Traganje za novim likom - Manifestacija - Nedeljnik Vreme\nRASKOŠNI RIMSKI BAROK: Iz Narodnog muzeja\n15. 5. 2019. / 22.06\nU toku je najveća muzejska manifestacija u Srbiji "Muzeji za 10". Tokom sedam dana, u 48 gradova u 76 muzeja i srodnih institucija na 120 lokacija ulaz na izložbe i prateće programe je besplatan. Sudeći po programu, ove godine tek nekoliko učesnika je priredilo nove izložbe. Uglavnom su u okviru aktuelnih postavki organizovani posebni programi. Treba istaći da je ostvareno i nekoliko gostovanja izložbi van matičnih institucija, što je svakako jedna od vrednosti ove manifestacije.\nZamišljena ambiciozno, sa ciljem da vrati publiku u muzeje, ova manifestacija je tokom proteklih pet godina menjala svoju koncepciju. Prvih godina trajala je 10 dana, a muzeji su bili otvoreni od 10 do 22 časa. Međutim, manji muzeji, pogotovo u unutrašnjosti, nisu uspevali da održe taj tempo, pa je poslednje dve godine skraćeno trajanje manifestacije na sedam dana, sa uobičajenim radnim vremenom (mada ima i odstupanja). Tokom godina, smanjivao se i broj premijernih izložbi, ali su zato muzeji postali pozornica koncerata, književnih večeri, pozorišnih predstava, što je rezultat nastojanja da muzeji prevaziđu klasičnu sliku o sebi. Tome je posvećena i ovogodišnja tema manifestacije "Muzeji kao središta kulture: budućnost tradicije", čiji je fokus na novoj ulozi muzeja kao aktivnih učesnika u njihovim zajednicama. Nekada statične institucije, muzeji redefinišu svoju ulogu kako bi postali interaktivniji, još više okrenuti ka publici i zajednici, fleksibilniji, prilagodljiviji i dinamičniji. Muzeji postaju stecišta kulture i funkcionišu kao platforme u kojima se spajaju kreativnost i znanje, a posetioci mogu da učestvuju u stvaranju, da razmenjuju ideje i međusobno komuniciraju.\ndesno dugme miša pa »view image« za uvećanu sliku\nOsnovni cilj "Muzeja za 10" je, ipak, stvaranje navike kod publike da posećuje muzeje. Prema rezultatima istraživanjima, oko 40 odsto posetilaca ove manifestacija inače ne posećuje muzeje što znači da je njeno postojanje uspešno, ali kao se ona završi, tek svaki treći poseti muzej jedan do tri puta godišnje, pa se posetioci "Muzeja u 10" ne mogu smatrati stalnom muzejskom publikom.\nOve, kao i prethodnih godina, posetiocima je dostupan raznovrstan program. Pomenimo izložbu slika Milana Konjovića "Dubrovnik, Mlini, Cavtat" u Narodnom muzeju u Zrenjaninu, u Vrbasu se bave doseljavanjem Rusina, Ukrajinaca, Mađara i Srba u taj grad izložbom njihovih tradicionalnih predmeta, muzike i običaja, u Muzeju pozorišne umetnosti je otvorena izložba "Bora Todorović u delima Aleksandra Popovića i Dušana Kovačevića" u okviru koje su prikazani snimaci predstava i filmovi poznatog glumca…\nJedina izložba strane umetnosti tokom manifestacije je "Berninijeva škola i rimski barok. Remek-dela iz palate Kiđi u Ariči" u Narodnom muzeju u Beogradu. Osim ove gostujuće izložbe, izdvajamo i izložbu Muzeja primenjene umetnosti priređenu povodom ove manifestacije, "Hiljadu i druga noć", kao podsećanje na prvi umetnički bal u Beogradu kroz radove Dušana Jankovića.\nBERNINI I RIMSKI BAROK\nOtkako je pre devet meseci otvorena obnovljena zgrada Narodnog muzeja, organizovane su dve gostujuće strane izložbe: Nacionalnog muzeja Kine iz Pekinga i pomenuta "Berninijeva škola i rimski barok" o počecima italijanskog baroka i o jednom od najznačajnijih predstavnika tog perioda, Đovanija Lorenca Berninija. Skulptor, arhitekta, slikar, dizajner, Bernini je izveo niz skulptorskih i arhitektonskih radova u unutrašnjosti Crkve Svetog Petra u Rimu, a među najpoznatijim arhitektonskim radovima su Crkva Svetog Andreja na Kvirinalu i Skala Ređa (kraljevske stepenice) u Vatikanu. Tokom dugog i plodnog života sarađivao je sa nekoliko papa, među kojima i sa Aleksandrom VII Kiđijem, kao i sa papinim nećakom Flaviom, mecenom umetnika. Plemićka porodica Kiđi je u Ariči, nadomak Rima, imala letnjikovac, koji je zahvaljujući Berniniju pretvoren u baroknu palatu. Danas je tu muzej. Na izložbi u Narodnom muzeju je 55 dela iz Palate Kiđi, među kojima su osim Berninijevih i dela italijanskih, francuskih i flamanskih umetnika koji su stvarali u Rimu tokom 17. veka: Đovanija Batiste Gaulija, Đuzepea Čezarija poznatog i kao Kavalijer d’Arpino, Matije Pretija, Andree Pocoa, Đačinta Điminjanija, Pjetra da Kortona…\nLidija Ham, viši kustos i PR Narodnog muzeja, objašnjava da je "na ovoj izložbi najveći broj eksponata ulja na platnu, što direktno vezanih za Berninija, što umetnika iz njegovog okruženja, ali i dela primenjene umetnosti, komad kožne zidne obloge koju je dizajnirao i osmislio Bernini, luster koji je kreirao, delovi kočija koje je konstruisao za kraljicu Kristinu od Švedske. Posetioci kroz te predmete mogu da steknu utisak o multimedijalnosti koju je odlikovao barok."\nNa izložbi su prikazana i dva portreta samog Berninija, rađena u bakrorezu, jedan koji prikazuje ovog umetnika na početku karijere, a drugi u već poznim godinama. Iako je umetnost baroka bila uglavnom apoteoza crkve, religioznih redova i velikih kardinalskih porodica, izloženo je i platno Matije Pretija koje prenosi jednu realnu sliku iz 17. veka – stradanje od kuge. Na njemu je prikazano odnošenje i bacanje mrtvih, ali i potresna scena deteta koje još uvek pokušava da sisa mleko umrle majke. Izdvojimo i sliku Sanguis Cristi Guljelma Kortezea, poznatog kao Borgonjone: raspeti Hrist iz čijeg tela teku potoci krvi. Nalazila se u Berninijevoj spavaćoj sobi.\nPored niza portreta crkvenih velikodostojnika i plemića, na izložbi se mogu videti i portreti rimskih plemkinja, deo kolekcije od 30 portreta koji je naručio Flavio Kiđi. Čest motiv izloženih slika su i scene iz grčkih mitova, a jednu od njih, Orfej i Euridika napuštaju podzemlje, naslikao je Đuzepe Čezari u čijoj čuvenoj radionici u Rimu je jedno vreme radio i Karavađo.\nIzložba u Narodnom muzeju organizovana je povodom 140 godina diplomatskih odnosa Srbije i Italije, u saradnji sa Italijanskim institutom za kulturu. Njen autor je profesor Frančesko Petruči, konzervator muzeja u Ariči. Desilo se da je radeći na ovoj izložbi, gospodin Petruči otkrio u stalnoj postavci Narodnog muzeja jedno delo za koje se do sada nije znao autor. Ispostavilo se da je to Beinaskijeva slika iz njegovog ranog perioda, pa u njenoj legendi više neće pisati "delo nepoznatog umetnika".\nRADOVI DUŠANA JANKOVIĆA: Plakat za bal i dizajn haljine za Kristu Đorđevićdesno dugme miša pa »view image« za uvećanu sliku\nPRVI UMETNIČKI BAL U BeOGRADU\nDo tada neviđen spektakl, prvi umetnički bal u Beogradu, održan je 1923. godine. U pripremi bala učestvovala je celokupna tadašnja umetnička elita – pisci, slikari, vajari, balerine, muzičari… Zbog velikog interesovanja, sale dva hotela "Kasine" i "Pariz" (više ne postoji) spojene su improvizovanim tunelom. Nažalost, osim svedočenja nekih od učesnika, starih fotografija i arhivskih dokumenata, jedino su sačuvana dela Dušana Jankovića rađena namenski za bal "Hiljadu i druga noć", njegov plakat za bal i nacrti kostima.\nBal je organizovan da bi se prikupio novac za izgradnju prve umetničke galerije u Beogradu "Cvijeta Zuzorić". Na tu ideju došao je pesnik Rade Drainac koji je prisustvovao sličnim balovima u Zagrebu, a prihvatio ju je Branislav Nušić, tada načelnik umetničkog odeljenja Ministarstva prosvete. Nušić je pronašao i sponzora, Đorđa Đuricu Đorđevića, čija će supruga Krista Đorđević biti dugogodišnja predsednica Društva prijatelja "Cvijeta Zuzorić". U dekorisanju prostora za ovaj bal učestvovali su Jovan Bjelić, Toma Rosandić, Sreten Stojanović, Petar Dobrović, Ignjat Job, Pjer Križanić i Beta Vukanović. Po libretu Marka Ristića izveden je balet Služiteljeva metla, a Todor Manojlović je napisao dijalog Arlekina i Šarla – Čarlija Čaplina (glumili Marko Kujačić, poznati slikar i Boško Tokin, pisac i filmski kritičar). Na balu je sviran džez, koji se samo godinu dana ranije pojavio u Beogradu.\nOvo je bio prvi u nizu balova, a Dušan Janković, u to vreme mlad umetnik na početku uspešne karijere u Parizu, pozvan je da učestvuje u organizaciji bala. Bojana Popović, autorka izložbe objašnjava da je delo Dušana Jankovića bilo poznato i Beogradu, bez obzira što je on živeo u Parizu. "Pozvan je da uradi dekoracije za mali bife i on ga je ukrasio, za to vreme popularnim stilom negrofilije, kubizma. Ali u njegovim radovima ima i elemenata narodnih ornamenata, detalja sa pirotskih ćilima. Trudio se da svoj stil obogati lokalnim i nacionalnim, da ornament narodnog veza modernizuje i da ga utka u svetske tokove. Tako je sebe učinio drugačijim, i zbog toga su ga i Francuzi poštovali." Dušan Janković je diplomirao slikarstvo u Nacionalnoj školi dekorativnih umetnosti u Parizu. Bavio se grafičkim dizajnom, opremom i ilustrovanjem knjiga, oblikovanjem i dekorisanjem predmeta od porcelana i keramike, opremanjem enterijera, tekstilom, modom, grafikom, arhitekturom. Bio je saradnik izdavačkih kuća Flamarion i Larus, kao i nacionalne manufakture porcelana u Sevru. Pre nekoliko godina njegov plakat za ovaj bal bio je izložen u Francuskoj među delima svetskog art-dekoa i izazvao je veliku pažnju. Ovdašnje posleratno siromaštvo, odijum prema građanskoj umetnosti i sklonost ka zaboravljanju doprineli su da Dušan Janković bude jedan od naših mnogobrojnih zaboravljenih umetnika. Zahvaljujući dr Vladimiru Roziću, velikom poznavaocu međuratne likovne umetnosti koji je priredio izložbu dela Dušana Jovanovića prvo 1966. godine, a potom i veliku retrospektivnu izložnu 1987. godine, raste interesovanje za njegov rad, a radovi postaju deo zbirki Narodnog, Muzeja savremene umetnosti i Muzeja primenjene umetnosti.


RADNI TEKST NACRTA NACIONALNE STRATEGIJE ZA OSTVARIVANJE PRAVA ŽRTAVA I SVEDOKA KRIVIČNIH DELA ZA PERIOD 2019-2025. GODINE I RADNI TEKST NACRTA AKCIONOG PLANA ZA PRVE TRI GODINE SPROVOĐENJA STRATEGIJE: Postavljena tri osnovna cilja - formiranje nacionalne mreže službi podrške, unapređenje zaštite žrtava i svedoka krivičnih dela, kao i aktivan rad na podizanju svesti o pravima žrtava i svedoka krivičnih dela. Kako bi se osigurala puna implementacija Strategije i Akcionog plana, Vlada RS će formirati Koordinaciono telo za podršku žrtvama i svedocima krivičnih dela koje će se sastajati kvartalno\nSistem zaštite prava žrtava važan je i potencijalno ključan za osobu koja se nađe u položaju žrtve, s obzirom da svaka žrtva krivičnog dela koja dobije podršku ima višestruko veće šanse da nastavi svoj život sa znatno manje dugotrajnih posledica, istakao je državni sekretar Ministarstva pravde Radomir Ilić.\n"Podaci pokazuju da u Evropi 75 miliona ljudi postane žrtva svake godine. Jedna od tri žene izjavljuje da je seksualno ili fizički zlostavljana. U 2016. godini, dogodilo se oko 5.200 ubistava i više od 1,3 miliona provala. Milioni ljudi su prevareni, opljačkani ili fizički napadnuti", rekao je Ilić na konferenciji povodom predstavljanja radnog teksta nacrta Akcionog plana za prve tri godine sprovođenja Nacionalne strategije za ostvarivanje prava žrtava i svedoka krivičnih dela.\nDržavni sekretar je naglasio da su to samo neki od podataka koji ilustruju koliko je sistem zaštite prava žrtava važan, te da zaštita žrtava krivičnih dela nije samo definisana Akcionim planom za Poglavlje 23, već da je to pre svega obaveza države.\n"Obaveza je države da obezbedi sveobuhvatan sistem podrške svakoj žrtvi, koji odgovara njenim potrebama i koji joj pomaže da prevaziđe ili umanji traumu viktimizacije", ukazao je Ilić i dodao da benefite takvog pristupa mogu da osete ne samo neposredni korisnici ovog sistema, već i društvo u celini.\nKako je naglasio, zato je Ministarstvo pravde izradu Strategije za ostvarivanje prava žrtava i svedoka krivičnih dela za period 2019 – 2025. godine postavilo kao jedan od svojih prioriteta, kao i da veliku podršku tom procesu pruža Misija OEBS-a i Delegacija EU u Srbiji kroz projekat "Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji".\nIlić je ukazao da su u pratećem Akcionom planu Strategije postavljena tri osnovna cilja - formiranje nacionalne mreže službi podrške, unapređenje zaštite žrtava i svedoka krivičnih dela, kao i aktivan rad na podizanju svesti o pravima žrtava i svedoka krivičnih dela.\n"Sve aktivnosti u Akcionom planu su usmerene ka ovim ciljevima i organizovane su na jedan postepen i realističan način koji garantuje dobru pripremu za početak rada službi i stvara mogućnost da one budu potpuno funkcionalne od prvog dana njihovog rada", istakao je Ilić i dodao da, kako bi se osigurala puna implementacija Strategije i Akcionog plana, Vlada Republike Srbije će formirati Koordinaciono telo za podršku žrtvama i svedocima krivičnih dela koje će se sastajati kvartalno.\nOn je naveo da će to Koordinaciono telo će pratiti i analizirati mere usmerene na unapređenje položaja žrtava krivičnih dela, usvajati izveštaje o primeni Strategije uz izdavanje preporuka za unapređenje.\nŠef Misije OEBS-a u Srbiji Andrea Oricio rekao je da su promovisanje lokalnog rukovođenja nad reformskim procesima i njihova održivost, ključni principi na kojim Misija OEBS-a u Srbiji zasniva svoj rad.\n"Misija OEBS-a sa zadovoljstvom sprovodi svoju savetodavnu ulogu kako bi pomogla zemlji domaćinu u jačanju delotvornih mehanizama za zaštitu žrtava kriminala. Kako bi se smanjio rizik ponovljene i sekundarne viktimizacije, kao i strah žrtava od odmazde i zastrašivanja, nacrt akcionog plana ukazuje na konkretne aktivnosti koje relevantni akteri treba da preduzmu", istakao je Oricio.\nNa konferenciji govorili su i predstavnik Delegacije EU u Srbiji Leoneta Pajer i zamenik Republičkog javnog tužioca Zorica Stojšić.\nIzrada Strategije za ostvarivanje prava žrtava i svedoka krivičnih dela, zajedno sa pratećim Akcionim planom, deo je šireg projekta Ministarstva pravde "Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji", koji sprovodi sa Misijom OEBS-a u Srbiji, a finansiran je od strane Evropske unije.\nIzvor: Vebsajt Ministarstva pravde, 27.06.2019.


10. Prosefest- program za 12. april - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\n12.04.2016 - 12.04.2016 access_time 18.00\n10. Prosefest- program za 12. april\n18:00 časova – SVEČANO OTVARANJE FESTIVALA i dodela Međunarodne književne nagrade „MILOVAN VIDAKOVIĆ“\nPozdravna reč: Bojan Panaotović, v. d. direktora KCNS\nFestival otvara: Sava Damjanov, književnik\nMuzička pratnja: Hor KUD-a „Svetozar Marković“ (dirigent Vuk Milanović); Ognjen Milivojša, solista, Kaja Mandić Plavšić, klavirska pratnja\n19:30 časova – Susret sa dobitnikom Međunarodne književne nagrade „Milovan Vidaković“\nO autoru govori Bojana Kovačević Petrović\nRazgovor vode učenici Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“


Pomoć: Nepoznata pesma/izvođač Tom Novy "Your body"-rešeno m4rk0 15 Dec 2006 00:20\nPitanja i predlozi vezani za MyCity MyCity Curriculum Vitae Peca 15 Dec 2006 01:37\nZaštitni programi Proverite vas AntiVirusni Program ROBIJA035 15 Dec 2006 01:38\nVojno-tehnička dostignuća Ruske domisljatosti- EKROPLAN kripo 15 Dec 2006 02:57\nLyrics Nestajem Peca 15 Dec 2006 04:05\nAplikacije Primavera Project Management milan27 15 Dec 2006 08:00\nLaptop i tablet računari MSI predstavio S300 sa kristalima NuLLCoDe 15 Dec 2006 08:55\nVojno-tehnička dostignuća Izbor novog visenamenskog aviona za Srpsko Vazduhoplovstvo\nStrane: 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151 lalenbg 15 Dec 2006 10:22\nLyrics Janis Joplin zoranez 15 Dec 2006 10:50\nBerza poslova Posao CCNA GeneralBakljava 15 Dec 2006 12:41\nOstatak ostalog pada sneg! na forumu! Freia 15 Dec 2006 12:47\nZaštita od zlonamernih programa Poziv svima koji koriste Kaspersky Internet Security bobby 15 Dec 2006 12:53\nBlogovi Nikad necete pogoditi sta sam uradio!\nStrane: 2, 3 Leggy 15 Dec 2006 13:04\nOstatak ostalog Pomoc! Posta, carina i slicno...\nStrane: 2, 3 Tamtitam 15 Dec 2006 14:30\nMuzika Dan sesti - zvuci li poznato? S bisernom mindjusom 15 Dec 2006 15:57\nWindows Language Bar TMilica 15 Dec 2006 16:00\nOstatak ostalog POMOĆ!!! Imam risiver STRONG 6010... ttomba 15 Dec 2006 16:36\nMobilni telefoni Potrebna mi je baterija za Sony Ericsson Z1010 medjutim 15 Dec 2006 17:38\nDownload MetaProducts Download Express den78 15 Dec 2006 18:21\nAudio/Video montaža treba mi pomoc oko foto aparata MAKEDONAC 15 Dec 2006 18:26\nMali Oglasi Prodajem 17'' CRT monitor [NS] Pegazeka 15 Dec 2006 18:29\nLyrics Kad srce kaze da... motorcycles 15 Dec 2006 18:56\nAudio/Video montaža Prebacivanje iz Divx u dvd format nestala1 15 Dec 2006 20:04\nMali Oglasi vibro ploča slavče 15 Dec 2006 20:09\nGrafičke kartice i monitori Mutna slova na ekranu\nStrane: 2 ivanica25 15 Dec 2006 20:25\nWindows conflicting devices\nStrane: 2 milosh86 15 Dec 2006 20:48\nWindows problem sa prozorima windowsa\nStrane: 2 kraza 15 Dec 2006 20:49\nFilmovi James Woods altx 15 Dec 2006 21:50\nArhiva Ambulante Pojavilo mi se na ekranu Error Safe!\nStrane: 2, 3, 4 Hit-Man 15 Dec 2006 22:07\nWindows RAM fajlovi RIA 15 Dec 2006 22:32\nKulinarstvo Knedle za supu Gandalf 15 Dec 2006 22:42\nWeb aplikacije Cudan problem sa Joomlom Kerber 15 Dec 2006 22:52\nBlogovi Netju ono sho mi treba, hotju ono shto zhelim! Neshto slatko zahirina sirianna 15 Dec 2006 23:00\nBlogovi funny bunny\nStrane: 2 DR.R 15 Dec 2006 23:19\nSrednje škole Skolski parlament\nStrane: 2, 3 Vanja17 15 Dec 2006 23:24\nDownload Potreban program za All in One lemiar 15 Dec 2006 23:52\nRegistrovanih korisnika: A.R.Chafee.Jr., AC-DC, alexmiki, arsa, branko7, cenejac111, Cobi026, dejina811, dragon986, hyla, janezek67, JOntra, kovinacc, Lieutenant, mercedesamg, Mercury, mnn2, raso76, srecko81, stegonosa, TITAN DUDIN JARAN, trajkoni018, Vlad000, vlvl


Bihać: Iz prostorija nekadašnje zgrade Energoinvesta izmjestili određen broj migranata - MojCazin\nGrad Bihać putem Službe za civilnu zaštitu, stručne i zajedničke poslove i Službi za zaštitu i spašavanje, te u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova USK-a, Službe za poslove sa strancima jutros su iz prostorija nekadašnje zgrade Energoinvesta izmjestili određen broj migranata. Nakon izmještanja migrantske populacije pristupilo se čišćenju i asanaciji kompletnog terena od strane Službi za zaštitu i spašavanje osnovanoj pri Civilnoj zaštiti grada Bihaća.\nCilj i ove akcije je preventivno djelovanje radi spriječavanja širenja potencijalne zaraze na stanovništvo grada, ali i na same migrante. Također, nakon ove akcije policija i Služba za poslove sa strancima su izmjestili migrante i sa područja Kombiteksa i ZZ Alija Alijagić.\nSlužba za civilnu zaštitu i zajedničke poslove grada Bihaća najavljuje i daljne aktivnosti u vezi sa dezinfekcijom, dezinsekcijom i deratizacijom u ostalim dijelovima grada o čemu će javnost biti blagovremeno obaviještena.\nInvaliditet nije prepreka: Haris nije čak ni gledao košarku u kolicima, a od jučer je član KIK “Una-Sana” Bihać\nBihać: Počelo potpisivanje ugovora o dodjeli grant sredstava malim preduzećima\nGrad Bihać pomaže projekte koji će omogućiti povratak stanovništva u svoj zavičaj


Alarmi u celoj zemlji, meteorolozi najavili NOVE OLUJE, na moru BURE, katastrofa od vremena cele sledeće nedelje! - alo.rs\nDETALJNA PROGNOZA VREMENA ZA GRČKU! Alarmi u celoj zemlji, meteorolozi najavili NOVE OLUJE, na moru BURE, katastrofa od vremena cele sledeće nedelje!\nAUTOR: Alo!; D.K. DATUM I VREME: 11.07.2019. 20:19\nFOTOGRAFIJE IZ DRONA! Prvi snimci turističkog raja posle razorne oluje, grčka obala u razvalinama, KAMEN NA KAMENU nije ostao! (FOTO)\nHITNO PREBAČENA U SOLUN! Poznato stanje srpske devojčice koja je povređena u Grčkoj!\nNEVREME TRESE GRČKU, POVREĐENI NA SVE STRANE! Naša voditeljka sa decom i mužem preživela STRAVIČNO NEVREME, pa objavila jezivu sliku! (FOTO)\nNema straha od novog nevremena\nOLUJA ZDROBILA SVE PRED SOBOM Nakon stravičnog nevremena ovo je najtužnija fotografija koju ćete danas videti! Saosećamo se sa Grcima! (FOTO)\nTRUDNA DRAGANA SPASILA DEČAKA NA HALKIDIKIJU! Videla ga na hotelskom bazenu, a minut kasnije ga nije bilo! Tada se odlučila na HEROJSKI POTEZ!\nNa primer, za Kasandru se u narednih sedam dana predviđa da će najviša temperatura iznositi 27 stepeni, i to tek u ponedeljak 15. jula. Kiša je u određenim delovima dana moguća 6 od ukupno 7 narednih dana.\nPRAVILO 30 SEKUNDI Ukoliko ste planirali da ovih dana putujete za Grčku, morate ovo znati! Sledeći saveti vam mogu SPASITI život!\nPOTRESNI TRENUTAK KADA SU POGINULI OTAC I SIN (2) U GRČKOJ Stablo se obrušilo na njih, a onda je jedan čovek zaplakao i viknuo OVDE SU!\nSlična situacija je i na Sitoniji. Najviša temperatura u narednih 7 dana iznosiće i 25 stepeni i to u petak i u nedelju. Kiša je moguća svakog dana počev od sutra, a u ponedeljak se očekuje privremeno razvedravanje. Već u utorak moguće su nove padavine.\nNa Neos Marmarosu se očekuje nešto povoljnije vreme. Najviša dnevna temperatura tokom naredne sedmice iznosiće 25 stepeni, dok su padavine moguće sutra i u narednu nedelju, tačnije u utorak. Tada se očekuje i olujno nevreme praćeno pljuskovima i grmljavinom.\nNa Haniotiju se predviđa da će najviša dnevna temperatura u narednih sedam dana iznositi 27 stepeni. Padavine se očekuju u petak, subotu, utorak i sredu. Utorak bi mogao biti problematičan, budući da je najavljena oluja sa pljuskovima i grmljavinom.\nPreti im SMRT daleko gora od mnogih vrsta RAKA\nSrpske košarkašice nagrađene za bronzu na EP! Ovo je suma koju će dobiti posle nove medalje!\nStanija i Marko se javili UŽIVO posle S*KSA! Golišavi i crveni otkrili ŠOK detalje!\nNovi blam Zaeva, isplivali detalji razgovora sa komičarima, otkrio VELIKU BALKANSKU TAJNU, pa se izvinjavao Tačiju!


28 novembar, 2019\nDžon Bon Džovi i njegov bend primljeni su u Kuću slavnih rokenrola 2018.\nDva i po miliona ljudi u Evropi i Južnoj Americi ove godine je gledalo koncerte američkog rokera Džona Bon Džovija. Pored toga, dok se sprema za izlazak novog, 15-og studijskog albuma, Bon Džovi otvara svoj treći restoran, u kome ljudi koji to ne mogu da priušte, dobijaju besplatan obrok, a novom pesmom “Unbroken” skuplja sredstva za pomoć veteranima koji boluju od postraumatskog stresa. O svemu tome, Bon Džovi je govorio u ekskluzivnom razgovoru za Glas Amerike\nDžon Bon Džovi je skoro četiri decenije prisutan na američkoj i svetskoj rok sceni, ali takođe ima dug staž kao humanitarac. Otvorio je dva restorana zvana Soul Kitchen na čijem jelovniku nema cena – gosti koji mogu - plaćaju 20 dolara da pokriju svoj i nečiji tuđi račun, a oni koji ne mogu da plate – doniraju svoju uslugu, na primer operu sudove, u zamenu za obrok. Roker iz Nju Džersija sada otvara i treći, za prezadužene studente.\n"To je treći restoran te vrste, ovaj je na kampusu Ratgers univerziteta u Nju Džersiju. Već skoro deset godina, moji restorani Soul Kitchens u Nju Džersiju služe hranu i mušterijama koje mogu da plate, i onima kojima je potrebna pomoć. To podstiče ljude da dođu, učestvuju u modelu koji smo uspostavili i uspelo je da pomogne da se otkloni stigma koja prati ljude čiji je sledeći obrok neizvestan”, priča Bon Džovi.\nHumanitarni rad američkog rokera posebno je usmeren na veterane. Bon Džovi sam nije služio u vojsci ali su mu i otac i majka marinci koji su se upoznali dok su služili u tom korpusu. U partnerstvu sa američkom vladom i organizacijom Help USA, njegova fondacija uložila je pola miliona dolara u izgradnju 77 stanova za veterane u američkoj prestonici, na mestu nekadašnje vojne bolnice Volter Rid.\n"To je fantastično jer muškarci i žene koji su služili našoj zemlji žele da se vrate u društvo i potrebna im je mala pomoć. Ako im pružimo usluge i krov nad glavom, popunjavamo prazninu koju Sekretarijat za veterane ne može da popuni. Potrebno je partnerstvo privatnog sektora i vladinih organizacija da pomognu ljudima u nevolji.”\nBon Džovi je angažovan da napiše pesmu za Netfliksov novi dokumentarni film “To Be of Service”, posvećen veteranima sa PTSD-jem i posebno treniranim psima koji im pomažu da se oporave. Tako je nastala pesma Unbroken, prva sa novog albuma “Bon Jovi 2020” koji izlazi na proleće, u američkoj izbornoj godini.\n"Kada su mi tražili da napišem tu pesmu, hteo sam da napišem nešto i za one koji pružaju usluge veteranima i nešto čime će sami veterani moći da se ponose, ali sam želeo i da budem pošten. Pošto nisam lično služio u vojsci, ova tema je bila težak zadatak. Uz pomoć reditelja ovog filma, uspeo sam da napišem nešto na šta će veterani, nadam se, biti ponosni a javnost moći da se edukuje o problemu. Na novom albumu, govorim o kontroli oružja, politici, o društvenim neslaganjima i tome što se dešava trenutno u Americi gde su ljudi i porodice podeljene bukvalno po sredini, zbog političke klime. Naravno, tu su i rokenrol pesme jer život je veći od onoga što se trenutno dešava u društvu. Ljubav, gubitak, život - sve su to teme ovog albuma."\nBon Džovi na koncertu "Zootopia" na stadionu Jenkiza 2002.\nBend Džona Bon Džovija snima albume i nastupa od 1983, a u međuvremenu je odrasla cela nova generacija fanova.\n"Imali smo mnogo sreće. Svakako nismo na turneji tipa “Gde su sada?” Godinama smo jedan od bendova sa najvećim turnejama na svetu, generacije fanova nas prate, sada već 36 godina, sada nam izlazi novi album i uveren sam da će biti uspešan kao i prethodni.”\nGlas Amerike: Svirali ste u skoro svakoj zemlji na planeti, da li imate neka omiljena mesta?\nBon Džovi: “To je zanimljivo pitanje, jer koliko god da smo videli zemalja i lepih mesta na svetu, velike su šanse da ja lično nisam video mnogo toga. Ja vidim hotel, stadion i aerodrom. Jer, dok stotine ljudi radi za nas, a članovi benda imaju vremena da malo razgledaju, ja obično moram da vodim računa o glasu. Uvek sam fokusiran na rad, tako da mi je često teško da vidim svet. Ali bio sam svuda gde ima struje. Stara izreka o Bon Džoviju glasi – ići ćemo svuda gde ima struje, a ako je nema – ne brinite, mi ćemo je doneti. Bili smo na mnogim mestima ovih godina…”\nGlas Amerike: “Da li ste razmišljali o tome da napišete knjigu o svojim iskustvima sa turneja? Sigurno imate puno interesantnih priča."\nBon Džovi: “Mogli bismo da ispričamo mnogo priča ali ima i mnogo onih koje radije ne bismo. Ipak smo mi rok bend.”


Palić – Villa Pipacs\nSvaka od ovih građevina je drugačija, shodno nameni ali u izboru materijala, konstrukciji i palićkoj crvenoj boji – one su ipak jedinstvene. Komor i Jakab su ideju povezivanja arhitekture i ambijenta Velikog parka doveli do savršenstva. Tako, odbacujući klasično nizanje građevina niz ulicu ili šetaliste pored kojih često prolazimo ali ne ulazimo ili ne primećujemo – ovde prolazimo kroz Vodotoranj i Veliku terasu. Primenom takvih prolaza, tremova i terasa izgubila se stroga podela na spoljni i unutrašnji prostor. Prožimanje prirode, arhitekture i enterijera verovatno je najveća vrednost ovih secesijskih građevina. Svi ovi objekti postal su simboli Palića. Neobična arhitektura ovih građevina namenjih odmoru i uživanju i posle više od sto godina privlače posetioce da svrate i da ih pogledaju.\nDve velike plave vaze od Žolnai keramike sa likom Vodenog boga koje stoje ispred dva hotela u Velikom parku, stigle su 1910. godine kao poklon vlasnika pečujske fabrike keramike Žolnai Paliću i Subotici.Svaka od ovih građevina je drugačija, shodno nameni ali u izboru materijala, konstrukciji i palićkoj crvenoj boji – one su ipak jedinstvene. Komor i Jakab su ideju povezivanja arhitekture i ambijenta Velikog parka doveli do savršenstva. Tako, odbacujući klasično nizanje građevina niz ulicu ili šetaliste pored kojih često prolazimo ali ne ulazimo ili ne primećujemo – ovde prolazimo kroz Vodotoranj i Veliku terasu. Primenom takvih prolaza, tremova i terasa izgubila se stroga podela na spoljni i unutrašnji prostor. Prožimanje prirode, arhitekture i enterijera verovatno je najveća vrednost ovih secesijskih građevina. Svi ovi objekti postal su simboli Palića. Neobična arhitektura ovih građevina namenjih odmoru i uživanju i posle više od sto godina privlače posetioce da svrate i da ih pogledaju.\nAnsambl palićkih građevina koji pripadaju mađarskoj varijanti secesije inspirisane narodnom umetnošću Erdelja, svečano je otvoren 1912. godine. To su Vodotoranj, Velika terasa, Ženski Štrand, Muzički paviljon i Spomen česma. Arhitekti ovih građevina su Marcel Komor i Deže Jakab koji su takođe projektovali Gradsku kuću i sinagogu u Subotici.


Brojni vjernici danas pohodili Ajvatovicu – RTV Bugojno\n– Ovo je naše dovište i mjesto na kojem njegujemo našu tradiciju i zajednički u velikom broju upućujemo iskrene dove Allahu dž.š., a ajvatovička staza višestoljetna tradicija muslimana, staza odanosti našoj vjeri, narodu i domovini. To je staza nesibičnosti i davanja, te pomoći svima koji ovaj prostor dijele s nama – kazao je, između ostalog, muftija Adilović.\n-Naš put je Bosna i Hercegovina, povratak i očuvanje bh muslimanske tradicije. Ajvatovica je prilika da se bar jednom godišnje vratimo svojim korjenima, svojoj ulemi i tradiciji. Ovo je primjer kako i na koji način se može sačuvati jedinstvo Bošnjaka i tradicija evropskih muslimana ovog područja – naglasio je.


Kamingespräch: „Pristupanje Republike Hrvatske Evropskoj uniji – Otvorena pitanja između BiH i Hrvatske i implikacije po BiH“ - Foreign Policy Initiative BH\nKamingespräch: „Pristupanje Republike Hrvatske Evropskoj uniji – Otvorena pitanja između BiH i Hrvatske i implikacije po BiH“\nDate: 4 Aprila, 2012\nDa bi stimulirali više interaktivnu diskusiju o različitim aspektima vanjske politike BiH, Vanjskopolitička inicijativa BH i Friedrich Ebert Fondacija nastavljaju sa serijom kasnih popodnevnih razgovora gdje okupljaju male grupe domaćih i stranih diplomata, novinara, znanstvenika te predstavnika civilnog društva.\nDana 4 aprila 2012. godine, Vanjskopolitička inicijativa BH je održala svoju petu sesiju na temu„Pristupanje Republike Hrvatske Evropskoj uniji – Otvorena pitanja između BiH i Hrvatske i implikacije po BiH“ na kojem su prisustvovali predstavnici Direkcije za evropske integracije, Ministarstvo vanjskih poslova, Vanjskotrgovinske komore BiH i predstavnici medija i nevladinog sektora.\nČlanstvo Hrvatske u EU otvorit će nove mogućnosti u procesu euroatlantskih integracija na Zapadnom Balkanu, ali i otkriti negativne implikacije neriješenih pitanja između Hrvatske i zemalja u regionu. Bez njihovog rješavanja ekonomska i politička situacija u BiH može biti još teža nego danas, navodi se u analizi. Negativne posljedice odnose se prije svega na neusklađene standarde u ekonomiji i mada će ih primarno osjetiti BiH i Srbija, njih neće biti pošteđena ni sama Hrvatska.\nПромоција публикације „Водич кроз Лисабонски споразум“


Krugolina Borup / 27.11.2012. u 20:58\nNakon finske bajke vreme je za srpsku basnu. Elementi su preuzeti iz Strategije o obrazovanju u RS do 2020. godine, iz onog dela koji opisuje trenutno stanje stvari, kada je o kvalitetu osnovnoškolskog obrazovanja reč.\n- Планови и програми су обимни и нефлексибилни, једнако се спроводе у школама с великим бројем ученика у разреду и у комбинованим одељењима.\n- Концепт изборне наставе није разрађен нити добро постављен, по актуелним наставним програмима не постоји никаква могућност избора ни за ученике ни за саму школу.\nKrugolina Borup / 24.11.2012. u 22:31\nIma jedna zemlja u kojoj učenici polaze u školu kasnije (napomena: sa 7 godina), imaju manji broj časova, uživaju u tromesečnom letnjem raspustu, provode manje vremena u školi dnevno, skoro uopšte nemaju domaće, a tek retko imaju kontrole zadatke.\nIma jedna zemlja u kojoj su nastavnici cenjeni profesionalci, brzo dobijaju stalan posao, retko se evaluiraju, primaju prosečnu platu, imaju jak sindikat.\nIma jedna zemlja u kojoj su škole skromno finansirane, razvijaju sopstveni nastavni plan i program, istražuju i usvajaju nove tehnologije, nemaju razliku u postignućima učenika i nijedno dete ne ostavljaju na cedilu.\nTa zemlja nalazi se u vrhu top liste svih zemalja sveta po skoro svim merilima.\nDobrodošli u Finsku.\nVježbica za Napoleona XIV\nKrugolina Borup / 11.10.2012. u 17:38\n(Илити: Не волим да причам о себи, али узмите мој случај)\nКада сам започињао своју просветарску каријеру, непрекидно сам понављао у себи: „Ти сада радиш са живим људским бићима. И то малим људским бићима. Деца нису истоветни шрафови на некој покретној фабричкој траци, а ти ниси Чарли Чаплин у Модерним временима који те шрафове треба да заврће на исти начин по читав боговетни дан толико да ти руке понављају исти покрет чак и када престанеш да радиш на траци. Деца нису шрафови, људи нису шрафови,...“ И тако стално, ево већ двадесет година понављам то себи.\nKrugolina Borup / 06.10.2012. u 17:52\nKako bih ja samo svašta nešto htela sad da napišem OVIM POVODOM, ali pravo da vam kažem, ne smem.\nA koliko se sigurno vi osećate?\nDatum rоđenja: 27.02.1968\tPol: Ženski\tČlan od: 24.02.2007\tVIP izbora: 427\t RSS Feed Saznajte više o autoru


Za decu obolelu od raka: Da moja kosa bude tvoja kosa\nBeba i porodica Autor:Nevena Dimitrijević13. feb. 202115:22\nFoto: BL / BSIP / BSIP / Profimedia\nUdruženje roditelja dece obolele od raka je u septembru 2020. započelo akciju šišanja i doniranja kose za obolele mališane kako bi se napravile perike od prirodne kose. Akcija nosi naziv “Da moja kosa bude tvoja kosa” Za sada je napravljeno 10 perika, a akcija nema rok trajanja, jer je potreba za perikama od prirodne kose konstantna.\nU dugogodišnjem radu sa decom lečenom pri IORS, iz Udruženja roditelja dece obolele od raka kažu da su shvatili da je gubitak kose veliki šok za svu decu koja u procesu lečenja kancera ostanu bez kose, a posebno za devojčice. One se osećaju izgubljeno, teško se navikavaju na novi izgled, gube samopouzdanje i sramota ih je pred drugim ljudima što nemaju kosu.\n„Želeli smo da podignemo svest o ovom problemu u javnosti i motivišemo sve ljude da se priključe humanitarnoj akciji. Ukupno su do sada 494 pojedinca donirala kosu. Donirale su devojčice, dame i muškarci iz cele naše zemlje, ali i iz inostranstva.“\nNajlepša vest iz Amerike: Naša hrabrica Minja je uspela\n12. feb. 2021 24\nZahvaljujući njima i vlasuljaru Marku Majstoroviću udruženje je uspelo da do Međunarodnog dana dece obolele od raka, koji se obeležava 15. februara, završi izradu prvih 10 perika. Od danas su svih 10 perika dostupne devojčicama na korišćenje. Želja je da im se na taj načim pomogne da se osećaju lepo kad se pogledaju u ogledalo, da imaju samopouzdanja i vere u sebe i da im se bar malo olakša težak teret koji dolazi sa lečenjem.\nZa početak akcija Julija Vidanović, trinaestogodišnjakinja iz Babušnice, je izjavila:\n„Kad sam imala šest godina, čula sam za neku od akcija doniranja kose za onkološke pacijente i poželela da i sama pomognem nekom, što sam i učinila, tada sam postala najmlađi donator kose. Moja pomoć je bila u vidu kose duge 15 cm. Život je tako hteo da i sama obolim od sarkoma sa svojih 12 godina i da budem na drugoj strani priče. Tokom lečenja ostala sam bez kose i, zahvaljujući vedrom duhu i dobroj atmosferi koja vlada u mojoj porodici, nije mi toliko teško palo, ali znam da nismo svi isti i da je mnogima to najveći šok. Nekima gubitak kose pada teže i od lečenja. Zato učestvujem i u ovoj akciji udruženja ‘Uvek sa decom’ da inspirišem ljude da se priključe akciji, jer znam kako je kad se devojčica pogleda u ogledalo i vidi sebe bez kose. Poručila bih vršnjacima koji se nalaze u istoj situaciji da ne odustaju od sebe, da ostanu hrabri, a ostalima koji se dvoume da li da doniraju kosu ili ne, poručujem da nema lepšeg osećaja nego pomoći drugima, onima kojima je to potrebno. Verujte mi, bila sam i u jednoj i u drugoj ulozi“, bila je iskrena Julija Vidanović (13).\nDeca širom sveta nisu pošteđena zloćudnih bolesti, iako ukupan broj obolevanja dece od ovih bolesti čini samo delić od ukupnog broja kod odraslih, u razvijenim zemljama one su na drugom mestu kao uzrok smtnosti dece od 0-15 godina, tj. odmah iza nesrećnih slučajeva. Na IORS godišnje se leči 100 dece, sva deca se leče od sarkoma koji su najteži oblici raka, a kao posledica lečenja najčešće ostaju trajni invaliditeti.\ndeca obolela od rakalečenje dece


Šri Lanka trazi podrsku od Svetske banke do 700 mln dolara\nTanjug 4. maja 2022. 08:41\nKOLOMBO – Šri Lanka planira rebalans sadašnjeg „nerealnog“ budžeta i pregovara sa Svetskom bankom o povećanju njihove podrške za 300 do 700 miliona dolara, izjavio je danas ministar finansija te zemlje Ali Sabri.\n„Postojeći budžet je nerealan, s obzirom na naše probleme. Donećemo novi budžet koji će biti usmeren na rešavanje suštinska pitanja niskih javnih prihoda“, rekao je Sabri na sednici parlamenta, izveštava Rojters.\nOva ostrvska država, teško pogođena kovidom-19, ostala je bez velikog dela prihoda nakon što je vlada predsednika Gotabaje Radžapakse oštro srezala poreze. Zemlja je suočena s dramatičnim nedostatkom deviza, zbog čega je zatražila urgentnu pomoć i od Međunarodnog monetarnog fonda.\nVisoka inflacija i nestašica hrane, goriva i lekova iz uvoza uzrokovali su višenedeljne proteste u Šri Lanki koji su povremeno eskalirali u nasilje.\nMinistar Sabri je rekao da želi da poveća poreske prihode kao udeo u bruto domaćem proizvodu na 14 odsto u naredne dve godine, sa sadašnjih 8,7 posto.\nŠri Lanka će u naredne dve nedelje imenovati finansijske i pravne savetnike za predloženo restrukturiranje svog državnog duga, naveo je on, dodajući da vlada želi da sarađuje sa MMF-om na strukturnim reformama.\n„Ovo je jedini način da se ekonomija postavi na održive osnove“, zaključio je Sabri.


POLITIKA PRIVATNOSTI - Zdrava Svest\nPrivatnost naših korisnika nam je IZUZETNO bitna!\nZdravaSvest može koristiti kolačiće kako bi poboljšao iskustva korisnika dok koriste ZdravaSvest. Kolačići su mali delovi podataka koje vaš pretraživač uskladišti lokalno koji pamti informacije i pomaže da se identifikujete na veb sajtovima prilikom kasnijih poseta. Kolačići su jedinstveno dodeljeni nekom kompjuteru i može ih čitati samo veb server u domenu koji je izdao kolačić. U principu, kolačići pomažu korisnicima obavljajući odredjene funkcije kako što je pamćenje lozinke i lične preferencije u pogledu sajtova.\nNaš portal može sadržati linkove ka drugim sajtovima. ZdravaSvest nije odgovoran za politiku privatnosti ili sadržaje tih drugih sajtova.\nZdravaSvest se obavezuje da će štititi potrebe privatnosti dece i podstiče roditelje i staratelje da igraju aktivnu ulogu u aktivnostima i interesovanjima njihove dece na mreži. ZdravaSvest ne prikuplja namerno informacije od dece ispod 13 godina starosti i ZdravaSvest ne usmerava svoj veb sajt niti svoje servise na decu uzrasta ispod 13 godina.


NULA neodgovorne konzumacije » NULA neodgovorne konzumacije alkohola « Carlsberg Srbija\nNaša piva su u srcu socijalnih okupljanja, kao što su i bila vekovima. To je ono što mi želimo. Ali takođe želimo da se u njima uživa odgovorno, što je razlog naše ambicije društva sa NULA neodgovorne konzumacije alkohola.\nDo 2030, želimo da vidimo poboljšanje u suzbijanju neodgovorne konzumacije na svim našim tržištima. Ponudićemo 100% distribucije piva bez alkohola do 2022 da proširimo izbor potrošača. Takođe ćemo obezbediti poruke o odgovornoj konzumaciji, kao i podatke o nutrientima i sastojcima na našoj ambalaži i sajtu, dok formiramo partnerstva da ohrabrimo NULA neodgovorne konzumacije.\nZa više detalja pogledajte izveštaj.\nPočetkom 2003. godine, osnovano je Svetsko udruženje pivara sa ciljem osnaživanja društvene odgovornosti pivarske industrije. Od tada, pivari iz celog sveta dele znanja i iskustva međusobno, ali i sa svojim partnerima i potrošačima, sprovodeći veliki broj inicijativa kako bi, pre svega, edukovali svoje konzumente šta predstavlja odgovorna konzumacija piva. Kao rezultat brojnih aktivnosti pivara širom sveta, 2015. godine je 16. septembar ustanovljen kao Svetski dan odgovorne konzumacije piva. Na taj dan, pivari u zemljama širom sveta organizuju brojne kampanje kako bi se u društvu što više govorilo i znalo o prevenciji neodgovorne konzumacije alkohola i posledicama zloupotrebe istog.\nNULA neodgovorne konzumacije piva deo je programa Carlsberg Grupacije „Zajedno ka NULI”, koji je predstavljen u junu 2017. godine.\n100% našeg tržišta napreduje u suzbijanju neodgovorne konzumacije godinu za godinom\n100% dostupnost piva bez alkohola\n100% ambalaže sa porukom o odgovornoj konzumaciji i brend aktivacije na istu temu\n100% našeg tržišta u partnerstvima da podrži suzbijanje neodgovorne konzumacije alkohola\n2018. godine, naš fokus je bio podizanje svesti zaposlenih o posledicama zloupotrebe alkohola, jer smatramo da treba da budemo „prvi u lancu informisanja javnosti” kada je u pitanju suzbijanje neodgovorne konzumacije alkohola i zabrane vožnje pod uticajem istog.\nPored toga, zaposleni u našoj pivari u Čelarevu dobili su promotivni materijal i brošuru sa korisnim informacijama o ovoj temi, dok je naš prodajni tim tokom jedne nedelje nosio uniforme sa porukom koja komunicira kampanju suzbijanja neodgovorne konzumacije alkohola. Na taj način želeli smo da skrenemo pažnju društvu oko sebe da smo svesni posledica zloupotrebe alkohola, ali da upravo zato i promovišemo njegovu odgovornu konzumaciju.\nU 2019. godini Dan odgovorne konzumacije alkohola obeležili smo sloganom "Znam šta sam radio prošle noći" kojim smo podsetili zaposlene na važnost umerene konzumacije kako bismo, između ostalih prednosti, zadržali lepa sećanja na provod. Kako su rupe u sećanju vrlo opasna i ne tako retka posledica neumerenog ispijanja alkohola,\nKao dodatnu aktivnost, organizovali smo posebno selfie-fotografisanje tokom kojeg su se timske fotografije štampale na licu mesta u posebnom ramu sa sloganom.\nKao kruna kampanje, snimiljen je video u kojem naši zaposleni pričaju o svojim iskustvima (ili iskustvima nekog koga poznaju) neumerene konzumacije alkohola iz kojih izvode zaključke i savetuju one "sa druge strane ekrana" da uvek odgovorno konzumiraju alkohol.\n2020. godine, u skladu sa prilikama u zemlji uzrokovanih pandemijom virusa COVID-19, umesto aktivacija na velikim okupljanjima, poziv na odgovornu konzumaciju alkohola uputili su direktno sa limenke najveći brendovi kompanije Carlsberg Srbija, LAV i Tuborg.\nTako je LAV prvi put izmenio slogan na svojoj limenci, pa uz čuveno ILI JESI ILI NISI – LAV sada poručuje ILI PIJEŠ ILI VOZIŠ, naglašavajući važnost izbora između ove dve aktivnosti i njihovu međusobnu isključivost. Cilj poruke je da pri samoj konzumaciji podseti potrošače da ne sedaju za volan. Limenka se se na tržištu pojavila u septembru i biće aktuelna i tokom 2021. godine.\nSa istim ciljem, u kampanju se uključio i brend Tuborg, prilagodivši ton komunikacije mlađoj populaciji. U julu se pojavila limitirana edicija limenki sa 12 različitih poruka, koje kombinuju, na prvi pogled, nepomirljive aktivnosti, a jedna od njih, poruka I CIRKA STRAVA I TREZNA GLAVA, posvećena je upravo podizanju svesti o odgovornoj konzumaciji. Kako bi dodatno poruku o odgovornoj konzumaciji približila mladima, partneri Tuborga na muzičkim projektima, popularni izvođači Fox, Surreal i Bojana Vunturišević, apelovali su na svoje fanove da shvate važnost odgovorne konzumacije alkohola.\nTokom 2020. godine, odlučili smo da se na našem putu Zajedno ka NULA neodgovorne konzumacije alkohola popnemo jednu stepenicu više i saznamo, direktno od mladih, kakva je njihova svest o neodgovornom ispijanju alkohola. Sproveli smo istraživanje na nacionalno reprezentativnom uzorku u saradnji sa Agencijom za istraživanje tržišta Deep Dive, ispitavši 1000 mladih od 18 do 28 godina i došli do vrednih uvida na osnovu koga naše poruke možemo usmeravati direktnije i uspešnije.\nPomoću podataka koje je istraživanje iznedrilo možemo pratiti koliko utičemo da se percepcija mladih u našoj zemlji promeni tokom narednih godina, tako što ćemo ponovo ispitati njihove navike.\nNeki od rezultata pokazuju da veliki broj mladih u Srbiji alkohol vidi kao neodvojivi deo zabave, preko 60% smatra ga da pije umereno, a alkohol konzumira prekomerno (5 ili više alkoholnih pića u nizu) makar jednom mesečno.\nOd 2019. godine u barovima, pabovima i klubovima velikih gradova Srbije ohrabrujemo goste da umereno piju deleći narukvice sa porukama o umerenoj konzumaciji, koje će im biti podsetnik tokom noći da alkohol konzumiraju odgovorno.\nSimulacija vožnje u pijanom stanju u centru Beograda\nU 2021. godini Carlsberg Srbija i Agencija za bezbednost saobraćaja Republike Srbije sprovele su kampanju u okviru koje je tokom dve nedelje simulacije vožnje pod dejstvom alkohola ispred tržnog centra Rajićeva edukovala prisutne o opasnostima neodgovorne konzumacije.


Zna Lampard šta radi, Čelsijeva deca sada koštaju stotine miliona! | Fudbal\nZna Lampard šta radi, Čelsijeva deca sada koštaju stotine miliona! | Mondo Portal\nZna Lampard šta radi, Čelsijeva deca sada koštaju stotine miliona! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n12.02.2020. / 11:05 11:17\nIzvor mondo.rs 12.02.2020. / 11:05 11:17\nVišestruko se "plavcima" isplatila zabrana transfera letos.\nČelsi je prošlog leta bio pod zabranom dovođenja novih igrača, što je Frenk Lampard iskoristio da uvede brojne klince iz omladinskog pogona u prvi tim.\nZabrana je trebalo da traje i na zimu, ali je presuda oborena. Suspenzija od leta je uveliko dalo rezultata, jer su mnogi od klinaca postali već sastavni deo prvog tima, a njihova vrednost dostigla je 200 miliona evra!\nTami Abraham, Ris Džejms, Kalum Hadson-Odoi, Mejson Maunt i Fikajo Tomori su i te kako iskoristili priliku koju im je ukazao dokazano genijalni Lampard, a vrlo uskoro se očekuju velike stvari i od Bilija Gilmora.\nPa, kako se kotira svako od Čelsijevih bisera?\nFikajo Tomori: Ovaj 22-godišnji štoper išao je tri puta na pozajmicu – Brajton, Hal i Derbi kaunti. Februara 2019. njegova cena iznosila je sedam miliona evra. Godinu dana kasnije ona iznosi 20 miliona.\nMejson Maunt: Posle nekoliko pozajmica u klubove kao što su Vitese i Derbi kaunti, Maunt je ove sezone dobio šansu da zaigra u Čelsiju i odmah se izdvojio. Njegova cena skočila je sa prošlogodišnjih 10 miliona na čak 45 miliona evra!\nKalum Hadson-Odoi: Ovaj 19-godišnjak odigrao je do sada 17 utakmica u Premijer ligi za Čelsi. On je prošao kroz mlađe kategorije, a prve minute u seniorima zabeležio je pre dve sezone. Za samo godinu dana njegova tržišna cena skočila je sa 25 na 35 miliona evra.\nTami Abraham: U 24 utakmice ove sezone postigao je 13 golova, a njegova cena skočila je sa 15 miliona na fantastičnih 50 miliona evra!\nRis Džejms: Džejms ima 20 godina, a ove sezone je odigrao 13 prvenstvenih mečeva sa "plavcima" godinu dana nakon što je bio na pozajmici u Viganu, gde je dobio neke minute. Februara 2019. koštao je samo milion evra, a sada mu je cena 15 miliona. Aferim.\nBili Gilmor: Ovaj 18-godišnji vezista je budućnost Čelsija. Iako obično igra za rezerve, ove sezone je odigrao dve prvenstvene utakmice. Frenk Lampard je prošlog leta odbio sve ponude da ode na pozajmicu, tako da je njegova cena skočila na tri miliona evra.\npremijer liga čelsi frenk lampard transferi\n12.02.2020. / 11:41\nAl zato Solsker nezna.


Kako istezati butni misic - BOJAN AVRAMOVIC\nKako istezati butni misic\n07/04/2014 bojan avramovic\nButni mišić se sastoji iz 4 dela (4 glave). 3 glave su jednozglobne – izvode pokrete u jednom zglobu (koleno), a četvrta glava (m. Rectus femoris) je dvozglobni mišić – izvodi pokrete u dva zgloba (kuk i koleno).\nPored m. Rectus femoris pregibanje (flexiju) u zglobu kuka izvodi pored ostalih i m. Iliopsoas. Ova dva mišića imaju tendenciju ka skraćenju i često su nefleksibilni kod osoba koje dosta vremena provode u sedećem položaju.\nPoznato je da pokretljivost zgloba kuka treba da bude velika, a da bi se to postiglo neophodno je da mišići koji ga okružuju i izvode pokrete u tom zglobu budu dovoljno fleksibilni. Pregibači kuka se nalaze sa prednje strane zgloba i u sedećem položaju zauzimaju skraćen položaj, što vremenom može dovesti do smanjene pokretljivosti kuka u pokretima opružanja i nemogućnosti da glutealni mišići izvode opružanje kuka u punom opsegu pokreta.\nNa slikama ispod predlažem dve vežbe kojima se može poboljšati fleksibilnost pregibača (flexora) kuka. Vežbe su slične, ali različiti uglovi u zglobovima stavljaju akcenat na butni mišić u jednom slučaju i na iliopsoas u drugom primeru.\nPrva vežba se izvodi tako što se stopalo zadnje noge postavi visoko, a onda je potrebno prednjom nogom odgurnuti se i celo telo približiti osloncu sa zadnje strane.\nU zavisnosti od fleksibilnosti mišića približićete svoje telo što bliže peti zadnje noge. Osobe koje imaju problem sa fleksibilnošću osetiće jako zatezanje, pa čak i osećaj trnjenja ili vreline na sredini ili gornjoj polovini butnog mišića. Tokom izvođenja vežbe koje treba da traje između 15 i 30 sekundi potrebno je odgurivati se prednjom nogom i održavati vertikalan položaj trupa. Vežbu je neophodno izvoditi svakodnevno kod osoba čiji su mišići vrlo nerazgibani u trajanju 20 – 30 sekundi svaku nogu.\nU drugoj vežbi akcenat je na iliopsoasu jer se kukovi postavljaju i drugačiji ugao nego u prvoj vežbi. Zadnju nogu je sada potrebno postaviti na nešto niži oslonac i istovremeno gurati kukove unapred.\nBitno je napomenuti da pomeranje kukova unapred ne podrazumeva i pokrete u donjem delu leđa, već zatezanje glutealnih mišića bez savijanja leđa sa vertikalnim trupom. U ovoj vežbi zatezanje se javlja visoko u gornjem delu natkolenice i vežbu treba izvoditi takođe između 15 i 30 sekundi. Što je osećaj zatezanja jači, to vežbu treba duže raditi.\nNajbolji se od prosečnih razlikuju u detaljima. Samo malo promenite uglove u zglobovima (kuk i koleno) i postićićete drugačiji efekat.\nBojan Avramovicbutni misicfitnes trenerfleksibilnost misicafleksori kukakondicioni trenerpregibaci kuka\nPrevious PostMoja nova omiljena vezba 15Next PostKnjiga na dar 3: Charlie Francis Training System


Kosovo naše nasušno | Kosovo i Metohija\nPočetna strana > Debate > Kosovo i Metohija > Kosovo naše nasušno\nDa su Kosovo i Metohija, realna i mitska snaga, osovina srpske nacije i države po kojoj se okreće i srpska prošlost i budućnost istovremno na najbolji načine se to vidi upravo u naše vreme kada je nasrtaj na taj deo srpske teritorije dobio planetarne razmere. Ne brine to što su se srpski neprijatelji okomili da nam ga otmu, zabrinjava, međutim , to što se deo političke, kulturne i intelektualne elite Srba toliko unizio da je, kao sasvim normalno i uobičajeno, prihvatio raspravu o svojoj teritoriji, kao da ne znaju ti, pre svih tu mislim na pravanike, da neka pitanja, a u takvo pitanje spada uprvo teritorijalni integritet zemlje ne podlezu raspravi. Valjda je jedino u Srbiji moguće da su u dugom periodu u više mandata glavni kršioci Ustava upravo oni koji bi trebalo da su njegovi ekskluzivni zaštitnici.\nKao krajni domet političke mudrosti i demokatskog manira uzima se ponuda narodu da on odluči o svom samouništenju, samoponiženju i samoporicanju velikodušnim nuđenjem referenduma u stvari u kojoj se ne odučuje referendumom.\nNe odustajati od Kosova i Metohije\nAko je uslov za napredak Srbije odricanje od Kosova i Metohije, kao što svakodnevno slušamo, odmah odustanimo od tog projekta i takvog napretka jer ničim se ne da nadomestiti gubljenje suštine. Nikakav rast BDP, plata i penzija i strane investicije ne mogu biti naknada za kvadratni metar Kosova i Metohije. Svest da se napredak u ostatku Srbije, ma kakav bio, ne može učiniti dovoljnim razlogom za odustajanje od Kosova i Metohije uzimam kao dovoljan razlog da preporučim da se odustane od pogubne politike odustajanja od Kosova i Metohije i pristajanja na ultimatume i poniženja kakvih ima sve više i više.\nOd davljenja tuđim rukama jedino je gore i bolnije davljenje sopstvenim. Nerealne zahteve šiptarskih okupatora na Kosovu i Metohiji vidim, sasvim paradoksalno, kao osnov za realnu i održivu politiku Srbije prema tom delu svoje teritorije\nKosovo i Metohija su više na Nebu nego na Zemlji, onaj ko to ne razume nije dostojan ogledanja na tom polju, za njega i za Srbe najbolje je da se on mane tog posla i da se bavi nečim drugim. U životu, a jednako tako i u politici, vrlo je važno znati šta se neće. Zato je važno beskompromisno saopštiti svima da Srbija ne pristaje na otimanje Kosova i Metohije kako u nerazgovetnosti toga stava srpski neprijatelji ne bi pronalazili pukotinu za svoje okupatorske pretenzije na našu zemlju. Ko to ne sme ili ne može reći taj ne sme predstavljati Srbe i Srbiju taj mora otići sa političke scene.\nNije logično biti spreman na kompromise sa neprijateljem a beskompromisan prema svima u zemlji i narodu koji ne misle kao predsednik države. Ne ulazi se u istoriju razaranjem i zatiranjem najvaznijih stranica sopstvene istorije potkopavanjem temelja sopstvene nacije i države.\nBez Kosmeta smo nedefinisana grupa\nNije moguće nacionalnu politiku voditi s pogledom na druge strane izostavljanjem uvida u sopstveni interes. Od fanatizma, i nacionalnog romantizma jedino je pogubniji podanički i alavi pragmatizam i konforni realizam. Uveren sam da su svesni toga i oni koji zagovaraju tu društvenu aritimetiku i u tome vidim nadu da će odustati od svojih antikosovskih i pogubnih nauma. Možda, odveć naivno, verujem da im ovim stavom pomažem u toj jedino logičnoj odluci. Kada bi nam izmakli Kosovo i Metohiju ispod nas, kada bismo tako odvojeni od sebe morali da nastavimo trajanje Srbi bi više bili neka nedefinisana grupa nego definisana i konstituisana nacija kakvi smo sa Kosovom i Metohijom u svojoj svesti i svojoj državi.\nTražiti izgovore za svoju izdaju u izdaji onih koji su prethodili nije dolično ozbiljnih i odgovornih ljudi. Valjda je zadatak političkih elita i vlasti da u svakom času čine najbolje što mogu u zaštiti nacionalnog i državnog interesa na šta su sve prilikom preuzimanja dužnosti i zakleli. Njhovo je da se pridrzavaju Ustava i da ga ne stavljaju pod noge i doživljavaju kao svoje partijske programčiće i statute. Ništa u novijoj političkoj praksi Srbije nisam čuo tačnije od neukijih i nesposbnijih političara nego što je bio njihov poklič „da se Ustav ne maže na hleb i da se ne sipa u traktor“. Da baš tako i na sreću je tako Ustav niti se maže na hleb niti se sipa u traktor. Ustav služi nečem mnogo ozbiljnijem nego što je to brbljanje.\n"Moram da dam bukvalno sve, a neću da dobijem ništa osim suda koji će ostati u istoriji“, rekao je Vučić 31. maja 2017. polažući zakletvu na Ustavu Srbije i na Miroslavljevom jevanđelju – najstarijoj srpskoj knjizi\nUstav je čuvar države a onaj ko ima državu imaće i šta da maže na hleb i da sipa u traktor i mnogo toga još. Imajmo neprestano na umu - Kosovo i Metohija su pod protektoratom UN prema rezoluciji 1244, otuda se njegova internacionalizacija uzima kao veoma važna komponenta za definisanje statusa Kosova i Metohije koji je, da to još jednom podvučemo, regulisan kao sastavni deo Srbije.\nGledano iz strogo analitičkog ugla pokušaj otimanja Kosova i Metohije Srbima i Srbiji motivisan je svođenjem srpskog naroda na meru okolnih naroda, u kako se to sada kaže, u regionu, i na taj način da se uspostave simetrije unutar kojih bi manipulacija bila efikasnija u kojoj bi bila moguća oktroisana ravnoteža. Po mišljenju onih koji imaju moć, a sve manje misle, Srbi su svojom superiornošću i autohtonošću nesnosni remetilački faktor, tako da je za njih i njihov interes nemoguće postići željenu harmoniju pod uslovom da se Srbi ne osakate. Moram priznati da se u toj njihovoj oceni koju nerado iznose, ali se u svojim postupanjima njome rukovode - u potpunosti slažem. Otuda bi pristajanje na taj plan za Srbe značilo odustanje od sebe i pristajanje na prosečnost zato što bi pozivanje na svaku istorijsku dubinu posle tog sunovrata bilo nemoguće, bila bi prekinuta veza sa dubokom istorijom u kojoj je izvršena nacionalna identifikacija i državno politička subjektivizacija.\nOstatak Srbije bez Kosova i Metohije predstavljao bi geografski pojam koji bi kao takav bio podesan za nova konstituisanja i rekonstituisanja. Takvih je pokušaja u okviru Jugoslavije već bilo, a tek bi oni bili mogući i praktikovani. Ukoliko Srbija želi da bude uvažena ona mora istrajati na svojoj celovitosti i svom suverenitetu. Svako njeno krnjenje bilo bi uvod u daljnja komadanja njene teritorije - jer kada se klupko razveže lako se odmota do kraja.\nSrbima niko nije važniji od Srbije\nPokušaji da se dezavuiše Srpska prvoslavna crkava i njeno nastojanje, koja ima najduži istorijski kontinuitet i najpotpuniji legitimitet, u odbrani Kosova i Metohije doživljavam kao poslednji stadijum one političke i društvene svesti koji je raskinuo sa svime što je moralno, normalno, tradicionalno i nacionalno. Izostaviti Srpsku pravoslavnu crkvu iz odlučivanja o sudbini Kosova i Metohiji isto je što i pokušavati da se govori o okeanu, a da se zanemari postojanje vode. Ocene da je Crkveni stav odveć tradicionalan, što bi se valjda trebalo čitati staromodan, smatram neodgovornim i na to mogu samo primetiti da će pre biti da su oni koji te ocene iznose možda premoderni toliko da su izgubili svaku kopču sa nacijom i državom čiji interes navodno brane.\nNažalost onaj koji bi trebalo da zna da je Srbija odavno razgraničena sa Albancima poziva na nova razgraničenja koja bi bila na štetu Srbije i koji bi trebalo da se Srbija odriče delova svoje teritorije. Oni koji imaju ograničenja izgleda da su prinuđeni na razgraničenja, ali ne treba zaboraviti da bilo čija pozicija ne sme da ugrožava suverenitet i integritet Srbije. Srbima niko nije važniji od Srbije.\nKosovsko opredeljenje, kosovski zavet i mit spadaju u najdublju intimu srskog naroda tako da mi se čini da je svakodnevno govorenje o Kosovu i Metohiji, na način kako se danas govori, brutalno oglušivanje o osnovnu pristojnost. Učestalim pominjanjem baš u svakoj prilici ono, hteli mi to ili ne, dobija status svakodnevnosti i preti da se izliže i postane sasvim obična tema. A nije i ne može to nikada biti. U takvoj atmosferi neverovatne žurbe, davanje rokova u mesecima za rešavanje problema koji je logično da se rešava godinama, pa i decenijama, logično/razumno je da se zapitamo kome se to i zašto žuri. Nije li opet na delu „olako obećana brzina“ povodom Kosova i Metohije. Ne mogu partijske sednice i stranački razlozi biti presudni za odlučivanje o nacionalnim i državnim pitanjima. Valjda bi Miloševićevo iskustvo brzine rešavanja Kosovskog pitanja trebalo biti za nauk onima koji vode Srbiju posle njega. Kosovsko pitanja kada god se tretira izdvojeno uvek ide na štetu Srba. Srbi trebaju da postave svoje nacionalno pitanje kao celovito i tek tada mogu računati na uspešan ishod. Kosovsko pitanje jeste samo deo ukupnog srpskog pitanja, važno, ali nikako ne i jedino. Taj pristup smatram državno odgovornim i nacionalno osvećenim.\nDok postoji Kosovski mit postojaće i Srbi\nU kosovski mit se ne sme gurati, njegovo postojanje najbolja je potvrda našeg trajanja jer nije logično očekivati da će bilo ko drugi do Srbi čuvati taj mit, na njemu nadahnjivati i svoju kulturu, svoj jezik i pismo, svoju veru pravoslavnu i identitet dograđivati i potvrđivati. Usudio bih se reći da dok postoji Kosovski mit postojaće i Srbi. Ne vidim širu osnovu i dublje utemeljenje srpskog naroda od Kosovskog.\nOdgovorno tvrdim da je sve manje teško i kompleksno u vezi sa Kosovom i Metohijom od one težine i kompleksnosti koju bi izazvao eventalni gubitak Kosova i Metohije, gubitak koji bi bio uz, to posebno podvlačim, srpsku saglasnost. Cepanje Srbije u tom delu teritorije pocepalo bi nacionalnu svest do te mere da bi lutanje koje bi potom usledilo bilo toliko dramatično da se krajnje razmere tog stramputičenja ne mogu sagledati.\nKonačno Kosovo i Metohija su nas podigli na noge, izišli smo iz sna mrtvoga da se setimo i Njegoša u ovoj prilici, tog kako je za njega Andrić uzvišeno i tačno rekao „tragičnog junaka kosovske misli“, probudila nas je kosovska truba, njen zvuk se davno čuo čak u Parizu tako da nije bilo nerealno da se ne čuje u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu, Banja Luci, Herceg Novom, Trebinju i drugde. Mi ovakvi slabašni i nacionalno nevaspitani, zapušteni i raspušteni nismo u stanju da Kosovo i Metohiju otkinemo od sebe i to je prava sreća.\nOtuda mi se i nameće zaključak da će Kosovo odbraniti nas čak i od samih nas, ne samo od naših neprijatelja. Mi koji smo najvećma nedostojni Kosovske dubine i visine nemamo pravo da odlučujemo o njemu, ono se tiče i onih pre nas i onih iza nas a šta smo mi u stanju da učinimo nažalost pokazali smo u ovom vremenu. Niko nema mandat da izdaje nacionalne i državne interese, takvi mandati se ne dobijaju, čak ni najdemokratskim izborima sa najubedljivijim većinama.\nŠto je Kosmos Zemlji to je Kosovo Srbiji i Srbima. Zato svako odustajanje od Kosova jeste raskrivanje srpske kuće, njeno rušenje do samog temelja. Sa Kosovom i Metohijom, sa Kosovskim mitom možda ćemo i preživeti, ali bez njega, ubeđen sam u to, nemamo nikakve budućnosti. Prigovor da ne razumem koliko je teško stanje i kakva nam kao naciji preti opasnost ako ne pristanemo na izdaju unapred odbijam sa argumenacijom da bi sitacija u kojoj bi Srbija i Srbi našli kada bi ostali bez svog rodnog mesta, bez svoje krštenice bila neuporedivo teža usudio bih se reći nemoguća. Od kompleksnosti sadašnje sitacije koja je stvorena oko Kosova i Metohije daleko bi bila kompleksnija ona situacija u kojoj bismo se našli da ostanemo bez njega.\n„Zalažem se za ragraničenje sa Albancima i to je moja politika ", rekao je Vučić u Šidu 9. avgusta 2018.\nPrigovor šta predlažem da bi se rešio problem obesnažujem pozivom da se samo pridržavamo Ustava i ništa više, ali ni manje, od toga. Što se mene tiče mislim da je bolje da zauvek Kosovo i Metohija budu u sastavu Srbije, da budu onoga čiji su Srpski, nego da jedan dan budemo bez njih.


Evo zbog čega najčešće dajemo otkaz - tportal\nkorak u karijeri\nEvo zbog čega najčešće dajemo otkaz\nZadnja izmjena 18.11.2019 12:05\nObjavljeno 18.11.2019 u 12:05\nČak 80 posto osoba u dosadašnjoj karijeri barem jednom je dalo otkaz, a u potrazi za novim poslovnim izazovima se u pravilu okrećemo nakon 4 godine staža kod istog poslodavca, otkrilo je najnovije istraživanje zbog čega najčešće dajemo otkaz\nKada je riječ o razlozima za davanje otkaza, na vrhu liste nalaze se premala plaća, zbog koje oglase za posao pretražuje polovica ispitanika, zatim nemogućnost profesionalnog napretka, loši uvjeti rada te negativan odnos sa direktno nadređenom osobom, otkrilo je najnovije istraživanje portala MojPosao o najčešćim razlozima zbog čega dajemo otkaz.\nRadio je u Googleu i Nanobitu pa dao otkaz zbog esportskih natjecanja: 'Volio bih da sam se rodio 15 godina kasnije'\nNa pitanje kakvom bi nas ponudom potencijalni novi poslodavac mogao natjerati na razmišljanje o davanju otkaza na trenutnom poslu, većina ispitanika odgovara– boljom plaćom.\nInflacija pojela sav rast plaća - na papiru su porasle, no realno ste siromašniji. Najviše Hrvata radi za 6290 kuna\nGolar Viking Management\nRekordnih 778.670 kn mjesečno: Što to radi i čija je splitska tvrtka koja isplaćuje najveću prosječnu plaću u Hrvatskoj


Poreklo prezimena Vićentijević - Poreklo\nPoreklo prezimena Vićentijević\nNaredni članak: Vicanović\nPrethodni članak: Poreklo prezimena Vićanović\n4. avgusta 2013. u 23:53\nFamilije-prezimena Vićentijević po mestima življenja i Kolubari i Podgorini. Prema knjizi Ljubomira Ljube Pavlovića „Kolubara i Podgorina“, prvo izdanje 1907. godine, najnovije izdanje 2011. godine – edicija „Koreni“ – JP Službeni glasnik Republike Srbije i SANU.\nOstale podatke porodica Vićentijević, odakle su i kada doseljeni kao i Krsnu slavu možete saznati u tekstovima pomenutih sela.\n21. oktobra 2013. u 20:32\nPorodice-familije po mestima prebivališta u Šumadijskoj Kolubari, Vićentijević.\nOstale podatke porodica Vićentijević, odakle su i kada doseljeni kao i Krsnu slavu možete saznati u tekstovima pomenutih mesta, koji su postavljeni ili će biti uskoro postavljeni.\n13. avgusta 2016. u 21:58\n28. avgusta 2016. u 05:55\n28. avgusta 2016. u 06:03\n26. novembra 2017. u 06:12\nJa sam po majčinom ocu od Vićentijevića. On je poreklom iz Pauna i o svom poreklu je ostavio detaljan trag u vidu knjižice NEZABORAVLJENI. Slutim, da Radomira i poznajem, ako je on gazda od ugostiteljskog objekta na Avalskom putu.\n31. januara 2018. u 05:30


Datum 19. April 2018. god.\nKomisija za razmatranje ljudskih prava, (čitaj: Komisija) održala je svoje 37thzasedanje od 10. do 12. aprila 2018. godine. Komisija je donela tri (3) odluke o neprihvatljivosti i prosledila jedan slučaj Šefici Misije EULEX radi njenih zapažanja.\nDva slučaja su se ticala postupaka koji se vode pred kosovskim sudovima (R.I. protiv EULEX-a, br. 2016-34 i Ndërmarrja Hoteliere Turistike Iliria Deçan protiv EULEX-a, br. 2016-35). Kao u mnogim prethodnim sličnim slučajevima, komisija je konstatovala da nema nadležnost da razmatra sudske postupke koji se vode pred kosovskim sudovima, čak i ako je sudija EULEX-a bio deo sastava.\nTreća žalba (A.Z. protiv EULEX-a, br. 2017-01) , tiče se odluke EULEX-ovog tužioca da ne ispita slučaj žalioca. Komisija je konstatovala da krivični predmet zaista nije spadao u nadležnost tužilaca EULEX-a prema Zakonu o pravnoj nadležnosti. Prema tome žalbu je komisija proglasila neosnovanom. Štaviše, komisija je zaključila da se ponašanje na koje se žalilac žali desilo van okvira roka od šest meseci predviđenog za podnošenje žalbe.\nKomisija je ispitala slučaj vezano za sudbinu osobe koja se navodno vodi kao nestala još 1998. godine. Žalbu je podneo član porodice nestalog lica. Komisija je prosledila slučaj šefici misije EULEX-a, očekujući od nje zapažanja o prihvatljivosti i osnovanosti žalbe.\nTokom sednice Komisija je takođe posetila Institut za sudsku medicinu gde je zamenik šefa odeljenja sa sudsku medicinu EULEX-a predstavio ukratko rad Instituta.\nOdluke komisije su objavljene na internet stranici iste na engleskom, albanskom i srpskom jeziku: www.hrrp.eu.\nTrenutno je dvadeset šest (26) žalbi na čekanju pred komisijom. Od čega je dvadeset jedna prosleđena šefici misije radi njenih zapažanja, preostale žabe su u razmatranju.\nNaredna sednica komisije je zakazana da se održi od 24. do 25. maja 2018. godine.


Grafički dizajn ambalaže, kutija i pakovanja proizvoda\nHome > Grafički dizajn > Dizajn ambalaže\nDizajn ambalaže i kutija\nVažnost pakovanja proizvoda\nKoliko ste puta do sada čuli da se neki proizvod prodaje "sam od sebe"? ...da mu reklama i ne treba? ...ide "kao alva"! U čemu je tajna ovakvog uspeha? Da li je u genijalnosti samog proizvoda ili možda ima veze i njegova ambalaža, odnosno kutija u koju je upakovan?\nIstraživanja ponašanja i navika potrošača dokazuju da je za uspeh na tržištu dizajn pakovanja proizvoda jednako važan, a u većini slučajeva i mnogo važniji od samog proizvoda. Za kozmetičke proizvode je to naročito izraženo, zato ćemo ovo pokušati objasniti na primeru ne toliko marketinški pokrivenih proizvoda. Ovaj fenomen smo detaljnije objasnili na stranici gde govorimo o etiketama, na primeru etikete za čarape. Ovde ćemo samo ukratko odgovoriti na osnovna pitanja vezana za grafički dizajn.\nKlijent nam se javio sa zahtevom da osmislimo etiketu za štampu na kartonu, koji će služiti i kao držač čarapa na štenderu. Uz malo "nagovaranja" dobili smo odrešene ruke. Umesto etikete, napravili smo "polu-kutiju" koja ujedno služi za isticanje informacija o proizvodu. Logo je takođe osmišljen u našem studiju, sa osnovnim zahtevom da asocira na zube testere (što je naziv brenda). Učinili smo da logo ujedno asocira i na tkanje. Koje bi ste vi čarape kupili ako pored ovih stoji drugi par sa etiketom na kojoj piše samo naziv i veličina? Klijent je naizmerno zadovoljan jer zna da ulaganje u dizajn ambalaže nije trošak, već investicija koja se višestruko vraća!\nDizajn šablona kutije\nDizajn oblika i veličine kutije je važan deo procesa izrade ambalaže. Kako će kutija izgledati, koliko će uglova imati, šta je potrebno upakovati u nju, sa koje strane će se otvarati, poklopac ili ne...? To su pitanja na koja se mora odgovoriti pre početka izrade šablona. Svaka kutija je izrađena od jednog ili više delova kartona koji su dizajnirani tako da kada se saviju i preklope na određenim mestima formiraju željeni oblik.\nPrimer pokazuje šablon kutije koju smo dizajnirali kao deo izložbenog pakovanja u kome stoje proizvodi za prodaju. Primetite da je kutija dizajnirana tako da se lepak nanosi samo na jednom mestu, što umanjuje cenu izrade. Sve smo rešili pravilnim preklapanjem. Poklopac se po otvaranju preklapa na unapred određenim mestima i formira mali reklamni pano iznad proizvoda.\nIzrada šablona (oblika) je prvi korak u procesu dizajniranja pakovanja, koji prethodi izradi vizuelnih rešenja (izgleda).\nKao i etikete, dizajn ambalaže treba posmatrati kao sastavni deo proizvoda, koji veoma utiče na uspešnost prodaje. Nekada čak i više nego kvalitet istog. Od presudne je važnosti za uspeh na tržištu, ne samo pojedinačnog proizvoda već i brenda uopšte. Ako se pravilno planira proizvodnja i prateće kampanje, jedan uspešan proizvod itekako može uticati na prodaju narednog. Jedna uspešna, pravilno dizajnirana ambalaža utiče na prepoznatljivost brenda, a time i na uspeh cele serije.\nAko želite da vidite još primera naših radova, posetite stranicu portfolio. Tamo smo prikazali od svega po malo iz kategorije grafički dizajn. Cilj nam nije da se hvalimo brojem urađenih projekata (jer se posle 20 godina rada to broji hiljadama), već samo da ukažemo na široku lepezu različitih usluga koje nudimo u ovoj oblasti.


11/01/2021\tDruštvo 7 Komentara 835 Pregleda Izvor: mojabackatopola.rs\nUprkos poteškoćama koje su nas pratile u godini za nama, lokalna uprava u Bačkoj Topoli u radu je ipak bila uspešna, izjavio je na današnjoj konferenciji za novinare, predsednik OO SVM Bačka Topola Arpad Fremond, na kojoj je osim o rezultatima iz 2020. godine predstavio i planove za 2021. godinu.\nPolitički su izborne godine najvažnije pa je i prošla bila takva, rekao je Fremond. Većina je dobijena u skupštinskom telu i uprkos poteškoćama izazvanim pandemijom, protekla godina je bila uspešna. Nastavljene su investicije, od kojih su istaknute izgradnja postrojenja za prečišćavanje voda i glavnog kraka kanalizacione mreže, kao i izgradnja banjskog kompleksa. Međutim, želja je da ove godine započnemo sa renoviranjem hotelske zgrade u centru, naglasio je Fremond.\nTakođe je govorio o razvoju sela. Proširuje se banja u Staroj Moravici, a pozorište se obnavlja u Pačiru, Civilni centar u Gunarašu je završen i biće predat čim situacija to dozvoli. Pozorište se takođe obnavlja u Novom Orahovu, a nadamo se da će bazen ove godine moći da se koristi u Bajši, naveo je Arpad Fremond, a takođe rekao da bi učenici mogli da se usele u učenički dom od jeseni i najavio izbore skoro u svim mesnim zajednicama na području bačkotopolske opštine.\nTagoviarpad fremond SVM\n12/01/2021 na 13:01\nBravo za SVM. Prvo ste pre izbora uz pomoć Beograda sklonili čoveka zahvaljujući kome su srbi u Topoli konačno digli glavu malo. Dok je on obilazio gradilišta po srpskim selima vi ste ga minirali uz pomoć izdajnika u srpskim redovima kojih je uvek bilo. Sada opet držite pres konferencije i spominjete samo razvoj sela sa madjarskim življem. Može vam se. Bačka Topola je strankama iz Beograda uvek služila za potkusurivanje. Tako je bilo i za vreme ds,dss…na žalost.\n12/01/2021 na 13:40\nSvaka čast na izjavi za medije tako se štite interesi svojih birača. U celom saopštenju nigde srpskog sela, a to nam govori da u Opštini nema nikoga da se brine o njima.\nPredstavnici SNS boluju od korone u parovima M/Ž, pa građani razmislite koga ste birali i za čega primaju platu.\nMinistar al pravi\n12/01/2021 na 21:25\nA izdajnici predsednik so , sekretarka i onaj tzv covek sto prima platu u pokrajin…izdali sistem za sopstveno mesto, za druge nema veze . Sto je glava praznija , jezicina je bezobraznija. Ali mozete da brojite u nazad …..\n12/01/2021 na 22:40\nSNS u BT je još pre par godina osudio sebe na neuspeh, kada je gomila preletača iz drugih stranaka došlo u nju uvidevši da će pobediti na izborima. E vidite, to ne bi bio problem da su ti preletači bili ljudi koji iskreno žele nešto da promene. Ispostavilo se da su ti ljudi prešli kako bi iskoristili ugled SNS-a da bi po običaju izmuzli što se izmusti može i na kraju oni ispali dobrice. E sada kada je došlo vreme u kojem mora nešto i da se ima u glavi, u kojem treba i da se radi, a ne po cele dane, ko kneževi, da divane u kancelariji i u gajbi, hvataju se za glave i krive druge zbog svoje lenjosti i bahatosti. To vam je dragi moji vrhunac licemerstva i pohlepe sa kojom su imali u planu da nas prevare po ko zna koji put. Vi ste krivi što SVM nije imao dostojnu konkurenciju. SVM na svojim čelnim pozicijama ima visoko školovane osobe koje imaju znanje. A Vi na čelnim pozicijama imate osobe sa lažnim diplomama i biografijama. Čak su vam i priče lažne. Neko bi pomislio da ste „spamerski virus lažnih informacija“ u SNS-u sa nekim tajnim planom!?(čast i izvinjenje poštenim izuzecima ako ih ima).\n14/01/2021 na 22:53\nŽiv nisam da vidim momenat kada SNS botovi počnu da lupaju dislajkovi, na komandu čoveka u pokušaju PP.\nVeliki pozdrav za Sanju i botovski tim iz EPS – a pogon Bačka Topola.\nOvo je početak kraja SNS- u Bačkoj Topoli, nema ko da povede odbor sve ostale sitne duše prodane za platu iz budžeta, e bedo ljudska.\n18/01/2021 na 09:42\nThe End – SVM kadar je sličnog kvaliteta, a ovlašćenja takođe nikakva. Pored toga, oni vladaju bačkotopolskom opštinom decenijama, te nemoj da ih amnestiraš. Oni su veći krivci za sve što se događalo i događa.\n19/01/2021 na 14:55\nBudimo realni – Kako objašnjavaš da SVM gradi i investira u grad (akademija, stadion, bazen, renovirane crkve…), dok s’druge strane imamo gomilu njih iz SNS sa novoizgrađenim kućama i to sve u poslednjih par godina!? Ljudi u gradu rade za prosečnih 300e. Pola grada je otišlo u inostranstvo. Ispade da nam u gradu sve pošteni ljudi ostadoše, a da su nam kriminalci u inostranstvu!? Nešto tu ne štima!!!


Kao i uvek, bilo je onih koji su zbivali šale na račun neuspeha "orlova", a humor je zdrav, pogotovo kada je dobar. Međutim, javnost je podelilo to što je sam Kalinić učestvovao u istom javno pokazavši da mu se dopada, žargonski rečeno "lajkujući".\nTo što su se šaljive fotografije na račun reprezentativaca Srbije dopale Nikoli Kaliniću postalo je popularnije na mrežama od samih fotografija. Nekima se nije dopalo to što je ponovo, makar na ovaj način, u sve bio umešan srpski košarkaš koji je "samo lajkovao". Kružili su "dokazi" da se među hiljadama ljudi koji su na Instagram stranici Dnevna doza Miška Ražnatovića označili polje "sviđa mi se" našao i jedan nalog imenovan "Nikola Kalina", koji je u vlasništvu krilnog košarkaša Fenerbahčea.\nKalinić je najpre "lajkovao" fotografiju na kojoj se Đorđević drži za čelo uz natpis "Ovo mi je Scola", igra reči koja se svidela popularnom Kalini.\nI drugi puta ću pametnije.. By @prijatelj_momir\nTu je i fotografija Miroslava Mute Nikolića, bivšeg trenera Kalinića u Radničkom iz Kragujevca, uz reči: "Moj Radnički je igrao bolju odbranu", verovatno prisetivši se kragujevačkih dana.\nDobar je rezultat kako igramo....\nI za kraj "Neka je bog Amerima u pomoć, protiv Argentine", mada im pomoć u četvrtfinalu neće biti potrebna pošto je selekcija SAD eliminisana od Francuske u četvrtfinalu, te će "trikolori" igrati protiv Skole, Kampaca i družine.\nVeći značaj celoj ovoj priči dodaje činjenica da je od standardnog reprezentativca praktično bez objašnjenja Kalinić isključen iz reprezentacije Srbije, te mnogi smatraju ovo kao odgovor srpskog košarkaša. Međutim, delu javnosti se nije dopalo to što se Nikola Kalinić naslađuje porazu dojučerašnjih saigrača sa kojima je prošao mnoge lepe momente. Pogotovo što je uspeh reprezentacije iznad svakog pojedinca.


Počeo Međunarodni džudo turnir "Banjaluka open 2019" | BL Portal\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić otvorio je danas Međunarodni džudo turnir “Banjaluka open 2019” na kojem učestvuje oko 500 takmičara iz Srbije, Hrvatske, Crne Gore, Makedonije, Slovenije, Austrije, Holandije, Republike Srpske i Federacije BiH.\nRadojičić je na otvaranju Petog međunarodnog džudo turnira u Sportskog dvorani “Borik” u Banjaluci izrazio zadovoljstvo što na turniru učestvuje veliki broj najmlađih takmičara.\nPrema njegovim riječima, za sportiste koji ostvare olimpijsku normu od ove godine biće realizovan poseban program podrške, prenosi ATV portal.\nPredstavnici organizatora turnira, Džudo klub “Zvijezda” iz Banjaluke, zahvalili su za podršku i predsjedavajućem Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku, predsjedniku Srpske Željki Cvijanović, gradu Banjaluka i gradonačelniku Igoru Radojičiću.


Najpoznatiji srpski brend - Strana 4\n15.08.2008, 17:38 #46\npre desetak dana ispratio sam grupu prijatelja iz Skotske,koji ovde pamte samo:sarmu,svadbarski kupus,punjene paprike,rakiju koja brzo udara,najjeftinije pivo na svetu i bar destetak devojaka koje su bez problema bile zalepljene za njih,kao super lepkom,iako su znale da nece nista dobiti....ali,pobogu,to su Skoti,vazno je biti vidjen sa njima......imamo mi brendova i istorijskih znamenitosti ali ih bacamo u zapecak...ti isti Skoti bili su odusevljeni antickim Sirmijumom,Sremskim Karlovcima i Fruskom gorom.....i gde je tu brend...u stvari,koji brend mi najvise razvijamo...sex...moldavski se bar izvozi....\n15.08.2008, 18:47 #47\nE, a što me nervira kad dođu pojedini stranci, naglašavam pojedini!, koji se ponašaju kao da mogu sve zajedno da nas kupe pa da nas prodaju na berzi u Londonu. E, što me to nasrdi, da ti ne mogu ispisati... Imam i ja dosta njih koji mi često dolaze u goste, pristojno se ponašaju i nema nikakvih problema. A ovaj ološ što dolazi iz belog sveta i balavi do zemlje kad god ugleda prosečnu devojku u NS-u i priča joj kako su London i Dubai divni, a živi i radi u nekom predgrađu u pizdincima od centra Londona i ni sam nije stigao da obiđe znamenitosti svog grada i zemlje, a o Dubaiu da ne govorimo, video ga je na TV-u i na razglednici od bogatog ujaka... I ovde prosipa nešto... A naše nesrećnice se lože... Kriminal...\nDa krenem, vojvođanski brendovi, isključivo:EXIT prvi naravno jer je cela civilizovana omladina sveta čula verovatno za njega, naivci iz Kovačice (verovali ili ne, prilično su poznati), kuća Dunđerski-Bečej, Kaštel-Ečka (i mnogi drugi širom Vojvodine, da ne nabrajam), Krušedol i ostalih 15, vino iz Vršca, Palića, Karlovaca, Jelen i Lav, Medoprodukt-Čantavir, sve moguća jela od organski uzgajanih proizvoda,italijani najviše vole da jedu pite sa koječime i meso-na ražnju,pod sačem, od voća-jagode i kajsije i ne mogu da veruju kako su ukusne,dok Nemci vole sarmu, krompir, i sataraš, Zdravo-Selenča, Hajneken pravi svoju pivaru umesto MB, a MB fabrika putuje za Rusiju tako da će i oni sledeće godine izbaciti sigurno neki novi brend, Sintelon, BB Minakva stiže u Ameriku,Sirmium, tvrđava NS, Kula u Vršcu (i dr.) Dijamant Zr, rakija Nectar, Institut za ratarstvo i povrtarstvo, Sever Subotica, Hemofarm,TM Kikinda, baba u Irigu i deda u Banatskom Despetovcu\nZa sve to su više ili manje stranci iz različitih zemalja čuli, nešto su probali i žele još, nešto ne žele više nikad, i sigurno da imamo čime da se ponosimo kao zemlja,ali i da radimo na unapređenju. Unapredićemo samo dobrom reklamom i lakom dostupnošću, ostalo imamo:i kvalitet i cenu.\nAjvar,čvarci..nešto kao "sarma" ....i naravno Exit festival\n06.04.2009, 18:52 #49\nMožda, javašluk. Mislim da ga je svakom strancu nemoguće ne primetiti, bez obzira šta pričali nama o nama...\n06.04.2009, 18:56 #50\n06.04.2009, 18:59 #51\nMislim da turiste koji ostaju duze ne samo u prolazu privuce nejpre nocni zivot...Mi smo poznati po najboljem provodu...a ne znam da li mogu u Srpski brend da racunam Srpske devojke,za koje svi kazu da su najlepse...\n07.04.2009, 22:15 #52\njos bi tu koju djakoniju dodala i to je >TO\n07.04.2009, 22:34 #53\nImam nekolicinu prijatelja stranaca, koji svakog leta borave kod mene po deset dana.\nOdusevljeni su sarmom,ispijaju nasu kajsijevacu, znaju za Divca i obozavaju krempite\n07.04.2009, 22:35 #54\nApsolutno i 100% je jasno da je inat najpoznatiji srpski brend .\nNajveće stvari u istoriji smo uradili držeći se golog inata ponosnih, slobodarskih gena u nama. Usput, i sam sam najponosniji na naše pretke zbog toga jer bi mnogi oni koji bi samo razumom vrednovali davno odustali od poduhvata koje smo mi ipak uspeli da izvedemo.\nKako da ne poštujem ljude poput mog pradede koji je prešao Albaniju, spao na 30 kila i na pitanje šta mu je najteže bilo rekao lakonski:\n- Ma najteže mi bilo kada mi uvališe neku francusku trometku umesto moje davno prazne petometke mauzerke (kokinke kako je on zvao).\n08.04.2009, 16:03 #55\nKajmak, rakija, ajvar, sarma, čvarci.Medjutim,ja mislim da nas stranci prepoznaju po ratovima,Hagu,sankcijama...Naravno,mi Srbi smo verovatno pretstavljeni kao zlocinci koje stize ruka pravde.\n21.07.2009, 11:36 #56\nBenzin u plasticnim flasama. Bilo ne ponovilo se, ali ja bih to brendirala...iz zeze. Pa tako ujutro odes na pijac'...dajte mi kilo paprike babure, 2 ljute, chet'r krastavca i 2 litre bezolovnog.\n21.07.2009, 12:23 #57\nVampir. Domace a sveCko...\n23.10.2009, 13:03 #58\n23.10.2009, 16:55 #59\nMislim da nije baš da nemamo brendiranih proizvoda i stvari po kojima smo čuveni. Nezgodno je to što se oni sa nagetavnim predznakom više i bolje čuju i pamte nego zaista prave naše vrednosti...\nEto, lično mislim da je naš najpoznatiji brend šljivovica, mada sam nedavno na ovu temu čio i varijacije da su to "preletač" i "saradnik okupatora"...\n23.10.2009, 17:00 #60\nImamo mi brendova koliko zamilsimo, ali retko koji da je dobio na popularnosti !\nSkoro sam cula da se dzemperi iz Sirogojna, prodaju po odlicnim ciframa svugde u svetu...Eto, jos jedan brendic, koji moze da preraste u mnogo vise.....\nimamo mi ovaca za sisanje


Rezediba borvnice-kako orezati borovnicu i koliko roda ostaviti - Bolja Zemlja\nRezediba borvnice-kako orezati borovnicu i koliko roda ostaviti\nProteklih dana obišli smo moderan zasad borovnica u selu Vrtiglav. Gospodin Ivan Stefanović podigao je ovde plantažu na 2 ha.\nCeo zasad je pod protivgradnim mrežama sa kompenzatorima pritiska, uz sistem za navodnjavanje „kap po kap“.\nOvde su sve borovnice zasađene u supstratima, u saksijama od agrotekstila i ono što je najvažnije ovaj sistem daje rezultate, jer se borvnica ovde bere.\nU Srbiji trenutno postoje samo dve ustanove ili udružnja koja imaju uspeha sa ovakvom tehnologijom. Zapravo, ovde je osnova svega navodnjavanje. Svaka saksija ima po dve ubodne kapaljke.\nNo, da se mi vratimo rezidbi borovnice. U suštini rezidba borvnice nije mnogo komplikovana i svako ko se i malo razume u rezidbu mogao bi za dan da savlada i rezidbu borovnice. Evo nekoliko saveta:\nprvo neophodno je da napravite žbun\nborovnica rađa na dvogodišnjim granama, pa jasno i lako razlikujete rodne pupoljke od lisnih, lako ćete znati koliko ste roda ostavili (ako roda bude manje imaćete veći procenat za prvu klasu)\nuvek skraćujte duži lastar, a ostavljajte kraći\nbiljku terajte na gore i u širinu, i uvek imajte na umu da je u pitanju žbun\nTakođe, u koliko imate uslova obavezno sadite borvnicu u zemlji jer je to najbolje, ali samo pod uslovom da imate ekstra lako, kiselo i veoma vodopropusno zemljište. U Srbiji ima kiselog zemljišta, ali nema dovoljno lakog i vodopropusnog zemljišta, pa je onda dobra alternativa saksija ispunjena supstratom.\nViše o rezidbi i borovnicama pogledajte u sledećem prilogu.\nborovnice u saksijama\nPrethodni tekstObećavajući trikovi za tov svinja\nSledeći tekstOdlični saveti za efikasan tov brojlera!


U godini kada se obilježava 25 godina od smrti kontraadmirala Vladimira Barovića, koji je izvršio samoubistvo, ne želeći da po komandi tadašnje JNA bombarduje hrvatsko primorje, još jedan visoki oficir svojom nerazjašnjenom tragičnom subinom ratne '91. zaslužuje da bude pomenut.\nTako tvrde sagovornici Radija Slobodna Evropa, među kojima je Veseljko Koprivica, novinar nedjeljnika Monitor, koji se jedini bavio misterioznim oklonostima pod kojima je Đurović stradao i bio nevoljni, neposredni svjedok kada je u ratnim Konavlima pao helikopter u kome se Đurović nalazio.\nU zvaničnu verziju tragičnog događaja, koju ispisuje tadašnji Savezni sekretarijat za narodnu odbranu - kako je letjelicu oborila neprijateljska hrvatska strana - Koprivica je odmah posumnjao.\n"Meni je i dan danas najzanimljivije zašto nikada nije saopšteno šta su o tom slučaju rekli Jevrem Cokić, koji je bio pilot, i kopilot čije je ime poznato (obojica su preživjela pad prim. aut). Inače, postoje tri verzije o pogibiji Krsta Đurovića: prva - da ga je ubila hrvatska vojska, druga - da je ubijen u helikopteru, i treća - da je premlaćen i ubačen mrtav u helikopter, a onda da je insceniran njegov pad u selu Popovići u Konavlima", priča Koprivica i dodaje: "Mislim da je najpribližnije istini da je Đurović ubijen u helikopteru."\n"Nikad nisam dobio zvanične rezultate istrage, ali se po svoj prilici radilo o tzv. prijateljskoj vatri. Neko je, izgleda, tragičnom greškom pucao misleći da se radilo o neprijateljskom helikopteru", napisao je Bulatović.\n"Možda je najbolje reći i da je bio žrtva nesrećnih ratnih oklonosti, ali Krsto Đurović je u svakom slučaju bio patriota i častan oficir koji je bio protiv agresije na Hrvatsku", kaže Veseljko Koprivica.\nNa kraju, u traganju za odgovorima na mnoga pitanja prava adresa je udovica Krsta Đurovića, Irma Đurović. Zatekli smo je da živi na ostrvu Mali Iž kod Zadra. U eksluzivnom telefonskom intervjuu Radiju Slobodna Evropa, jedinom koji je dala nekom mediju, istakla da je jedino što želi četvrt vijeka - da sazna punu istinu.\n"Pa taman bila istina ta koja je zvanična, ali da je to - to. Najgore je kada sumnjate u nešto. Živite sa tim i onda vas to muči. Najviše bih voljela kad bih znala pravu istinu", kaže Irma Đurović.


Magicne maticne celije\nUpisano: Sre Okt 22, 2008 7:19 pm\nKazu da su to celije buducnosti. Da ce pobediti sve bolesti, a bice i kljuc vecne mladosti.\nOko embrionalnih maticnih celija postoje brojne eticke zavrzlame.. Ali, otkrice njihove tajne, moglo bi nase zivote potpuno izmeniti, kao nista do sada.\nVec sada se maticnim celijama leci milion teskih bolesti. U Srbiji od skoro postoji mogucnost da majka, pri porodjaju deponuje maticne celije iz pupcane vrpce.. to je neka vrsta "zivotnog osiguranja"..\nMedjutim, u Sloveniji se recimo dnevno oko 100 porodilja prijavi za tu vrstu deponovanja, a u Srbiji jos niko ne zna koliko to moze biti korisno.. A kad se nesto ne zna, onda postoji strah..\nJel biste voleli da imate sad svoje maticne celije negde tamo u banci, ako zatreba...\nUpisano: �et Okt 23, 2008 12:37 pm\nVise bih voleo to da imam na banci neko 1.000.000+�......zavisno i nezavisno od aktuelne finansijske krize.\nUpisano: �et Okt 23, 2008 1:10 pm\nToga za obi�ne smrtnike nikad ne�e ni biti, ali svejedno je interesantno za pri�u.\nNe znam da li ste znali da je lek protiv karijesa ve� odavno izmi�ljen, ali ne izlazi na tr�i�te, niti �e iza�i...Da li treba i pominjati za�to... Veliki za�arani krug je u pitanju... To isto va�i i za ovu pri�u o mati�nim �elijama.\nDrugo, planeta i tako postaje prenaseljena, �ta �emo bez prirodne selekcije...? �ta ako nas bude samo sve vi�e, lepih i mladih? Ne samo �to bi smo imali "tehni�ki problem" sa mestom na planeti, ve� sve postalo manje interesantno... eti�ke zavrzlame - kako Nata�a re�e, ne treba ni pominjati...\nTako da... najbolje bi bilo overiti knji�icu na vreme i i�i kod lekara Za svaki slu�aj Znate kako ka�e Milan Tarot: "Pa opasno ako nije overena knji�ica. Ako nije overena knji�ica, a �ovek umire, �ovek ostaje ipred Doma zdravlja i umire. To znate. Zna�i, va�an je onaj pe�at na knji�ici. To je va�nije od smrti, to prvo gledaju. To znate... Zna�i, ako nije overena knji�ica umirete, i ni�ta.. oni samo gledaju, vi umirete, padate dole i ni�ta... Dolaze ovi sa crnim karavanom i vode vas u mrtva�nicu... ako nemate overenu knji�icu.. to znate."\nKlju�na re�enica: Overite knji�icu. Ako nemate overenu knji�icu, ni�ta od mati�nih �elija To znate?\nUpisano: �et Okt 23, 2008 1:31 pm\nNe znam da li ste znali da je lek protiv karijesa ve� odavno izmi�ljen, ali ne izlazi na tr�i�te, niti �e iza�i...Da li treba i pominjati za�to... Veliki za�arani krug je u pitanju...\nTo nije gotov lek iz serijske proizvodnje, to je eksperiment koji je u nekoliko testova dao rezultate efektivnosti.\nBezbednost i efikasnost ce odluciti dali je lek proizvodljiv a ako je trzisno opravdano odvojice se dovoljna sredstva za investiciju da bi se postigla konkurentska prednost.\nPustite teorije zavere, pogotovo multinacionalnim gigantima je prekopotreban proboj u polju farmacije/medicine jer su predprosle i prosle godine mnoga patentska prava oslobodjena i veliki se gubici beleze zbog jeftine konkurencije koja osvaja svoj deo trzisnog kolaca koje su oni trzali cesto preko deceniju zasticeni patentom.\nNovi proboj = nov patent = konkurentska prednost = rast profita\nTako funkcionise, ovo ti pisem iz licnog iskustva iz tog industrijskog sektora. Cim je nesto perspektivno na trzisto odmah pocinje trka sa vremenom koji se zove 'Speed to market'.\nAko je neki laboratorijski test uspeo, to ne znaci da je ponovljiv na sire mase, da je pouzdan, da su svi faktori koji prouzrokuju rezultat poznati, da je varijacija poznata, da su sporedni efekti poznati......itd, itd.....Sve ovo traje godinama, cesto preko deceniju i pored toga birokratija dirigovana direktivama uzima svoj danak u vremenu i znacajnom kapitalu tokom razvoja.\nTo vazi i za gentehnologiju i lecenje na osnovu tretmana preparatima na osnovu maticnih celija.\nPridru�io: 01 Apr 2007\nUpisano: �et Okt 23, 2008 10:20 pm\nJa bih imala u banci,da imam 2000e viska u drugoj banci(valjda to toliko kosta) i da imam pupcanu vrpcu,tj.sam trudna . I to bih imala zato sto, koliko shvatam ,one mogu da spasu dete od neke bolesti,ne daj boze,a i cetiri generacije po majcinoj strani...\nUpisano: �et Okt 23, 2008 11:08 pm\nZnam ja to Sa�a Ali u ovom slu�aju nemamo konkurenta! Kakav konkurent je zubar, proizvodu koji uklanja na�isto karijes? Skoro nikakav! Od karijesa sve po�inje... ako je karijes mali, idemo kod zubara. Ako je karijes pove�i, opet idemo kod zubara... ako karijes zahvati ceo zub, opet moramo kod zubara da nam taj zub izvadi... ako je zub izva�en, mi OPET idemo kod zubara, da stavi novi zub... Zna�i, ako ovaj lek iza�e na tr�i�te, zubari gube posao (dobro ne ba� 100% ali blizu)..., fakulteti nemaju studente.\nU utisku nedelje je ba� jedan profesor pri�ao kako se fotografi ve� okupljaju ispred op�tine, jer sistem novih elektronskih li�nih karti njima uni�tava tra�nju 100%! I �ta je op�tina smislila? Pa to, da gra�ani moraju da rade fotografije za obi�nu li�nu kartu, samo eto da bi fotografi imali posla... a gra�ani pla�aju - apsurdno... Lo�e je kad nema konkurenta... ili stradaju zanimanja i karijere, ili d�ep gra�ana... I stvara se monopol. I samo kompanija profitira... E zato smatram da je taj lek odavno izmi�ljen, ali ne sme na tr�i�te...\nA �ta �e da se desi ako svi po�nemo tako da razmi�ljamo, na globalnom nivou?\nUpisano: �et Okt 23, 2008 11:11 pm\nA sta ce se desiti?\nImati banku maticnih celija ce biti vrlo unosan posao\nUpisano: Pet Okt 24, 2008 12:02 am\nUkoliko industrija ima lek koji bi znatno umanjio potrebu zubara, industrija se nece uzdrzavati da to plasira na trziste i tako konkurise zubaru.\nNema ko to da zabrani u zastiti zubarskog zanata.\nTo se u privredi zove: 'Product substitute by new entrants on the market'\nZubarov proizvod je 'mila' usluga , industrijska zamena sa istim efektom je farmaceutski proizvod.....\nZakon je vrlo jasan i uporediv u celom svetu, kako FDA regulations, tako regulativa EU i Japanska, cim dokazes bezbednost i efektivnost leka on dobija dozvolu za plasiranje na trziste.\nTako imamo vec tablete protiv stenose u kardiovaskularnom sistemu koji smanjuje 'promet' radiologa i kardiohirurzima.....\nTako je obican Gilette brijac najjaci konkurent Philipsovom brijacu Philishave....jedno obican zilet noz, drugo aparat na struju.....\nUpisano: Pet Okt 24, 2008 12:29 am\ndeep blue ::\nBi�e unosan posao, o da Kako za te doktore (ili �ta god da su), tako i za ove �to spremaju lansirne rakete za Mars, Neptun, Saturn, Mesec Po�to vi�e ne�e biti mesta na zemlji... samim tim �to �e biti otklanjane bolesti, �ivotni vek �e biti du�i... i to ko zna koliko. Ka�e Nata�a, "bi�e klju� ve�ne mladosti"... Da li ti to zvu�i kao dobra ideja?\n�ta �emo kad to po�nu da rade indijci, kojih je ve� vi�e od jedne milijarde, nemaju gde... Kinezi, tako�e?\nBa� si upu�en\nOk, ubedio si me da leka jo� uvek nema Svejedno, ta tr�i�na utakmica o kojoj si upravo pri�ao mi nikako nije fer... Kao da nema opcija za druge struke i usluge...\nNpr. ko�ije su bile popularne, pa se onda pojavio auto... ko�ija�i su imali izbora, da prodaju ko�ije i nau�e da voze auto, pa tako napla�uju svoje usluge... Kakav izbor ima lekar �iju uslugu u potpunosti zamenjuje lek?\nUpisano: Pet Okt 24, 2008 9:41 am\nTo je kao da kazes ,ne treba naci lek protiv raka,jer ce se namnoziti ljudi...c,c,c jaso Ti bi sigurno volela ,sutra ,nekom tvom voljenom da se desi neka strasna bolest, da postoji lek za tu bolest...\nTo ce ionako biti razervisano za bogatije ljude,a i ako lecenje maticnim celijama bude toliko rasprostranjeno i dostupno svima,opet ce mutirati neke bolesti,koje nece moci da se lece,a i pre toga mozda planeta bude otisla do djavola,tako da nemo' da se sekiras zbog kineza:wink:


Vlada će razmatrati da osnovica bude 305 maraka\nŠtrajk Sindikata osnovnog obrazovanja i odgoja se nastavlja, odlučeno je nakon sastanka koordinacije Saveza samostalnih sindikata Kantona Sarajevo i Vlade. Na sastanku se još jednom pokušalo doći do dogovora o visini osnovice plate. Inače, Sindikat obrazovanja i odgoja Kantona Sarajevo, koji vodi štrajk, traži da osnovica plate bude 330 maraka, dok je od ranije ponuda Vlade bila 300 maraka. Izvjesno je da bi se konačni dogovor mogao postići o iznosu od 305 maraka, što će biti poznato nakon sutrašnje sjednice Vlade.\nOsnovne škole i vrtići u Kantonu Sarajevo i sutra su u dvosatnom štrajku upozorenja. Dogovora o povećanju osnovice plate koju traži Sindikat osnovnog obrazovanja u iznosu od 330 maraka - nema.\nKako je kazao predsjednik Sindikat osnovnog obrazovanja Saudin Sivro, stajalište Vlade je bilo da je 300 realno, ali da će sutra razmatrati mogućnost 305 maraka.\n"Sindikat osnovnog obrazovanja im jasan stav - ukloliko se ispuni 5 naših zahtjeva prije te osnovice, mi ćemo pristati da ona bude 305", poručuje on.\nU Vladi KS-a smatraju da su pronašli rješenje, ali da će o predloženim zaključcima Vlada sutra donijeti odluku. Mogućnost da osnovica plate iznosi 305 maraka smatraju da je realna, pojašnjava kantonalni premijer Adem Zolj.\nA da bi pristali na osnovicu od 305 maraka, u Sindikatu osnovnog obrazovanja imaju svoje zahtjeve.\n"Uslov je da se otvori 50 radnih mjesta u dva nova vrtića, uloži milion maraka u zapošljavanje 50 odgajatelja, riješi lista čekanja, uloži dodatnih 40.000 maraka za ono što plaćaju roditelji pored 160 maraka", ističe Sivro\nZolj kaže kako su se pojavili zahtjevi koji su redovni i koji se mogu riješiti: "Na to smo se obavezali usvajanjem pedagoških standarda i normativa i to će ići".\nNa sastanku u Vladi učestvovao je i Sindikat srednjeg i visokog obrazovanja, odgoja, nauke i kulture KS-a koji su imali zahtjev da osnovica iznosi 315 maraka, te da ukoliko Vlada odbije njihov prijedlog, najavlju stupanje u štrajk upozorenja.


ZAGLEBJE STIGLO U BEOGRAD Poljaci bi da se pokažu kao reprezentacija: Ne klecaju nam kolena od Partizana\n"DA DIŽEMO ZVEZDU JOŠ VIŠE, U NEBESA!" Milan Borjan u euforiji: A sad - da PROĐEMO i tu grupnu fazu!\n"DA VAM SE..." Dejan Stanković je posle pobede prišao okupljenim igračima Zvezde, URADIO ovo i ostavio ih u TOTALNOM ŠOKU! /VIDEO/\nMARKO BULAT IZGUBIO MAJKU Nakon što mu je umro rođeni brat - novi udarac: "Neka vas anđeli čuvaju, barem onoliko koliko ste vi nas"


Tek nekoliko klikova od vas\nOvdje možete preuzeti sve važne tržišne materijale i materijale o tvrtki NGK SPARK PLUG. Ako uz pružene letke, kataloge, certifikate i pravne informacije želite dodatni sadržaj, obratite nam se direktno.\nKatalozi najnovijih proizvoda\nZgodni letci za razne proizvode i usluge\nCertifikati kvalitete i sukladnosti\nPreuzimanja pravnih informacija uključuju GTC i Izjavu o modernom ropstvu\nTražite logotipove, vizualne simbole marke i slike proizvoda?\nPosjetite našu Medijateku\nNGK Catalogue Ignition Coils and Cables 2018-2019\nNGK Catalogue 2 Wheel 2018-2019


Njemačka ekonomija može očekivati snažniji rast najranije 2021. godine, procijenio je njemački Kilski institut za svjetsku ekonomiju (IfW).\n„Prema trenutno raspoloživim podacima, ekonomija će upuzati u novu godinu”, rekao je analitičar IfW-a Stefan Kooths, prenosi Hrportfolio.\nSmatra da teškoće u industrijskom sektoru utiču i na usluge i koče rast u cijeloj ekonomiji.\nIfW predviđa da će ekonomija ove godine porasti slabašnih 0,5 odsto. U narednoj godini rast bi trebao da ubrza na 1,1 odsto, a 2021. godine na 1,5 odsto.\nTrenutni slabi rast rezultat je recesije u industrijskom sektoru, koji ne koristi sve raspoložive kapacitete, a iduće bi godine trebalo da zabilježi pad ulaganja od 1,1 odsto.\nEkonomiju pritišće slabi izvozni sektor, ključni oslonac rasta u proteklim godinama, kao i domaća potražnja, posebno zahvaljujući građevinarstvu, tvrde u IfW-u.\nInstitut očekuje da će lična potrošnja u ovoj i sljedećoj godini porasti 1,5 odsto, te 1,7 odsto u 2021, zahvaljujući mjerama koje podstiču dohotke i snažnijem tržištu rada.\nKooths smatra da vlada ne mora posezati za podsticajnim mjerama.\n„Uprkos trenutnoj slabosti, njemačkoj ekonomiji nisu potrebne podsticajne mjere. Glavni uzrok recesije u industriji su vanjski faktori, a pogađa područja koja gotovo i ne bi reagirala na veću potrošnju oslonjenu na podsticaje”, tvrdi analitičar IfW-a.\nPrioritet bi u budžetu po njegovom mišljenju trebalo da budu ulaganja, uz paralelno ograničenje novog zaduživanja.