HR moći i Stranputice | SINAPSA\nHR moći i Stranputice\nEvo koja reč o najčešćim HR tajnama, HR Moćima i Stranputicama…\nJedno od nepisanih HR pravila je bacanje ljudi u vatru kako na intervjuu, tako i posle po prijemu u radni odnos, „da vidimo kako će se snaći“, „jer i nas je nekad neko bacao u vatru, pa je normalno da i mi to radimo“. Mogu donekle da se složim sa tim da to na neki način selektuje ljude po sposobnosti da se snađu u nenadanim situacijama. Ali ako toliko umorimo ljude raznim procenama na brojnim intervjuima, testovima, biznis simulacijama, ako ih prorešetamo na sto načina (i na kraju brdo njih ne primimo, jer imamo samo 1 radno mesto otvoreno), zar nismo već odabrali ljude po određenih sposobnostima i sada je na redu da ih obučimo za posao, a ne da ih opet driblamo do iznemoglosti. Nekad se ovaj tip onbording procesa, koji često znači i nedostatak istog, obije o glavu poslodavcu, jer se u toj surovoj igri preživljavanja često izgube kvalitetni ljudi, jer nismo svi spremni da se snađemo u tim uslovima, a uz malo mentoringa i podrške itekako bi se uklopili u posao.\nDruga tema: sam intervju za posao.\nna intervjuima neko dobro pliva, a neko baš i ne, što ne zači da neće sutra biti dobar u svom poslu. Zadatak HR-a jeste da to proceni, ok su mi i asesment centri i testovi i tri kruga intervjua. Ali zar nije normalno da objasnimo ljudima, ako se zaglave na nekom pitanju, zašto smo ih neke stvari pitali na određeni način i kako bi bilo bolje da su reagovali. Ili ako smo ih već testirali ili nešto zaključili što im ne ide u prilog zašto im to ne reći? Ili je bolje držati zavijenim u velo tajne razloge zašto neko nije prošao na intervjuu? Možda samo zato što HR tako dobija na veličini i moći. Iskreno, od kad sam otvorila svoju firmu i radim sama, ja upravo primenjujem na intervjuima drugačiji stil rada sa ljudima, baš onakav kakav mislim da treba: otvoreno im kažem kad ih pitam nešto što ih zbuni zašto sam ih to pitala. Ili ako lupe neki odgovor odmah utrčim sa žutim kartonom i objasnim zašto su dobili žuti karton. Od one žene što nije stavila ime i prezime u Cv, preko čoveka što mi priča vic u sred intervjua, do otvorenog feedback-a svima da neka pozicija nije za njih i zašto.\nLjudi su zahvalni do neba kad imaju tretman pun poštovanja, čak i ako ne prođu dalje u sledeći krug. Dosta je izigravanja strogoće i moći drage HR kolege.\nA kako se samo brzo osladi ta HR moć…\nMalo mi je žao što se tako malo diskutuje o ovim načinima rada sa ljudima, previše se uzimaju stvari zdravo za gotovo, ako počneš da radiš u nekoj firmi na poslovima regrutacije, odmah te nauče postojećim procedurama kako se tu rade stvari i ispada da nemaš izbor, nego da ponavljaš po modelu sve te procese jer nisi tu da preipituješ sistem, već da mu služiš. I onda umesto da HR ljudi, gde su psiholozi dosta brojna populacija, pomognu drugima, usmere ih, ohrabre, dobijemo situaciju da upravo oni aktivno doprinose tome da ljudi izgube samopouzdanje prolazeći besomučne procese selekcije… O ukaljanom imidžu poslodavca da ne govorimo. Pardon, employeer brandingu, da se izrazim pametno 🙂\nŠta je moja poenta? Mislim da se jako raširila HR zajednica, što je super, ali da i dalje sa mladim HR kolegama nema puno ko da radi, pa prepisuju ustaljene prakse, koje su često potpuni promašaj.\nDržati ljude na testiranju 2 sata, posebno ljude sa ozbiljnim radnim biografijama iza sebe, pa to je meni van pameti. Pa koliko bi dragocenije bilo to vreme potrošiti na razgovor, sugerisati ljudima ako neki posao nije za njih. Ljudi su ekstremno zahvalni na tome, kada saznaju šta treba da unaprede, posebno kada saznaju kakav je njihov odraz u HR ogledalu, spremni su da se menjaju, kao i da uštede sebi vreme i ne konkurišu za poslove za koje je mala verovatnoća da će ikad biti primnjeni. Od svega je najvažnije da se osećaju ispoštovanim, na onoj bazičnoj, ljudskoj ravni. Prihvatam da i taj pristup nije najidealniji, ali svako se i u poslu ponaša spram svojih ubeđenja. Ja ovako.\nJer ja iskreno verujem da bi uz koje bacanje u vatru manje i koju rečenicu podrške više, HR svet bio doživljen kao manje surov i svakako kao udobnije mesto za rad.\nHvala onima što su pročitali do kraja. Šaljite svoj feedback slobodno. Čekam…\nOn 15. juna 2019.\nHR greška broj 1: feedback sa konkursa


25.02.2020. 16:39h 25.02.2020. 16:39h\nProjekat psihološke podrške deci oboleloj od malignih i drugih retkih bolesti koji je podržala društveno odgovorna kompanija Mozzart, predstavljen je na Institutu za zdravstvenu zaštitu majke i deteta Srbije „Dr Vukan Čupić“. Svečanom potpisivanju ugovora o saradnji između „Evropske akademije za razvojne projekte”, udruženja „Zvončica“ i regionalnog lidera industrije igara na sreću, prisustvovala je ministarka bez porfelja Slavica Đukić Dejanović, koja je istakla da se spajanjem visoke stručnosti i dobročinstva kompanije koja je ovaj problem prepoznala, može pružiti velika psihosocijalna podška ne samo mališanima koji se bore za život, već i njihovim porodicama. U okviru Projekta koji se realizuje u saradnji sa udruženjem roditelja dece obolele od malignih bolesti „Zvončica“, predviđeno je održavanje radionica psihološke pomoći mališanima i roditeljima koji borave u Roditeljskoj kući pri Institutu, izrada priručnika kao alata za lakše suočavanje sa bolestima, kao i niz propratnih edukativno-promotivnih aktivnosti...\nPrema rečima ministarke bez portfelja zadužene za demografiju i populacionu politiku Slavice Đukić Dejanović, koja je pružila podršku nastojanjima da se deci oboleloj od malignih i drugih retkih bolesti omogući adekvatno psihološko osnaživanje i bolji kvalitet života tokom iscrpljujućeg lečenja, rak je kod dece izlečiv u više od 70 odsto slučajeva.\n- Rak jeste bolest, ali je izlečiva. Zbog važnosti rane dijagnostike, vrlo je značajna edukacija roditelja i praćenje i uočavanje najranijih simptoma, a zatim i pravovremeno obraćanje lekarima. Kada su u pitanju retke bolesti, poznat nam je podatak da u Srbiji postoji oko 500.000 osoba koje boluju od neke retke bolesti. Nažalost, 75 odsto retkih bolesti pogađa decu, jer bolest ne bira koga će i kada napasti, tako da su često meta i najmlađi. Ovi mali borci u situaciji su da vrlo rano iskuse bolno i iscrpljujuće lečenje i zato je zadatak svih nas da im omogućimo da snagom njihove čelične volje dobiju tu najznačajniju bitku. Zaposleni u Institutu za majku i dete i Udruženju „Zvončica” su prva linija podrške i vrlo značajni saborci, zbog čega je spoj struke, te humanosti i donatorstva kompanije Mozzart najvažniji u ovoj borbi. Ovo je prilika i da podstaknemo sve druge na slične plemenite poduhvate, istakla Đukić Dejanović.\nPrema rečima direktorke udruženja „Zvončica“ Irine Čepinac Ban, zahvaljujući kompaniji Mozzart koja je prepoznala značaj ovakvog programa, udruženje „Zvončica” će biti u mogućnosti da unapredi pružanje psihološke podrške deci i njihovim porodicama.\n- Ove godine obeležavamo i značajan jubilej, 10 godina od izgradnje i otvaranja prve Roditeljske kuće u Srbiji i regionu, dok je udruženje „Zvončica“ osnovano 1992. godine. Od otvaranja do danas, u Zvončici je boravilo oko 450 porodica čija su deca pacijenti Službe za transplantaciju kostne srži i Službe za hematoonkologiju Instituta za majku i dete. Pored ostalog, ja sam mama jednog momka koji je pre više od dvadeset godina izlečen od leukemije upravo na Institutu za majku i dete. Jako nam je drago da je veliki Mozzart prepoznao jedno malo udruženje koje ima ogromne ambicije i brojne pacijente i njihove porodice kojima je pomoć preko potrebna, objasnila je Čepinac Ban. Misija kompanije Mozzart koja od osnivanja kontinuirano pomaže mališanima pri lečenju je da projekat „Psihološko osnaživanje dece obolele od malignih bolesti i njihovih majki“, olakša najteže momente u životu i ubrza proces oporavka svim malim, istinskim herojima.\n- Udruženje „Zvončica“ ima nemerljiv značaj za decu koja se leče od malignih bolesti i njihove roditelje. Oni zaista porodicama pruže toplinu doma, sa njima prolaze kroz teške trenutke i zajedno se raduju kada neko od njih nakon uspešnog izlečenja krene kući. Upravo je ta psihološka podrška ključna u najtežim momentima i verujemo da će celim porodicama, nakon uspešnog izlečenja, ubrzati povratak u normalne životne tokove, istakla je generalna direktora kompanije Mozzart Koviljka Lončar.\nNa ovom humanom cilju, kompanija Mozzart udružila se sa Evropskom akademijom za razvojne projekte koja okuplja profesionalce i stručnjake iz različitih oblasti i predviđeno je da Projekat u trajanju od 12 meseci počne 1. marta 2020. godine.\nDirektor najveće dečje bolnice u regionu Doc. dr Radoje Simić, zaključio je da u sistemu edukacije lekara, medicinskih sestara i drugih zdravstvenih radnika i saradnika treba stalno ukazivati da je stručno medicinskog znanje primarno, ali da topla i ohrabrujuća reč i postupci empatije podižu nivo uspešnosti i kvaliteta lečenja.\nMozzartSlavica Đukić Dejanović


Delez Srbija je od danas Ahold Delez | Info | Ekonomija\nDelez Srbija je od danas Ahold Delez 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n25.07.2016. / 11:31\nIzvor Beta 25.07.2016. / 11:31\nGeneralni direktor Ahold Deleza Dik Bur kazao je da za tu kompaniju danas počinje novo značajno poglavlje koje joj omogućava priliku da pruži još više kupcima i društvu, zaposlenima i akcionarima.\n"Na temelju zajedničkih vrednosti, poslovanja koje se savršeno dopunjuju i nasleđem uspeha na koje smo ponosni, nastavljamo da održavamo lidersku poziciju posebno na istočnoj obali SAD, kao i u Evropi. Naše uspešne internet prodavnice i 22 glavna lokalna prodajna formata omogućavaju nam da ponudimo najbolje prehrambene proizvode, inovacije, vrednosti, kao i da pružimo doprinos lokalnim sredinama u kojima poslujemo", kazao je on.\nDelez: Ostajemo u Srbiji\n09.12.2018. / 21:27\nJa sam bila zadovoljna sa platom bila sam brinudjena da dam otkaz a volela bi da se vratim da radim jel su plate dobre 31000hiljade dinara\n02.08.2016. / 02:47\nDa pruzi jos vise drustvu..rek'o Dik.


Završena nastavna godina za učenike 8.razreda\n01.06.2016 Završena nastavna godina za učenike 8.razreda\nOsmaci završili nastavnu godinu\nZa učenike 8. razreda na teritoriji Republike Srbije danas je završena nastavna godina. Učenici OŠ „Mika Mitrović“ obeležili su završetak osmogodišnjeg školovanja fotografisanjem sa vršnjacima i razrednim starešinama. Upriličena je i svečana povorka kroz centar Bogatića uz pratnju trubačkog orkestra koji je dodatno podigao raspoloženje svih. Na poligonu škole organizovana je i velika žurka.\nAndrijana Erić 8/2: Ovo je jedan od najlepših dana u mom životu i školovanju. Napokon smo završili 8. razred! Slavlje koje smo organizovali bilo je fantastično, ali i veoma emotivno. Sada nam predstoji pripremna nastava za polaganje završnog ispita i upis u srednju školu. Jedva čekam matursko veče da se još jednom, poslednji put, proveselim sa svojim drugarima i razrednim starešinom. Škola je bila i ostaće, mesto naših prvih uspeha i padova u životu, prvih ljubavi i velikih prijateljstava.\nMladen Dukić 8/1: Osećam se neobično, u isto vreme sam i tužan i radostan. Tužan sam zbog rastanka sa drugarima sa kojima sam delio i dobro i loše tokom osmogodišnjeg školovanja. Radostan sam zbog toga što je završena jedna faza u mom životu i predstoji mi donošenje ozbiljnih odluka u vezi sa daljim školovanjem i životom. Ja ću konkurisati za upis u „Mačvansku srednju školu“, smer Mašinski tehničar motornih vozila i nadam se da ću biti primljen. Osnovna škola će mi ostati u najlepšem sećanju ceo život.\nKrajem nedelje biće organizovane sednice Odeljenjskih i Nastavničkog veća da bi se utvrdio uspeh učenika kako bi škola mogla organizovati pripremnu nastavu i polaganje popravnih i razrednih ispita. Takođe će biti poznato i ko će ove godine poneti laskavo priznanje „Učenik generacije“.\nŠto se tiče Završnog ispita na kraju obaveznog obrazovanja, on se ove godine polaže po sledećem rasporedu:\n15.06.2016.god. sreda od 9:00-11:00 časova – učenici polažu test iz srpkog jezika\n16.06.2016.god. četvrtak od 9:00 – 11:00 časova – polaganje testa iz matematike\n17.06.2016.god. petak od 9:00 – 11:00 časova – polaganje kombinovanog testa\nKonačni rezultati završnog ispita biće poznati u petak 24.06.2016.god. a raspored učenika po školama biće objavljen u ponedeljak 04.07.2016.god. dok je upis u srednje škole 05. i 06.07.2016.god.\nUčenici od 1. do 7. razreda u junu neće menjati smenu, pre podne će nastavu imati učenici od 5. do 7. razreda kao i osmaci za koje će biti organizovana pripremna nastava za polaganje završnog ispita. Učenici od 1. do 4. razreda pohađaće nastavu u popodnevnoj smeni. Nastavna godina za ove učenike završiće se 14.06.2016.god.\nSnežana Laslo, dipl. Psiholog, OŠ „Mika Mitrović“\nVi ste posetilac br: 15 865 087


Rezultati peglanja odgovaraju onima koje postiže klasična pegla sa kablom od 2600 W*\n* u poređenju sa Tefal/Calor FV5211. Kvalitet peglanja je ispitala nezavisna laboratorija.\nEfikasan sistem protiv kapanja štiti odjeću\nUdobnost: Ergonomska horizontalna baza sa kupolom koja ublažava udarce\nugrađeni sistem protiv kamenca za dugotrajnu učinkovitost pegle\nSpremna za nekoliko sekundi\n1 - Treptanje: Pegla je u fazi zagrijavanja,\n2 - Treptanje (ovisno o modelu): Peglanje u režimu automatskog isključivanja (nakon 8 minuta bez upotrebe),


Negiranje genocida zabranjeno je i u Republici Srpskoj - Istinomjer\nNegiranje genocida zabranjeno je i u Republici Srpskoj\nPoslanik u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH (PSBiH) i predsjednik Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić govorio je za ATV 8. aprila 2022. godine, između ostalog, o zabrani negiranja genocida u BiH, ustvrdivši da se zakon koji je donio bivši visoki predstavnik Valentin Inzko ne primjenjuje u entitetu Republika Srpska.\nKako je Stevandić konstatovao, Zakon o dopuni Krivičnog zakona BiH, kojom se zabranjuje i kažnjava negiranje genocida, Valentin Inzko “nije mogao staviti na teritoriju Republike Srpske”:\nU Bosni i Hercegovini mi ne možemo sve. Ne mogu ni Bošnjaci bez visokog predstavnika. I kada visoki predstavnik im pomogne, jer je nesporno da je Inzko dobio novac za ovaj zakon, on ga nije mogao staviti na teritoriju Republike Srpske.\nNenad Stevandić, 8.4.2022.\nOdluka visokog predstavnika kojom se donosi Zakon o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine, objavljena na stranici OHR-a 23. jula 2021. godine, uspostavila je kaznenu odredbu zabrane i kažnjavanja negiranja genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina, kao i veličanja ratnih zločinaca.\nKako je definisano članom 2. ovog zakona, on stupa na snagu osam dana od dana objavljivanja na službenoj internetskoj stranici Ureda visokog predstavnika ili jedan dan od dana objavljivanja u Službenom glasniku BiH, “koji god od tih dana nastupi ranije”.\nBudući da je Zakon o dopuni Krivičnog zakona BiH objavljen u Službenom glasniku BiH 27. jula, on je od 28. jula 2021. godine postao primjenjiv na teritoriji cijele Bosne i Hercegovine, uključujući i entitet Republiku Srpsku.\nU stavu XI.2. Zaključaka Vijeća za implementaciju mira (PIC), koje se sastalo u Bonu 9. i 10. decembra 1997. godine, na koji se Inzko pozvao prilikom donošenja Zakona o dopuni Krivičnog zakona BiH, stoji da PIC “pozdravlja namjeru Visokog predstavnika da iskoristi svoja krajnja ovlaštenja u regiji u vezi sa interpretacijom Sporazuma o civilnoj implementaciji Mirovnog sporazuma”, između ostalog, i “pri osiguranju implementiranja Mirovnog sporazuma u cijeloj Bosni i Hercegovini i njenim entitetima”.\nUpravo na osnovu bonskih ovlaštenja, prethodni visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko donio je dopune Krivičnog zakona BiH, kojim je, pored ostalog, negiranje genocida u Srebrenici postalo krivično djelo.\nDakle, Krivični zakon BiH, uključujući i njegovu odredbu zabrane negiranja genocida, primjenjiv je na teritoriji cijele države, zbog čega Istinomjer tvrdnju Nenada Stevandića da Valentin Inzko ovaj zakon “nije mogao staviti na teritoriju Republike Srpske” ocjenjuje neistinitom.\nUzrok rata u Ukrajini i za Stevandića je “nacizam”\nStevandić neistinito o proceduri zakazivanja hitnih sjednica Predstavničkog doma\nRepublika Srpska nije veća od Sjeverne Makedonije\nDržavni poslanik ne zna koliko ima kantona u FBiH


Mozilla ima novi logo, pogledajte kako izgleda - B92.net\nNakon šest meseci tokom kojih je tražila idejno rešenje novog logotipa, Mozilla je obavila nove promene u okviru brenda.\nIzvor: zimo.dnevnik.hr petak, 20.01.2017. | 08:25\nIzgledaju kao da su tuzni. Ne izaziva mi interesovanje za kompaniju i brend jer mi logo izgleda kao da ce da bankrotiraju svake sekunde...\n(Nikola 97, 21. januar 2017 10:46)\nLogo je simpatièan kada je ispisan u vidu reèi. ALi kada dve taèke i dve kose crte stavite odvojeno izvan reèi, to potpuno besmisleno izgleda. Zamislite, nekom dizajneru sada aplaudiraju za to... Da se krstiš.\n(Darknes, 21. januar 2017 09:22)\nOvo nije logo Firefoxa nego Mozille. Firefox je i dalje vatrena lisica... razgranicite da Moz://a nije browser nego ime kompanije\n(steff, 20. januar 2017 21:06)\nSad Opera napravi novi logo - " :O "\n(hehe, 20. januar 2017 17:43)\nRužno, ali FF i Thunderbird su još zakon :))\n(EU Citizen, 20. januar 2017 15:58)\nKako tužan logo... Volela sam vatrenu lisicu, to ih je izdvajalo od drugih. Bio je jedan od najlepših logoa!\nSmislili nova slova i... napisali! Možda su bili prinuðeni od strane zavoda za patente, ko to zna!?\n(jooj, 20. januar 2017 13:48)\nWow! Za samo 6 mjeseci su smislili ovaj logo :O nevjerovatno\n(D.M., 20. januar 2017 13:17)\nMozilla je uzorna kompanija,koja zasluzuje postovanje.\nMnogo toga nam daje,a ne trazi nista zauzvrat.\nCak ni donacije,bar ne na napadan nacin.\nPored FF,koristim i Thunderbird,Tor imam,ali ne secam se kad sam ga pokrenuo zadnji put.\nNjena linux verzija FF-a dolazi instalirana i u gotovo sve distroe,jer sledi iste principe,potpuna otvorenost i mogucnost podesavanja po zeljama korisnika,sto je narocito vazno za privatnost.\nKoristim je neprestano i na Windows-u,jos od IE5,koji je brljavio za sve pare i bio `supalj kao sir`.\nNemam platnu karticu kojom bih mogao uplatiti donaciju,makar simbolicnu,ali bi,svakako,Mozilla bila na prvom mestu uz npr. tvorce NoScript extenzije i pojedinih adblocker-a(uBlockOrigin ili +).\nLogo je tu najmanje bitan,vazno je sta se krije `ispod haube`.\nTacnije receno,ne krije se NISTA i to je razlog sto cu nastaviti da koristim njihove aplikacije sa potpunim poverenjem.\nHvala im sto postoje!\n(Korisnik obicni, 20. januar 2017 11:51)\n(pp aparat, 20. januar 2017 11:31)\nKakav fail. Stavili tužiæ u logo.\n(meyo, 20. januar 2017 11:10)\nKao poluraspadnut adidas logo.\n(zoki, 20. januar 2017 11:04)\nTražili su 6 meseci da bi našli znak iz svakog URLa - :// ? Jadno... Još su nekog platili za to? Retardo. A pritom ovo izgleda kao neki tužni smajli. Ovo bi trebalo da je vest za nejneuspešniji logo. lol\n(Naivo, 20. januar 2017 10:56)\nKo li im je ovo smislio. Mene ovo podseca na znak iskrivljenih usta, a to stavim kada mi nesto nije po volji. Zar ovo ne bi trebalo da odbija korisnike na podsvesnom nivou.\nMeni je lisica bila sasvim prepoznatljiva. I sada koristim mozilu kao drugi pretrazivac. Najveca mana je sto im je bookmark i history deo bas cudan tj nikako nije user friendly. Neka oni malo porade na tome, a ne fali nista logou.\n(Drda, 20. januar 2017 09:53)\n(JOBAH, 20. januar 2017 09:39)\nDzabe im novi logo kad verzija 49 i novije zderu RAM. Chrome je uzasan sa spijuniranjem, Explorer u penziji...katastrofa.\n(Gradjanin, 20. januar 2017 09:13)\nСви нови логои исти, као да је исти човек радио и ово и Јувентусов...\n(РИС, 20. januar 2017 08:55)\nZa ovo 6 meseci?\n(00, 20. januar 2017 08:41)


O BUDŽETU I GODIŠNJIM ODMORIMA Zvizdić zakazao sednicu Kolegijuma Predstavničkog doma BiH\nNakon pauze od oko mesec i po, za sledeći utorak zakazana je sednica Kolegijuma Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH.\nNa dnevnom redu su 22 tačke među kojima su Predlog zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2019, odgovor Visokog sudskog i tužilačkog Saveta BiH na zaključke Predstavničkog doma s 2. hitne sednice održane 14. i 26. juna 2019. koji se odnose na stanje u pravosuđu, ali i potvrđivanje rešenja o godišnjem odboru poslanika u ovoj godini.\nOd kolegijuma kojim predsjedava Denis Zvizdić očekuje se da će zakazati vreme održavanja sednice Predstavničkog doma, ali je pitanje da li će ona i biti održana jer poslanici Kluba SNSD i Srpskog kluba ne žele da prisustvuju sednicama pre nego što bude imenovan predsedavajući Saveta ministara BiH, piše Srpskainfo.\nTako je poslednja sednica Predstavničkog doma u krnjem sastavu održana 26. juna, ali zbog neprisustva većine poslanika iz Srpske nije bilo kvoruma za odlučivanje.


Posjet Srpskoj pravoslavnoj općoj gimnaziji u Zagrebu\n12/12/2016 * Kristijan 5\nU sklopu redovitih aktivnosti Ureda pravobraniteljice za djecu, koje uključuju obilaske ustanova gdje djeca borave ili su privremeno ili trajno smještena, pravobraniteljica za djecu Ivana Milas Klarić sa svojim savjetnicama posjetila je 12...\nUčenici OŠ Matije Gupca u Zagrebu posjetili pravobraniteljicu\n09/12/2016 * Kristijan 6\nUčenici 8. razreda Osnovne škole Matije Gupca u Zagrebu, koji pohađaju izborni predmet Građanski odgoj i obrazovanje, posjetili su 9. prosinca 2016. Malu kuću dječjih prava pri Uredu pravobraniteljice za djecu te se sastali s pravobraniteljicom...\nStručni skup o prevenciji, dijagnostici i liječenju ovisnosti\n09/12/2016 * Kristijan 3\nU Zagrebu je 9. prosinca 2016. održan Simpozij “Nove i stare ovisnosti iz perspektive zdravstvenih ustanova”, koji je organizirao Gradski ured za zdravstvo Grada Zagreba u suradnji s Domom zdravlja Zagreb Zapad. Na skupu su izlaganja...\n09/12/2016 * admin 2\nRazgovor o prihvaćanju drugog i drukčijeg\n08/12/2016 * Kristijan 3\nU sklopu popratnog programa Festivala tolerancije – JFF Zagreb, održava se zasebni program Film i diskusija – FID, namijenjen učenicima osnovnih i srednjih škola, s ciljem poticanja rasprave o problemu diskriminacije u društvu. U Kulturno...\nDjeca korisnici socijalnih usluga i njihovo pravo na participaciju\n08/12/2016 * Kristijan 4\nU Zagrebu je 8. prosinca 2016., u organizaciji Udruženja Djeca prva u okviru projekta “Zaštita prava djece i mladih u sustavu socijalne skrbi”, održan Okrugli stol pod naslovom “Participacija djece korisnika socijalnih...\nVrednovanje UNICEF-ovog edukacijskog programa za bolju zaštitu djece u pravosuđu\n07/12/2016 * Kristijan 4\nU sklopu evaluacije UNICEF-ovog programa jačanja pravosudnog sustava u području kazneno-pravne zaštite djece kao žrtava i svjedoka, 7. prosinca 2016. održan je sastanak s predstavnicom agencije Synergies Bistrom Netkovom, koja je specijalizirana...


Srbi uhapšeni zbog sajber napada širom sveta | Mondo Portal\nWebstresser Europol akcija uhapseni Srbi policija Srbije\n21. septembar, 05:05\nSrbi uhapšeni zbog sajber napada širom sveta 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n25.04.2018. / 14:22 15:37\nIzvor mondo.rs 25.04.2018. / 14:22 15:37\n26.04.2018. / 10:44\nMozak je devetnaestogidišnji Hrvat i on je uhapšen u Zagrebu..\n26.04.2018. / 09:07\nKlinci sa hakforumsa, verovatno nisu ni svesni sta ih je snaslo..\n25.04.2018. / 18:33\nВи се зезајте, Јоца је месечно био пл 2000-3000 €


» Jelena Karleuša gej ikona godine!\nRedakcija „GayEcho“ portala odlučila je da ovogodišnju žensku gej ikonu proglasi bez prethodnog glasanja posetilaca portala.\nJer za tim nema potrebe. Jelena Karleuša se tokom\ncele 2010. godine, konstatno zalagala za bolji položaj gej-lezbejske populacije u Srbiji. Prvo, svojim koncertom u Areni, poklonom u vidu gej zastava za Paradu ponosa, nastupima u javnosti, te finalno u svojoj kolumni o kojoj je cela Srbija pričala.\nTagovi: [ gej ikona, jelena karleuša, portal ]\nNema komentara na “Jelena Karleuša gej ikona godine!”\n« MTV: Najlepši par godine\nFarma: Ispali Limen i Jasmina! »


PRVI SNIMCI SA MESTA PUCNJAVE: Muškarac ubijen kod "Delta sitija", policija "okupirala" Novi Beograd (VIDEO) | Novosti.RS\nTelo upucanog muškarca je još uvek u garaži, a na teren su stigle forenzičke ekipe.\npolicija Novi Beograd pucnjava sačekuša\nJEDNA osoba povređena je večeras u pucnjavi na Novom Beogradu. U pitanju je Nenad A. (39), koji je zadobio povrede nanete vatrenim oružjem u predelu grudi i nogu.


Vučić i Sobotka: Češka spremna da pomogne Srbiji u izbegličkoj krizi\nBeta\t 1. septembra 2015. 16:35\nSrbija je od Češke dobila finansijsku pomoć od 360 hiljada evra za rešavanje situacije sa izbeglicama, izjavio je danas u Beogradu premijer Aleksandar Vučić posle sastanka sa svojim češkim kolegom Bohuslavom Sobotkom.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare Vučić je rekao da je Češka ponudila Srbiji finansijsku i tehničku podršku.\nSobotka je kazao da je Srbija okružena migracijama koje se kreću preko balkanskih zemalja do Srednje Evrope, i da joj je Češka pružila tehničku i finansijsku podršku kako bi mogla da se izbori s talasom migranata.\nSobotka je naveo da će zemlje Višegradske četvorke na vanrednom sastanku u petak kooridnisati stav u okviru EU o problemu izbeglica i migranata, i istakao da te zemlje žele da sačuvaju šengenski prostor.\nČeški premijer je ukazao da EU mora da zajedno radi i da utvrdi zajedničko rešenje. “Češka želi da učestvuje u debati, ali uvek smo insistirali da se dogovorimo u okviru EU”, dodao je on.\nSobotka je rekao da EU mora da se usmeri na stanje u Siriji i Libiji i na rešavanje konflikata koji su izazvali izbegličke krizu, kao i na situaciju u zemljama na granici Šengena, naglasivši da EU mora da reaguje efikasnije.\nVučić je rekao da je u Srbiji od početka godine registrovano 115 hiljada izbeglica, da ih je sada na njenoj teritoriji 7.800, dok je azil zatražilo svega nekoliko desetina ljudi.\n“Srbija je neretko prva zemlja koja registruje migrante, uzima im otisak prsta i obavlja medicinske preglede”, naveo je Vučić i istakao da će država učiniti sve što može da im pruži elementarnu pomoć.\n“Mi znamo kakva je to ljudska muka i već smo se s tim suočavali”, rekao je premijer Srbije.\nPovodom podizanja ograde na mađarskoj granici prema Srbiji, Vučić je rekao da je “Mađarska prijatelj Srbije i da zbog toga neće da kvari odnose s tom ili bilo s kojom drugom zemljom”.\n“Spremni smo da prihvatimo obaveze i odgovornosti i podelimo deo tereta iako nismo članica EU”, rekao je Vučić i dodao da čeka da EU usvoji neku strategiju za rešavanje izbegličke krize koja je, kako je dodao, pokazala da je situacija na celom kontinentu prilično krhka.


Burnham Beeches Hotel. Burnham, - Touristnetuk.com\nNalazite se ovde: Početna strana > Bakingemšir > Hoteli u gradu: Burnham > Burnham Beeches Hotel\nPotražite hotele u: Burnham\nGrove Road, SL1 8DP Burnham Prikaži mapu\nProsečna ocena 646 recenzija/-e 7.7\nlanac hotela: Corus Hotels\nNajskorija rezervacija ovog hotela obavljena je dana 19. sep u 21:24 iz zemlje Velika Britanija.\nSadržaji smeštajnog objekta: Burnham Beeches Hotel\nOvo su opšta pravila hotela Burnham Beeches Hotel. Pošto ona mogu da se razlikuju od sobe do sobe, takođe proverite uslove soba.\nNote for robots: we added the robots metatag "noindex,follow" to this page because it could be considered duplicate content with the page https://www.booking.com/hotel/gb/corus-burnham-beeches-hotel.sr.html which should be in the index.


Radio Tivat | Prijem za mlade rukometaše „Partizana“\n25 авг Prijem za mlade rukometaše „Partizana“\nPosted at 10:57h in Opština\tby\tZora Krstovic\nPredsjednik Skupštine opštine Tivat dr Andrija Petković primio je danas mlade rukometaše, članove rukometnog kluba “Partizan 1949” iz Tivta, koji su osvojili nedavno održan turnir u Smederevu. Dječaci godišta 2010/2011 odnijeli su pobjede na svih sedam utakmica turnira, a u samom finalu savladali su vršnjake iz Bijeljine.\n“Ponosni smo na vaš uspijeh. Tivat treba da vas njeguje i čuva”, rekao je dr Petković i poručio mladim rukometašima da kao i do sada budu jedinstven tim koji niko ne može podijeliti. “Na nadležnima je da vam obezbjede uslove za vaš dalji rad i razvoj u prave sportiste i ljude”, zaključio je Petković.\nMlade i usješne Partizanove talente pozdravila je i sekretarka za društvene djelatnosti Opštine Tivat Borka Mršulja, koja je sa njihovim trenerom Vukom Kaluđerovićem razgovarala o izazovima svakodnevnog rada. Po riječima Kaluđerovića Partizan trenutno okuplja oko 80 djece, a posebna potvrda uspjeha je činjenica da se za mlade tivatske talente već interesuju renomirani evropski klubovi poput Zagreba i Vesprema. Stigao je i poziv za rukometnu reprezentaciju Crne Gore igraču Nemanji Batuti (2008. godište) iako ona okuplja nešto starije 2006. godište.


5 najučinkovitijih navika za štediše | Novac.ba\n5 najučinkovitijih navika za štediše\nŠtednja novca uz dobru motivaciju može bili laka. Kada znate šta želite, koliko želite i kad to želite novac je najlakše uštediti. Da biste sve to ostvarili morate biti disciplinovani i promjeniti svoje navike trošenja.\nUsvojite li ovih 5 navika vaš san bi mogao da postane stvarnost:\n1. U svakom trenutku znati sa čim raspolažete\nTo zvuči jednostavno, ali zapitajte se da li pratite svaki vaš trošak? Mnogi se oslanjaju na izvode iz banke, ali morate shvatiti važnost kontrole troškova i preuzeti to na sebe. Manje koristite kartice, jer plaćajući gotovinom imate puno realniju sliku vaših svakodnevnih troškova.\n2. Odabrati najbolji način štednje\nNajviša kamatna stopa na štednju je privlačna i teško joj je odoljeti, međutim pametne štediše imaju svoj novac na više vrsta računa koji odgovaraju njihovom načinu života. Raspitajte se dobro prije nego oročite novac u banci. Ukoliko planirate kupovinu stana, započinjanje svog biznisa, kupovinu auta, pronađite štednju koja će vam olakšati vaše buduće ciljeve.\n3. Ne trošite pod uticajem emocija\nDobre odluke se rijetko donose kad ste uznemireni za razliku od onih loših koje su puno češće u takvim okolnostima. Ljudi često misle da će im kupovina popraviti raspoloženje, međutim to ima samo trenutni efekat. Kada vam banka pošalje stanje vašeg računa, vaše raspoloženje će ponovo da nestane. Pronađite druge načine kako popraviti raspoloženje, družite se sa prijateljima, igrajte se sa djecom u parku, šetajte psa.\n4. Stalno mislite o svojim ciljevima\nJedna od najvećih prepreka za dugotrajne štediše je predanost.\nPretvorite štednju u naviku. Kako uspjeti u tome? Na kraju dana zapišite sve što ste potrošili i budite uporni u tome. Razmišljajte o štednji kao o načinu života, uvođenju novih navika u ishranu, jer nakon nekog vremena osjećaćete se puno bolje.\n5. Pratite dešavanja svakodnevno\nObratite pažnju na popuste u prodavnicama, promocije i one jeftinije, a jednako dobre zamjene za proizvode koje koristite. Smanjite troškove telefona, izbjegavajte jesti van kuće, jer kuhanjem ćete smanjiti troškove i jesti zdravije.\nNa kraju se postavlja pitanje: Da li postoji savršen štediša?\nOdgovor je: Ne, jer čak i one „super štediše“ ponekad pokleknu pred izazovima dobre kupovine. Ali sa vremenom, trudom i podrškom vaše navike kada je štednja u pitanju mogu postati druge prirode.


ZAKON O PORESKOM POSTUPKU I PORESKOJ ADMINISTRACIJI: Zbog neprijavljivanja zaposlenih i dnevnog pazara može biti izrečena zabrana rada objekta i do godinu dana. Vlasnik za to vreme ne plaća PDV, otpušta radnike, a država ostaje uskraćena za poreze i doprinose\nVlasnicima kafića, samostalnih radnji, benzinskih pumpi, apoteka, kod kojih poreski inspektori kontrolom utvrde da radnici rade na crno, ili da se dnevni pazar ne prijavljuje, kako bi se izbeglo plaćanje poreza, može biti izrečena zabrana rada objekta i do godinu dana, što do sada nije bio slučaj.\nUpravo ovo predviđa pooštreni Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji ("Sl. glasnik RS", br. 80/2002, 84/2002 - ispr., 23/2003 - ispr., 70/2003, 55/2004, 61/2005, 85/2005 - dr. zakon, 62/2006 - dr. zakon, 63/2006 - ispr. dr. zakona, 61/2007, 20/2009, 72/2009 - dr. zakon, 53/2010, 101/2011, 2/2012 - ispr., 93/2012, 47/2013, 108/2013, 68/2014, 105/2014, 91/2015 - autentično tumačenje, 112/2015, 15/2016, 108/2016 i 30/2018) koji je nedavno stupio na snagu. Prema najnovijim izmenama poreski inspektor može da naloži da se na godinu dana stavi katanac na bravu, u slučaju da robu i usluge ne prati verodostojna dokumentacija od značaja za utvrđivanje poreza.\nIsta mera biće izrečena i ukoliko poreski obveznik izbegava utvrđivanje i plaćanje poreza time što ne prijavljuje radnike ili zaposleni nemaju zaključen ugovor o radu, ili drugi akt o radnom angažovanju. Ista kazna uslediće i ako zatečeni radnik nije prijavljen nadležnoj organizaciji obaveznog socijalnog osiguranja.\nNa godinu dana biće zatvoren objekat i ukoliko inspektor na licu mesta utvrdi da se promet, ili pružanja usluga, ne registruje preko fiskalne kase.\nIsta muka zadesiće i sve one priređivače igara na sreću koji nemaju prethodno pribavljeno mišljenja nadležnog ministarstva da se bave ovim poslom.\nPoreski inspektori će biti "nešto blaži" u izricanju kazni ukoliko se u postupku kontrole prvi put utvrdi neka od ovih nepravilnosti i u tom slučaju objekat će biti zatvoren na 15 dana. Na tri meseca neće moći da rade ukoliko poreznik u istom objektu po drugi put pronađe grešku. Ako i treći put na istom mestu utvrdi da poreski obveznik svesno pokušava da utaji porez, kazniće ga na godinu dana.\nZabrana obavljanja delatnosti izriče se za nepravilnosti utvrđene u periodu od 24 meseca od prve utvrđene nepravilnosti u postupku kontrole, poručuju u Poreskoj upravi.\nKoliko će strože kazne imati efekta i da li će to biti dovoljan razlog da poreski obveznici prijavljuju porez na vreme, Đerđ Pap, poreski stručnjak i bivši direktor u Poreskoj upravi Srbije, kaže da bi bilo koje pooštravanje kazni po pravnoj teoriji trebalo da utiče na prevenciju, odnosno na odvraćanje potencijalnih prekršioca.\n– U ovom slučaju mnogo je važnije da li je dugoročna zabrana obavljanja delatnosti sa aspekta interesa države najbolja mera. Tu mislim na zatvaranje objekata na godinu dana, 90, pa čak i 30 dana. Mislim da nije – kaže Pap.\nUkoliko, objašnjava, država stavi katanac na bravu poreski obveznik za to vreme ne plaća PDV, otpušta radnike pa se tako povećava nezaposlenost i ugrožava socijalna sigurnost porodica otpuštenih radnika, a i država ostaje uskraćena za poreze i doprinose na zarade tih otpuštenih radnika.\nNa pitanje da li bi vlasnici, čiji bi objekat bio zatvoren na godinu dana, sedeli skrštenih ruku, ili bi izigrali i ovaj Zakon registrujući neku drugu firmu, Pap kaže da je to očekivano.\n– Ne verujem da bi bilo ko, kome je ova zabrana izrečena, sedeo skrštenih ruku godinu dana. Verujem da bi mnogi odabrali upravo da otvore novu firmu, eventualno i na drugo lice, što Zakon omogućava, ili u dogovoru sa nekom postojećom firmom nastavili da radi – ističe Pap.\nOn smatra da bi ovakva zabrana na neki način bila i opravdana ukoliko bi se primenjivala na najteže oblike kršenja Zakona – dakle prema onim poreskim obveznicima koji pokazuju očiglednu bahatost kada je reč o obavezama koje imaju prema državi.\n– Plašim se, međutim, da će se kola neopravdano slomiti na onima koji naprave nenamernu grešku. U praksi imam mnogobrojne banalne primere koji obesmišljavaju primenu ove mere poput slučaja da trgovac 200 dinara dnevnog pazara uplati sa zakašnjenjem od jednog dana ili pekar, koji na fiskalnoj kasi otkuca "rolnice sa višnjom", a trebalo je "pita sa višnjom". U oba ova slučaja poreskom obvezniku je izrečena mera zabrane obavljanja delatnosti – ističe ovaj poreski stručnjak.\nPap smatra da bi ove oštre kazne trebalo primeniti samo u krajnje opravdanim slučajevima kada primera radi, poreski obveznik dugo ne uplaćuje značajnije iznose dnevnog pazara, ili kada se kod poreskog obveznika zatekne neprijavljeni radnik, a uz to se utvrdi kroz duže vreme da u tri prodajna mesta zapošljava ukupno dva radnika.\nIzvor: Vebsajt Politika, Jasna Petrović-Stojanović, 26.05.2018.


Nebojša Ristić pobednik “Sretenjskog šahovskog turnira” u Bujanovcu - Bujanovačke\nPočetna GRAD Nebojša Ristić pobednik “Sretenjskog šahovskog turnira” u Bujanovcu\nNebojša Ristić pobednik “Sretenjskog šahovskog turnira” u Bujanovcu\nBujanovačke12. feb 2017.GRAD, NASLOVNA, SPORT0\nBUJANOVAC,12. februar 2017. – Fide majstor Nebojša Ristić iz Vranja pobednik je prvog „Sretenjskog šahovskog turnira“ , odigranog u Stručnoj školi „Sveti Sava“ u Bujanovcu.\nDrugo mesto pripalo je njegovom bratu od strica Milanu Ristiću, a treće Stanimiru Trajkoviću Cisku, takođe iz Vranja.\nBujanovački ŠK „Jug“, koji je u saradnji sa SŠ „S.Sava“, organizovao ovo šahovsko takmičenje sa 50 učesnika iz Leskovca, Surdulice, Vladičinog Hana, Vranja, Bujanovca i Preševa, dodelio je još jedanaest posebnih nagrada.\nMeđu posebno nagrađenim šahistima su Vranjanka Zorica Krstić, najuspešnija u ženskoj konkurenciji, zatim juniori Aleksandar Mihajlović, Bogdan Tasić (dve nagrade), Filip Stojković i Dejan Dukadinović, juniorke Stefana Stojanović i Dijana Dukadinović i veterani Slobodan Mišić, Staniša Nastić i Dragan Simonović.\nNagrade su uručili Biserka Jović, direktorka SŠ “S.Sava” i prof Nenad Tasić, predsednik ŠK Jug i nedavno formiranog Šahovskog saveza Pčinjskog okruga, inače član UO ŠS centralne Srbije.\nTakmičenje se odvijalo po švajcarskom sistemu u 9 kola, po FIDE pravilima za ubrzani šah, sa tempom igre od 15 minuta po igraču.\nPrvi „Sretenjski šahovski turnir”, koji bi prema očekivanju organizatora trebalo da postane tradicionalni, svečano je otvorio Stojanča Arsić, zamenik predsednika opštine Bujanovac.\nPrevious PostPU Vranje: Živković, Nedeljković i Petrović kandidati za načelnika Next PostU Bazi Jug prijem 28 profesionalnih vojnika VS


„PEPE PLUS“ - DOM ZA STARA LICA „PETROVIĆ“\n„ELKA – ELEKTROKERAMIKA“ d.o.o.\n„ŠAMOT“ HOLDING KORPORACIJA ARANĐELOVAC\n“SIP KOMERC” d.o.o.\n„ŽICA PROMET - PLUS„ ARANĐELOVAC\n"IVA PROCESNA OPREMA"\n„LEONARDO SHIRTS“ d.o.o.\n“MIS JOVANOVIĆ“ d.o.o.\n„S P B“ KARTONSKA AMBALAŽA d.o.o.\n“WIKING GROSS” d.o.o. EXPORT-IMPORT\n„IVANČEVIĆ SPORT KLUB“ & SUR „PARADA“\n„AMK COMPANY“ d.o.o.\n„RUJNA ZORA“ d.o.o.\n“GRADINAR” d.o.o. EKSPORT – IMPORT\nSZTR „BELI BOR“\n„MARKOVIĆ AUTO“ d.o.o.\n„SLATKO SRCE - TID“ d.o.o.\nVELEPRODAJA I MALOPRODAJA STR „PARKIĆ“\n„TIMOTIJEVIĆ TRANSPORT“ o.d.\nKAMENOREZAČKA RADNJA „GRANITI NOVAK“\nSUR „KRALJ PLUS“ – MOTEL I RESTORAN „KRALJ“\nVAJATI I ETNO SELO „DIVLJAKOVAC BAJKA“\nETNO KRČMA SUR „KARAĐORĐEV VAJAT“\nSZ PEKARSKA RADNJA „DENI“\nsreda, 25 januar 2012 01:25\tInternet Media\nDom za stara lica „Petrović“ je ekskluzivna privatna ustanova koja uz hotelijerski komfor pruža izuzetan nivo medicinske nege i smeštaja starih lica i lica sa posebnim potreba –bolesnih, iznemoglih i nepokretnih lica.\nRaspolažemo sa 15 dvokrevetnih soba i 6 jedonokrevetne sobe, ukupnog kapaciteta 36 ležaja, a svaka soba opremljena je kupatilom, tv prijemnikom sa kablovskom televizijom, fiksnim telefonom i sos alarmom. Korisnicima su na raspolaganju i velika trpezarija kao i dnevni boravak pogodan za sve vrste društvenih igara, zabava i okupljanja.\nIshrana u našem domu je u potpunosti prilagođena zahtevima i potrebama korisnika, a o zdravim i ukusnim obrocima i užinama brine vrsni nutricionista, dok za korisnike čije zdravstveno stanje zahteva poseban dijeteski režim, pripremamo i odgovarajuće dijetetske obroke.\nSvim korisnicima obezbeđena je i vrhunska medicinska nega i pomoć, a naše stručno i specijalizovano medicinsko osoblje u konsultacijama sa lekarom, 24 časa dnevno vodi računa o očuvanju zdravlja, pravilnoj ishrani, psihičkom stanju i kao i higijeni naših korisnika, uz veoma dobru saradnju koju imamo sa službom hitne pomoći.\nNaša ustanova nalazi se na samo 250 metara od čuvenog parka „Bukovičke banje“ poznatog po više izvora lekovite mineralne vode koji naročito pogoduju starim licima , a koji se prostire na 100 ha površine sa brojnim biljnim vrstama i stazama zdravlja pogodnim za šetnju i odmor.\nDođite da zajedno podelimo Vaše brige, tuge i radosti, jer mi sve naše korisnike zaista doživljavamo kao članove svoje porodice. Dozvolite nam da Vam udahnemo hrabrost da živite spokojno i dostojanstveno i osetite da pažnja kojom Vas okružujemo predstavlja naše iskreno osećanje.\n34300 Aranđelovac, Ilije Garašanina bb\nTel: 034 711 470, 061 40 70 989\nVlasnik: NEBOJŠA PETROVIĆ\nRođen 30.08.1961 godine u Topoli, od oca Slavoljuba i majke Slavice. Diplomirao na Poljoprivrednom fakultetu u Zemunu.\nNakon rada u Duvanskoj industriji Niš, od 1995.godine otpočeo privatni biznis.\nOženjen Daliborkom sa kojom ima sedmoro dece.\nVlasnik: DALIBORKA PETROVIĆ, r.Đurović\nRođena 12.01.1973. godine u Aranđelovcu.\nPo obrazovanju je hemijski tehničar.


Useve pšenice zaštititi od patogena\nNapisao/la Administrator 10/05/2018 . Objavljeno u Ratarstvo, Zaštita\nU usevima pšenice prisustni simptomi rđe (Puccinia spp.). Na pojedinim parcelama i do 70 % zaraženih biljaka.\nNa području Srbije, usevi pšenice se nalaze u fazi od klasanja do punog cvetanja.\nPuccinia striiformis, Foto: PIS\nVizuelnim pregledima useva registrovano je prisustvo simptoma rđe (Puccinia spp.) na pojedinim parcelama, a nivo zaraze zavisi od sortimenta, lokaliteta, prethodno sprovedenih mera zaštite i kreće se do 70 % zaraženih biljaka, saopštila je Prognozno-izveštajna služba zaštite bilja (PIS).\nRđa i pepelnica na pšenici, Foto: PIS\nKako je u toku zaštita pšenice od fuzarioze klasa (Fusarium graminearum), ako mera još nije sprovedena, pregledati useve na prisustvo simptoma rđe i ako se detektuju, obavezno primeniti fungicide registrovane za suzbijanje oba patogena, preporučuju iz PIS.\nNeki od registrovanih preparata su:\nOsiris (epoksikonazol+metkonazol) 1,5-2,5 l/ha\nArtea 330 EC (propikonazol+ciprokonazol) 0,5 l/ha\nProsaro 250 EC (tebukonazol+protiokonazol) 0,75-1 l/ha\nBumper P (prohloraz+propikonazol) 0,75-1 l/ha\nNa pšenici registrovani pegavost, rđa, pepelnica. Pregledati useve\nJabuka u osetljivoj fazi – Potrebno smanjiti infektivni potencijal\nRuža – bolesti i štetočine\nOznake:fizarioza klasa, fungicidi, pepelnica, PIS, pšenica, rđa, zaštita


Na Jahorini u subotu humanitarna trka - Novosti Plus\nHumanitarne akcije Poslednje vijesti SPORT\nOlimpijski centar “Jahorina” drugi put će organizovati humanitarnu “Trejl trku za život”, koja će u subotu, 10. avgusta, biti održana kod Ciljne kuće u okviru ljetne turističke sezone, izjavila je danas izvršni direktor ovog centra Iva Ivkić. “Trka ima za cilj da, osim takmičenja, odlične atmosfere i dobrog provoda, ispuni očekivanja svih učesnika, a to je ogromna humanost prema bližnjima.\nTakođe, cilj trke je i promocija zaboravljenih vrijednosti – osmijeha, radosti i bezbrižnosti bližnjih kojima je naša pomoć potrebna”, rekla je Ivkićeva novinarima.\nPrema njenim riječima, prijave i uplate zainteresovanih moguće su do 10. avgusta u 10.00 časova na platou “Poljice” i u hotelu “Termag” sa minimalnom cijenom učešća od 15 KM, a sav prihod namijenjen je za dobrotvorne svrhe. Ona je iskoristila priliku da zahvali svim gostima Jahorini koji su ovog ljeta posjetili planinu i najavila skorašnje otvaranje alpin kostera.\nPromoteri ove trke su poznati džudisti Nemanja i Stefan Majdov, koji su naglasili značaj humanitarnog karaktera ovog jedinstvenog sportskog događaja. Oni su pozvali sve ljude dobre volje da se odazovu i svojim učešćem i prilozima podrže ovu akciju i pomognu djeci kojoj je pomoć potrebna.\nPrema njihovim riječima, sport i humanost “idu ruku pod ruku”. Mjesto za učešće u trci može se rezervisati na sajtu Olimpijskog centra “Jahorina”. Start i cilj trke je kod Ciljne kuće na Jahorini, a ukupna dužina staze je 12 kilometara sa 20 prepreka i tri okrepne stanice.\nTrka počinje u 11.00 časova, a za prva tri mjesta obezbijeđene su simbolične nagrade.\n← Konkurs za projekat Muzeja RS: “Istetoviraj grad”\nGrad će sufinasirati 29 projekata iz civilnog sektora →


Toyota u Ženevi predstavila sportski Yaris GRMN i konceptni i-TRIL | AutoNuić\nToyota u Ženevi predstavila sportski Yaris GRMN i konceptni i-TRIL\nČetvrtak, 9 Ožujka, 2017 - 13:23\nToyota je u Ženevi premijerno predstavila adekvatno izdanje Yarisa s kojim se vraća u svijet sportskih automobila B segmenta, a paralelno s njim predstavljen je i konceptni automobil i-TRIL koji pokazuje kakav bi prevoz u urbanim sredinama mogao biti za desetak godina.\nToyota u Ženevi premijerno predstavila sportski Yaris GRMN i konceptni i-TRIL\nToyota je Yaris GRMN (Gazoo Racing Masters of Nürburgring) razvijala uz malu pomoć inžinjera iz tvorničkog odjela Gazoo Racing u kojem razvijaju i proizvode Toyotine trkaće automobile među kojima je i WRC Yaris s kojim se Toyota vratila na svjetsku rally scenu.\nYaris GRMN nudit će se samo u trovratnoj kombinaciji, a nekolicina karoserijskih detalja (zaključno s BBS-ovim crnim aluminijskim 17-inčnim felgama) jasno aludira da se u ovom slučaju ne radi o običnom Yarisu.\nI dok su mnogi očekivali da će sportsko izdanje Yarisa (koji je u fazi intenzivnih testiranja mnogo vremena proveo na stazi Nürburgring Nordschleife) pokretati benzinski 1,6-litarski turbo motor, u Toyoti su se na kraju ipak odlučili za benzinski 1,8-litarski četverocilindarski motor koji uz pomoć mehaničkog kompresora raspolaže sa 207 konjskih snaga koje se na prednju osovinu distribuiraju preko 6-stepenog ručnog mjenjača. U borbi protiv podupravljanja svakako će pomoći i ograničena mehanička blokada diferencijala.\nZvaničnih podataka o ubrzanjima i maksimalnoj brzini još uvijek nema, ali u Toyoti kažu da Yaris GRMN od 0 do 100 km/h stiže brže od bilo kojeg aktuelnog klasnog konkurenta.\nS konceptnim modelom i-TRIL u Toyoti su iznova pokazali da vole pogledati u budućnost. Elektropokretan automobil u koji se pored vozača mogu smjestiti još dvije osobe (u rasporedu koji je McLaren koristio u svom modelu F1) dizajniran je u Toyotinom francuskom dizajnerskom odjelu sa svrhom da pokaže kakav bi nas prevoz u urbanim sredinama mogao očekivati za desetak godina.\nU automobilu koji ima i opciju autonomnog upravljanja nema nikakvih papučica, jer se upravljanje, ubrzavanje i usporavanje vrši preko kontrolera koji podsjeća na kontrolere koji se koriste u kompjuterskim igrama. Umjesto klasične instrumentne table vozaču je na raspolaganju "head-up" display. S jednim punjenjem baterija i-TRIL može preći skoro 300 kilometara.\nPOLESTAR 1 u zadnjoj fazi dotjerivanja\nUtorak, 11 Prosinca, 2018 - 11:09\nU Volvu su prvo svoj brand Polestar odlučili elektrificirati i izdvojiti iz game, a potom je krenuo razvoj posebnih modela. Prvi na redu je i najatraktivniji. Polestar 1 je luksuzni coupe pokretan...\nOd dolaska Aurisa ime Corolle u Europi je bilo rezervirano isključivo za limuzinsko izdanje modela. S novom generacijom stvari su se vratile ne svoje, a i Corolla je upravo dobila novu izvedbu....\nVolvo rekordno iz mjeseca u mjesec\nUtorak, 11 Prosinca, 2018 - 10:58\nVolvo Cars zabilježio je novi rekord u globalnoj prodaji. U razdoblju od siječnja do studenog 2018. godine isporuka i prodaja vozila povećala se za 13,5 %. Što u brojkama rezultira 582.096 vozila...\nVolvo V60 D3 A Momentum *Demo vozilo* | 96,630 KM | 2018\nVolvo XC60 D5 AWD A Luxury edition 2017. | 70,900 KM | 2017\nVolvo XC90 D5 AWD A Inscription plus | 140,810 KM | 2018\nToyota Rav4 2.2D-4D Limited | 30,900 KM | 2012\nVolvo V40 Sport + | 51,840 KM | 2017


J. Marković | Kruševac PRESS - Part 56\nNajava događaja u Kulturnom centru i Umetničkoj galeriji. Danas, u 11 sati, u Kulturnom centru Kruševac biće otvoren Sajam knjiga i izdavaštva Rasinskog okruga. U 12 sati urednica književnog programa KCK Jelena Protić Petronijević…\nNa drugom Kupu Srbije za kadete i pionire, održanom u Kragujevcu, kuglaši "Car Lazara" osvojili su dve medalje. U pionirskoj konkurenciji Ilija Jevremović je sa 472 oborena čunja bio najbolji ispred Bogdana Trailovića iz KK "Trstenik PPT"…\nMladi reprezentativci Srbije u badmintonu osvojili su šest medalja na jakom međunarodnom turniru u Opatiji. U Opatiji, u kategoriji do 15 godina, mešoviti dubl iz Kruševca Sergej Lukić - Marija Sudimac okitio se srebrnim odličjem. U…\nPrema prosečnoj zaradi u avgustu Rasinski okrug je na samom dnu lestvice 25 okruga. Prosečna neto zarada u Rasinskom okrugu u avgustu je iznosila 35.352 dinara. Najviša prosečna primanja imali su zaposleni u Kruševcu, 37.774 dinara, a…\nJ. Marković\t 30.09.2015. 0\nU Kruševcu će u petak i subotu biti održan "Prvi čarapanski festival stand up komedije". Festival se organizuje u Kulturnom centru Kruševac, u okviru projekta "Grad adrenalina protiv heroina", pod geslom "Smehom protiv droge". Cena…\nPrethodna 1 … 54 55 56 57 58 Sledeća


Vladimir Gajić novi predsednik Advokatske komore Beograd\nVladimir Gajić / Foto: FoNet/Filip Stevanović\nNakon što je Jugoslav Tintor pre manje od mesec dana izabran za predsednika Advokatske komore Beograd (AKB), u subotu 10. juna je deo advokata koji je podržavao „struju“ Slobodana Šoškića izabrala Vladimira Gajića za predsednika AKB.\nNa početku zasedanja AKB, Komora je prvo poništila izbor Tintora, uz tvrdnju da je skupština na kojoj je on izabran za predsednika AKB bila nelegalna. Potom je Gajić izabran kao jedan od pet kandidata.\nKako je za „Novosti“ izjavio Tintor, ovaj događaj je bio „neformalni skup, a ne izborna skupština, jer ga je sazvao nelegalni upravni odbor AKB“. Tintor je rekao da je na glasanju bilo brojnih nepravilnosti, da su rezultati „ovog skupa sumnjivi“, te da je on „za nas nelegalan i nelegitiman.“\nSa druge strane, Vladimir Gajić je 6. juna izjavio da je Skupština AKB koja je 13. maja izabrala Tintora bila „druga paralelna skupština koju su napravili u poslednjih sedam godina“, kao i da je jedini razlog zašto sada podržava Šoškića jeste taj „što Statut kaže da skupštinu može da organizuje samo Upravni odbor – znači, legitimna je samo ova skupština od 10. juna.“\nGodišnjica ubistva novinara Milana PantićaHaradinaj proglasio pobedu


Vodič kroz život za pametne devojčice\n/ Vodič kroz život za pametne devojčice\nSali Morgan\tVodič kroz život za pametne devojčice\nŽivot je često veoma zabavno putovanje, ali sa sobom ti može doneti i neke mučne prepreke – nauči kako da sa osmehom prođeš kroz sve to uz pomoć zanimljivih i inspirativnih saveta o:Životu u školiLjubavnom životuŽivotu kod kućePosluVodič kroz život za pametne devojčice najbolji je izbor kada ti je potrebna pomoć da savladaš životne izazove, i da posle tog iskustva budeš još srećnija. #Sjajno!\n150mm x 190mm\nŽivot je često veoma zabavno putovanje, ali sa sobom ti može doneti i neke mučne prepreke – nauči kako da sa osmehom prođeš kroz sve to uz pomoć zanimljivih i inspirativnih saveta o:Životu u školiLjubavnom životuŽivotu kod kućePosluVodič kroz život za pametne devojčice najbolji je izbor kada ti je potrebna pomoć da savladaš životne izazove, i da posle tog iskustva budeš još srećnija. #Sjajno! Komentari


Republika / Pomeren kalendart atletskih takmičenja, korona istumbala sve!\nsreda, 8. 4. 2020.| 21:21\nSvetski šampionat, koji će okupiti oko 1.800 atletičara iz više od 200 zemalja, trebalo je da bude održan u avgustu 2021. godine.\nNovi termin određen je u odnosu na druga velika takmičenja koja će se održati 2022. godine - Igre Komonvelta koje su na programu od 27. jula do 7. avgusta u Birmingemu, odnosno Evropsko prvenstvo u Minhenu od 11. do 21. avgusta.\nSport Koronavirus Ostali sportovi Atletika Ivana Španović\nIvana Španović najavila povlačenje: Volela bih da to bude u Srbiji!\n"Završiću karijeru u Beogradu!"


Gvardiola sledi Olea – neæe pustiti igraèe u "crvene zone" - B92\nManèester siti i Manèester junajted u nedelju od 17.30 igraju derbi meè u Premijer ligi.\nZ.K.Izvor: B92 petak, 5.03.2021. | 19:05 -> 19:15\nPosle najava Olea Gunara Solskjera, menadžera Manèester junajteda, da pojedinim igraèima neæe dozvoliti da igraju kvalifikacione meèeve u zemljama koje su u "crvenoj zoni" rizika od koronavirusa, slièno tvrdi i Pep Gvardiola.\nMenadžer lidera Premijer lige, Manèester sitija, isnistira na tome da igraèi Sitija neæe putovati ako budu morali da idu u riziène zemlje.\nSiti æe o tome razgovarati sa igraèima posle nedeljne utakmice sa komšijama sa "Old Traforda".\nProblem je što bi igraèi posle tih meèeva za reprezentacije morali po pravilima da ostanu deset dana u karantinu.\n"Nema smisla da putuju. Radimo ovde naporno osam meseci i onda važni igraèi ne mogu da nam igraju deset dana. Neæe leteti! Ako budu mogli da idu i da nam se smesta posle toga prikljuèe, onda je u redu. Ipak, mnogo vremena i novca trošimo na našu sezonu. Znamo da im je važno i želimo da ih pustimo, ja nikad ne kažem da ne idu, ali neæe imati smisla ako posle toga ne budu mogli da igraju deset dana. Morali bismo u Premijer ligi i Ligi šampiona da igramo bez njih", napominje Gvardiola.\nÈini se da je deo problema rešen time što je Portugal svoj meè sa Azerbejdanom prebacio da se igra u Torinu, pa bi Bernardo Silva, Žoao Kanselo i Ruben Dijaš mogli ipak da odu na reprezentativne obaveze.\nProblem su Gabrijel Žezus i Ederson koji igraju za Brazil, koji se sastaje sa Argentinom i Kolumbijom i kljuènim meèevima kvalifikacija.\n"UEFA i FIFA moraju nešto posebno da uèine. Sledimo protokole osam meseci, u balonu smo, nema restorana, testiramo se. Onda damo igraèe reprezentacijama i posle oni ne mogu da igraju za nas za tri ili èetiri dana. Mislim da æe UEFA to razumeti, prièaæemo o tome sledeæe nedelje".\nKada je reè o derbiju sa Junajtedom, on kaže da jedva èeka meè.\n"Ljudi, u pitanju je Manèester junajted. Oni su top klasa, privilegija je igrati sa njima. Jaki su u svim linijama. Odluka o naèinu igre zavisi od trenutka. Respekt je uvek tu. Prvi put kad sam igrao na Old Trafordu kao igraè, poštovao sam Junajted. Uplašen nije prava reè kako pristupam protivniku. Pripremam se stopostotno za to kako da pobedim. Impresioniran sam kako su igrali na Stamford bridžu, koliko su hrabri u mnogim aspektima. Prihvatamo izazov", rekao je Gvardiola.


Akcija životnog osiguranja Sberbank BH i Vienna osiguranja - Akta.ba\n28.10.2020 09:58:11 / Izvor: Akta.ba\nTokom pandemije COVID-19 u samo nekoliko sedmica životi građana su se potpuno preokrenuli i počeli su živjeti novo normalno. „Zbog neizvjesnosti koju nosi današnje vrijeme dobro je imati mir i sigurnost koju nam može ponuditi polisa životnog osiguranja“, naglašava Spahić.\nTAGOVI: Akcija životnog osiguranja Sberbank BH Vienna osiguranja Investments Days


Ostali sportovi - Tribina o nacrtu strategije razvoja sporta u Nišu\nTribina o nacrtu strategije razvoja sporta u Nišu\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 25 oktobra, 2012\nU velikoj sali skupštine grada u Nišu ministraka omladine i sporta, prof. dr Alisa Marić sa najbližim saradnicima, pomoćnikom ministra za sport, mr.Draganom Atanasovim i državnim sekretarom za sport Predragom Peruničićem, održala je prvu od više od 20 planiranih tribina o Nacrtu strategije razvoja sporta za period 2014.-2018, koju, prema članu 142. Zakona o sportu donosi Vlada Srbije, na predlog Ministarstva omladine i sporta.\nOvaj susret, koji su omogućili Sportski savez Srbije i Sportski savez Niša, bio je povoljna prilika za sagledavanje urađenog i, s obzirom da Ministarstvo ima zadatak da izradi Strategiju za naredni petogodišnji period, 2014. – 2018.godina, dobra mogućnost da se u novu strategiju ugrade promene dosadašnjih strateških pravaca i, eventualno, dodaju nove smernice.\nPrema Članu 142. Zakona o sportu, sredstva za realizaciju Strategije obezbeđuju se u budžetu Republike Srbije, kao i u budžetu autonomne pokrajine i jedinica lokalne samouprave. Jedinice lokalne samouprave, u roku od šest meseci od usvajanja Strategije, utvrđuju program razvoja sporta na svojoj teritoriji, u skladu sa Strategijom.\nGradonačelnik Niša prof.dr Zoran Perišić je primio i pozdravio visoku delegaciju Ministarstva. Zahvaljujući gradonačelniku na gostoprimstvu, Alisa Marić je istakla da je Niš već decenijama sportski centar koji je dao brojne šampione i da je Ministarstvo omladine i sporta, ispred Vlade Srbije spremno da sasluša probleme niškog sporta i ponudi potencijalna rešenja.\nProf.dr Alisa Marić: 2008. godine prvi put, od kada je uspostavljen sistem sporta u Srbiji, Vlada Republike Srbije je, na predlog našeg ministarstva, usvojila Strategiju razvoja sporta u Republici Srbiji za period od 2009. do 2013.godine. Prvi put u dugoj istoriji institucionalizovanog sporta u Republici Srbiji planovi su sistematizovani u obliku Strategije, kojom je jasno definisana vizija Ministarstva da do 2013.godine. Strategija je definisala prioritete:\n•\tsport dece i omladine;\n•\trazvoj sportske infrastrukture i\n•\tvrhunski sport\nStrategija razvoja sporta bi trebalo da pruži odgovor na pitanje na koji način, i u koje segmente sporta je najefikasnije i najprimerenije uložiti novac poreskih obveznika, i kako, na osnovu tog ulaganja, na najbolji način ostvariti javni interes u oblasti sporta. Čini se, na osnovu mog dosadašnjeg sagledavanja problema u sportu, da je najtanja nit finansiranje školskog sporta.\nPrimat je u rukama klubova, klubovi su opterećeni tržišnom utakmicom i ono što mogu da ponude školskoj populaciji, odakle crpe bazu, je neodovoljno. Strategija mora da prepozna i element finansiranja klubova i mislim da je tu uloga lokalne zajednice nezameljiva, uključujući sportski savez na lokalnom nivou i opštinsku upravu.\nVažeći Zakon o sportu i Stretegija razvoja za period do 2013.godine, obavezao je lokalnu zajednicu da preslika sistem finansiranja, i u svoj rad inkorporiše elemente Strategije. Sigurna sam da ste u primeni ovih akata naišli na određene probleme i idealna je prilika da na to ukažete, da bi se kroz javnu raspravu napravio okvir za izmene i dopune Zakona o sportu, i promene Pravilnika.\nPomoćnik ministra za sport, mr Dragan Atanasov je prezentovao Analizu akcionog plana Strategije razvoja sporta za period 2009-2013, istakavši da ova i predstojeće tribine služe za evaluaciju urađenog i da se iz dosadašnjeg iskustva izvuku novi imputi za predstojeću Strategiju. Prof. Nenad Đurđević održao je predavanje Pravni akti-perspektive i izazovi.\nTribini su prisustvovali i predsednik Sportskog saveza Srbije Aleksandar Šoštar i generalni sekretar Sportskog saveza Srbije Dane Korica. Delegacija Ministarstva omladine i sporta, u kojoj je bio i savetnik za školski sport Igor Marinković, obišla je sportski kompleks Čair u Nišu, čiju je izgradnju finansiralo ovo ministarstvo.\nJovana Bogdanović dominantna na takmičenju u Nišu\nJovana Bogdanović, najuspešnija na međunarodnom…\nDizanje tegova: Zlatni Saška Mladenović i Marko…


Naj ne očekuje novi hladni rat između SAD i Kine već “kooperativno rivalstvo” (zastave SAD i Kine)\nUkoliko rivalstvo globlalnih sila i klimatske promene izmaknu kontroli, posledice će sa moralnog i praktičnog stanovišta biti veoma rđave, jer ćemo živeti u mnogo gorem svetu, kaže za RSE Džozef Naj (Joseph Nye), jedan od najvećih stručnjaka za svetsku politiku i tvorac koncepta “meka” (soft) i “pametna moć” (smart power).\nOn ne očekuje novi hladni rat između SAD i Kine već “kooperativno rivalstvo”.\n“To znači da će u nekim oblastima među njima vladati rivalstvo, a u drugim biće potrebno da sarađuju,” ističe profesor Naj.\nPo njegovim rečima, Trampova administracija je svojom politikom oslabila američku meku moć.\nIpak, smatra da su prema svim indikatorima moći SAD i dalje jedina globalna sila daleko ispred Kine.\n“Ako analizirate tvrdu moć, SAD izdvajaju za odbranu četiri puta više od Kine. Na primer, Kina ima dva nosača aviona, a SAD 11. Dakle, SAD su i dalje jedina globalna vojna sila. Kada je reč o ekonomskoj snazi mereno deviznim kursom, američka privreda je i dalje vodeća dok je kineska dostigla dve trećine njenog obima,” ističe Naj.\nOn je profesor na Univerzitetu Harvard i nekadašnji dekan Kenedijeve škole za državnu upravu.\nSa Robertom Kiohejnom (Keohane) razvio je 1970-ih neoliberalnu teoriju međunarodnih odnosa, sa konceptom “asimetrične” i “kompleksne međuzavisnosti”.\nAutor je mnogih knjiga. Ove godine je objavio delo: “Da li je moral bitan? Predsednici i spoljna politika od FDR (Ruzvelt) do Trampa” (Do Morals Matter? Presidents and Foreign Policy From FDR to Trump).\nBio je na više pozicija u američkoj administraciji, između ostalog i pomoćnik ministra odbrane za međunarodna pitanja sredinom 1990-ih.\nAko analizirate tvrdu moć, SAD izdvajaju za odbranu četiri puta više od Kine: Džozef Naj\nPandemija naštetila mekoj moći i Kine i SAD\nRSE: Nedavno ste napisali da - za razliku od tvrdnji da će pandemija korona virusa promeniti mnogo toga u odnosu snaga u svetu – Kina neće izvući preveliku korist iz ove situacije i da će SAD i dalje ostati dominantna sila. Istu tezu ste zastupali i u Vašoj knjizi „Da li se završio američki vek?” koja je objavljena 2015.\nDa li to znači da se suštiniski ništa nije promenilo od tada, iako je Donald Tramp, koji je u međuvremenu došao na vlast, narušio savezništva i međunarodni liberalni poredak nastao nakon Drugog svetskog rata, što su među ključnim polugama moći SAD?\nNaj: Mislim da je bilo promena od 2015. Trampova administracija je unazadila savezništva i multilateralne institucije kao važne izvore američke moći. Njena politika “Amerika na prvom mestu” u suženom smislu je ograničila meku moć kojom je Vašington raspolagao. Smatram da je od 2015. godine, kada sam napisao ovu knjigu, američka meka moć u opadanju.\nS druge strane, pandemija nije preokrenula situaciju jer su i SAD i Kina njome pogođene. Prvobitna reakcija i Trampa i Si Đinpinga bila je poricanje problema a onda prebacivanje krivice. Mislim da je ova situacija nanela štetu mekoj moći obe zemlje. Dakle, ne smatram da se ništa nije promenilo, ali u relativnom smislu ostao je isti odnos snaga. Ne mislim da se u ovoj situaciji Kina ponela mnogo bolje nego SAD.\nSAD jedina globalna sila\nRSE: Šta to, po Vašem mišljenju, čini SAD i dalje dominantnom silom kada je reč o tvrdoj moći? Ekonomija, geografija, vojni kapaciteti?\nNaj: Ako analizirate tvrdu moć, SAD izdvajaju za odbranu četiri puta više od Kine. Na primer, Kina ima dva nosača aviona, a SAD 11. Dakle, SAD su i dalje jedina globalna vojna sila.\nKada je reč o ekonomskoj snazi merenoj deviznim kursom, američka privreda je i dalje vodeća dok je kineska dostigla dve trećine njenog obima.\nŠto se tiče meke moći, kao trećeg elementa, dakle da ostvarite cilj zahvaljujući privlačnosti vaše zemlje, a ne upotrebnom sile ili plaćanjem – bez obzira što je opala za vreme Trampa – američka je i dalje na neuporedivo višem nivou nego kineska. Na listi 30 najatraktivnijih zemalja, koja je nedavno objavljena u Londonu, SAD su među prvih 4-5, a Kina na 27 mestu.\nDakle, prema svim ovim indikatorima moći SAD su daleko ispred Kine.\nRSE: Međutim, prema indeksu kupovne moći (purchasing power parity - PPP), Kina je već nadmašila SAD. Koliko je ovaj kriterijum verodostojan pokazatelj ekonomske snage?\nNaj: PPP je ekonomski instrument za upoređivanje životnog standarda stanovništva u različitim zemljama, ali je slab pokazatelj ekonomske moći. Na primer, uvoz zavisi od valutnog kursa, a ne pomenutog PPP indeksa.\nAmerička premoć neće trajati zauvek\nRSE: SAD se često opisuju kao najjača sila u istoriji od starog Rimskog carstva. Moć ovog carstva je dugo opadala – od prvog veka kada je bilo na vrhuncu do raspada 476. godine.\nPitanje opadanja američke moći se ne postavlja samo u poslednje vreme. Ono se pominjalo i 1950-ih kada je Sovjetski Savez prvi lansirao satelit u kosmos, zatim 1980-ih zbog strelovitog ekonomskog uspona Japana podstaknutog tehnološkim razvojem bez premca u svetu.\nU kom trenutku i kojim okolnostima neka druga sila može nadmašiti SAD?\nNaj: Američka premoć neće trajati zauvek, ali nemam predstavu kada će iščeznuti.\nNeuspela kineska ‘diplomatija maski za lice’\nRSE: Veoma je interesantan Vaš koncept meke moći. Kako će ona izgledati u svetu posle pandemije. Kineski predsednik Si Đinping je na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu pre dve godine promovisao svoju zemlju kao vatrenog pobornika globalizacije u trenutku kada je Tramp najavljivao ili se već povukao iz mnogih međunarodnih aranžmana.\nSada, tokom pandemije, Kina nastoji da se kroz pomoć evropskim i drugim zemljama pozicionira kao globalna sila.\nNaj: Kina nastoji da promeni narativ nakon početnog neuspelog odgovora na COVID-19. Neki to nazivaju “diplomatijom maski za lice”. Dakle, šalje medicinsku opremu prikazujući se dobronamernom.\nMeđutim, pokazalo se da takav nastup nije baš najbolje primljen u Evropi i drugde. Mnogi to doživljavaju kao propagandu a ne kao istinsku pomoć drugim ljudima.\nUspeh Kine u Africi i Južnoj Americi\nRSE: Da li kineski model snažne, centralizovane i autoritarne države koja je, barem na prvi pogled, efikasno obuzdala korona virus, može postati uzor drugim zemljama - pre svega u razvoju – za razliku od zapadnih vlada koje su haotično reagovale, naročito u početku, kao što su italijanska ili američka?\nNaj: Meka moć zavisi od percepcije, atraktivnosti i reakcije javnosti. Ako je reč o autoritarnoj državi, kao na primer Zimbabve u Africi, tamo će kineski model biti veoma privlačan, dok mnogo manje u evropskim zemljama.\nPeking ulaže mnogo truda da privuče afričke i latinoameričke zemlje i tu svakako ima više uspeha nego u Evropi, Severnoj Americi i Australiji.\nUspon i pad američke meke moći 1960-ih\nRSE: Napisali ste da meka moć počiva na atraktivnosti. Da li SAD i dalje imaju tu moć da privuku druge s obzirom na sve veće prepreke za dolazak migranata, produbljivanje socijalnih nejednakosti i oštre domaće političke podele?\nSa Trampovom administracijom i pojedinim društvenim problemima, meka moć je u padu. Međutim, istorija sugeriše da će ponovo ojačati.\nNaj: Svi faktori koje ste pomenuli umanjuju američku meku moć. S druge strane, treba se prisetiti da je i u prošlosti bilo situacija kada je slabila američka meka moć, kao što je to bio slučaj tokom 1960-ih i početkom 1970-ih, ali se nakon toga oporavila.\nDakle, sa Trampovom administracijom i pojedinim društvenim problemima, meka moć je u padu. Međutim, istorija sugeriše da će ponovo ojačati.\nProblem nejednakosti u SAD\nRSE: Međutim, američki san je decenijama počivao na obećanoj slobodi, demokratiji, šansi za sve da prosperiraju. Da li je to sada pod znakom pitanja, imajući u vidu pomenute domaće političke podele, zatim produbljivanje nejednakosti koje narušavaju bazični demokratski princip jednakosti šansi.\nNa primer, usred pandemije bogataši su uvećali svoj imetak za oko 300 milijardi dolara dok je u međuvremenu oko 33 miliona Amerikanaca ostalo bez posla.\nNaj: Jedno od interesantnih pitanja je kako će se pandemija odraziti na američku političku scenu u narednih godinu dana kako virus bude slabio.\nAko dođe do smene na narednim predsedničkim izborima kao i u političkim stavovima, na primer, da su preterane nejednakosti koje su razgolićene tokom pandemije – možda će se nešto od toga promeniti.\nMeđutim, sva ta pitanja šta će biti nakon pandemije su spekulativna, jer se još ne zna kada će se ona okončati i na koji način.\nTramp: Skok nezaposlenosti očekivan, nisam iznenađen\nBajden preuzeo deo Sandersovog programa\nRSE: Ko ima više šansi da pobedi na predsedničkim izborima? U svakom slučaju, već se pokazalo da Berni Sanders i Elizabet Voren sa programima u čijem središtu je bilo smanjivanje nejednakosti – nisu uspeli da se izbore za predsedničku nominaciju u Demokratskoj stranci.\nNaj: Ne, ali je interesantno da je bivši potpredsednik SAD Džo Bajden prihvatio delove platforme Sandersa i Vorenove o smanjenju nejednakosti.\nNije lako predvideti kako će izgledati politika sledeće godine s obzirom da je sve još neizvesno, ali ako se analizira raspoloženje javnog mnjenja, sve više građana obraća pažnju na one koji nastoje da i u vreme pandemije drže otvorene radnje, isporučuju robu naručenu preko interneta. Javnost smatra da ovi ljudi zaslužuju veće poštovanje i prihode.\nBiće interesantno videti da li će se takvo raspoloženje pretočiti i u novu političku poziciju sledeće godine.\nSve veće razlike u prihodima od 1970-ih\nRSE: Međutim, problem nejednakosti i kriza liberalne demokratije počeli su i pre Trampa, te je to dovelo do prethodne ekonomske krize 2008. Pomenute teškoće postale su vidljive još na počecima globalizacije 1980-ih.\nNaj: To je generalno tačno. Ako pogledate statističke podatke o prihodima, došlo je do promene još tokom 1970-ih, u smislu njihovog prelivanja na deset ili dva odsto najbogatijih.\nTo je u mnogome uzrokovano globalizacijom ali i tehnološkim promenama, koje su omogućile obrazovanijem sloju stanovništva jaču pregovaračku poziciju oko zarada.\nS druge strane, građani sa slabijim obrazovanjem dobijali su manji udeo u prihodima. Dakle, to je počelo krajem 1970-ih i početkom 1980-ih.\nPokušaj pomoći siromašnim studentima u SAD\nRSE: Problem nejednakosti je veoma složen, jer se onda postavlja pitanje kako doći do dobrog obrazovanja u situaciji kada su najbolji univerziteti veoma skupi i nedostupni mnogim običnim Amerikancima.\nNaj: Mislim da je suštinsko pitanje kako obezbediti veću jednakost šansi za sticanje dobrog obrazovanja. Mnogi univerziteti sada razmatraju kako da povećaju broj studenata čije porodice nisu imale priliku u prošlosti da steknu visoko obrazovanje.\nDakle, jača svest o tome. Naravno, ostaje pitanje šta od toga može da se ostvari, ali makar nije problem koji se u potpunosti ignoriše.\nGrađani u SAD protiv intervencionizma po svetu\nRSE: SAD su po mnogim pokazateljima i dalje vodeća sila, ali da li su toliko superiorne da mogu da uspostavljaju pravila u svetskom poretku kao tokom 1990-ih kada je Jeljcinova Rusija bila slaba, a Kina tek počela da jača?\nDa li su ratovi u Iraku, Avganistanu i, sveukupno, američki angažman na Bliskom istoku i drugde pokazali njene slabosti?\nNaj: Mislim da su ratovi u Iraku i Avganistanu doveli ne samo do opadanja američke meke moći u očima drugih, već i promene u raspoloženju domaćeg javnog mnjenja koje je smatralo da nastojanje zvaničnog Vašingtona da kontroliše druge delove sveta, da interveniše u pojedinim zemljama kako bi uticala na tip vlasti - neće biti uspešno. Dakle, na delu je uskraćivanje podrške američkih građana takvoj politici, što je, po mom mišljenju, dobro.\nJoš je važnije da li će SAD pomoći u očuvanju međunarodnih standarda i institucija, od čega Trampova administracija odustaje. To pokazuje i poslednji primer uskraćivanje finansiranja Svetske zdravstvene organizacije, što je loš potez, zatim odnos prema Svetskog trgovinskoj organizaciji i Ujedinjenim nacijama. Brine me povlačenje naše snažne podrške međunarodnim institucijama.\nKsenofobična interpretacija nacionalnih interesa\nRSE: Prethodne pandemije nisu dovele do okončanja rivalstva velikih sila niti otpočinjanja nove epohe u globalnoj saradnji. Najupečatljiviji primer je Španska groznica iz 1918. godine nakon koje je došlo do uspona fašizma i nacizma i na kraju izbijanja Drugog svetskog rata.\nPostoji li opasnost da jačanje autoritarizma i nacionalizma, u kombinaciji sa rivalstvom velikih sila, učine i današnji svet u najmanju ruku neizvesnijim i nestabilnijim?\nNaj: Da, postoji takva opasnost. Ako imate atmosferu straha i ljudi su skloni uskoj i ksenofobičnoj interpretaciji njihovih nacionalnih interesa onda to može dezavuisati demokratiju.\nU mojoj knjizi “Da li je moral bitan?”, pisao sam o Trampovom sloganu “Amerika na prvom mestu”. Istakao sam da nije pogrešno, naročito u demokratijama, da lider stavi interes svoje zemlje na prvo mesto. To nije ključno pitanje, već koliko široko definiše taj interes. Da li je reč o usko, transakcionom viđenju tog interesa, ili širem kao javnom međunarodnom dobru koje mogu da dele i drugi.\nDakle, biće i nacionalizma. No, jedno od ključnih pitanja je da li će postojati lideri koji prilagođavaju taj nacionalizam tako da istovremeno postoje mogućnosti i za saradnju sa drugim zemljama.\nAmerička politika zavisiće od ishoda predsedničkih izbora\nRSE: Da li je realistično očekivati da će aktuelna američka administracija izvući pouke od prethodnih predsednika, čije ste uspehe nakon 1945. opisali u pomenutoj knjizi - tako što će pokrenuti masovni program pomoći, neku vrstu zdravstvene verzije Maršalovog plana?\nNaj: Ako Tramp bude ponovo izabran, mislim da za to nema šanse. U slučaju Bajdenove pobede, moguća je promena pristupa. Dakle, treba sačekati ishod predsedničkih izbora da bi se videlo da li će biti zaokreta u američkoj politici ili ne.\nSužavanje ali ne i kraj globalizacije\nRSE: Da li pandemija može uzdrmati globalizaciju kakvu znamo sa kraja prošlog i početka ovog veka, jer države teže osiguranju samodovoljnosti. Tako je EU saopštila da je više neprihvatljivo da ne proizvodi paracetamol i druge lekove koje uvozi iz Kine i Indije.\nNaj: Doći će do izvesnog nivoa deglobalizacije. Deo tog procesa je bio vidljiv i pre pandemije. Na primer, u oblasti visokih tehnologija koje imaju posledice po bezbednost došlo je prekida u tom globalnom lancu, a situacija sa korona virusom samo će pojačati taj trend.\nS druge strane, u sektorima u kojima se poslovne odluke donose na osnovu tržišnih kriterijuma – bez ograničenja bezbednosnog karaktera – mislim da će se zadržati izvestan nivo globalizacije. Dakle, može se očekivati sužavanje ekonomske globalizacije, ali je malo verovatan povratak na autarhični sistem.\nRSE: Ili su američka i kineska ekonomija toliko međusobno povezane tako da je, bez obzira na sporove, teško raskinuti njihovu saradnju, što ilustruje i termin “Kimerika”. Da li je to iluzija ili makar delimično postoji u realnosti?\nNaj: Mislim da ideja “Kimerike” pripada prošlosti. Ona nije nikada ni bila sveopšte prihvaćena. Doći će do prekida izvesnih veza između SAD i Kine, ali ne u potpunosti.\nKooperativno rivalstvo SAD i Kine\nRSE: Da li preti novi hladni rat 2.0 između SAD i Kine zbog sporova u Južnokineskom moru, oko Tajvana i mnogih drugih pitanja?\nNaj: Postoje svakako veoma duboke razlike između SAD i Kine. Neke se odnose na teritorijalna pitanja, koja ste pomenuli, a druge se tiču ideoloških nesuglasica oko načina na koji se vlasti u Pekingu odnose prema disidentima, zatim zbog zatvaranja pripadnika muslimanske manjine u provinciji Sinđang.\nMeđutim, postoje oblasti u kojima SAD i Kina treba da sarađuju, kao što je borba protiv pandemije, zatim klimatskih promena. Dakle, ima pitanja koja se mogu podvesti pod ekološku globalizaciju koja će postojati i ukoliko bude redukovana ekonomska globalizacija.\nTo su problemi koje ove dve zemlje ne mogu same da rešavaju. Stoga, ne očekujem novi hladni rat između SAD i Kine već kooperativno rivalstvo. To znači da će u nekim oblastima među njima vladati rivalstvo, a u drugim biće potrebno da sarađuju.\nU interesu SAD je što snažnija EU\nRSE: SAD se distanciraju od EU kao svog tradicionalnog saveznika. Stiče se utisak da se evropski blok sve više nalazi u unakrsnoj vatri između SAD i Kine oko pitanja kao što su korišćenje Hjuavejove 5G tehnologije.\nZatim, između SAD i Rusije oko gasovoda Severni tok 2. Stoga se EU našla, slikovito rečeno, kao u Bermudskom trouglu između ove tri zemlje.\nDa li će to dodatno uzdrmati EU, ili upravo to saznanje da je prepuštena sama sebi može osnažiti njeno jedinstvo?\nAko se posmatra dalje i šire od Trampove administracije, u američkom interesu je što snažnija Evropa. SAD ni sa kim ne dele tako blisko zajedničke vrednosti kao sa Evropom. Stoga bi Amerika trebalo da poželi EU sve najbolje u rešavanju sopstvenih problema.\nNaj: Ne mislim da će sporovi sa SAD-om oko Hjuavejove tehnologije 5G ili Severnog toka dodatno podriti EU. Više me brine reakcija same EU na pandemiju, na primer spor oko evroobveznica i kako da obezbedi neophodna sredstva za ekonomski oporavak na starom kontinentu.\nTo ne zavisi toliko od odnosa sa SAD-om. Iskreno rečeno, ako se posmatra dalje i šire od Trampove administracije, u američkom interesu je što snažnija Evropa. SAD ni sa kim ne dele tako blisko zajedničke vrednosti kao sa Evropom. Stoga bi Amerika trebalo da poželi EU sve najbolje u rešavanju sopstvenih problema.\nPodozrenje u EU prema Kini i Rusiji\nRSE: Smisao mog pitanja je bilo da Evropa opet postaje neka vrsta poprišta na kome SAD, Kina i Rusija odmeravaju snage. Znamo da je u prethodnom hladnom ratu na starom kontinentu bila spuštena “gvozdena” zavesa koja je razdvajala dva bloka.\nNaj: Ne mislim da u Evropi osećaju privlačnost prema Kini. Istovremeno, i dalje strahuju od Rusije. Ako pitate građane Poljske i drugih zemalja Centralne Evrope sigurno je da ne mogu da zamisle savezništvo sa Moskvom.\nOni žele još snažnije prisustvo SAD i NATO-a na starom kontinentu. Sukob SAD i Rusije u Evropi i dalje traje, iako je smanjen nakon završetka Hladnog rata, ali je obnovljen dolaskom Vladimira Putina na vlast. Zbog toga većina Evropljana želi snažne američke bezbednosne garancije.\nKada je reč o Kini, ona nastoji da ostvari uticaj na starom kontinentu preko ekonomske saradnje. Međutim, videli ste kakav je bio odgovor Evropljana na inicijative iz Pekinga tokom pandemije koje su imale za cilj jačanje njegove meke moći. Oni su to uglavnom doživeli kao propagandnu kampanju.\nTačno je da je Evropa u središtu sukoba drugih zemalja, ali to ni približno ne podseća na situaciju iz, na primer, 1950-ih godina.\nRSE: Ne, EU ni u kom slučaju ne naginje Rusiji i Kini. Reč je o tome da za razliku od nekada kada je bila blizak saveznik sa SAD-om, sada je sve više prepuštena sebi i polako postaje drugorazredni činilac na globalnoj sceni.\nNaj: Nadam se da će EU uspostaviti fond za ekonomski oporavak kako bi pomogla najugroženijim članicama što bi osnažilo ceo evropski blok. To me više brine nego nadmetanje na starom kontinentu između Rusije Kine i SAD.\nRizici zbog opadanja moći Rusije\nRSE: Stiče se utisak da Rusija polako pada u drugi plan u globalnom geopolitičkom nadmetanju jer je Kina sve više u fokusu Zapada. Da li Moskvu ne treba prerano otpisati, barem zbog njenog moćnog nuklearnog arsenala?\nNaj: Mislim da Rusiju treba shvatiti veoma ozbiljno. Ona je država čija moć opada. Svake godine gubi skoro 750 hiljada stanovnika. Nije u stanju da se prilagodi modernoj ekonomiji u čijem središtu su tehnologije, već se i dalje oslanja uglavnom na izvoz energije.\nMeđutim, raspolaže nuklearnim oružjem, ogromnom teritorijom i talentovanim ljudima. Stoga, kao što sam rekao, Rusiju treba shvatiti veoma ozbiljno jer su ponekad države čija moć opada najopasnije zbog spremnosti na rizične poteze.\nZato Rusija ne bi trebalo da bude ispod međunarodnog radara i nužno joj je mnogo ozbiljnije pristupiti.\nNacionalne države će uvek biti na sceni\nRSE: Pomenuli smo tokom razgovora da smo svedoci jačanja pozicije vlade, države, koja koristi vanredne mere za osnaživanje autoritarizma i nacionalizma. Na vrhuncu globalizacije je bila smanjena uloga nacionalne države.\nDa li ovi najnoviji trendovi nagoveštavaju povratak na pređašnji period sa dominacijom nacionalnih država a što je vodilo njihovom rivalstvu i na kraju i dva svetska rata?\nNaj: Nacionalne države su uvek postojale i još dugo će biti na sceni. Ključno je pitanje kakva će biti ta nacionalna država i nacionalizam za koji se zalaže. Da li je reč o usko definisanom, ksenofobičnom nacionalizmu ili šire shvaćenom koji se može kombinovati sa međunarodnim institucijama.\nI dalje smatram da je moguće kombinovati nacionalne sa širim, međunarodnim identitetima i institucijama. Ne mislim da je uništena ta mogućnost.\nRivalstvo velikih sila i klimatske promene - glavni izazovi\nRSE: Uglavnom smo razgovarali o rivalstvu velikih sila i mogućnostima njihove saradnje. Nismo pomenuli izazove kao što su terorizam ili klimatske promene. Kako će izgledati svetski poredak nakon pandemije: kao uglavnom nastavak pređašnjeg ili bitnije promenjen?\nNaj: U poslednjem poglavlju moje knjige analizirao sam moralne izazove sa kojima će se suočiti budući lideri. Identifikovao sam dva: prvi je rivalstvo velikih sila, pre svega SAD i Kine, i odgovornost da se osigura da ono ne izmakne kontroli.\nDrugi je klimatske promene kao problem koji nadilazi nacionalne granice izvan kontrole vlada. Moramo naučiti kako da se suočimo sa oba izazova, u suprotnom posledice će sa moralnog i praktičnog stanovišta biti veoma rđave, jer ćemo živeti u mnogo gorem svetu.


ANA NIKOLIĆ POSETILA RASTU U ZATVORU? Izbila svađa, ona mu zapretila, pa su reagovali i STRAŽARI? | Zvezde i tračevi\nANA NIKOLIĆ POSETILA RASTU U ZATVORU? Izbila svađa, ona mu zapretila, pa su reagovali i STRAŽARI? | Mondo Portal\n16. januar, 07:44\nANA NIKOLIĆ POSETILA RASTU U ZATVORU? Izbila svađa, ona mu zapretila, pa su reagovali i STRAŽARI? 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n12.10.2020. / 23:15\nAutor Katarina Bojović 12.10.2020. / 23:15\nDomaći mediji prenose da je pevačica psoetila bivšeg supruga.\nPevačica Ana Nikolić i Stefan Đurić Rasta su se navodno sukobili prilikom njene posete reperu koji je pre 13 dana uhapšen po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Beogradu pošto je kod njega pronađena veća količina nedozvoljenih supstanci.\nPevačica je zbog toga prekinula odmor u Dubaiju i vratila se u Beograd da bi od Rastinih roditelja preuzela ćerku Taru, koja je boravila kod oca dok je ona bila na odmoru.\n"MENI JE OVO JADNO I TUŽNO!" |\nSINANOV SIN O RASTINOM HAPŠENJU: Otkrio šta se dogodilo pre policijske akcije! (VIDEO)\nUznemirena Ana direktno se navodno zaputila u pritvorsku jedinicu u kojoj je navodno napala repera zbog toga što je konzumirao narkotike dok je ćerka bila kod njega, prenosi "Srpski telegraf".\n"Ana je tražila da poseti Rastu čim se vratila u Beograd. Dobila je odobrenje i suočila se s njim. Čim ga je videla, počela je da viče da je neodgovoran, da ne misli na Taru i dovodi je u opasnost. Nazivala ga je narkomanom, što je njega izvelo iz takta, te joj je uzvratio uvredama da je šizofreničarka i nasilnica. To je nju još više razbesnelo, pa mu je zapretila da će tražiti da mu se oduzme starateljstvo ukoliko ne prestane da se drogira", govori pevačicin prijatelj i dodaje:\nPodsećamo, pevač Stefan Ðurić zvani Rasta uhapšen je po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Beogradu pošto je kod njega pronađena veća količina skanka, a sa njim je uhapšena još jedna osoba kod koje je pronađen kokain. On je saslušan pred Višim tužilaštvom u Beogradu nakon čega mu je tužilaštvo odredilo pritvor do 30 dana. Kako su domaći mediji preneli, policija ga je neko vreme pratila, a na dan kada je uhapšen obavio je sumnjivi razgovor sa prijateljem. Rasta se pred sudijom branio da je oko kilogram skanka nabavio početkom septembra, da je drogu platio oko 2.000 evra i da je nikome nije dao na korišćenje i nije želeo da oda od koga je kupio marihuanu.\n"Ja sam umetnik i već dugo koristim marihuanu, a i njen sam promoter i smatram da treba da se koristi kao lek", rekao je Rasta na saslušanju.\nRASTA U PRITVORU: Reper uhapšen zbog marihuane zahtevao da vidi kćerku - "biće zbunjena što ga ne viđa"\nLažni sjaj! |\nrasta ana nikolić pevačice hapšenje\n13.10.2020. / 07:19\nKoje sebično nezrele osobe!Alo imaju dete,ali sebični egoisti!Da smo država sa zakonom davno bi im dete oduzeli..Ovaķo dete je ni na nebu ni na zemlji..\n13.10.2020. / 06:35\nRetko skladan i simpatičan par, šteta što imaju samo jedno dete. Kad užegli reper izadje iz zatvora, a ona se jednom otrezni, trebalo bi da razmisle o proširenju. Divna porodica.\n13.10.2020. / 05:42\nKo su oni elitne .....e moja Srbijo?????


Sarajevo u prvom kolu kvalifikacija za Ligu prvaka protiv Velšana – Jabuka.tv\nU švicarskom Nyonu u nedjelju je održan žrijeb parova prvog kola kvalifikacija za Ligu prvaka u nogometu, a aktualni prvak BiH, FK Sarajevo igrat će protiv predstavnika Walesa, Connah’s Quaya.\nBordo momčad je još u subotu navečer doznao tri potencijalna protivnika s obzirom na to da je UEFA napravila podgrupe uoči izvlačenja, a voljom ždrijeba utvrđeno je da će igrati protiv predstavnika Walesa – Connah’s Quaya. Utakmica bi se trebala igrati na stadionu Connah’s Quaya, a moguće je da susret bude odigran i na neutralnom terenu, javlja Klix.ba.\nUtakmice prvog kola kvalifikacija na rasporedu su 18. i 19. kolovoza, a za razliku od prethodnih godina igrat će se samo jedna utakmica zbog pandemije koronavirusa.\nU ponedjeljak će biti održan ždrijeb parova drugog kola kvalifikacija za Ligu prvaka, a za razliku od prvog kola, u drugom Sarajevo neće imati status nositelja.\nSarajevo ima priliku da postati prvi klub koji je izborio plasman u drugo kolo kvalifikacija za Ligu prvaka još od Modriče i sezone 2008/2009. Nakon te sezone niti jedan prvak BiH nije uspio preskočiti prepreku u kvalifikacijama za Ligu prvaka.\nSvi parovi prvog kola kvalifikacija:\nFerencváros – Djurgården\nCeltic – KR Reykjavík\nLegia Warszawa – Drita/Linfield\nSheriff – Fola Esch\nConnah’s Quay Nomads – Sarajevo\nCrvena Zvezda – Europa\nBudućnost Podgorica – Ludogorets\nMaccabi Tel-Aviv – Riga\nQarabağ – Sileks\nDynamo Brest – Astana\nFlora Tallinn – Sūduva\nKÍ – Slovan Bratislava\nConnah's Quay FK Sarajevo kvalifikacije za ligu prvaka Liga prvaka\nSportski Kviz: Osvježite svoje znanje s novih 15 pitanja\nA tko ce vec Sarajevo.Imaju nabolji koeficient a ove poluamatere bi prosla i Krupa ako ne i Mladost.\n10. kolovoza 2020. u 12:43\nPa slusaj, ljudi imaju dobar koeficijent, normalno da ce dobiti uz malo srece slabijeg protivnika. Zato mi jadnici nemamo cak ni u trecem pretkolu status nositelja. Sve po zasluzi.\n9. kolovoza 2020. u 15:38\nA nesto mi se cini da oni nece proci ako budu igrali kao jucer protiv mladosti\n9. kolovoza 2020. u 19:14\nAko Bog da kući će sa primljenih 5komada gubavci\n10. kolovoza 2020. u 3:09\ndeće.škiijie čovića.Zrinja igrat.pred kolo evropske lige nemogu pod bijelim brjegom.nemaju.evropske vrijednosti.nisu ustanju pijacku sredit.izvlaćlili milijona maraka iz aluminijskog kobinata.okolo.stadijona katastrofa nema šta nema.imase dobroje drva nabrat tuima grabovine smrdijike jasena hrastovine smreke košćele daćenjima široki ledinu na pecari tusuim prijateiji sa Grbavice saveznici iz banjaluke.čelikov stadion.otpada


Nasilje u medijima uopće nije bezopasno – Magazin Plus\nHome/Lifestyle/Nasilje u medijima uopće nije bezopasno\nNasilje u medijima uopće nije bezopasno\nMidhat Send an email 2017-04-20\nNasilje u hrvatskim i stranim medijima uopće nije bezopasno\nNASILJE u medijima i video igrama povećava agresivno mišljenje, odnosno prihvaćanje agresije kao prihvatljivog ponašanja, i smanjuje empatiju te povećava agresiju u svim zemljama bez obzira na različitost njihovih kultura, pokazala je nova studija provedena u sedam zemalja, među kojima i u Hrvatskoj (na slici gore je prizor iz filma ‘Pasija’ Mela Gibsona koji su kritičari nazvali ‘pornografijom kršćanskog mučenja’, ‘pobožnom pornografijom’ i sl.).\nU istraživanju su u svim zemljama korištene iste metode i iste mjere kako bi se utvrdilo ovise li rezultati o nekim kulturološkim čimbenicima.\nUtjecaj medija pokazao se vrlo značajnim čak i kada su kontrolirani razni drugi povezani čimbenici rizika – delinkventnost vršnjaka, izloženost vršnjačkom bullyingu, spol, kriminal u susjedstvu i zlostavljajuće roditeljstvo.\nTim, u kojem je sudjelovala naša psihologinja Margareta Jelić (na slici dolje), docentica na katedri za socijalnu psihologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, izrazio je svoja otkrića u četiri ključne točke:\n– Konzumacija nasilja u medijima pozitivno je i značajno povezana s nasilnim ponašanjem u svim zemljama\n– Izlaganje je povezano s povišenim razinama agresivnog razmišljanja i sa smanjenom empatijom\n– Nasilje u medijima ostalo je značajan čimbenik čak i kada je kontroliran učinak drugih mogućih i ispitanih čimbenika\n– Utjecaj nasilja u medijima pokazao se većim od svih drugih navedenih ispitanih faktora rizika, osim izloženosti vršnjačkoj delinkvenciji.\nDrugi najvažniji utjecaj\nJelić kaže da nalazi raznih ranijih studija, kao i činjenica da su u svojoj kontrolirali moguće utjecaje drugih čimbenika, pokazuju da postoji uzročno-posljedična povezanost nasilja u medijima i agresivnosti. Drugim riječima, kada se u obzir uzme sve što se zna i sve što se u novoj studiji analiziralo, ne bi bilo opravdano reći da je moguće da vrijedi obratno – da su agresivnija djeca sklonija nasilju u medijima i video igrama ili da su uzroci agresije isključivo drugdje, a ne u medijima.\n„Radi se o korelacijskom istraživanju, pa na temelju samo njega ne bi bilo opravdano govoriti o uzročno-posljedičnoj vezi, odnosno reći da je nasilje u medijima uzrok agresivnosti kod mladih. No, postoje i ranija eksperimentalna istraživanja koja pokazuju da izloženost nasilju u medijima povećava agresivno ponašanje, kao i longitudinalna istraživanja koja govore o tome da izloženost nasilju u medijima prethodi agresivnom ponašanju. Krenuli smo, dakle, od pretpostavki koje sugeriraju teorije u ovom području i testirali ih, a također smo kontrolirali druge čimbenike. Potvrdilo se da izloženost nasilju u medijima ima značajan samostalni doprinos objašnjenju agresivnog ponašanja“, pojasnila je Jelić.\nPritom ističe da niti jedan čimbenik kojeg su istraživali sam po sebi nije presudan niti ima ogroman značaj, no kombinacija njih više zajedno znatno povećava rizik agresivnog ponašanja.\nStudija provedena u sedam zemalja, među njima i Hrvatska\nStudija je provedena na 2154 ispitanika u sedam zemalja: Australiji, Hrvatskoj, Japanu, Kini, Njemačkoj, Rumunjskoj i SAD-u.\n„U njoj su sudjelovali uglavnom mladi studenti, u prosjeku stari oko 21 godinu. 38% ispitanika bili su muškarci“, rekla je za Index Jelić.\nIstraživači su od sudionika tražili da navedu TV emisije, filmove i video igre koje najviše gledaju i koriste te da ocijene razine nasilja u njima. Istovremeno su prikupili podatke o njihovu nasilnom ponašanju i empatiji.\n„Sudionici su kroz upitnike metodom samoiskaza sami davali procjene učestalosti gledanja agresivnih emisija i igranja igara kao i procjene agresivnosti tih emisija. Također su popunjavali upitnike agresivnosti kojima se mjerila njihova fizička, verbalna i odnosna agresivnost. Ova posljednja je primjerice širenje glasina o nekome i sl.“, kaže naša psihologinja i pritom ističe kako nije nepoznanica da su mediji moćni učitelji.\n„Ranija eksperimentalna i longitudinalna istraživanja, primjerice studija Anderson & Bushman iz 2002., pokazala su da mediji zaista imaju potencijal mijenjati važna interpersonalna ponašanja i na pozitivan i na negativan način. Jedno naše ranije istraživanje iz 2014. pokazalo je da gledanje prosocijalnog sadržaja vodi većoj sklonosti pomaganju. U ovom novom istraživanju pokazalo se pak da je izloženost nasilju u medijima jedan od čimbenika važnih za pojavu agresivnog ponašanja. Nije jedini, nije niti najvažniji, ali ga treba razmatrati jednako ozbiljno kao i druge čimbenike rizika koji se češće spominju i koje lakše prihvaćamo“, tumači Jelić.\nAutori studije smatraju da nasilje u medijima može imati različite utjecaje u društvima zahvaćenim ratom jer mladi u njima doživljavaju nasilje na svakodnevnoj bazi. Oni mogu povećati efekt, ali ga i relativno smanjiti, jer se on može izgubiti u odnosu na druge čimbenike.\nPoricanje industrije nije uvjerljivo\nRezultati potvrđuju nalaze brojnih drugih studija provedenih kroz više od pola stoljeća koje su utvrdile da medijsko nasilje povećava sklonost agresivnom ponašanju kod mladih i smanjuje razinu empatije.\nOna predstavlja još jednu potvrdu da je efekt stvaran te da zaključci skupina i industrija koje nastoje opovrgnuti svaku štetnost nasilja u medijima i video igrama nisu točni.\n„Kontroliranjem drugih rizičnih čimbenika pokazali smo da gledanje nasilja u medijima, kao što su TV i video igre, pridonosi agresivnosti kod mladih. U novije vrijeme često se čuju suprotstavljene tvrdnje o štetnosti nasilja u medijima. Dok jedni kao glavnog krivca ističu nasilne video igre i filmove, drugi tvrde da oni uopće nemaju štetne učinke kada se kontroliraju drugi rizični čimbenici. Ovo istraživanje pokazuje da učinak medija ostaje prisutan čak i kad se kontroliraju drugi čimbenici te da on nije ni manji ni nevažan u odnosu na druge relevantne čimbenike. Pritom je on prisutan u svim ispitivanim kulturama i djeluje na jednak način preko smanjenja empatije i povećanja agresivnog mišljenja odnosno prihvatljivosti agresivnog ponašanja“, zaključuje Jelić.\nJedan Izetbegović je stvorio SDA, drugi će je ugasiti!?


Šesti Sajam sporta pod sloganom "Srbija zemlja sporta" | Telegraf - Najnovije vesti\n8. novembar 2017 | 06:45 » 19:56\nŠesti međunarodni Sajam sporta u organizaciji Sportskog saveza Srbije, a pod pokroviteljstvom Ministarstva omladine i sporta održaće se od 24. do 26. novembra u Hali 1 Beogradskog sajma\nKako se navodi u saopstenju SSS, svakoga dana na Sajmu sporta na programu će biti besplatni seminari, predavanja i radionice o najvažnijim temama u sportu.\nSajam sporta 2017, pod nazivom "Srbija, zemlja sporta”, okupiće 150 teritorijalnih sportskih saveza, 87 nacionalnih granskih sportskih saveza, predstavnike najznačajnih sportskih institucija - od Ministarstva omladine i sporta, Sportskog saveza Srbije, Paraolimpijskog i Olimpijskog komiteta Srbije, kao i najvažnije nacionalne sportske i obrazovne institucije.\n- U skladu sa ovogodišnjim sloganom "Srbija zemlja sporta", tokom tri dana trajanja Sajma, podsetićemo se sjajnih sportskih rezultata koje je Srbija ostvarila u tekućoj godini, promovisati sportove, predstaviti nove sportske veštine, edukovati se, ali i zabavljati.\n-Veoma sam ponosan što Sajam sporta iz godine u godinu raste i potvrđuje status vodeće sportske manifestacije u regionu - izjavio je direktor Sajma sporta Nemanja Svjetličić.\nNejmarov otac uhvaćen u pregovorima sa Perezom, Real priprema teren za odlazak Ronalda!\nBio je k... sin, uz dužno poštovanje majci! Gatuzo se najluđom izjavom oprostio od Andree Pirla (VIDEO)\nMali navijač Partizana je najveći hit derbija: Ribao je Semjuelsa što ne pozdravlja Grobare, a onda smo snimili neverovatnu scenu! (VIDEO)\nTagovi: Sajam sporta, Sport