urednik i voditelj nedjeljne emisije „Përballë“ na albanskoj Nacionalnoj televiziji. Trener je u Albanskom institutu za medije. Dugo godina je gostujući predavač na Univerzitetu u Tirani, Odsjek za novinarstvo i komunikacije, na predmetu „Istraživačko novinarstvo“.\nSanja2020-12-09T15:17:50+00:008 децембра, 2020|Hronika okruženja|0 Comments


APIS - MEN TERAPIS : APIS - Men terApis - Tretman lica za ...\nLifting serum za muškarce\nZa kožu kojoj je potrebna glatkoća.\nSadrži esenciju pažljivo izabranih aktivnih sastojaka za kožu muškaraca. Minerali Mrtvog mora, ekstrakti maslina, lanenog semena i sladića efikasno podržavaju zaštitnu funkciju kože. Trenutno hidrira, umiruje i olakšava iritaciju. Ublažava bore, smanjuje ožiljke i regeneriše suvu i osetljivu kožu, vraćajući joj prirodnu elastičnost.


Željezničar i Sarajevo u četvrtfinalu Kupa prijateljstva evropskih klubova 2019\nPosljednji dan grupne faze na Kupu prijateljstva evropskih klubova, koji se igra na Zlatiboru od 4. do 9. juna, bio je veoma uzbudljiv, a završen je pravom dramom na meču između Sarajeva i Vojvodine poslije koje je poznato svih osam učesnika četvrtfinala.\nParovi četvrtfinala na Kupu prijateljstva 2019, koje je na programu sutra, su sljedeći:\nNaredni meč bio je duel između Dinama i Olimpije, a modri su potpuno nadigrali svoje rivale i na kraju slavili sa 1:0 što im je donijelo prvo mjesto u C grupi, dok je Olimpija sačuvala drugo mjesto C grupe.\nA posljednja utakmica dana bila je spektakularna. Sarajevo je savladalo Vojvodinu sa 2:1 poslije velikog preokreta i dva efektna gola Sabljice i Gusinjca, a u posljednjim trenucima utakmice golman bordo tima Sirčo je čudesnom intervencijom sačuvao prednost svoje ekipe.\nNa kraju i Sarajevo i Vojvodina će igrati u četvrtfinalu Kupa prijateljstva evropskih klubova 2019 i to kao prvoplasirani i drugoplasirani tim iz B grupe, dok je Budućnost završila takmičenje zbog manje datih golova od protivnika.\nČetvrtfinalni mečevi su na programu sutra, a direktni prenosi svih utakmica su na kanalima Sport kluba, saopćio je PR tim Kupa prijateljstva evropskih klubova.


Polovni Logitrans regalni viljuškari oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Regalni viljuškari > Logitrans\nPolovna Logitrans regalni viljuškari na prodaju\nOvde je kompletna lista polovnih Logitrans regalni viljuškari oglasa za prodaju na Mascusu. Logitrans regalni viljuškari oglasi se mogu sortirati po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više o Logitrans regalni viljuškari u odeljku Brendovi.\nLogitrans EHS1000/1600Evidencija svih servisa: Da, Tip motora: Ručno, Oznaka CE: Da, Maksimalni kapacitet dizanja: 1000, Maksimalna visina podizanja: 92, Visina pogona: 132, Stub za podizanje: Jednostrani, Dužina viljuškara: 115\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Logitrans regalni viljuškari i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Logitrans regalni viljuškari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Logitrans regalni viljuškari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Logitrans regalni viljuškari.


Lider Partije demokratskog progresa Branislav Borenović osvrnuo se na izjave predsjednika SNSD-a i člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika o “mirnom razlazu” te je naglasio kako su Dodikove izjave skretanje pažnje s ekonomskih i drugih problema.\nBorenović je naglasio kako pričom o “mirnom razlazu” unutar Bosne i Hercegovine Milorad Dodik ponovo pokreće nacionalne priče koje će skrenuti pažnju građana s drugih problema koji su aktuelni u Bosni i Hercegovini.\n“Veliki demagog Milorad Dodik ponovo pokreće nacionalne priče u želji da skrene pažnju naroda sa ekonomske katastrofe u koju ga je doveo otimačinom javnih resursa koja traje 15 godina. Najnovija epizoda samozvanog velikog baje ima radni naziv ‘razgovor s Federacijom o mirnom razlazu'”, rekao je predsjednik PDP-a Branislav Borenović.\n“Pitamo prodavače magle o čemu će razgovarati ako je jasno da je Dejtonski sporazum jedini mogući okvir iza kojeg stoje sve svjetske sile uključujući i Rusiju? Zar zaista očekuju da povjerujemo da ljudi koji se ne mogu dogovoriti oko nabavke vakcina da će dogovoriti izmjene međunarodnog mirovnog sporazuma?”, pita Borenović.\n“Nikakvo više kvazisrbovanje SNSD-u ne može proći. Naše opredjeljenje je poštovanje Dejtonskog sporazuma i ne pada nam na pamet da prihvatamo ikakve lažne razgovore o njegovom rušenju sa Dodikom i njegovim prudsko-akciznim partnerima”, zaključuje Borenović.\nPrethodni članakHillary Clinton: Talibani bi mogli ponovo preuzeti kontrolu nad Afganistanom\nSljedeći članakBajtal: Porodica je vaspitač u kući, a ko vaspita porodicu?


Smokee | Serbianunderground\nHip hop vesti Sezona Spotova (Smokee, Lirik, Spekt) Kategorija: Hip hop vesti | Datum: 05.06.2012. | Autor: dILaz U poslednje vreme na domaćoj sceni pojavljuje se sve više spotova pa smo ovog puta rešili da vam prikažemo tri nova video klipa koja su osvanula na internetu u roku od svega par dana. Reč je o spotovima : Smokee 120s – „Podzemlje U Dimu“, Lirik 39 – „Umetnik“ i Spekt – „Sve što si čuo “ .\n0 Komentara Tagovi: Albumi, KG Odred, Lirik 39, smokee, Spekt, spotovi Princip ft.Smokee, Biro – Nazdravi Sa Mnom (spot) Kategorija: Hip hop vesti | Datum: 02.09.2011. | Autor: dILaz Kragujevački MC Princip član LTDFM lejbla i grupe KG Odred izbacio je svoj novi spot za pesmu pod nazivom “Nazdravi Sa Mnom” koja se našla na njegovom zadnjem albumu “1914”. Gosti na pesmi su ljudi sa kojima je imao i najviše saradnji u prošlosti, Smokee, deo grupe Biro.\n1 Komentar Tagovi: beograd, biro, ltdfm, nazdravi sa mnom, princip, smokee, spot, stiven drama Pratite nas\nDelfagor-1000(Sada Znam) Feat.PeezBeatz (5694)01. Oseti (4176)08 Kruks - (3347)Professah Beats - Prica Jedne Dirke 2011 (3240)Ill G - Godine U Prici Mixtape (2011) (2921) © 2007-2011 Serbian Underground. Sva prava zadržana.


SLUČAJ NACIONALNI STROJ - GORAN DAVIDOVIĆ\nGORAN DAVIDOVIĆ (autor)\nIzdavač: ART-PROJEKT ZRENJANIN\na)Davidović Goran (1975-) b) Nacionalni stroj/ 1.Nebo vezano žicom 2.Prilike u Vojvodini i incident na fakultetu 3.Srpsko oružje upereno u srpske sužnje 4.Istina i Pravda u lancima 5."Kukavno je Srpstvo ugašeno" 6.Samrtnički ropac ili novi početak? 7.Rasizam, dvoličnost i idiotizam 8.Omladina, oluja koja dolazi 9.Međunacionalni sukobi i nadnacionalne gluposti 10.Da li je "Nacionalni stroj" izbačen iz stroja 11.Balkanski špijun i Zver iz Brisela 12.Srbija će biti slobodna ili je neće biti, Ćirilica, 236s, Mag\n2006; Broširani povez; 86-95085-36-5;


CEV Kup: Zvezda u osmini finala\nIzvor: OKCZ, zvanični sajt Odbojkaši Crvene zvezde ubedljivo su savladali Radnik iz Bijeljine rezultatom 3:0, po setovima 25:17, 25:18, 25:18, u revanš meču šesnaestine finala CEV Kupa Izazivača. Crveno-beli su sa dve maksimalne pobede nad Radnikom obezbedili plasman u osminu finala CEV Kupa Izazivača gde će se sastati sa italijanskom Moncom. Naši odbojkaši su silovito […]


EUT Mostar – Stranica 5 – JU Srednja ekonomska i ugostiteljsko-turistička škola Mostar\nDobrodošli na web stranicu EUT Mostar\nDragi učenici, roditelji, profesori, dobrodošli na web starnicu naše škole!\nŽelim istaknuti da u nepovoljnom ekonomskom okruženju naša škola postiže zapažene uspjehe, koji su rezultat zajedničkog rada nastavnika i učenika. U situaciji općeg nezadovoljstva, pokazali smo da i u takvim uvjetima, ako se odgovorno prihvatimo posla, rezultati neće izostati. Primarna zadaća škole je obrazovanje, ona treba da omogući učenicima stjecanje znanja i vještina koja će im pomoći ili kod nastavka školovanja, ili kod zaposlenja.\nU procesu osavremenjavanja pedagoškog i odgojnog procesa aktivnosti se fokusiraju na nove nastavne metode, nova savremena učila. Ne zaboravimo da se pravilan odgoj sastoji i u tome da se iz svakoga pojedinca izvuče ono što je najbolje, za što je potrebno veliko strpljenje.\nŠkola je i zamjena za porodični dom, jer smo tu jedna velika harmonična porodica koju čine profesori, učenici i ostalo osoblje. Posebno sam ponosna da profesori i učenici u našoj školi izgrađuju svoje odnose na osnovi međusobnog razumijevanja i uvažavanja, bez strahopoštovanja, što je, također, utjecalo na dobre rezultate u proteklom periodu.\nNa kraju se želim zahvaliti na izuzetno dobroj saradnji profesora i učenika, očekujući još bolje rezultate u narednom periodu.\nFakultet modernih znanosti Mostar-CKM pozvao je mušku nogometnu ekipu naše škole da učestvuje na turniru i druženju 13. 2. 2019.\nNaša škola u drugim medijima\nČlanak portala bljesak.info možete pročitati klikom na sliku:\nNASTAVA U DRUGOM POLUGODIŠTU ŠKOLSKE 2018/19.GOD. POČINJE U PONEDJELJAK,21.januara 2019.PREMA USTALJENOM RASPOREDU.\nKonkurs za prijem uposlenika objavljen u dnevnom listu Oslobođenje 25.12.2018. Bosna i Hercegovina Federacija Bosne i Hercegovine HERCEGOVAČKO-NERETVANSKI KANTON\nPredavanje iz sigurnosti u saobraćaju\nSavez paraplegičara Unsko-sanskog kantona realizuje projekat pod nazivom”Vozim iako ne hodam”.U okviru projekta organizuju se i predavanja u srednjim školama\nMeđunarodni dan borbe protiv korupcije 9.12.\nPovodom obilježavanja 9.12.,Međunarodnog dana borbe protiv korupcije održani su časovi na temu “Pojavni oblici korupcije”.Temu je pripremio tim profesora i\nOtvaranje Ćejvan Ćehajinog mekteba\nU subotu, 24.11.2018.godine, svečano je otvorena zgrada Ćejvan Ćehajinog mekteba(stara zgrada Karađoz-begove medrese) uz prisustvo ministra kulture i turizma Republike\nDanas, 23.11.2018. godine, dvije stotine osnovaca i srednjoškolaca Grada Mostara posjetilo je Kulu Hercega Stjepana Kosače te je povodom obilježavanja\nTurnir u stonom tenisu u povodu Dana državnosti BiH\nU čast DRŽAVNOSTI BOSNE I HERCEGOVINE, naše jedine domovine, maturanti JU Srednje ekonomske i ugostiteljsko-turističke škole Mostar, organizirali su\n✨ 20.11.2018.uspješno je završena akcija “Dajem slatkiš za tvoj osmjeh”, koju je pokrenuo Merhamet Mostar. 🎁🎀🎁 🍭🍫🍬 Na inicijativu\nPosjeta Američkom kutku Mostar\nUčenici II razreda, smjer hotelsko-turistički tehničar, 19.11.su posjetili Američki kutak Mostar. ✔ Posjeta je realizirana u sklopu predmeta Praktična


FK Partizan Dragan Mance 35 godina od smrti jug grobari godišnjica fudbal najnovije vesti | Sport | Fudbal\n29. maj, 00:08\nNA KOLENIMA KLIZI PO TRAVI, PODIŽE RUKE, GOLOVE SLAVI: "Draganče je bio nešto posebno" 9 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n03.09.2020. / 11:46\nAutor Pavle Knežević 03.09.2020. / 11:46\nZvezdina "Marakana" i 90.000 Grobara: Dan za istoriju Partizana i SFRJ\nSEĆANJA: Partizan - Videoton (GOLOVI)\nfk partizan Dragan Mance in memoriam\n03.09.2020. / 18:40\nGledao dokumentarac gde su govorili njegov brat Goran, tadašnji saigrači Vermez i Zvone Živković, trener Bjekovic.. Mancea su voleli i Delije, naš Bole Djurovski mu je poklonio lične kopacke.. Odgledao sam dokumentarac u jednom dahu i suze mi krenule..\n03.09.2020. / 15:07\nVraćam se iz škole, očev kolega, ciganin po nav.opredeljenju mi je "uhvatio muštuluk":Poginuo ti Mance! Na Bg hronici dobijam potvrdu da nije u pitanju neslana komšijska šala. Svaki Grobar pamtiće dok je živ gde je bio i šta je radio u trenu kad je saznao za Manceovu pogibiju. Zbog takvih legendi kao što je bio on smo kao dečaci birali Partizan!! Ono što mi nikad neće biti jasno jeste to da se stadion na kom igra Fk Partizan odavno ne zove po njemu, najvećoj legendi našeg kluba. Umesto glupog i maloumnog naziva po propaloj vojsci propale države fudbalski hram bi morao zvanično poneti ime po Draganu Manceu, najvoljenijem momku što je obukao Partizanov dres.\n03.09.2020. / 14:34\nПочивај у миру легендо, један и једини ДРАГАН МАНЦЕ 🖤🖤🖤


PRAVDA Nevenka Tromp, nekadašnja haška istražiteljica, za „Avaz“\nMeni najpoželjnija opcija, pa i najlogičnija, jeste da bude proglašen krivim za učešće u udruženom zločinačkom poduhvatu zajedno s tadašnjim strukturama Srbije\nS. NUMANOVIĆ 18.03.2019\nPRAVDA Tri scenarija historijske presude Karadžiću\n- Smatram da će sudije igrati na sigurno, pa se neću iznenaditi ako u konačnici bude osuđen da do kraja života ostane u zatvoru. Time bi se umirila javnost u BiH, odnosno žrtve zločina za koje je odgovoran Karadžić - kaže za „Avaz“ Nevenka Nena Tromp, nekadašnja haška istražiteljica u sudskom procesu protiv Slobodana Miloševića.\nTromp: Vjerujem da će biti osuđen na doživotnu\n11.04.2018 u 19:19\nNevenka Tromp Radovan Karadžić


EVO ŠTA ĆE SE SVE DESITI 3 GODINE PRIJE POJAVE DEDŽDŽALA?! -\nEVO ŠTA ĆE SE SVE DESITI 3 GODINE PRIJE POJAVE DEDŽDŽALA?!\n17/04/2020\tŽivot poslije smrti, Sudnji Dan\n(Bilježi Ibn Madže, Ibn Huzejme i Hakim, hadis je vjerodostojan)


Irska očekuje EU u šest mjeseci otvoriti još jedno poglavlje sa Crnom Gorom\nIrski ministar za Evropu Lusinda Krajton očekuje da će tokom predsjedavanja Irske Evropskom unijom (EU) u prvih šest mjeseci naredne godine biti otvoreno najmanje jedno pregovaračko poglavlje sa Crnom Gorom.\nKrajtonova je na sastanku sa crnogorskim ministrom vanjskih poslova i evropskih integracija Igorom Lukšićem u Dablinu pohvalila napredak Crne Gore u pregovaračkom procesu i u sveukupnim reformama.\nIz Ministarstva vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore saopšteno je da je Krajtonova pozvala Lukšića da prisustvuje sastanku Savjeta EU za opšte poslove i spoljnu politku, koji će biti održan krajem februara u Irskoj.\nKrajtonova je najavila posjetu regionu u prvoj polovini predsjedavanja Irske Evropskom unijom.\nLukšić je na biletarlnom sastanku, koji je održan drugog dana 19. zasjedanja Ministarskog savjeta OEBS-a, inofrmisao Krajtonovu o napretku Crne Gore u pregovorima sa EU, i o aktuelnoj situaciji u regionu u kontekstu evropskih i evroatlantskih integracija.


Rak dojke - Blic Sport\nHUMANI DORĆOLCI Košarkaši Dinamika su uoči derbija sa Slobodom nosili roze narukvice, a evo i zbog čega\nKošarkaši Dinamika, čiji je "Blic" medijski sponzor", ovog petka (20.30) dočekaće užičku Slobodu u derbiju četvrtog kola KLS, a pre ovog duela Dorćolci su pokazali koliko su humani.\n"DODIRUJEM SE" Snimak celog nastupa: Serena Vilijams pevala GOLA /VIDEO/\nNajtrofejnija teniserka današnjice, Serena Vilijams, otpevala je jednu pesmu - bez odeće.\nOZBILJAN RAZLOG Da, Serena Vilijams se stvarno SKINULA GOLA i zapevala "Dodirujem se" /VIDEO/\nJedna od najboljih teniserki svih vremena, Serena Vilijams, iznenadila je javnost rešivši da skine svu odeću i zapeva.\nKLS se uključila u akciju Pink end rol\nKošarkaška liga Srbije podržala je akciju Košarkaškog saveza Srbije pod nazivom "Pink end rol", koja pruža podršku borbi protiv raka dojke.\nNavratilova završila u bolnici, prekinut uspon na Kilimandžaro\nPo mnogima najbolja teniserka svih vremena Martina Navratilova završila je u bolnici jer zbog zdravstvenih problema nije mogla da nastavi dobrotvornu akciju u čijem je sklopu trebalo da se popne na najviši vrh Afrike Kilimandžaro, prenose svetski mediji.\nMartina Navratilova osvaja Kilimandžaro\nTeniska legenda Martina Navratilova ovih dana se nalazi u Tanzaniji gde predvodi grupu od 27 ljudi koji će se popeti na vrh planine Kilimandžaro, prenose svetski mediji.\nMartina Navratilova boluje od raka dojke\nPo mnogima najboja treniserka svih vremena Martina Navratilova otkrila je u razgovoru za magazin Pipl da boluje od raka dojke.


Kup UEFA - Nogomet - CazinNET Forum\nBy safet susic, August 31, 2007 in Nogomet\nNositelji: Sevilla/AEK Atena, Rapid Bukure\ne ak onije u ligi prvaka onda je u kupu uefa ima ove godine da pocipa\nNadao sam se da bi Sarajevo mogao dobiti Macabi gdje bi mogli razmisljati o realnom prolazu ali ovako... Basel...Tesko..\np.s. Zanimljivo da smo napravili isti rezultat kao nasii susjedi koji ce kao i mi samo da gledaju Ligu Prvaka.\nDinamo se od lige prvaka mogao oprostiti vec u prvom pretkolu ali je sreca ipak bila na njihovoj strani.\nU 6 utakmica 3 pobjede 1 remi i 2 poraza, ukupno 3,5 UEFINIH bodova.\nZvezda nije igrala u prvom pretkolu a malo je hvalilo da zavrsi takmicenje u drugom iako su kao i Dinamo bili nosioci i apsolutni favoriti. Oni su u ligi prvaka uspjeli odigrat 4 utakmice 1 pobjeda 1 nerjesena i dva poraza sto znaci 1,5 UEFINIH bodova.\nBiH predstavnik Sarajevo bio je favorit samo u prvom krugu eto i rezultat od 9:1 pokazuje. U drugom krugu za protivnika su imali apsolutnog favorita ali su ga ipak preskocili. Dva podviga je bilo tesko ocekivati narocito protiv ukrajinskog Dinama. Rezime 6 utakmica 3 pobjede i 3 poraza tj 3 UEFINA boda.\nTreba biti itekako zadovojan jer nase komsije su 10 puta vise para ulozile a nista vise nisu prikazali, naprotiv bili su losiji.\n[quote name='vrljin' post='175420' date='Aug 31 2007, 14:20']bayern m\n[quote name='vrljin' post='175420' date='Aug 31 2007, 16:20']e ak onije u ligi prvaka onda je u kupu uefa ima ove godine da pocipa\n[b]Kup UEFA: Pobjeda C.Zvezde, poraz Dinama[/b]\n[b]Rezultati prvih susreta prvog kola Kupa UEFA: [/b]\nSARAJEVO - Basel 1:2\nSpartak Moskva - Haecken 5:0\nLarisa - Blackburn Rovers 2:0\nBayer Leverkusen - Uniao Leiria 3:1\nGroclin Grodzisk - Crvena zvezda 0:1\nTampere United - Bordeaux 2:3\nZenit St. Peterburg - Standard Liege 3:0\nAEK Atina - Red Bull Salzburg 3:0\nMlada Boleslav - Palermo 0:1\nDinamo Zagreb - Ajax Amsterdam 0:1\nSochaux - Panionios Atina 0:2\nHammarby - Braga 2:1\nBrann Bergen - Brugge 0:1\nBayern Munchen - Belenenses 1:0\nLokomotiva Sofija - Rennes 1:3\n[b]Kup UEFA: Sarajevo-Basel 1:2[/b]\nU prvom susretu prvog kola Kupa UEFA Sarajevo je večeras na stadionu Asim Ferhatović Hase pora\nTesko da se moze ocekivati neki dobar rezultat il nesto, al sretno im !\npa u svakom slucaju volio bi da prodju dalje\nali su im sanse stvarno male\na sto se tice bayerna stvarno su me iznenadili iako su imali stvarno dosta prilika samo 1:0 hmmm\nali bicre bolja druga utakmica\n[b]Kup UEFA: Katastrofa Sarajeva, Basel-Sarajevo 6:0[/b]\nodera dinamo ajaxa BBB 4 EVER!!!\n[url="http://svastara.com/muzika/?tekst=3398"]dinamo ja volim[/url]\no boze fala ti kaj purgeri smo mi\no kako bi i vi sretni bili da ste purgeri...\nDinamo lijepo odigrao,mada je na kraju mogao i izgubiti.Bayern pobjedio i ako nisu prizilu onu igru koju mogu.\n[b]Kup UEFA: Eliminisani Ajax, Blackburn, Zaragoza, Palermo...[/b]\n[b]Zvezda na Bayern, Dinamo na Hamburg [/b]\nDanas su u Nyonu izvučeni sastavi osam grupa grupne faze Kupa UEFA, a kao jedna od najzanimljivijih se izdvaja grupa A u kojoj će snage odmjeriti AZ Alkmaar, Zenit St. Petersburg, Everton, Nurnberg i Larissa.\nHrvatski prvak, Dinamo Zagreb, mo\n[quote name='safet susic' post='185631' date='Oct 9 2007, 13:12']Grupa D:\n[quote name='black tattoo' post='185682' date='Oct 9 2007, 16:50']mogao bi dinamo lako proci ovu grupnu fazu. ne bas lako... ma znate sta sam mislio\njedini opasan protivnik cini mi se HSV, basela mozemo dobiti, nismo mi HZ rennes ne predstavlja neku znacajniju opasnost, a ovaj brann... nikad cuo. samo da ne iznenade bas oni [/quote]\ne sad rekao bih da je prednost igrati protiv hsv-a i basela kod kuce, ali opet izgleda da dinamo bolje igra u gostima, valjda su manje optereceni kako ce se pokazati pred javnoscu...\na eto makar ce biti gledatelja pun k... na hsv-u i baselu..... para ce biti, mamic ce moci tamburasima i inim davati i dalje po 500 eura\na dinamova ova ekipa je dobra... mlada i perspektivna... ako poprave koncetraciju u obrani svih 90 minuta bit ce dobri... inace bez obrane nista...\nSinoc Zvezda - Bayern, utakmica bila zakon, Zvezda vodila 2x, zamalo napravila cudo, ali Bayern se vracao i na kraju pobjedio...\nNema Bayern tare sve pred sobom,bila interesantna utakmica.\n[quote name='_MORRISON_' post='189454' date='Oct 26 2007, 21:18']Sinoc Zvezda - Bayern, utakmica bila zakon, Zvezda vodila 2x, zamalo napravila cudo, ali Bayern se vracao i na kraju pobjedio...[/quote]\nzvezda bila bolja, bar po snimci na eurosportu, ali tipicna balkanska ekipa izgubila na tipican balkanski nacin... 3 gola bayerna - 3 greske obrane zvezde...\nali strasni su oni zvezdini navijaci ... ludnica\n[quote name='Incubus' post='189581' date='Oct 27 2007, 12:47']ali strasni su oni zvezdini navijaci ... ludnica[/quote]\nJes vidio, tako je kad ljudi vole svoje...\n[quote name='_MORRISON_' post='189692' date='Oct 28 2007, 10:22']Jes vidio, tako je kad ljudi vole svoje...[/quote]\nali i fakat je zvezda dobro igrala... samo kazem imaju iste probleme ko sve balkanske momcadi... ne mogu odrzati koncetraciju do kraja...\n[quote name='Robin_Hood' post='189937' date='Oct 29 2007, 01:50']moja prognoza za Bayern-Crvena Zvijeda ali u ALIANZ ARENI - BAYERN rastura sa minimalno 2 gola razlike,ako budu igrali Ribery i Toni, mozda i sa tri gola razlike [/quote]\nma ne ... bayern bi njih dobio 10:0 sigurno.. da je teren bio bolji, da je sunce grijalo, da se igralo po danu, da su igrali ribery i toni, da je baba did i da se igralo u allianz areni i da se u skupinama lige uefa igra dvokruzno, i da su igrali sa drugom loptom, i da je schweinsteiger imao zute kopacke....\nzaborabvio si jedno incubus:\n.... i da se Kahn nije rastao sa svojom ljubavnicom


RUKOMETAŠI PRIJEDORA GOSTI VOGOŠĆE: TRENER BABIĆ U PROBLEMIMA - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nRUKOMETAŠI PRIJEDORA GOSTI VOGOŠĆE: TRENER BABIĆ U PROBLEMIMA\nadmin October 19, 2016 RUKOMETAŠI PRIJEDORA GOSTI VOGOŠĆE: TRENER BABIĆ U PROBLEMIMA2016-10-19T12:41:41+02:00 Sport\nTeško iskušenje očekuje rukometaše Prijedora u sedmom kolu prvenstva Premijer lige BiH, pošto u srijedu odlaze u Voošću, gdje ih očekuje istoimena domaća ekipa lidera na tabeli, koja do sada jedina još nije osjetila gorčinu poraza.\n-Imamo problema, jer su povrijeđeni Srđan Savić, Jovica Radaković i Mirko Bajić. Vogošća je odlična iskusna ekipa, pretendent na titulu prvaka. Idemo da se borimo, a teren će pokazati u kojoj mjeri ćemo uspjeti bez pomenutih igrača da se suprotstavimo favoritu – rekao je trener Prijedorčana Saša Babić.\nRK Prijedor, RK Vogošća, rukomet\n« OŠ „JOVAN CVIJIĆ“ BREZIČANI: OBILJEŽEN DAN ZDRAVE HRANE – FOTO\nKRAĐA STRUJE DOMINANTNO UTICALA NA RAST BROJA KRIVIČNIH DJELA »


Dusko-Tosic-doveo-Miralema-Pjanica-u-Bestiktas | Sport | Fudbal\n17. October, 14:38\nDuško Tošić završio transfer Miralemu Pjaniću: Sredio mu sve, poslao ga na avion da pobjegne iz Barselone! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDuško Tošić završio transfer Miralemu Pjaniću: Sredio mu sve, poslao ga na avion da pobjegne iz Barselone!\n03.09.2021. / 11:30\nNekadašnji reprezentativac Srbije nema klub, ali trenutno se bavi transferima!\nDuško Tošić je poslije dugog perioda igranja u Kini prošle sezone riješio da se vrati u Tursku, gdje je nastupao za Kasimpašu.\nIpak nije to dugo potrajalo i sada je bez angažmana, ali to ne znači da nema posla. Kako javljaju turski mediji upravo je on ključni čovjek u transferu Miralema Pjanića u Bešiktaš!\nBarselona je dovela Pjanića iz Juventusa, ali je sa dolaskom Ronalda Kumana u klub on ispao iz svih planova ekipe, pa je želio po svaku cijenu da napusti tim. To je i uradio, a njegov odlazak u Bešiktaš desio se u posljednjem momentu prelaznog roka.\nDio rješenja za Bešiktaš i Pjanića bio je i Duško Tošić, koji je po pisanju turskih medija povukao veze i obezbijedio privatni avion koji je odvezao Pjanića iz Bosne i Hercegovine gdje je bio sa reprezentacijom na potpisivanje ugovora.\nTošić je trenutno slobodan igrač, bilo je priča da se nudio Crvenoj zvezdi, ali možda je sljedeći korak menadžerska karijera?\nDusko Tosic, Pjanic’le konuşup Beşiktaş’a gelmesinde aracı olması dışında Bosna’da özel uçağı da ayarlayan kişi.\nBarcelona ile görüşmeler sırasında Bosna’da arkadaşının uçak şirketi sayesinde 2-3 saat içinde özel uçağı hazır ettirmiş.pic.twitter.com/W0N1qqVT7E\n— Ertan Süzgün (@ertansuzgun)September 3, 2021\nBarselona i Bešiktaš potvrdili - Miralem Pjanić je pozajmljen turskom velikanu!\nMiralem Pjanić ipak napušta Barselonu i igraće Ligu šampiona! Slijedi pozajmica u turskog velikana!\n"Zaslužili smo bod protiv prvaka svijeta!" Pjanić poslije meča sa "trikolorima": Svi zaslužuju čestitke!\nGdje će Pjanić nastaviti karijeru? Juventus, Inter... Na kraju bi mogla da profitira Fiorentina!


Hilari Klinton obećala dugoročnu predanost Avganistanu\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton kaže da Sjedinjene Države neće napustiti Avganistan i Vašington će narednih godina ostati predan toj zemlji.\nNa početku današnjih celodnevnih razgovora sa Hamidom Karzaijem, u Vašingtonu, Hilari Klinton je rekla avganistanskom predsedniku da će Sjedinjene Države ostati predane bezbednosti Avganistana i razvoju te zemlje „dugo pošto i poslednji pobunjenik položi oružje.“\nKarzai se zahvalio Hilari Klinton za doprinos Sjedinjenih Država Avganistanu, rekavši da napredak u obrazovanju, infrastukturi i bezbednosti ne bi bio moguć bez žrtava američkih vojnika i finansijske podrške Sjedinjenih Država.\nDržavna sekretarka je takodje priznala da se dve zemlje nisu uvek slagale u svemu. Ona je istakla da tolerancija prema neslaganju po izvesnim pitanjima odražava nivo poverenja i da neće uticati na postizanje strateških ciljeva. Karzai je ukazao da su takve razlike u stavovima znak „zrelih“ odnosa.


1.\tobjasniti i analizirati fenomene površina i međupovršina (slobodnu energiju površine, termodinamičke parametre na međupovršini, adhezija) u inženjerstvu materijala\n2.\tanalizirati i zaključivati o kemijskim i strukturnim karakteristikama površina i međupovršina u ovisnosti o proizvodnji i svojstvima materijala (kompozita, mješavina, adhezijskih materijala)\n3.\tizabrati način modifikacije i mijenjati međupovršinu u višefaznim sustavima\n4.\tkoristiti različite tehnike karakterizacije u ocjeni svojstava i kvalitete materijala u cjelini\n5.\tpovezati elemente optimizacije adhezije s ciljem poboljšanja svojstava materijala u danim uvjetima primjene\n1.\tLectures handouts, 2018.\n2.\tD. E. Packham (Ed), Handbook of Adhesion, Longman Group, United Kingdom, 1992\n3.\tK. L. Mittal, Polymer Surface Modification; Relevance to Adhesion, VSP, Netherlands, Vol.2, 2000.


Energija Balkana - Modernizaciju NIS-a nastavljamo uprkos negativnim tržišnim trendovima\nKriza izazvana pandemijom COVID-19 pravi je test za svet koji poznajemo i ugrožava same osnove našeg stila života. Naftna industrija, kao deo globalne privrede, nije mogla izbeći ovaj veliki ekonomski potres, baš kao što ni NIS nije pošteđen posledica koje su nastupile ili koje nas tek očekuju. Snaga naše kompanije je i u tome što u svakoj krizi pronađemo nove alate i nove snage koji su nam podrška u prevazilaženju izazova.\n20. januar 2021. | 13:31\nKiril Tjurdenjev / Bilten NNKS\nIskustvo rada u naftnoj industriji uči nas da se zapravo i ne postavlja pitanje da li će kriza doći. Umesto toga, pravo pitanje je šta ćete preduzeti kada nastupe periodi nestabilnosti na tržištu, koji se u našoj industriji često smenjuju sa intervalima pozitivnih trendova. Tako su nam još sveža sećanja na krizne periode iz 2008. i 201projekti, kapitalni troškovi,4. godine koji su značajno uzdrmali naftni sektor. Međutim, dešavanja u 2020. godini prevazilaze energetsku oblast i predstavljaju možda najveći izazov globalnoj ekonomiji u poslednjim decenijama. Kriza izazvana pandemijom COVID-19 pravi je test za svet koji poznajemo i ugrožava same osnove našeg stila života. Za svega par nedelja temeljno su izmenjeni načini na koje radimo, putujemo, družimo se sa prijateljima, provodimo svoje slobodno vreme. Naftna industrija, kao deo globalne privrede, nije mogla izbeći ovaj veliki ekonomski potres, baš kao što ni NIS nije pošteđen posledica koje su nastupile ili koje nas tek očekuju u periodu pred nama.\nI na kraju, želim da istaknem da je stabilnost NIS-a očuvana zajedničkim naporima i zahvaljujući odličnoj saradnji najvećih akcionara, Gaspromnjefta i predstavnika Republike Srbije. Zauzvrat, NIS je uprkos volatilnom tržištu ostao pouzdan izvor prihoda za svoje akcionare i na ime dividende za 2019. godinu isplatio 4,4 milijarde dinara. Međusobno razumevanje i jasno postavljanje prioriteta omogućilo nam je da u 2021. godinu uđemo spremni na izazove koji nas očekuju. Takođe, u toku su ključni projekti koji će nam omogućiti dalji rast u budućnosti, pre svega izgradnja Termoelektrane toplane u Pančevu koju realizujemo u saradnji sa Gasprom energoholdingom. I u 2021. godini planiramo obiman investicioni program vredan više od 20 milijardi dinara. Ulagaćemo u sve osnovne pravce poslovanja, istraživanje i proizvodnju, preradu i modernizaciju naše maloprodajne mreže. Fokus će biti na najisplativijim projektima u Srbiji i regionu, a naša vizija je jasna – NIS će ostati stabilna kompanija, veliki investitor i uplatilac u budžet, stabilan izvor prihoda za akcionare i zaposlene, kao i pouzdan partner zajednici u kojoj posluje. Siguran sam da će na tom putu biti još mnogo izazova, ali smo pokazali da posedujemo dovoljno znanja i energije da te prepreke uspešno prevaziđemo.\nAutor je generalni direktor NIS a.d. Novi Sad\nNIS, Kiril Tjurdenjev , COVID-19, pandemija, naftna industrija, tržišni trendovi, izazvo, globalna ekonomija, sirova nafta, cene, zaposleni, donacije, Gaspromnjeft, Gasprom energoholding, Termoelektrana toplana Pančevo, modernizacija


Mačvan je drugoplasiranom timu ubacio 20 poena, uz šest skokova. Šutirao je 6/9 za dva i 1/2 za tri poena.\nNaš drugi reprezentativac Miroslav Raduljica nije se mnogo istakao, ovu utakmicu u Milanu završio je sa dva poena i skokom.\nI lider Armani, sa 42 boda, i Venecija, sa osam manje, obezbedili su plasman u plej-of, među osam najboljih. Do kraja je ostalo da se odigraju četiri kola.


Studentski centar "Nikola Tesla" još nije useljen u potpunosti - Istinomjer\nNakon što je sredinom decembra prošle godine olujni vjetar oduvao krov banjalučkog Studentskog centra “Nikola Tesla”, a u domu zavladalo vanredno stanje, Vlada RS je na 161. sjednici, odlučila sanirati nastalu štetu te je zadužila Ministarstvo prosvjete i kulture i Ministarstvo finansija da obezbijede oko 2,5 miliona KM za njegovu sanaciju. U skladu sa zaključkom Vlade RS, provedena je tenderska procedura, a sredinom aprila konačno je potpisan ugovor o sanaciji dva paviljona studentskog doma. Radovi su počeli u maju, a bilo je predviđeno da budu završeni do početka nove akademske godine.\nVlada Republike Srpske usvojila je Informaciju o sanaciji Javne ustanove Studentski centar ”Nikola Tesla” Banja Luka – Paviljon I sa restoranom, Paviljon II i vanjsko uređenje. Vlada je zadužila Ministarstvo prosvjete i kulture i Ministarstvo finansija da obezbijede sredstva za sanaciju Paviljona I sa restoranom, Paviljona II i vanjsko uređenje, u iznosu od 2.562.548,15 KM bez PDV. Zadužuje se i Studentski centar ”Nikola Tesla”, Banja Luka, da provede postupak naplate štete po osnovu osiguranja imovine, te da sa naplaćenim iznosom štete učestvuje u finansiranju sanacije objekata Studentskog centra. Zadužuje se rukovodstvo Studentskog centra ”Nikola Tesla”, Banja Luka, da uporedo sa postupkom sanacije provede postupak legalizacije Paviljona 1 i Paviljona 2. Zadužuju se Ministarstvo prosvjete i kulture i Ministarstvo finansija da provedu postupak nabavke putem pregovaračkog postupka bez objave obavještenja, uvažavajući krajnju hitnost postupanja. Zadužuje se Republička direkcija za obnovu i izgradnju da obezbijedi potrebnu dokumentaciju sa predmjerom i predračunom radova na sanaciji objekata Javne ustanove Studentski centar ”Nikola Tesla” Banja Luka.\nVlada Republike Srpske, 23.01.2018.\nPočetkom ove godine, iz resornih ministarstava, koja su zadužena za realizaciju ove odluke, rečeno je da se još ne zna datum početka radova i da se još uvijek “skuplja dokumentacija”, ali da će sve ići po hitnom postupku. Studenti/ce koji su i dalje u privremenom smještaju nadali su se da će obnova doma početi i biti gotova do proljeća.\nTek sredinom aprila iz Ministarstva prosvjete i kulture RS saopšteno je da je sa firmom Prodamont potpisan Ugovor o renoviranju studentskih paviljona.\nU pitanju je kompletna rekonstrukcija, zamjena kompletnih instalacija.\nGoran Prodić, predstavnik izvođača radova, 19.04.2018.\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske, Dane Malešević rekao je da je potpisivanje ugovora kasnilo zbog žalbenog postupka u procesu javnih nabavki. Vrijednost potpisanog ugovora je 2.800.000 KM, a radovi na obnovi studentskog doma trebali su početi najkasnije u roku od osam dana. Rok za završetak radova na obnovi studentskog doma je 120 dana.\nPočetak radova ozvaničen je početkom maja, a sredinom augusta Malešević je rekao kako će domovi biti završeni do početka akademske godine u oktobru.\nMeđutim, kako se pisalo u medijima početkom oktobra, iako je završena obnova drugog paviljona Studentskog centra “Nikola Tesla”, studenti se do početka akademske godine nisu uselili u njega jer sobe nisu bile namještene.\nIpak, ove sedmice je počelo useljavanje jednog dijela studenata, a uprava doma će prema informacijama iz medija, naći prelazno rješenje.\nS obzirom da je rekonstrukcija studentskog centra “Nikola Tesla” završena na vrijeme, ali da dom do početka akademske godine nije useljen, Istinomjer će obećanje dato iz Vlade RS ocijeniti kao djelimično ispunjeno.


Pentagon ne razmatra povećanje svog prisustva u Evropi - 08.12.2021, Sputnik Srbija\nPentagon ne razmatra povećanje svog prisustva u Evropi\nAmerička vojska ne konsultuje se sa saveznicima o jačanju istočnog krila NATO-a, ali SAD će biti spremne da pošalju dodatne snage na teritorije saveznika u... 08.12.2021, Sputnik Srbija\nKirbi je saopštio i da će Amerika ove sedmice poslati Ukrajini streljačko oružje i municiju, odnosno poslednji deo vojne pomoći planirane za ovu godinu. On je podsetio da je američki predsednik Džo Bajden odobrio paket vojne pomoći Ukrajini u vrednosti od 60 miliona dolara.Kako je dodao, Amerika se nada da će Ukrajina odgovorno koristiti američke protivtenkovske raketne sisteme „Džavelin“.Takođe je naglasio da Amerika ne planira da šalje Ukrajini dodatnu vojnu pomoć zbog situacije oko ukrajinsko-ruske granice.U poslednje vreme zapadni mediji aktivno govore o tome da Rusija navodno priprema napad na Ukrajinu. Iz Kijeva su prvo demantovali tu informaciju i saopštili su da ne primećuju povećanje brojnosti ruskih snaga na granici, ali su kasnije i oni počeli da govore o planiranom napadu. Amerika je zapretila da će raširiti vojno prisustvo na istočnom krilu NATO-a ukoliko Rusija odluči da realizuje planove o navodnoj eskalaciji situacije oko Ukrajine. Moskva je više puta odbacivala ove navode, ističući da se tako opravdava razmeštanje kontingenta NATO u blizini ruskih granica.\nevropa, rusija, politika, ukrajina, sad, rusija – politika, vojska i naoružanje\nAmerička vojska ne konsultuje se sa saveznicima o jačanju istočnog krila NATO-a, ali SAD će biti spremne da pošalju dodatne snage na teritorije saveznika u Istočnoj Evropi u slučaju zaoštravanja situacije oko Ukrajine, izjavio je predstavnik Pentagona Džon Kirbi.\n„Ako se dogodi invazija na Ukrajinu i ukoliko naši saveznici iz NATO-a zatraže dodatne resurse za podršku njihovih odbrambenih mogućnosti, onda ćemo pozitivno odgovoriti na te zahteve. Jednostavno još nismo došli do toga“, naglasio je predstavnik Pentagona.\nKirbi je saopštio i da će Amerika ove sedmice poslati Ukrajini streljačko oružje i municiju, odnosno poslednji deo vojne pomoći planirane za ovu godinu. On je podsetio da je američki predsednik Džo Bajden odobrio paket vojne pomoći Ukrajini u vrednosti od 60 miliona dolara.\nKako je dodao, Amerika se nada da će Ukrajina odgovorno koristiti američke protivtenkovske raketne sisteme „Džavelin“.\n„Naoružanje pripada ukrajinskim Oružanim snagama. Očekujemo da će ga koristiti odgovorno i u cilju samoodbrane“, naglasio je Kirbi, dodajući da „ne postoje nikakva geografska ograničenja za njihovu upotrebu na teritoriji Ukrajine“.\nTakođe je naglasio da Amerika ne planira da šalje Ukrajini dodatnu vojnu pomoć zbog situacije oko ukrajinsko-ruske granice.\nU poslednje vreme zapadni mediji aktivno govore o tome da Rusija navodno priprema napad na Ukrajinu. Iz Kijeva su prvo demantovali tu informaciju i saopštili su da ne primećuju povećanje brojnosti ruskih snaga na granici, ali su kasnije i oni počeli da govore o planiranom napadu. Amerika je zapretila da će raširiti vojno prisustvo na istočnom krilu NATO-a ukoliko Rusija odluči da realizuje planove o navodnoj eskalaciji situacije oko Ukrajine. Moskva je više puta odbacivala ove navode, ističući da se tako opravdava razmeštanje kontingenta NATO u blizini ruskih granica.\n„Duga okupacija početkom 2022“: Američki obaveštajci „otkrili ruske planove za napad na Ukrajinu“\n22 Novembar 2021, 11:40


Sve lekcije>\tPotrebe i motivi organizacija kao potro� ...>\nPotrebe i motivi organizacija kao potrošača\nUpravljanje poslovanjem se odnosi na planiranje, organizovanje i kontrolu procesa transformacije koji pretvara resurse u finalne proizvode i usluge. Svaka organizacija proizvodi nešto.\nOvo je često prenaglašeno u očiglednim primerima, kao što je proizvodnja automobila, traktora ili telefona. Međutim, bolnice proizvode (pružaju) medicinske usluge, vazduhoplovne organizacije proizvode (pružaju) transportne usluge koje obezbeđuju transport ljudi od jedne do druge lokacije, vojne snage proizvode (obezbeđuju) odbrambene sposobnosti. Fakultet je specifičan primer. Uprava fakulteta je odgovorna za profesore, knjige, stručne časopise, učionice i slične resurse da bi transformisala „neobrazovane" studente u obrazovane i sposobne pojedince.\nSlika 6.1. Poslovni sistem\nIzvor: Robbins i Coulter, 1996.\nSlika pokazuje da svaka organizacija ima poslovni sistem koji stvara vrednost transformisanjem inputa u autpute. Sistem angažuje inpute - ljude, tehnologiju, kapital, opremu, materijal i informacije, i transformiše ih, putem operativnog sistema, u željene krajnje proizvode i usluge (Robbins i Coulter, 1996).\nCilj svake industrijske aktivnosti jeste razvoj i proizvodnja proizvoda koji se mogu „prodati" uz ostvarenje profita.\nDati cilj se ostvaruje određenim kombinovanjem tzv. „pet M", koje čine:\nljudski resursi (manpower),\nmenadžment (management) (Dobler i Burt, 1996).\nPolazeći od ciljeva i motiva kupovine, u organizaciji se identifikuje struktura i obim potreba u proizvodno-uslužnoj potrošnji. Strukturu potreba organizacija kao kupaca čine: ljudski resursi (znanja), kapital, proizvodna dobra (reprodukcioni materijal, oprema i usluge) i potrošna dobra. Na osnovu identifikovane strukture i obima potreba, obavlja se proces kupovine neophodnih inputa, koji omogućavaju obavljanje redovnih aktivnosti organizacija - proizvodnju proizvoda, pružanje usluga ili ostvarivanje društvenih zadataka.\nSlika 6.2. Proces identifikovanja strukture i obima potreba u proizvodno-uslužnoj potrošnji organizacija\nIzvor: Rakić, 2000.\nOrganizacije kao kupci u svojoj proizvodno-uslužnoj potrošnji angažuju ljudske resurse (znanja), ulažu kapital, kupuju robe i usluge kao svoje inpute, da bi proizvele robe i (pružile) usluge kao svoje autpute.\nLjudski resursi - znanja\nLjudi, njihove ideje, produktivnost, sposobnost menjanja i sposobnost učenja, na svim nivoima organizacije predstavljaju osnovnu konkurentnu prednost organizacije (Luthans, 1998).\nApsolutno presudan „faktor proizvodnje" sada nije ni kapital, ni zemljište, ni radna snaga. Sada to jeste, a i biće, znanje. Znanje je suštinski resurs. Zemlja (zemljište), radna snaga i kapital su značajni prevashodno kao ograničenja, neophodnosti. Bez njih čak ni znanje ne može da proizvodi i menadžment ne može da funkcioniše praktično. Ali, tamo gde ima delotvornog menadžmenta, to jest primene znanja na znanje, uvek se može doći do drugih resursa.\nDrucker (1995) dinamiku znanja posmatra kroz tri revolucije:\nindustrijska revolucija - znanje primenjeno na alatke, procese i proizvode,\nrevolucija produktivnosti - znanje primenjeno na ljudski rad i\nrevolucija menadžmenta - znanje se primenjuje na znanje.\nBroj i sastav potrebnih radnika za ostvarivanje zadataka preduzeća iskazuje se terminom kadrovi. U cilju sveukupne efikasnosti poslovanja, potrebno je poznavati dinamiku radnih grupa, obezbediti adekvatan sistem komuniciranja, faktore motivacije, principe vrednovanja rada i slično.\nUzeta u najširem smislu, kadrovska funkcija obuhvata: procenu sadašnjih i budućih potreba za kadrovima, identifikovanje kadrovskih resursa, privlačenje i selekciju kadrova, pripremu i usmeravanje, raspoređivanje i unapređivanje, prilagođavanje uslova rada, obrazovanje, doškolovanje i prekvalifikaciju, stimulisanje i vrednovanje rezultata rada, organizovanje rada i upravljanje i sl. Prema tome, planiranje rasta i razvoja preduzeća mora da bude prožeto nastojanjima da se obezbedi adekvatna kadrovska struktura i stvaraju uslovi za njeno korišćenje.\nPlaniranje i obezbeđivanje optimalne kadrovske strukture treba da se vrši na bazi sledećih elemenata i pokazatelja:\nelementi o budućem rastu i razvoju preduzeća koji treba da proizilaze iz razvojne politike, strategije rasta (pravca, metoda i tempa rasta), kao i iz seta pojedinačnih poslovnih planova razrađenih po vremenu izvršavanja;\nelementi o sadašnjem stanju kvalifikacione strukture i stepenu iskorišćenosti raspoloživog radnog fonda;\nelementi na bazi kojih će se oceniti budući zahtevi, sa stanovišta broja i vrste kvalifikacija, što predstavlja vršenje analitičke procene poslova i ocenu produktivnosti rada, imajući u vidu pokazatelje iz planova tehničkog razvoja i pravce budućeg rasta preduzeća;\npregled broja i vrste kadrova koji nedostaju, što se iskazuje u pogledu sadašnjeg stanja i ocenjenih budućih potreba;\nuvid u priticanje kadrova koje preduzeće stipendira ili su na doškolovanju;\npodaci o broju i vrsti kadrova iz postojećeg kolektiva koji su stekli uslove za unapređenje, kao i podaci o onima za koje se predviđa da će napustiti kolektiv, npr. zbog penzionisanja, služenja vojnog roka i dr.;\nmogućnosti obezbeđivanja sredstava za osiguranje potencijalnih profila kadrova;\nstanje i tendencije u razvoju obrazovnih institucija za pojedine profile kadrova i dužina njihovog školovanja;\npodaci iz planova razvoja privrede i posebno grane kojoj preduzeće pripada\nprojekcije o kretanju društvenog standarda\nŠto se tiče tehnika obuhvatanja faktora koji utiču na kretanje potreba za kadrovima i iskazivanje njihovog zajedničkog dejstva, dosadašnja teorija i praksa omogućile su izgradnju nekoliko metoda planiranja. Pored normativnog metoda, koji se bazira na korišćenju podataka iz osnovnog plana proizvodnje i normativa radne snage iskazane u norma-časovima potrebnim za izradu jedinice svakog proizvoda, danas se primenjuju i indeksni i kompleksni metod, kao i njihove razrađenije varijante.\nSpecifičnosti - posebne karakteristike proizvodnih dobara su: sličnost proizvodnih dobara, tehnička složenost, visoka jedinična vrednost, neredovnost nabavki itd.\nKada je reč o sličnosti proizvodnih dobara, bitno je da ta dobra često moraju biti u skladu sa nacionalnim i internacionalnim standardima. To ograničava nivo do koga jedan proizvođač može diferencirati svoje proizvode od proizvoda konkurenata. Sa druge strane, kupci ipak prilikom kupovine često utvrđuju svoje specifikacije.\nMnoga proizvodna dobra karakteriše tehnička složenost - visok stepen tehnološke obrade i preciznosti. To znači da ne samo da postoji potreba da se održi visok nivo ulaganja u istraživačko-razvojnu aktivnost i proizvodnju, već da je isto tako važno pružiti tehničku pomoć, servis ili savet. Često je neophodno obezbediti održavanje posle prodaje i isporuke rezervnih delova.\nProizvodna dobra su veoma skupi proizvodi. Jedinična vrednost delova i materijala može biti niska, međutim, količina koja je potrebna obično znači da je vrednost ukupne prodaje individualnim kupcima visoka.\nProizvodna dobra karakteriše neredovnost nabavki. Delovi i materijali koji se koriste kao delovi finalnih proizvoda moraju se nabavljati (kupovati) prilično redovno, ali mnogi drugi proizvodi, na primer oprema, imaju dug vek trajanja, a njihova kupovina se može prolongirati. Sastavni delovi i materijali se takođe često kupuju na ugovornoj osnovi.\nKlasifikacija tržišta potrošača (industrijski - proizvodni i krajnji potrošači) i klasifikacija proizvoda (proizvodna i potrošna dobra) ne smeju se poistovetiti. I jedna i druga klasifikacija su važne u marketingu, stim što prva (tržišta potrošača) čini osnovu za izbor adekvatne marketing strategije. Organizacija, na osnovu strategijske analize tržišta (i uopšte marketing analize), vrši strategijski izbor (izbor ciljnih tržišta i izbor marketing miksa), što kroz strategijsku (efikasnu i efektivnu) primenu dovodi do pozitivnih poslovnih rezultata.\nU literaturi o industrijskom marketingu, uobičajena je sledeća klasifikacija proizvodnih dobara: osnovna (glavna) oprema, pomoćna oprema, proizvodni ili sastavni delovi, procesni ili sastavni materijali, potrošni materijal (sitan inventar), sirovine i usluge.\nTržište proizvodnih dobara naziva se ponekad investiciono tržište (deo proizvodno-uslužnog tržišta na kojem se susreću ponuda i tražnja roba namenjenih za investicionu potrošnju). Svrha investicione potrošnje je realizacija investicija privrednog ili društvenog karaktera. Kupci donose odluke o kupovini na osnovu investicionog plana. Investiranje pretpostavlja proces nabavke svih resursa neophodnih za realizaciju određene investicije. Kupac na tržištu investicione potrošnje je investitor, odnosno organizacija ili institucija koja investira\nOsnovna oprema (ili glavna, kapitalna, bazična oprema) obuhvata proizvodna dobra koja su tehnički kompleksna, visoke vrednosti i relativno dugog veka trajanja. Osnovna oprema čini najskuplju pojedinačnu stavku u nabavci proizvodnih dobara. Njena vrednost se preko troškova amortizacije prenosi na finalni proizvod. Osnovnu opremu čine postrojenja i mašine (instalacije i uređaji) koji se koriste na osnovu dugoročnih i srednjoročnih planova rasta i razvoja organizacija i institucija.\nNabavka se najčešće obavlja na osnovu unapred sklopljenih ugovora, koji obuhvataju i instaliranje i eventualno održavanje instalacija i opreme u određenom vremenskom periodu.\nOsnovna oprema može biti standardna i specijalizovana. Standardna oprema se proizvodi za veći broj ne samo postojećih, već i potencijalnih korisnika - kupaca, dok se specijalizovana oprema proizvodi na osnovu specifikacija kupaca.\nStandardna oprema se može koristiti u različitim granama industrije, a uz izvesna prilagođavanja ili promenu mobilnih (fleksibilnih) delova može se koristiti za obavljanje različitih funkcija u okviru iste grane industrije. Karakteriše se širom - izraženijom tražnjom i ima duži vek upotrebe u odnosu na specijalizovanu opremu, te su fiksni troškovi standardne opreme niži (s obzirom da su raspoređeni na duži period). Plasman ove opreme, naročito ako je niže vrednosti, može se vršiti i korišćenjem posrednika.\nSpecijalizovana oprema, čija je namena da izvršava samo jednu posebnu operaciju, obično se proizvodi na bazi porudžbina i specifikacija kupaca. To zahteva čvrstu saradnju između tehničkog i prodajnog osoblja i na strani kupaca i na strani prodavaca. Zbog tehničke složenosti ove opreme, proizvođači koriste najviši stepen prodajne snage (uključujući i inženjere). Velika vrednost i kraći period upotrebe ove opreme dovodi do visokih fiksnih troškova po jedinici proizvoda, što dalje zahteva kreditiranje kupaca. Isporuka ove opreme se vrši direktno korisniku.\nTražnja je izrazito neelastična, a kupovine retke. Kupovine se vrše u cilju proširenja (rekonstrukcije), izgradnje novih preduzeća ili zamene postojeće opreme (zbog zastarelosti). Odluke o nabavci se unapred pripremaju i planiraju, jer se kupovinom ove opreme određuje kapacitet preduzeća. Odluku o nabavci obično donose najviši organi upravljanja.\nPomoćna oprema najčešće nije deo fiksnog pogona kao osnovna oprema, iako čini osnovna sredstva. Pomoćna oprema je slična manjoj standardnoj bazičnoj opremi (kao i bazična oprema ne ulazi svojom supstancom u gotov proizvod, nego se postepeno amortizuje). Veći je broj korisnika nego kod bazične opreme, vreme trajanja je kraće, a cena niža. Nabavka se najčešće vrši na teret tekućih rashoda, ali nije isključeno ni kreditiranje na kraći rok, naročito manjih kupaca.\nOsnovna razlika između osnovne i pomoćne opreme jeste što osnovna oprema određuje kapacitet proizvodnje i karakteristike proizvoda, a pomoćna oprema doprinosi obavljanju procesa proizvodnje.\nPomoćnu opremu čine: proizvodna oprema i alat (na primer transportna sredstva, manji motori, strugovi, ručni alat, auto-dizalice i sl.).\nUpotrebljava se u mnogim industrijama i različitim fazama ciklusa proizvodnje. S obzirom na raširenu upotrebu, upotrebu u malim količinama i veći stepen standardizacije, distribucija se može vršiti preko specijalizovanih posrednika, jer nije potrebno veliko tehničko znanje prodavaca, kao kod prodaje osnovne opreme. Odluka o kupovini se donosi u okviru nabavne službe,uz učešće manjeg broja ljudi nego kod osnovne opreme, a samo pri specijalnim porudžbinama uključeni su tehničari i eksperti.\nGlavni motivi pri izboru prodavaca (od strane kupaca) su: kvalitet, karakteristike, cena i usluge (servis). U principu, servis i posebni saveti prodavaca su od manjeg značaja zbog jednostavnijih tehničkih rešenja.\nProizvodni ili sastavni delovi\nProizvodni ili sastavni delovi se ugrađuju u finalni proizvod (bez promene oblika) i čine njegov integralni deo (kao što su, na primer, mali motori ugrađeni u usisivač prašine ili auto-gume stavljene na automobile).\nProizvodni ili sastavni delovi imaju dva tržišta. Jedno tržište čine finalisti, koji ih ugrađuju u svoje proizvode ili koriste za usluge koje obavljaju, a drugo je tržište rezervnih delova, koji se nabavljaju preko servisa i trgovine da se izvrši zamena na proizvodu.\nProizvođači finalnih proizvoda ih kupuju putem ugovora o kooperaciji ili poslovno-tehničkoj saradnji. Cena i usluge su glavni marketing motivi. Kvalitet i rokovi su veoma bitni za proizvodne i sastavne delove. Kod njih je uvek prisutna dilema: proizvoditi ili kupovati kod finalista. Kod standardnih delova, može se koristiti jedan ili više posrednika, a kod nestandardnih delova se koristi lična prodaja. Ako preduzeće proizvodi relativno male količine, onda je rentabilnije korišćenje posrednika i obrnuto. Ako je velika sigurnost isporuka delova, finalni proizvođač može da smanji zalihe na minimum. U slučaju kada se pojedinačni delovi mogu identifikovati u finalnom proizvodu, to je istovremeno jedan vid promocije tog dela (tj. za očekivati je da će vlasnik određenog proizvoda prilikom zamene određenog dela zahtevati da kupi originalni deo), pa je to razlog da finalista traži od isporučioca (delova) određeno sniženje cene. Promocija se može vršiti samostalno ili u saradnji sa finalistom u čiji je proizvod deo ugrađen (na primer, proizvođač guma oglašava automobile u koje su ugrađene njegove gume).\nProcesni ili sastavni materijal\nProcesni (sastavni) materijal, kao i proizvodni i sastavni delovi, postaje najčešće sastavni deo proizvoda u procesu proizvodnje. Pojedini procesni materijali supstancom ne ulaze u gotov proizvod, već doprinose promeni u materijalu koji ulazi u proizvod. Sastavni materijali se obično dalje prerađuju (npr. sirovo železo pretvara se u čelik, od konca se izgrađuje odeća). Kupci obično traže standardni procesni materijal. Standardna priroda procesnih materijala obično znači da su cena i pouzdanost dobavljača najvažniji činioci kupovine. Razlika u odnosu na sastavne\ndelove je u tome što oni ne mogu biti identifikovani u novom proizvodu, pa se pri oglašavanju često koristi oglašavanje finalnog proizvoda u koji je ovaj materijal ugrađen. Može biti standardizovan prema specifikacijama kupaca ili propisan od trgovine ili vladinih institucija. Pošto su proizvođači ovih poluproizvoda obično veliki (čelik, građa i sl.) prodaja se vrši direktno (proizvođač - korisnik), a ako su kupci mali, onda se koriste i posrednici (veleprodaja). Kupovine su pretežno rutinske prirode.\nPotrošni materijal (sitan inventar) koristi se u procesu proizvodnje, ali ne ulazi supstancom u proizvod koji je rezultat procesa proizvodnje.\nPostoje dve vrste potrošnog materijala: pogonski potrošni materijali (npr. ulja i maziva, materijal za pakovanje, olovke itd.) i materijali za održavanje i popravke (npr. boje, deterdženti, razna sredstva za čišćenje itd.).\nKoriste se za održavanje procesa proizvodnje (aktivnosti organizacije), za popravke i za tehničke poslove. Njihova primena je veoma široka u organizacijama i institucijama. Jedan broj ovih proizvoda je standardizovan. Obično se kupuju u manjim količinama, a isporuke se često vrše i na bazi godišnjih ugovora. Zbog široke potrošnje, velikog broja kupaca, njihove prostorne dimenzije, malih (pojedinačnih) količina koje se traže i male jedinične vrednosti tih roba, teško je i neracionalno uspostavljati i održavati direktne kontakte sa kupcima, pa se zato prodaja vrši uglavnom indirektnim kanalima prodaje. Posebno su važni cena i usluge, jer su dobavljači prilično standardizovani, a preferencija marke proizvoda nije velika.\nSirovine u celini ili delom ulaze u finalni proizvod (uključuju se u gotov proizvod u vidu troškova i opterećuju godišnji prihod). Spadaju u obrtna sredstva. Izvori snabdevanja su poljoprivreda, šumarstvo i rudarstvo.\nTo je osnovni materijal u prerađivačkim granama industrije. Proces proizvodnje započinje od ekstraktivne industrije eksploatacijom raznih sirovina i nastavlja se u preduzećima prerađivačke industrije, čiji se proizvodi koriste za finalnu potrošnju ili za dalju proizvodnju sredstava za proizvodnju i usluga. Ali, postoji i obrnuti proces kretanja - prerađivačka industrija obezbeđuje ekstraktivnoj industriji raznu opremu i postrojenja pomoću kojih se obavlja eksploatacija sirovina.\nSirovine se odlikuju velikom zapreminom i težinom, i niskom jediničnom cenom. Troškovi transporta su zbog toga visoki. Proizvodnja je uglavnom sezonska, a tražnja je po pravilu kontinualna preko cele godine, što stvara značajne skladišne i transportne probleme\nSirovine se razvrstavaju u dve velike grupe:\npoljoprivredne proizvode(npr. pšenica, pamuk, voće i povrće i sl.)\nprirodna bogatstva (npr. sirova nafta, železna ruda, drvo i sl.).\nPoljoprivredne proizvode nudi mnogo malih proizvođača, koji ih prodaju marketing posrednicima, a oni su dalje zaduženi za njihovo prikupljanje, sortiranje, skladištenje, transport i prodajne usluge. Većina poljoprivrednih proizvoda se proizvodi sezonski, a prodaje tokom cele godine, tako da skladištenje i transport predstavljaju osnovne aktivnosti marketing programa. S obzirom da na poljoprivrednom tržištu postoje mnogobrojni sitni proizvođači koji su udaljeni od kupaca, pa je direktna prodaja skoro neizvodljiva, razvio se tipičan oblik razmene na bazi ugovora. Kupac pronalazi prodavca i unapred ugovaraju određenu količinu i kvalitet.\nOvaj oblik razmene ima obostrane pozitivne efekte:\nkupci obezbeđuju sigurnu nabavku,\ndobavljač ima obezbeđenu prodaju.\nAko se cena unapred ugovara (što je čest slučaj) njena promena naviše ili naniže je povezana sa rizikom prodavca ili kupca (zavisno od smera promena i roka isporuke).\nSnabdevanje prirodnim proizvodima je vrlo ograničeno. Mali broj proizvođača (za razliku od poljoprivrednog tržišta) u većini slučajeva je uslovljen prirodnim faktorima. Ukupna ponuda je takođe određena prirodnim bogatstvom jedne zemlje. Prirodni proizvodi su obično velikog obima i niske jedinične vrednosti, tako da uslovljavaju problem transporta (i vrlo visoke troškove transporta). Manji broj većih proizvođača nastoji da proda prirodne proizvode neposredno industrijskim korisnicima.\nOd zajedničkog su interesa dugoročni ugovori o snabdevanju. Istovrsnost prirodnih proizvoda ograničava nivo aktivnosti za podsticanje tražnje.\nGlavni faktori koji utiču na izbor prodavca - dobavljača su: cena (troškovi transporta), rokovi (pouzdanost) isporuke i kvalitet.\nZa obavljanje profitnih i neprofitnih aktivnosti, organizacijama su neophodne mnogobrojne i raznovrsne usluge. Organizacije mogu neke od potrebnih usluga samostalno obezbediti, ili za specifične usluge angažovati specifične uslužne organizacije.\nIzdvajaju se: usluge distribucije (usluge veleprodaje, maloprodaje, franšizing, komisione i agencijske usluge), transportne usluge, komunikacione usluge (poštanske, telekomunikacione usluge), finansijske usluge (bankarske usluge, osiguranje i sl.), usluge građevinarstva (građevinski radovi, instalacije i montaža i dr.), poslovne, pravne usluge, usluge računovodstva i kontrole, oporezivanja, inženjeringa, istraživačke i konsultantske usluge (usluge marketing agencija na primer), kompjuterske usluge itd.\nUvođenjem kompjutera, savremene informacione tehnologije, proizvoda visoke tehnologije itd., na značaju dobijaju poslovne usluge visokog tehnološkog nivoa. Dobler i Burt (1996) izdvajaju nabavku stručnih, tehnoloških i operativnih usluga u okviru organizacije.\nStručne usluge pružaju advokati, konsultanti i stručnjaci obrazovnih institucija.\nTehničke usluge su: istraživanje i razvoj, popravke mašina, usluge štampanja, oglašavanje i promocija, održavanje grejanja, održavanje lifta, računovodstvene usluge, usluge obračuna plata, poštanske usluge, usluge kopiranja..\nOperativne usluge su portirske usluge, obezbeđenje i usluge kafeterije (restorana).\nOrganizacije su racionalno motivisane u kupovini.\nRacionalni motivi kupovine su primarno zasnovani na ekonomskim razmatranjima, kao što su: najniža cena, reciprocitet, tehnička pomoć, usluge, pravovremena isporuka i tražnja potrošača i posrednika za određenim markama proizvoda.\nRacionalni motivi kupovine su:\nkvalitet i usklađenost proizvoda sa specifikacijama,\nnajniži troškovi uz prihvatljiv kvalitet proizvoda,\ntehnička pomoć dobavljača u postavljanju opreme i obuci osoblja,\npravovremena isporuka traženih količina,\nlokalna kupovina za koju se veruje da će doprineti povećanju ekonomskih koristi organizacije, bilo kratkoročno ili dugoročno,\nkupovina kapitalne opreme koja smanjuje troškove rada\nkupovina opreme koja ne zahteva dodatno osposobljavanje radnika.\nSvi pomenuti motivi kupovine su racionalni, jer se zasnivaju na ekonomskim razmatranjima (Haas, 1982).\nMentzer i Schwartz (1985) kao osnovne racionalne motive kupovine izdvajaju:\npouzdanost prodavca (dobavljača),\nlakoću i brzinu isporuke.\nHutt i Speh (1995) smatraju da se motivi kupovine najčešće zasnivaju na sledećim ekonomskim faktorima: cena, kvalitet i usluge.\nIako kod organizacija kao kupaca dominiraju racionalni kupovni motivi, značajnu ulogu imaju emocionalni motivi (drugarstvo, veze, lični status i prestiž unutar odeljenja, kao i konkurencija između pojedinih službi u želji za povećanjem sopstvenog učešća u izvršenju pojedinih zadataka).\nEmocionalni motivi dolaze do izražaja kada se radi o izboru između alternativa čiji su uslovi približno jednaki. Emocionalni motivi kupovine su povezani sa ljudskim faktorima, kao što su sigurnost posla ili sigurnost u organizaciji.\nEmocionalni motivi kupovine su subjektivniji po prirodi i vezuju se za: imidž dobavljača ili marke, obim poslovanja dobavljača, reputaciju dobavljača u pogledu pravovremene isporuke, reputaciju dobavljača koji obezbeđuje adekvatnu tehničku pomoć i usluge i da li je organizacija postojeći ili novi dobavljač. Emocionalni motivi se zasnivaju više na kupčevim impresijama, stavovima, razmišljanjima, osećanjima, ličnim željama i slično, nego na ekonomskoj stvarnosti.\nS obzirom da deluju obe grupe motiva kupovine, neophodno je njihovo poznavanje i shvatanje od strane organizacije kao prodavca. Mada je opšte prihvaćeni stav da su industrijski kupci racionalniji u svojim kupovinama nego krajnji potrošači, ipak su ti kupci - ljudi, i kao takvi su pod određenim uticajem emocija koje ih prate kroz ceo proces kupovine (Haas, 1982). Kada potencijalni dobavljači nude proizvode sličnog kvaliteta, po sličnoj ceni, uz slične usluge, tada organizacija kupac može koristiti lične kriterijume (varijable ne-zadatka) u procesu odlučivanja o kupovini, kao što su, na primer, preferencije prema određenom dobavljaču i slično.\nMeđutim, kada se proizvodi dobavljača (prodavaca) bitno razlikuju, organizacija kupac daje prioritet ekonomskim kriterijumima (varijablama zadatka) (Webster i Wind, 1972).\nUticaj na motive (organizacije) i emocije (pojedinca) organizacije kao prodavci mogu ostvariti u dva koraka.\nRazvijanje racionalnih organizacionih koristi je prvi korak.\nDrugi korak je uticaj na emocije pojedinaca uključenih u proces donošenja odluka o kupovini (Hawkins et al., 1992).\nMada mnoge organizacije koriste prethodno navedene racionalne motive kupovine, bitno je da ti motivi nisu podjednako važni za različite organizacije i da ih one zapravo različito rangiraju.\nMenadžer organizacije prodavca trebalo bi da:\nsagleda koji su dominantni racionalni motivi kupovine;\ndefiniše glavna ekonomska razmatranja o svakoj organizaciji kao kupcu i njenim menadžerima - agentima kupovine;\nrangira po relativnoj važnosti racionalne motive kupovine po pojedinim organizacijama (kupcima);\ngradi adekvatan marketing pristup u skladu sa sagledanim motivima i zahtevima kupaca u vidu prave (odgovarajuće) lične prodaje, oglašavanja, dizajna proizvoda, usluga itd. (Haas, 1982).\nPotrebe i motivi organizacija kao potrošača 1\nPotrebe i motivi organizacija kao potrošača 2\nPotrebe i motivi organizacija kao potrošača 3


Dešava se zarobljavanje Centralne banke\nPovodom usvajanja prijedloga Zakona o Centralnoj banci na matičnom skupštinskom odboru za ekonomiju, finansije i budžet, a koji predviđa reizbor članova Savjeta te centralne monetarne i finansijske institucije, razgovaramo sa profesorom ekonomije na podgoričkom Univerzitetu Mediteran, Milenkom Popovićem.\nRSE: Da li je usvajanje novog Zakona o Centralnoj banci udar na njenu nezavisnost i samostalnost, kako to tumači dosadašnji predsjednik Savjeta, Ljubiša Krgović, ili unosi više reda u bankarski sistem i daje veća ovlašćenja Centralnoj banci, kako tvrde predlagači, odnosno Ministarstvo finansija?\nPopović: Mišljenja sam da je riječ o kršenju nezavisnosti Centralne banke. To je u protivrečnosti i sa našim Ustavnim zakonom i sa evropskom praksom i sa evropskim zahtevima. Imali smo prilike da čujemo ovih dana i ugledne domaće pravnike, koji svi redom tvrde da je reč o kršenju Ustavnog zakona i međunarodne prakse. Takođe smo imali izneto i mišljenje člana Venecijanske komisije, uglednog pravnika Vojina Dimitrijevića, koji je nedvosmisleno rekao da je reč o kršenju nezavisnosti Centralne banke. Ovde bih posebno insistirao na nezavisnosti Centralne banke.\nMogao bih imati primedbi na račun rada Centralne banke, možda i na samu ličnost Krgovića. Možda bih imao boljeg kandidata za šefa Centralne banke, ali ovde nije reč o personalnom pitanju, kako se od pojedinih ljudi i analitičara ova stvar pokušava trivijalizirati, već je reč o principijelnom pitanju nezavisnosti Centralne banke.\nRSE: Sve se vrtilo oko Prve banke, koju kontroliše porodica premijera Đukanovića, a kojoj je guverner Krgović blokirao kreditnu aktivnost, pošto smatra da ima problema sa likvidnošću i lošim upravljanjem, da ima problema sa Zakonom i sa međunarodnim standardima. Krgović je istovremeno doveo u sumnju i način na koji je državi vratila kredit od 44 miliona evra. Iz Prve banke su sve to odbacili i optužila Krgovića da namjerno opstruiše njen rad, da uništava privredu i ekonomiju zemlje, pa čak i da se obračunava sa samom državom. Kako Vam to sve zvuči?\nPopović: Ti su argumenti zaista smešni. Mogu da prebacim Krgoviću, kao guverneru Centralne banke, to što nije na vreme bio još oštriji kada je reč o periodu kreditne ekspanzije, što nisu jače sprečili kreditnu ekspanziju. Imajući u vidu pritiske koji su tada na njih vršeni i politički ambijent u kome živimo, neverovatno je da su izveli i to što su izveli. I taj nivo nezavisnosti koji su imali je iznenađujući. Prema tome, taj argument ne stoji.\nImamo jednu krajnje jasnu i vrlo jednostavnu situaciju, u kojoj se vidi da se doslovno interes jedne porodice i jedne oligarhije pokušava zaštititi.\nPrava pozadina celog sukoba jeste interes Prve banke. Ovo nije prva stvar koja se dešava. Prva banka postoji od početka krize i u sedištu same krize. Umesto da Prva banka bude dokapitalizovana i podržavljena, da se detaljno ispitaju ugovori koje je ona sklapala i njena cela konstrukcija, da se ispita mogućnost probijanja ugovora, pa čak i krivična odgovornost pojedinih aktera, Prva banka je dobila kredit. Koliko sada čujemo, taj kredit je izgleda vraćen na neki problematičan način. Ne znam i nemam nikakvih informacija vezanih za to, ali se bojim, znajući poziciju u kojoj se nalazi guverner i znajući njegovu ličnost, koja je prilično suzdržana, kada je došlo do toga da to kaže, onda se verovatno iza toga kriju neke zaista ozbiljne stvari.\nTa banka je zaista loša banka. U ovom času nad njom treba izvršiti dokapitalizaciju i podržavljenje, treba je uzeti braći Đukanović i učiniti je državnom bankom. Ona nije, ni solventna, ni likvidna, ni toliko dobra koliko se predstavlja. Oko 50 odsto njenih depozita su depoziti države i depoziti Elektroprivrede, koja je u većinskom vlasništvu države.\nSjedište Prve banke, Foto: Savo Prelević\nPrema tome, ako imate dva takva deponenta, koji poseduju pola vaše imovine, onda je to jedan krajnje rizičan klijent. Kada je država dala 44 miliona evra Prvoj banci, pošto je nestalo sredstava u trezoru, onda je Ministarstvo finansija maltene izreketiralo druge banke da svoje rezerve kod Centralne banke usmere tako što će kupiti njene hartije od vrednosti. Faktički, iz rezervi Centralne banke su popunjena sredstva koja su data Prvoj banci.\nImamo jednu krajnje jasnu i vrlo jednostavnu situaciju, u kojoj se vidi da se doslovno interes jedne porodice i jedne oligarhije pokušava zaštititi. Koliko god bio nezadovoljan nekim stvarima, kada je reč o Centralnoj baci, ipak je to poslednje ostrvce, poslednja grana vlasti koja nije potpuno zarobljena u Crnoj Gori. Ovo što se sada zbiva, je njeno potpuno zarobljavanje.\nRSE: Kako će vladajuća koalicija, koja čvrsto kontroliše zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, uspeti pred međunarodnim institucijama da odbrani smjenu Savjeta Centralne banke, što je prema domaćim pravnicima suprotno Ustavom zakonu, a prema stavovima Evropske centralne banke i Evropske komisije u suprotnosti sa evropskim standardima i praksom? Koliko će se to negativno odraziti po Crnu Goru, koja na jesen priželjkuje status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji?\nPopović: Teći će to kao i do sada. Crna Gora će pretrpeti neke kritike, kao što redovno kritike stižu iz međunarodne zajednice, ali će to biti samo prazne reči. Tu neće biti nikakve smetnje ovoj vlasti da nastavi dalje jer međunarodna zajednica igra igru u kojoj ona želi da bude vlasnik greha ove vlasti i nikako joj ne odgovara da vlasnici greha ove vlasti budemo mi građani, da mi izaberemo našu vlast na demokratskim izborima. Čini mi se da je međunarodna zajednica slepa za čitav niz stvari koje su se do sada događale. Imaćemo reči i ništa sem praznih reči.\nRSE: Ključno je kakve će biti reperkusije primene novog Zakona po bankarski sektor, koji je slovio za najzdraviji dio crnogorske ekonomije? Kakve će biti reperkusije po finansijsku stabilnost i time na ukupnu privredu i ekonomiju zemlje? Jesu li opravdana strahovanja kako će sada biti manja kontrolna funkcija Centralne banke i kako će to gurnuti bankarski sistem ka neo-liberalnom konceptu?\nPopović: Teško je reći i dati decidan odgovor. Upoznat sam sa tim Zakonom, ali ga još obrađujem u svojoj glavi. U njemu ima dosta dobrih stvari, ali uvek kada naiđete na neku dobru stvar, uplašite se, imajući u vidu naš ambijent i naše okolnosti, političku strukturu. Uplašite se da to ne bude zloupotrebljeno za neke druge svrhe i za namirivanje nekih ličnih interesa. Nešto, što bi u nekoj drugoj zemlji moglo da deluje i funkcioniše dobro, kod nas u Crnoj Gori bi moglo da funkcioniše jako loše. Tu ne mislim samo na Zakon o Centralnoj banci, nego i na ostali set zakona koji je ovih dana u toku, zajedno sa predlogom Zakona o Centralnoj banci.\nRSE: Nemate decidan odgovor?\nBojim se da ćemo prvo imati rešavanje problema Prve banke, namirivanje interesa prvog brata Crne Gore, a tek potom možemo da poslujemo kako treba i kako valja.\nPopović: Nemam. Pominje se mogućnost da Centralna banka bude kreditor krajnje instance. Tu se postavlja pitanje da li se pri tome misli na mogućnost da se pređe na svoju valutu? U tom slučaju - sve je jasno. Jasno je kako funkcioniše klasična Centralna banka kao kreditor krajnje instance. Kao kreditor krajnje instance u ovim okolnostima, gde koristimo evro, ona može da funkcioniše, ali na vrlo problematičan način. To je ono oko čega imam najviše dileme i najviše nedoumice.\nRSE: Da li će Centralna banka svoju osnovnu regulatornu funkciju, u smislu kontrole poslovnih banaka, obavljati na valjan način nakon primene novog Zakona?\nPopović: To ne očekujem jer su svi napustili taj neo-liberalni koncept i vraćaju se ponovo staroj dobroj regulaciji. Ova kriza je pokazala do čega deregulacija bankarskog i finansijskog sistema može da dovede. Inače, to je jedan veliki problem. Ovakve krize često vas dovedu na pomisao da je državno bankarstvo najbolje, ali mi svi, iz bivših socijalističkih zemalja, znamo kakvo je to bankarstvo.\nS druge strane, napraviti jednu valjanu regulativu je jako teško, traži jako puno znanja, a još više znanja i kapaciteta zahteva njeno sprovođenje. Bojim se da ćemo prvo imati rešavanje problema Prve banke, namirivanje interesa prvog brata Crne Gore, a tek potom možemo da poslujemo kako treba i kako valja.


Razni izvođači – Artistička radna akcija – Beograd ’81 (1981, reizdanje 2014) | Balkanrock.com\nNaslovnaAutorski članciRecenzijeRazni izvođači – Artistička radna akcija – Beograd '81 (1981, reizdanje 2014)\nRazni izvođači – Artistička radna akcija – Beograd ’81 (1981, reizdanje 2014)\nRazni izvođači – Artistička radna akcija – Beograd ’81\nIzdavač: Mascom Records ( 7.2014.)\nProducenti: Enco Lesić\nŽanr: New Wave, punk rock, post-punk, 2 tone, ska, reggae, art punk, psychobilly, mod revival\nPrvo CD reizdanje kultne kompilacije „Artistička radna akcija – Beograd ’81“, koji sačinjavaju snimci deset bendova beogradskog novog talasa, dobar je povod za rehabilitovanje ovog izdanja i vršenje egzorcizma nad svim demonima „Paket aranžmana“, koji ga proganjaju od samog začeća, kako bi ovaj album konačno zauzeo mesto koje zaslužuje u istoriji jugoslovenske popularne muzike.\n„Artistička radna akcija“ (u daljem tekstu „ARA“) je projekat koji je od samog začetka osuđen na propast. Nakon uspeha čuvenog “Paket aranžmana“ velike trojke beogradskog novog talasa (Idoli–Šarlo Akrotbata–Električni Orgazam), kako sami izdavači, tako i kritičari, očekivali su da će „ARA“ biti svojevrsni „Paket aranžman 2“ (sa novim „Maljčikima“, „Ona se budi“, ili „Zlatni papagajem“). Ne dobivši ono što su tražili, kritičari su sasekli izdanje negativnim recenzijama, da bi šlag za kritičarsku tortu stigao od strane izdavača, Jugotona, koji je rešio da prekine saradnju sa svih deset bendova.\nObe strane nisu shvatile suštinsku razliku između ovih izdanja, a to je činjenica da je ranije izdanje kompilacija od tri najkvalitetnija sastava beogradske novotalsne scene, čiji materijal, dužine 3 EP-ja, je smešten na jedan LP; sa druge strane, „ARA“ je koncipirana kao širi presek scene sa materijalom koji bi stao na 7” singl. Takođe, treba napomenuti da termin novi talas (novi val/novi bran) ne treba posmatrati žanrovski (dakle new wave ≠ novi talas), već generacijski, jer je domaći termin korišćen za generaciju new wave, ska, punk rock, post-punk i bendova srodnih žanrova sa kraja 1970-tih i početka 1980-tih.\nZato „ARA“ i verodostojnije dokumentuje divezitet beogradske u užem, ali i jugoslovenske scene, u širem kontekstu, pa ste na tako malom prostoru imali jednu Radničku Kontrolu, koja sa „Dosadom“, pesmom koja otvara ovo izdanje, zalazi u pravi joydivsionovski post-punk, da bi na narednoj, „TV u koloru“, prašili britanski punk rock sa kraja sedamdesetih. Za njima, Bezobrazno Zeleni sa „Bežim niz ulicu“ i „Beograd“ su pak ukorenili svoj zvuk u new waveu sa jakim 2 tone i ska uticajima u maniru grupa kao što su The Specials ili Madness.\nProfili Profili na kompilaciji predstavljaju najnekomunikativniji, ali verovatno i najnapredniji zvuk svog vremena. Uzevši punk pristup muziciranju, i, uz pomoć ritam mašine i primitivnog instumentisanja, ovaj duo je iznedrio eksperimentalne „Majke ih guraju u metalnim korpama“ i „Nemir živaca“. Za njima sledi jedan od najboljih bendova sa kompilacije, Defeknto Efektni, čije nesrećno imenovane pesme, „A“ i „D“, možda su još više doprinele njihovoj anonimnosti; ranija baveći se događajima vezanim za Hladni rat i kritikovanjem korišćenja nuklearne tehnologije, dok je kasnija prava punk himna.\nDefektno Efektni predstavljaju jednu od najboljih grupa na kompilaciji, i njihova zrelost prosto oduševljava, s obzirom da se radilo o grupi školaraca tinejdžera. Njihov sestrinski bend, Urbana Gerila, su na kompilaciji zastupljeni pesmama „Proces“ i „Bez naslova“, inače najsirovije punk stvari na izdanju, po vokalnoj izvedbi bliski onom što će se kasnije nazvati repovanjem. Zanimljivo za ova dva benda je da će iz njihovih raspada nastati još jedan opskurni ali vrlo značajan bend za ove prostore, Berliner Strasse, inače jedan od pionira elektronske muzike na ovim prostorima.\nDrugih pet bendova na kompilaciji, desilo se, manje su punkerskiji a više artistički naklonjeni. Petar i Zli Vuci, takođe su jedan od štihova ove kompilacije, sa kako kvalitetnim tekstovima obe stvari („Ogledalo“ i „Kozaci“), tako i kvalitetnom instrumentacijom i aranžmanima, bojeći new wave zvuk ska i reggae bojama. Dragulji ove kompilacije su i najraniji snimci najuspešnijeg benda sa izdanja, U Škripcu, i to iz njihovog „Pamflex“ perioda, sa pesmama „Pamflex dom“ i „Južno voće“, kada su koketirali sa pop artom, koga se ni Talking Headsi ne bi postideli.\nJoš jedan bend koji koristi reference iz popularne kutlure, doduše nešto drugačije, Pasta ZZ, svoju inspiraciju crpeo je iz stripova, kako oslikava „F.G. & Accrepy“, koja predstavlja zvučnu verziju epizode stripa o Flashu Gordonu. Bend se takođe inspirisao popularnom horor fikcijom, pa „Drakula“ se slobodno može posmatrati kao pionirski psychobilly komad. U sferi popa ostaje i VIA Talas, inspirisan bubblegum popom šezdesetih, čiji „Hawaii (Najlepši kraj)“ i „Lilihip (My Boy Lollipop)“, su doneli ovom izdanju jedan topao i letnji zvuk.\nKompilaciju zatvaraju TV Moroni, čije pesme „Moja borba“ i „Pada noć“ imaju jak uticaj mod revival scene, u maniru grupe The Jam, na kojima se kao koautor potpisuje i budući režiser Srđan Dragojević, koji, doduše, nije prisutan na snimcima. Pojavljivanje danas poznatih ličnosti iz sfere muzike, filma, slikarstva, novinarstva i ne iznenađuje s obzirom da se ova kompilacija tokom narednih decenija pokazala kao rasadnik talenata, uprkos komercijalnom neuspehu njenih protagonista. Izuzev U Škripcu, samo Bezobrazno Zeleno, VIA Talas i Profili Profili su stigli do kakvog-takvog dugosvirajućeg izdanja.\nIpak mnogi od članova bendova sa ove kompilacije su pronašli svoj put do prominencije, kako u oblasti muzike, tako i drugim sferama kulture. Podsetimo da su na ovoj kompilaciji diskografsku nevinost izgubili, između ostalih, i žurkolomac Cane Kostić, budući članovi EKV-a Bojan Pečar, Žika Todorović (takođe član Discipline Kičme, Kazne Za Uši, Bezobrazno Zelenih i Električnog Orgazma), uspešni solo instrumentalista Miško Plavi, Supernautovci Đile Marković i Čeza Stojanović, Banana iz Električnog Orgazma, Zoran Ilić iz Riblje Čorbe i Baba, i Aleksandar Đukić iz Nesalomivih.\nU kontekstu ostalih zanimanja, situacija nije nimalo nezanimljivija, pa su posle sviranja pero uhvatili pisac Vlada Arsenijević i novinar Branko Rosić. Milan Delčić Delča se pored muzičke karijere bavio i dramaturgijom, dok se njegov bendovski kolega Zoran Vulović, poput Slobodana Loke Nešovića iz Defektno Efektnih, počeo baviti diskografskim izdavaštvom po završetku muzičke karijere. Od pomenutih iz prethodnog pasusa treba ponoviti ime Žike Todorovića kao uspešnog glumca i Đileta Markovića kao uspešnog slikara.\nU svakom slučaju, znali ili ne ko je igrao glavne uloge u epizodi srpske i jugoslovenske rock muzike koja se zove „Artistička radna akcija – Beograd ’81“ neće promeniti njenu vrednost i značaj kao dokument od neprocenjive vrednosti za kulturološku baštinu bivše države. Ova kompilacja nikad nije sjajila istim sjajem kao što je „Paket aranžman“, ali uz njega i kompilaciju „Novi punk val“, hrvatskih i slovenačkih bendova, „ARA“ predstavlja neizostavno štivo za onog ko želi da spozna ne samo tzv. „Zlatno doba“ jugoslovenskog rocka, već i način života i razmišljanja tadašnjih generacija.\n1. Radnička Kontrola – „Dosada“ (3:50)\n2. Radnička Kontrola – „TV u koloru“ (1:45)\n3. Bezobrazno Zeleno – „Bežim niz ulicu“ (2:27)\n4. Bezobrazno Zeleno – „Beograd“ (2:05)\n5. Profili Profili – „Majke ih guraju u metalnim kolicima“ (2:55)\n6. Profili Profili – „Nemir živaca“ (3:25)\n7. Defektno Efektni – „A“ (3:00)\n8. Defektno Efektni – „D“ (2:00)\n9. Urbana Gerila – „Proces“ (2:05)\n10. Urbana Gerila – „Bez naslova“ (1:45)\n11. Petar i Zli Vuci – „Ogledalo“ (3:28)\n12. Petar i Zli Vuci – „Kozaci“ (2:20)\n13. U Škripcu – „Pamflex dom“ (2:20)\n14. U Škripcu – „Južno voće“ (2:07)\n15. Pasta ZZ – „FG & Acreppy“ (3:20)\n16. Pasta ZZ – „Drakula“ (2:07)\n17. VIA Talas – „Hawaii (Najlepši kraj)“ (2:00)\n18. VIA Talas – „Lilihip (My Boy Lollipop)“ (2:00)\n19. TV Moroni – „Moja borba“ (2:05)\n20. TV Moroni – „Pada noć“ (2:25)