Vreme 804 - Medjuvreme -->\njovana gligorijević, stevan kostić, bojan pantić, darinka mihajlović, miloš vasić, jasmina lazić\nFokus: Karićevi laureati\nNa velikoj sceni Narodnog pozorišta u Beogradu 29. maja održana je, deveta po redu, svečana ceremonija dodele nagrada Fondacije "Braća Karić". Ovogodišnji laureati izbrani su, u svim kategorijama, jednoglasnim odlukama Upravnog odbora nagrade. Iz oblasti stvaralaštva u kulturi i umetnosti nagradu je primila proslavljena balerina Ašhen Ataljanc; iz oblasti ekonomije i privrede Dimitrije Lučar, osnivač firmi Inter Coop, Simeks PKB i Lučar Holstajn Farms; iz oblasti naučnog i istraživačkog rada prof. dr Miodrag Stojković, koji je prvi u Evropi klonirao embrionalne matične ćelije; iz oblasti humanitarnih aktivnosti (jačanje mira i saradnje među narodima) osnivač, idejni tvorac i predsedavajući češkog Saveta za međunarodnu saradnju Jirži Dinstbir. Odabranima su, već tradicionalno, uručeni zlatno znamenje, povelja i, naravno, novčana nagrada u iznosu od dva miliona dinara. Dodeli je, udobno smeštena pored svekra Janićija, prisustvovala i predsednica Fondacije Milanka Karić. Zahvaljujući se (laureatima za njihova postignuća i prisutnima na odzivu) u svoje i u ime svog (opravdano odsutnog) supruga Bogoljuba, gospođa Karić je izrazila ubeđenje da nagrada više nikada neće biti dodeljivana u okrnjenom sastavu, odnosno da će desetoj dodeli prisustvovati i Bogoljub lično. Ono što je, osim glave porodice Karić, izostalo sa ovogodišnje ceremonije jeste i laureat/nagrada iz oblasti novinarstva, publicistike i izdavaštva. Iako je čaršija uverena da je razlog tome to što se "Bogoljub naljutio na novinare", jedan od članova žirija, Dragan Bujošević, kaže za "Vreme" da je razlog zapravo to što se u protekloj godini, prema zaključku žirija, niko od novinara "nije preterano iskazao po pitanju traganja za istinom". Prošle godine, objasnio je Bujošević, bilo je i te kako mnogo prilika da se domaći novinari dokažu u profesionalnom smislu, ali su zakazali, tako da žiri nije imao kud i, kao i u prethodnim oblastima, jednoglasno doneo odluku da se ove godine ne dodeli nagrada u tom domenu. Predloga je, naravno, bilo, čak je postojala i ideja da se dodeli nagrada iz oblasti izdavaštva, ali pošto je praksa da se nagrađuju pojedinci a ne institucije, odustalo se i od te mogućnosti. To što je nagrada izostala ove godine, ne znači da će izostati i sledeće, kaže Bujošević, podsećajući da se bliži vreme izbora, što će novinarima otvoriti prostor da tragaju. Ako je za utehu, izostanak nagrade iz oblasti novinarstva, publicistike i izdavaštva nije presedan u darivanju Fondacije. Rukovodeći se svojim strogim kriterijumima, Upravni odbor nagrade je 2001. godine uskratio priznanja za dostignuća u oblasti ekonomije.\nKriminal: Špijunska posla\nTek prošle nedelje doznali smo da su neimenovani radnici američke Centralne obaveštajne agencije (CIA) iz Beogradske stanice (tako se kod njih zovu regionalni centri, rezidenture) navodno uspeli da u zgradi ambasade SAD zaborave "osetljive podatke najvišeg ranga". To se desilo u jesen 1998. kada je ambasada evakuisana zbog predstojećeg rata NATO-a i SR Jugoslavije. Navodno su, kako piše "Njusvik", brljivi špijuni ostavili u sigurnoj oklopljenoj sobi u sastavu glavne zgrade ambasade u Kneza Miloša razne papire i nosače digitalnih podataka nadasve zanimljivog sadržaja. Ni za šta od toga nikada ne bismo saznali da unutar američke "obaveštajne zajednice" nije došlo do svađe, pa je neko protiv nekoga drugog potegao i taj kompromitantni detalj.\nNavodno su u sobi bili ostavljeni podaci o mrežama i saradničkim vezama, dakle agenturama i špijunima, na prostoru koji je Beogradska stanica CIA pokrivala (poprilično područje), kao i niz podataka koji bi mogli da kompromituju "metode i sredstva" rada Agencije – pod uslovom da ih je neko pročitao, naravno. Optužena strana brani se da se u sigurnu sobu nije ulazilo dok su njeni stanovnici bili van Srbije (do novembra 2000): napravljena je, kažu, tako da je potreban eksploziv da bi se ušlo; vrata su takva da ako bi bila otvarana na neki suptilniji način to bi se znalo; dakle, nije došlo do "dekonspiracije", kako kažu u BIA. Sve su, kažu, našli onako kako su ostavili. Jeste, kažu oni koji ih optužuju, ali: otkud znate da se oni iz Državne bezbednosti MUP-a Srbije nisu nekako infiltrirali, pa sve to lepo snimili i kopirali i onda dali svojim ruskim prijateljima? Možda su povadili cigle iz zida, pa zazidali ponovo; itd.\nKako "Vreme" saznaje od bivšeg načelnika Državne bezbednosti, a kasnije i SID-a (Spoljne obaveštajne službe) Gorana Petrovića, Amerikanci su po povratku u Beograd i po normalizaciji odnosa između službi bili svesni da je neko njuškao po zgradi ambasade i snimao izvesna dokumenta koja su daleko od "kritično osetljivih"; tada nisu pominjali nikakav upad u sigurnu sobu i slične priče. U trenutku kada se to dešavalo, međutim, Goran Petrović je već bio najuren iz DB-a, ali je donekle mogao da rekonstruiše šta se dešavalo: ništa od nekog značaja. On je uveren da je reč o unutrašnjim obračunima u kojima je svaki povod dobar da se pljune druga strana.\nSrbija: Izbori u Boru\nPrethodne dve nedelje rudarski Bor imao je pravu promenadu ministara Vlade Srbije i stranačkih prvaka. Nisu se oni naglo zainteresovali za lošu privrednu situaciju i položaj radnika u ovom gradu, već su razlog posete desetak vladinih zvaničnika i petnaestak stranačkih predstavnika bili izbori za predsednika Opštine Bor, održani 28. maja. Uprkos kamarili poznatih i manje poznatih političara, među kojima je, kažu neki novinari, bilo i onih koji za Bor nisu znali ni gde se na karti nalazi, meštani ovog industrijskog grada izabraće svog novog predsednika u drugom krugu – 11. juna. Naime, nijedan od osam predloženih kandidata na proteklim izborima nije osvojio potrebnu polovinu glasova izašlih birača. Izlaznost je bila 40,34 odsto što je dvostruko više od referenduma, koji je prethodio izborima, na kome je izglasano nepoverenje sada bivšem predsedniku Opštine Draganu Veličkoviću, koji je u međuvremenu postao i bivši član DSS-a. Njegov opoziv je pokrenula Srpska radikalna stranka, a njihovom kandidatu Branislavu Rankiću Borani su u prvom krugu dali najveći broj glasova – 34,09 odsto. Sa njim će u drugom krugu odmeriti snagu Darko Mihajlović, kandidat grupe građana "Živim za Bor", koji je, u odnosu na prvoplasiranog radikala, dobio upola manje glasova – 16,67 odsto. Oba kandidata za drugi izborni krug ističu da je protekla kampanja bila fer, a ovih dana očekuje se izjašnjavanje koga će od njih dvojice podržati "gubitnici" iz prvog kruga. Najnepopularniji od svih kandidata bio je član SPO-a Nebojša Popović sa 627 glasova, što je manje od broja ljudi koji su podržali njegovu kandidaturu\nSrbija: Selo moje lepše od Pariza\nOpština Zaječar verovatno je prva u Srbiji koja je uvažila i zakonski omogućila meštanima selâ da plaćanjem rente obezbede novac za rešavanje komunalnih problema. Na svaki dinar koji seljani odvoje kao naknadu za korišćenje građevinskog zemljišta, Opština Zaječar daće dinar pride. Dotadašnja odluka o naknadi za korišćenje građevinskog zemljišta zamenjena je na poslednjoj sednici SO-a Zaječar novom koja se, upotpunjena u nekim odredbama, sada odnosi na teritoriju cele opštine. U odluci je precizirano da novac od naknade može biti upotrebljen za primarnu infrastrukturu, održavanje ili gradnju komunalnih objekata, zaštitu čovekove sredine, izradu prostorno-planske, urbanističke i druge dokumentacije ili realizaciju posebnih programa kao što je, na primer, zaštita od brdskih voda, geološka istraživanja ili zaštita ambijentalnih vrednosti i drugih objekata. Sudeći po izgledu većine od 40-ak sela u opštini, realno je očekivati da će se manje seoske sredine odlučiti najpre za putnu i komunalnu infrastrukturu, dok će veća sela, budući da su se delom urbanizovala, verovatno planirati neke posebne programe. Visina rente u svakom selu zavisiće upravo od toga šta je odlučeno da se uradi, odnosno koliko će to da košta. Rentu na selu plaćaće domaćinstva za kuću i okućnicu do deset ari, čiji će broj bodova zavisiti od zona u kojima se nalaze, odnosno od desetak kriterijuma, slično kao i u gradu. (Više bodova imaće domaćin čija je kuća u centru sela, blizu autobuske i železničke stanice, pošte, škole, ambulante; koji ima vodu, struju, kanalizaciju, saobraćajnice i bliži je Zaječaru; a manje bodova onaj koji je na većoj udaljenosti od svega pobrojanog). Vrednost boda za obračunavanje naknade utvrdiće rešenjem predsednik Opštine, ali isključivo na predlog saveta mesnih zajednica. Iako će naplatu u selima obavljati mesne kancelarije, sredstva će se najpre slivati u budžet Opštine. Na tim računima svako selo imaće svoju šifru tako da će novac biti prebačen svakoj seoskoj mesnoj zajednici do sredine tekućeg za prethodni mesec. Tako su izbegnute sumnje da će pare iz jednog koša ići selima po zasluzi. Svako selo plaća rentu za sebe i za ono što su se meštani dogovorili da grade. Kažu, to je pravednije od samodoprinosa, jer su ga plaćali samo zaposleni i penzioneri, a rentu će plaćati svi. Koliko god se prikupi novca, Opština Zaječar je obećala da će dati još toliko. Obećanje će uskoro biti na proveri, a sela na putu da zapevaju pesmu iz naslova ovog teksta.\nIT tehnologija: Prvenstvo u elektronskim sportovima\nU organizaciji Kluba elektronskog sporta FORUM u Domu omladine 27. i 28. maja održano je Državno prvenstvo u elektronskim sportovima. Ovo, drugo po redu takmičenje, na kome je učestvovalo 600 takmičara iz SCG, održava se pod pokroviteljstvom Skupštine grada Beograda. Pobednici će učestvovati na Svetskom prvenstvu, koje će se ove godine održati u Parizu. U najpopularnijoj disciplini Kaunterstrajk za muškarce pobedila je ekipa "4glory", koja je u finalu savladala prošlogodišnjeg pobednika KGB.team. Pobednik u ženskoj konkurenciji je ekipa "Mojo.Angels", dok su u individualnim disciplinama pobedili Gavrilo Mihajlović (Warcraft III), Aleksandar Kajla (Pro Evolution Soccer) i Vitomir Vidović (Trackmania Nations). Prema rečima Olivera Minića, PR-a kluba FORUM, neke ekipe u Kaunterstrajku treniraju već četiri godine zajedno i mnoge od njih imaju svoje sponzore. "Takmičari imaju od 14 do 30 godina, a cilj nam je da kod njih stvorimo neke takmičarske navike. Naš slogan je ‘Prestani da se igraš, počni da se takmičiš", kaže za "Vreme" Minić. Za ovogodišnje svetsko prvenstvo akreditovano je čak 500 novinara, a takmičari iz 53 zemlje takmičiće se u hali koja ima 15.000 mesta, što ukazuje na veliki broj simpatizera ovih "novih" sportova. Naši takmičari su na prošlogodišnjem svetskom prvenstvu stigli do osmine finala, a tradicionalno najbolji su takmičari iz SAD, Francuske, Rusije i Kine.\nEkonomija: "Dunav osiguranje"\nKompanija "Dunav osiguranje" postala je jedini vlasnik najvećeg penzionog fonda u Srbiji. U petak 26. maja potpisan je ugovor o kupovini akcija TBIH-a od strane "Dunav osiguranja", čime je "Dunav" postao jedini vlasnik "Dunav TBI-ja". Ovaj penzioni fond broji više od 60.000 članova i kapital od preko sedam miliona evra, i kao takav predstavlja stub penzionog osiguranja i fondova u Srbiji. "Dunav TBI" je prvi i najveći penzioni fond u Srbiji, osnovan Ugovorom o osnivanju koji je Kompanija "Dunav osiguranje" sklopila 7. juna 2002. godine sa TBIH Fajnenšel Grup N.V. Pri osnivanju, ulog u osnivački kapital od strane TBI-ja iznosio je 51 odsto, a od strane Dunava 49 odsto. Ovo je prva transakcija u kojoj je domaće preduzeće u društvenom vlasništvu kupilo udeo strane privatne firme. Pored "Dunav TBI-ja", Kompanija "Dunav" kupila je i brokersko-dilersku kompaniju TBI Stokbroker od TBI grupe. Ugovor je sklopljen pod izuzetno povoljnim uslovima i za "Dunav osiguranje" je od posebne važnosti zato što ovoj kompaniji obezbeđuje dominantnu poziciju i znatan rast u segmentu penzionog osiguranja, što je od izuzetnog značaja za rast kompanije (očekuje znatan rast u penzionom bilansu). Akvizicija TBI Stokbrokera "Dunavu" obezbeđuje aktivnu investicionu politiku i rast u segmentu investicija i brokerskih poslova, što predstavlja osnovu za uspešno funkcionisanje osiguravajućih kompanija.\nSkupština: Vanredno zasedanje\nPredsednik Skupštine Srbije Predrag Marković zakazao je za ponedeljak 5. jun drugo vanredno zasedanje parlamenta u 2006. godini. Ovo zasedanje zakazano je na zahtev 99 poslanika, koji su predsedniku dostavili i utvrđeni dnevni red. Na njemu su se našli predlozi zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje i Zakona o udžbenicima i drugim nastavnim sredstvima, čiji je predlagač Vlada Srbije. Vlada je Skupštini podnela i predloge zakona o platama državnih službenika i nameštenika, zakona o ličnoj karti, o poljoprivrednom zemljištu i Predlog zakona o finansiranju lokalne samouprave. Na drugom vanrednom zasedanju Skupštine Srbije biće razmatran i Predlog zakona o izmenama Zakona o radiodifuziji, koji su podneli poslanici Miloš Aligrudić, Miloljub Albijanić, Tomislav Nikolić, Miroslav Markićević i Ivica Dačić. Narodna skupština razmatraće i Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije nemačkoj finansijskoj organizaciji KFW po zaduženju JP-a Elektroprivreda Srbije i Predlog zakona o ravnopravnosti polova koji je podnela grupa od 15 poslanika. Pred narodnim poslanicima naći će se i Izveštaj o radu Anketnog odbora koji je obrazovan radi utvrđivanja istine o novorođenoj deci nestaloj iz porodilišta u više gradova u Srbiji, kao i predlozi za izbor nosilaca pravosudnih funkcija koje je podneo Visoki savet pravosuđa.\nBeograd: Zagađene reke\nSezona kupanja i sunčanja na Adi Ciganliji i dunavskim i savskim plažama za neke je već počela, a gradske komunalne službe su tek pre nekoliko dana počele sa ozbiljnijim čišćenjem prljavštine koja je ostala nakon povlačenja vode iz poplavljenih oblasti. Prvi prioritet je bio Zemun, gde su džakovi sa peskom već uklonjeni. Mnogo veći problem, međutim, predstavljaju prave deponije smeća koje plutaju između napuštenih rečnih splavova. Ove deponije najčešće nema ko da očisti jer se ne zna tačno u čijoj je nadležnosti čišćenje ovih objekata. Primera radi, vlasnik jednog nedovršenog splava oko kog se gomila smeće trenutno je u zatvoru a Gradsko zelenilo je ovih dana prezauzeto čišćenjem Ade Ciganlije, Kule Nebojše i priobalja između Brankovog i Železničkog mosta. Kako bi problem zagađenja reka rešile u samom korenu, gradske vlasti su zajedno sa republičkim vodoprivrednim agencijama i preduzećima u utorak otpočele kampanju "Vratimo lepotu rekama", čiji je cilj podizanje ekološke svesti građana. "Akcija će trajati sedam dana i za to vreme na terenu će se pojaviti brojna vodoprivredna i javna komunalna preduzeća. Tokom ove nedelje biće održano predavanje o zaštiti ekosistema i promovisana knjiga Homo sapiens i životna sredina, kaže Vladimir Stolović iz JP-a Srbijavode. Da bi akcije promovisanja zaštite prirode imale veći efekat potrebno je da postoji odgovarajuća kaznena politika prema onima koji zagađuju reke. Kakve kazne očekuju prekršioce najbolje pokazuje primer Kliničkog centra Srbije, iz čijih je kotlarnica još septembra 2004. godine u Savu izliveno oko 100 tona mazuta. Pre nekoliko meseci, Viši trgovinski sud doneo je presudu da Klinički centar plati kaznu od 120.000 dinara, a odgovorno lice, tehnički direktor Milan Musić, "čak" 6000 dinara.\nJubilej: Deset godina Fondacije "Fridrih Ebert"\nFondacija "Fridrih Ebert" je 25. maja 2006. godine proslavila svoj deseti rođendan u Srbiji. Povodom ovog jubileja organizovana je prigodna proslava u Koling klubu u Beogradu. Na proslavu su pozvane sve partnerske, prijateljske organizacije sa kojima je Fondacija "Fridrih Ebert" sarađivala u proteklih deset godina. Proslavu su uveličali brojni predstavnici i predstavnice nevladinog sektora, medija, naučnih institucija, političkih partija, međunarodnih organizacija i diplomatskih predstavništava. Skup je otvorila direktorka kancelarije za međunarodni dijalog Fondacije "Fridrih Ebert", Pia Bungarten, koja je u svom govoru istakla ciljeve i ideje za koje se Fondacija zalaže u preko 200 zemalja sveta u kojima radi na projektima demokratizacije i promocije socijaldemokratskih ideja i vrednosti – solidarnog, pravednog, otvorenog i modernog društva. Direktor beogradske kancelarije Fondacije "Fridrih Ebert" Hajnrih Zasenfeld govorio je u svom obraćanju o radu Fondacije u Srbiji, angažovanju na procesima demokratizacije društva i izgradnji modernog civilnog društva, dostojnog svog mesta u porodici evropskih država. Zasenfeld je istakao dugoročnost i kontinuitet u radu Fondacije na uspostavljanju i stabilizaciji demokratije u celom svetu. Goste je pozdravio i predsednik političkog saveta Demokratske stranke profesor Dragoljub Mićunović.\nLjubica Adžović, Romkinja poznata po ulogama u filmovima Emira Kusturice, preminula je posle kraće bolesti 23. maja u Sutomoru, u Crnoj Gori. Rođena je 1922. godine u Crnoj Gori. U anale kinematografije ušla je zahvaljujući zapaženim ulogama Hatidže u Domu za vešanje (1988) i baba Šujke u filmu Crna mačka, beli mačor (1998). Pored dva filma, snimila je i reklamu za cigarete "point". Nekoliko puta nuđene su joj uloge u Nemačkoj, ali ih je odbila uz obrazloženje da radi samo sa Kusturicom, koji je za nju govorio da je prirodni talenat i upoređivao je sa nebrušenim dijamantom. Kad nije radila sa Kusturicom, Ljubica Adžović je živela od gledanja u karte turistima na Crnogorskom primorju. Kao deo ekipe nagrađivanih filmova svojevremeno je gostovala na Kanskom festivalu, gde se pojavila sa svojom tada dvanaestogodišnjom unukom Ajšom. Donedavno je živela u Francuskoj, zatraživši politički azil u toj zemlji zbog, kako je navela, problema sa mafijašima, koji misle da ona ima para pa joj prete. Ime Ljubice Adžović ponovo je dospelo u žižu interesovanja pre nekoliko meseci, kada je većina medija u Srbiji objavila da je Kusturičina glumica uhapšena jer je pokušala da proda svoje novorođeno dete. Kasnije se ispostavilo da se ne radi o njoj, već o njenoj daljoj rođaci koja nosi isto ime.\nLjubica Adžović rodila je devetoro dece, a koliko je imala unuka i praunuka ni sama nije bila sigurna. Sudeći po njenim izjavama za medije, taj broj se kreće između 280 i 300. Sahranjena je u Sutomoru.


Vezni lim - SILUX.RS\nVezni lim Mercedes-Benz C W202 93-00\nVezni lim Mercedes-Benz C W202 93-00 gornja\nVezni lim Nissan Almera 96-00\nVezni lim Nissan Almera 00-\nVezni lim Opel Agila 00-08\nVezni lim Opel Corsa C 00-06 kompletni\nVezni lim Opel Corsa C 00-06\nVezni lim Opel Tigra 94-00\nVezni lim Renault Laguna 94-00\nVezni lim Škoda Fabia 00-07 (63cm)\nVezni lim Toyota Corolla 97-00\nVezni lim Toyota Corolla 00-02\nVezni lim Volkswagen Passat B5 00-05 1.6/2.0\nVezni lim Audi A3 96-00\nVezni lim Audi A3 00-03\nVezni lim Fiat Seicento 00-\nVezni lim Škoda Fabia 00-07 gornji deo\nVezni lim BMW X5 00-\nVezni lim Opel Corsa C 00-06 zadnji\nVezni lim Opel Corsa B 93-00 3V zadnji\nVezni lim Opel Corsa B 93-00 5V zadnji\nVezni lim Mercedes-Benz C W203 00-07 coupe\nVezni lim gornji Ford Transit 95-00\nVezni lim Citroen C5 00-\nVezni lim Rover 200 95-00\nVezni lim Rover 25 00-\nVezni lim donji BMW X5 00-03\nVezni lim Hyundai Lantra 98-00\nVezni lim Iveco TurboDaily 00-\nVezni lim Fiat 126P EL 72-00\nVezni lim su osnova za karoserijske auto delove, jer na njih pričvršćuju farove, lajsne, mrežice i druge delove karoserije. U zavisnosti od svrhe, razdvajaju se donji, gornji, bočni i zadnji vezni limovi. Vezni limovi se zbog svojih funkcija opremljeni sa izbočinama, šrafovima i otvorima, tako da se na njih mogu pričvrstiti preostali delovi, a ujedno su i sami vezni limovi pričvršćeni na okvir vozila. Vezni limovi moraju se savršeno uklopiti, inače se na njih ne mogu pričvrstiti odgovarajući delovi karoserije automobila. Oštećene vezne limove morate zameniti, jer u suprotnom postoji opasnost da priloženi auto delovi padnu i dodatno se oštete. Kvalitetni vezni limovi obezbeđuju trajnost i dobro pričvršćivanje.


Aktuelno / Štampa / Ko će profitirati na svetskim berzama žitarica\nObjavljeno 23.05.2022. na politika.rs\nDatum: 23.05.2022. Izvor: politika.rs\nNadgornjavanje Zapada i Rusije povodom ”spora” u Ukrajini, nakon oštrog duela na tržištu nafte i gasa, ove sedmice je na Ist riveru prošireno i na hranu. Preciznije, na teren moguće svetske nestašice ukrajinskih žitarica, ruske hrane i đubriva, kao i beloruskog potaša (važnog sastojka prirodnog đubriva), i na pronalaženje političkih vinovnika najavljene skore ”prehrambene apokalipse”. Arena najnovijeg sučeljavanja je u Savetu bezbednosti UN, kojim ovog meseca predsedavaju Sjedinjene Američke Države\n”Ruska vlada izgleda misli da će joj korišćenje hrane kao oružja pomoći da ostvari ono što njena invazija nije uspela – da slomi duh ukrajinskog naroda. Snabdevanje hranom miliona Ukrajinaca i mnogo više miliona ljudi širom sveta sada je bukvalno talac”, ocenio je šef američke diplomatije Entoni Blinken u četvrtak, tokom dvodnevnog zasedanja SB UN, posvećenog sada već izglednoj globalnoj krizi hrane, preneo je Rojters.\nNakon Blinkenovog izlaganja, Linda Tomas Grinfild, američki ambasador u UN, saopštila je da administracija predsednika SAD Džozefa Bajdena razmatra s američkim farmerima kako da „obezbedi više američkih žitarica na međunarodnom tržištu, preneo je briselski portal „Euraktiv”.\nMoskva je oštro uzvratila. „Mi nismo idioti”, reagovao je iz Moskve, nakon Blinkenovog izlaganja, Dmitrij Medvedev, zamenik predsednika Saveta bezbednosti Rusije (i njen nekadašnji predsednik).\n”Rusija neće izvoziti hranu na račun sopstvenog tržišta”, poručio je on na svom nalogu na ”Telegramu” u četvrtak, kako je javio Tas. Visoki ruski zvaničnik pritom je napomenuo da je Rusija ”spremna da u potpunosti ispuni svoje obaveze, ali i da očekuje saradnju od svojih partnera, uključujući i na međunarodnim platformama”. Prema Medvedevu, „sve ispada nelogično: s jedne strane nam uvode sulude sankcije, a s druge traže da isporučujemo hranu. Ne radi se tako, nismo mi idioti. Ponoviću: nema izvoznih pošiljki na račun sopstvenog tržišta. Hrana za ruski narod je od najveće važnosti”, poručio je.\nŠta će se na leto i jesen dešavati sa snabdevanjem svetskog tržišta žitaricama? Do ovog proleća Ukrajina i Rusija su decenijama bile ključni oslonac, od Avganistana i Somalije do Latinske Amerike i dobrog dela Evrope. Prema procenama generalnog sekretara UN Antonija Guteresa, 36 zemalja (od Libana i Sirije do Jemena i DR Konga), od kojih su mnoge među najsiromašnijima na svetu, do juče je više od polovine žitarica za svoje tržište nabavljalo iz Rusije i Ukrajine.\nMeđutim, blokada ukrajinskih luka na Crnom moru, preko kojih je do 24. februara išlo 90 odsto izvoza ukrajinske pšenice, suncokreta i kukuruza, ali i posle brojnih zapadnih sankcija protiv Rusije, dovode u pitanje predstojeće snabdevanje sveta žitaricama, ali i prehrambeni izvoz dva ključna svetska poljoprivredna snabdevača – Ukrajine i Rusije. I ne samo to, već i dalje nesmetane isporuke svetskom tržištu potaša – gde je Belorusija, koja je takođe pod lepezom zapadnih sankcija, doskora imala status značajnog snabdevača.\nU međuvremenu, prebrojavanje prehrambeno ugroženih (od Nigera do Velike Britanije, na primer), neuhranjenih, onih koji gladuju i ”nasmrt izgladnelih”… poduhvat je kojim agencije UN ovih dana iznose na videlo zastrašujuće podatke. Početkom 2022, pre rusko-ukrajinskog „spora”, 276 miliona ljudi širom sveta već se suočavalo s ”akutnom glađu”, procenio je Svetski program za hranu. Ali, ako se konflikt u Ukrajini nastavi, broj „akutno gladnih” porašće za još oko 47 miliona, ponajviše u Podsaharskoj Africi, navodi isti izvor. Kad se tome doda vrtoglavi skok cene pšenice (22 odsto) i kukuruza (oko 20 odsto) za samo nekoliko meseci na svetskim berzama, ne čudi da je u UN zazvonio „crveni alarm” – ko će stotine miliona ljudi bez dovoljno namirnica za život podmirivati hranom i pod kojim uslovima. Tim povodom, Antonio Guteres je ove sedmice objavio početak intenzivnih kontakata s Rusijom, Ukrajinom, Turskom, SAD, EU i nizom drugih ključnih zemalja (Maroko je uz Rusiju, na primer, jedan od ključnih globalnih izvoznika đubriva) kako bi se izbegla dalja eskalacija „gladi širom sveta u novom porastu”, kako je to opisao generalni sekretar UN.\n”Rusija mora da omogući bezbedan izvoz žita iz silosa u lukama Ukrajine. Hrana i đubrivo iz Rusije moraju imati neograničen pristup na svetskom tržištu bez ikakvih indirektnih smetnji”, naglasio je Guteres, odbivši da otkrije kako teku ”intenzivni kontakti”.\nKoliko ima vremena i političke volje, pre letnje žetve, da se akteri najnovijih pregovora UN usaglase s Guteresovim predlozima, živo zanima ne samo gladna usta širom sveta i moćni globalni biznis koji kontroliše kretanje žitarica i hrane, već, izgleda, i neke lukave berzanske špekulante.\nNaime, posmatrači svetskih poljoprivrednih tržišta upozoravaju da postoji pretnja krizom hrane, treća u poslednjih 15 godina, kao i da svet nije mnogo naučio iz dve prethodne (posebno iz one 2008–2009). Ekstremne klimatske promene (suše, poplave, talasi vrućina…) već godinama pogađaju brojna plodna polja i prinose od SAD i Evrope do Indije i Kine. Uz to, preterani oslonac brojnih država na snabdevanje žitaricama od malog broja izvoznika dovodi do krhkosti globalnih lanaca snabdevanja. A tu su i berzanski špekulanti koje u UN ove sedmice niko nije pomenuo.\nNaime, nakon izbijanja ”spora” u Ukrajini, cena pšenice na berzama u jednom trenutku je skočila za čitavih 54 odsto. „Postoje dokazi da su finansijski špekulanti skočili na tržište sirovina i sada se klade da će hrana biti sve skuplja, gurajući najsiromašnije širom sveta u sve veću glad. Države nisu uspele da obuzdaju preterane špekulacije oko zaliha hrane i tržišta sirovina”, upozorila je nedavno Dženifer Klap, zamenica predsednika UN panela eksperata za globalnu bezbednost hrane.\nRazloga za optimizam da bi svet mogao da izbegne „najveću krizu hrane u modernoj istoriji”, kako je opisao Entoni Blinken, možda ima i na drugoj strani. U slučaju najgoreg scenarija Ukrajina i dalje očekuje da će ostvariti oko 60 odsto lanjskog izvoza žita, preneo je „Volstrit džornal”.\nU međuvremenu, potraga za vinovnicima dramatičnog rasta globalnih cena žita, kukuruza, suncokreta… mogla bi da se okrene i ka moćnim špekulativnim berzama razvijenog sveta.


Home Lifestyle potencijalni lijek za liječenje komplikacija COVID-19 može biti toksičan za retinu\nIako je HCQ jedan od najsigurnijih lijekova koji se koriste za liječenje hroničnog reumatoidnog artritisa i drugih autoimunih bolesti, trenutni nedostatak konsenzusa oko optimalne doze za liječenje COVID-19 onemogućava procjenu rizika i neželjene efekte ove vrste liječenja.\nPostojeći dokazi dovoljno govore u prilog toksičnosti HCQ na retinu, te bi isti trebali biti uzeti u obzir ako dođe do široke upotrebe ovog lijeka u liječenju COVID-19.\nVeća mogućnost za nastanak retinalne toksičnosti sa većim dozama i dužim vremenom liječenja\nNajkarakterističniji faktor za nastanak retinalne toksičnosti izazvane sa HCQ su visoke doze kroz duži vremenski period. Trenutne preporuke za liječenje hronične reumatske bolesti je maksimalna dnevna doza od <5mg/kg/dan. Najčešća doza za inflamatorna oboljenja je 200 mg, dva puta na dan; za ovakvo doziranje, pacijent bi morao da ima 80 kg tjelesne težine da ne bi razvio neželjene efekte.\nKada je u pitanju trajanje, pacijenti kod kojih maksimalna doza nije bila veća od dozvoljene imaju <1% šanse za razvoj toksičnosti u petogodišnjem trajanju terapije. I\npak, pojedine studije koje procjenjuju uspješnost liječenja određenih bolesti sa HCQ pokazuju da se retinalna toksičnost postiže i nakon 1-2 godine od uvođenja terapije, te da kumulativna doza od 1000 g definitivno daje toksična oštećenja u makuli.\nTrenutno ne postoji konsenzus oko adekvatne doze HCQ za liječenje COVID-19, ali do sada dostupni podaci ukazuju da bi visoke doze (600-800 mg/dan) date u kratkom vremenskom periodu (ne duže od 10 dana), mogle da budu optimalne.\nIako će dnevna doza drastično preći preporučeno do 5mg/kg/dan za većinu pacijenata, teško je za očekivati da će se razviti toksičnost na retini, upravo zbog kratkog intervala liječenja.\nKomorbiditeti povećavaju mogućnost za nastanak retinalne toksičnosti\nPremda je u većini slučajeva nemoguće dobiti kompletnu anamnezu od svih pacijenata koji boluju od COVID-19, pojedini komorbiditeti povećavaju šansu za nastanak retinalne toksičnosti.\nHCQ se iz organizma eliminiše putem bubrega, tako da bi doze morale biti smanjenje kod pacijenata sa hroničnim oboljenjima bubrega. Postojanje bolesti makule, kao što je senilna degeneracija makule, može da poveća šansu za retinalnu toksičnost.\nIsto tako, kontinuirana terapija tamoksifenom dovodi do neželjenih promjena na retini. Nakupljanje tamoksifena u retini zapravo pomaže nastanku toksičnih efekata HCQ.\nRana dijagnostika retinalne toksičnosti je jako važna\nProcjenjuje se da je prevalenca retinalne toksičnosti nastale terapijom HCQ oko 7.5% kod dugotrajne upotrebe lijeka. Redovne kontrole pacijenata koji su na ovoj vrsti terapije je od velike važnosti, jer su promjene koje nastaju ireverzibilne.\nProgresija i pogoršanje stanja traje i nakon prekida terapije, ali može da bude ograničena ako se toksičnost rano otkrije.\nRetinalna toksičnost u principu zahvata samo makulu, mada je kod pacijenata azijske rase primijećeno da se oštećenja mogu proširiti i van ove zone. Pravilo je da se svim pacijentima u prvoj godini od početka terapije sa HCQ rade redovni pregledi očnog dna.\nAko se dokaže efikasnost ovog lijeka u liječenju COVID-19, ovi oftalmološki protokoli neće biti izvodljivi zbog kratkog perioda liječenja. Ukoliko se, ipak, terapija produži, pregledi retine bi morali biti uzeti u obzir.\nPotencijalna toksičnost nije ograničena samo na retinu\nRetinalna toksičnost je, vjerovatno, najteži negativni efekat HCQ uzevši u obzir mogućnost nastanka ireverzibilnog oštećenja vida. Međutim, postoje i drugi neželjeni efekti ovog lijeka.\nGastrointestinalne tegobe, kao što su mučnina, povraćanje, dijareja i stomačni grčevi, su najčešći neželjeni efekti liječenjem sa HCQ. Takođe, nije pošteđena ni koža, pa se mogu vidjeti makulopapularne lezije, te hiper i hipopigmentacije.\nUticaj na centralni nervi sistem je znatno manji, a najčešće su jedino primjetne glavobolje. Rijetko, HCQ može da ima i uticaj na rad srca, uključujući kardiomiopatije i aritmije.\nViše saznajte na izvornom linku: Redakcija – potencijalni lijek za liječenje komplikacija COVID-19 može biti toksičan za retinu / (lolamagazin.com).\nPrevious articleUradite sami: Jednostavan trik za kovrdže kao iz frizerskog salona\nNext articleRaspad u Zaprešiću. Otišli trener i investitori


Leskovac proslavio gradsku slavu - JUGPRESS\nĐorđević: Srbi na barikadama, državni vrh van zemlje\nOtvaranje izložbe ,,Dragi dnevniče”\nGradska stambena agencija o kupovini stanova\nDveri Niš podržavaju protest advokata i traže zaštitu bankarskih klijenata\nSkoro svaki treći testiran pozitivan na korona virus, jedan pacijent preminio\nAuto sedišta za bebe rođene u 2021. godini\nEvropska Nedelja urologije obeležava se i u Nišu\nTradicionalno obeležavanje gradske slave Svete Trojice počelo je svečanom arhijerejskom liturgijom koju je služio Njegovo Preosveštenstvo Niški Episkop Arsenije sa sveštenstvom leskovačke Saborne crkve.\nNakon toga ulicama Leskovca krenula je litija od Saborne crkve do gradskog parka, do Zapisa i nazad do crkve. Kolonu su predvodili sveštenstvo, domaćin slave Predrag Ivanović, pripadnici lokalne samouprave, Vojske Srbije, policije, privrednog i kulturnog života grada, kao i mnogobrojni građani… Obeležavanje slave završeno je obredom sečenja kolača u Svečanoj sali grada Leskovca. U svom obraćanju njegovo preosveštenstvo episkop niški gospodin Arsenije, čestitajući slavu svim Leskovčanima, naglasio da se ovaj veliki praznik, silazak Svetog duha na apostole, tradicionalno ovde održava i litijama kroz grad Leskovac da bi smo na taj način prizvali blagodat Duha Svetoga na grad Leskovac i na sve njegove žitelje.\n„Neka je srećna slava, da Gospod da da u narednoj godini najpre pobedimo ovu bolest, pošast, koja je celim svetom zavladala, neka Gospod daruje svima zdravlje i puno uspeha i na ličnom i na porodičnom i na poslovnom planu, svim građanima grada Leskovca.“\nGradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović je takođe svim građanima Leskovca čestitao praznik rekavši da je Duhovni ponedeljak dan kojim obeležavamo silazak Svetog Duha na apostole, te nas podseća na važnost vere, očuvanja tradicije, mira i razumevanja.\n„Na ovaj sveti dan dužni smo da širimo dobro i da oprostimo loše, da zaboravimo zlo, a da pamtimo ono što je dobro. Ova jedinstvena forma porodične tradicije kod Srba, je prema tumačenju patrijarha srpskog Pavla, i imendan i rođendan, ali ne pojedinca, nego cele porodice, celog naroda. Ona predstavlja znak našeg prepoznavanja i identifikacije, ona je simbol našeg postojanja, simbol našeg imena.”\nGosti lokalne samouprave grada Leskovca bili su predstavnici gradova Bijeljina i Loznica. Domaćin gradske slave sledeće godine biće Žikica Nestorović, državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacije.\nA ko je sledeći domaćin slave…..Gusla ili Mika mali?\nSlučajno znam da je Cvetanovićeva velika želja da upozna Kristijana Golubovića i da je Kristijan njegov heroj još od devedestih.\nObojica umetnici, svako u svojoj disciplini….\np.s. Kad smo kod slave, interesuje me da li su u litiji učestvovali i pripadnici VS i policije drugih veroispovesti i kad smo tačno prestali da budemo sekularna država?\nAko mene pitate – ne znam, jer se i ja isto to pitam. Posle VIII sednice, mitinga na Gazimestanu, 9 marta, 5 oktobra, kada je pok. Đinđiċ uveo veronauku u škole, dolaskom nazadnjaka na vlast? Ko ċe to znati?\nU pravu ste potpuno što pitate za hodžu, sveċenika, rabina, šamana i druge teletabise iz raznih bajki.\nPertackibot na Održana pripremna ročišta po tužbama Milenijum tima protiv osnivača i urednice JUGpressa\nDjura Leskovac na Održana pripremna ročišta po tužbama Milenijum tima protiv osnivača i urednice JUGpressa\nOdržana pripremna ročišta po tužbama Milenijum tima protiv osnivača i urednice JUGpressa – LocalPress na Održana pripremna ročišta po tužbama Milenijum tima protiv osnivača i urednice JUGpressa\nLeskovac na Održana pripremna ročišta po tužbama Milenijum tima protiv osnivača i urednice JUGpressa\nSlavica na Zatvorena „kafana“ u Petrilju koju je direktor Turističke organizacije napravio rušeći zid škole\nArhive Odaberite mjesec Septembar 2021 (480) August 2021 (614) Juli 2021 (614) Juni 2021 (616) Maj 2021 (654) April 2021 (634) Mart 2021 (602) Februar 2021 (523) Januar 2021 (566) Decembar 2020 (587) Novembar 2020 (601) Oktobar 2020 (579) Septembar 2020 (532) August 2020 (466) Juli 2020 (529) Juni 2020 (533) Maj 2020 (535) April 2020 (603) Mart 2020 (676) Februar 2020 (454) Januar 2020 (434) Decembar 2019 (483) Novembar 2019 (479) Oktobar 2019 (519) Septembar 2019 (441) August 2019 (448) Juli 2019 (451) Juni 2019 (389) Maj 2019 (512) April 2019 (472) Mart 2019 (487) Februar 2019 (411) Januar 2019 (461) Decembar 2018 (485) Novembar 2018 (477) Oktobar 2018 (495) Septembar 2018 (455) August 2018 (521) Juli 2018 (495) Juni 2018 (475) Maj 2018 (491) April 2018 (435) Mart 2018 (457) Februar 2018 (376) Januar 2018 (498) Decembar 2017 (463) Novembar 2017 (399) Oktobar 2017 (407) Septembar 2017 (397) August 2017 (402) Juli 2017 (292) Juni 2017 (389) Maj 2017 (383) April 2017 (498) Mart 2017 (522) Februar 2017 (352) Januar 2017 (416) Decembar 2016 (467) Novembar 2016 (469) Oktobar 2016 (344) Septembar 2016 (310) August 2016 (271) Juli 2016 (318) Juni 2016 (330) Maj 2016 (315) April 2016 (420) Mart 2016 (340) Februar 2016 (287) Januar 2016 (282) Decembar 2015 (371) Novembar 2015 (332) Oktobar 2015 (358) Septembar 2015 (314) August 2015 (318) Juli 2015 (308) Juni 2015 (280) Maj 2015 (171)\nU Jablaničkom okrugu 203 osobe pozitivne, u Leskovcu 131\nUdario kolima čoveka i teško ga povredio pa pobegao


Grupna MultiModel prognoza za Onaway - meteoblue\nGrupna MultiModel prognoza za Onaway\nUporedite naše prognoze sa posmatranim podacima za nekoliko prethodnih dana uz pomoć naše kratkoročne verifikacije. Verifikacija za Onaway.\nPoređenje vremenskih modela za Onaway\nU gornjem grafikonu, prognoza temperature za Onaway je prikazana svetlo plavom bojom za različite modele visoke rezolucije i crvenom za zajedničke članove GFS. Crna linija predstavlja srednju vrednost svih predviđanja a isprekidana linija meteoblue usaglašenu prognozu kako je prikazano u našim vremenskim prognozama.\nNEMS12 Evropa 12 km 180 h 03.12 EDT meteoblue\nNEMS2-12 Evropa 12 km 168 h 17.50 EDT meteoblue\nNEMS-8 Centralna Amerika 12 km 180 h 17.52 EDT meteoblue\nNEMS10 Južna Amerika 10 km 180 h 17.16 EDT meteoblue\nNEMS10 Južna Afrika 10 km 180 h 16.42 EDT meteoblue\nNEMS8 Novi Zeland 8 km 180 h 03.27 EDT meteoblue\nNEMS8 Japan, Istočna Azija 8 km 180 h 03.04 EDT meteoblue\nNEMS30 Global 30 km 180 h 01.13 EDT meteoblue\nNEMS2-30 Global 30 km 168 h 19.00 EDT meteoblue\nNMM12 Evropa 12 km km 180 h 02.52 EDT meteoblue\nNMM18 Južna Afrika 18 km km 180 h 03.21 EDT meteoblue\nGFS40 Global 40 km 180 h (@ 3 h) 00.48 EDT NOAA NCEP\nGFSENS05 Global 40 km 384 h (@ 3 h) 17.43 EDT NOAA NCEP\nNAM3 Severna Amerika 3 km 60 h 23.31 EDT NOAA NCEP\nNAM5 Severna Amerika 5 km 60 h 01.15 EDT NOAA NCEP\nNAM12 Severna Amerika 12 km 84 h (@ 3 h) 23.41 EDT NOAA NCEP\nFV3-5 Alaska 5 km 60 h 19.27 EDT NOAA NCEP\nICON7 Evropa 7 km 120 h (@ 3 h) 00.38 EDT Deutscher Wetterdienst\nICON13 Global 13 km 180 h (@ 3 h) 02.29 EDT Deutscher Wetterdienst\nICON2 Nemačka i Alipi 2.2 km 27 h 04.11 EDT Deutscher Wetterdienst\nAROME2 Francuska 2 km 36 h 18.28 EDT METEO FRANCE\nARPEGE11 Evropa 11 km 96 h 19.25 EDT METEO FRANCE\nARPEGE40 Global 40 km 96 h (@ 3 h) 17.15 EDT METEO FRANCE


Odmaknite se od ekrana! - Marketing Mreža\nOdmaknite se od ekrana!\nTehnološka dominacija nad čovekovim životom mogla bi da ga dovede u stanje fizičke zavisnosti koja može da našteti njegovom društvenom životu, radnoj sposobnosti i društvenim interakcijama. Nađite balans između života na mreži i van nje. U suprotnom, poručuju stručnjaci, tehnologija će vas „pojesti“.\nNije tajna da lideri u tehnološkom biznisu žive od broja prodatih „gedžeta“ ili pregleda njihovih veb-sajtova. Neki od njih, poput Stjuarta Kraba, jednog od direktora „Fejsbuka“, ipak poručuju da se, s vremena na vreme, treba odmaknuti od kompjuterskog ekrana i isključiti mobilni telefon. Ovakav stav je odskoro prisutan u vrhu kompanija poput „Fejsbuka“. Preciznije, konstantna potreba da proveravamo da li su nam stigle poruke, mejlovi ili šta je novo na onlajn društvenim mrežama postala je prava fizička zavisnost koja može da našteti našem društvenom životu, radnoj sposobnosti i društvenim interakcijama.\nStjuart Krab je taj sindrom uporedio sa žabom koja, ukoliko je najpre stavite u hladnu vodu, neće osetiti rast temperature i – uginuće. „Svako bi trebalo da se zapita koliki tačno uticaj na nas imaju društvene mreže i koliko vremena provodimo na njima“, istakao je Krab.\nIpak, ako nam i čelnici Silicijumske doline poručuju da smanjimo upotrebu njihovih proizvoda, lako nas mogu zbuniti njihovi motivi. Soren Gordhamer je jedan od njih, a uz to je i organizator godišnje konferencije „Vizdom 2.0″ (Wisdom 2.0), čiji je cilj da pomogne učesnicima da pronađu ravnotežu u današnjem digitalnom svetu.\nPrva faza, takozvana „faza medenog meseca“, završena je, smatra Gordhamer, i sada se treba okrenuti budućnosti i posledicama vrtoglavog tehnološkog napretka. Na toj konferenciji, održanoj u februaru, osnivači „Tvitera“, „Fejsbuka“, „Ibeja“ i sličnih sajtova, kao i menadžeri „Majkrosofta“ i „Gugla“, razgovarali su sa stručnjacima u polju joge, meditacije i drugih tehnika opuštanja. Takođe su diskutovali o tome mogu li se njihove kompanije smatrati odgovornim za rastuću zavisnost od interneta.\nŠta na sve ovo kaže medicina? Peto izdanje Dijagnostičkog i statističkog priručnika za mentalne poremećaje, koje izlazi sledeće godine, najverovatnije će kao dodatak klasifikaciji mentalnih bolesti uvrstiti i „prekomerno korišćenje interneta“.\nIstraživači veruju da će taj postupak stručnjaka skrenuti pažnju da takvo stanje postoji, ali dodaju da je potrebno još dokaza da bi se ovo smatralo pravim psihičkim poremećajem.\nGordhamer smatra da Silicijumska dolina nije odgovorna za to što ljudi toliko vole njihove proizvode, koji su danas popularni poput brze hrane. Ne možemo kriviti „Mekdonalds“ za to što pravi hranu koja je toliko ukusna, zar ne? Skot Krijens, direktor kompanije „Džuniper netvorks“, saglasio se sa Gordhamerom. „’Gedžeti’ nas mame upravo zbog najprimitivnijih ljudskih potreba, a to su potrebe za povezivanjem i međusobnom interakcijom“, objasnio je Krijens.\nU želji da poboljšaju kvalitet vremena koje njihovi radnici provode na poslu, mnoge kompanije u Dolini organizuju seminare na kojima ih uče pravilnom disanju i meditaciji. Keli Mekgonigal, psiholog-predavač na Medicinskom odseku pri Univerzitetu „Stenford“, često razgovara sa liderima velikih kompanija o pitanjima tehnološke dominacije našim životom. Profesorka, takođe, veruje da su „gedžeti“ među glavnim okidačima stresa, jer stvaraju konstantan osećaj grča i neizvesnosti. Danas je sasvim normalno, istakla je profesorka Mekgonigal, da su ljudi oko nas razvili patološku vezu sa svojim „napravicama“, koje su ih zarobile.\nIako „Gugl“, koji je vlasnik sajta Jutjub, zarađuje više ukoliko su ljudi duže na mreži, Ričard Fernandez, jedan od direktora, smatra da poslovanje kompanije nije bazirano na destruktivnom ponašanju posetilaca. Korisnici, uveren je Fernandez, treba da razviju svojevrstan unutrašnji kompas koji će im pokazati pravi balans između života na mreži i van nje. „Ključan je prostor koji sebi obezbedimo za ‘oflajn’ aktivnosti. U suprotnom će nas tehnologija ‘pojesti'“, zaključio je Fernandez.


10 najčitanijih dela ruskih pisaca i po neka zanimljivost o njima - Pasarela\nknjige ruskih pisaca\nZaostavština ruskih pisaca – klasika zaista je prava riznica mudrosti, patnje, učenja i ljudskosti. Nikada nije kasno nadomestiti nešto propušteno, naročito kada su u pitanju knjige. One nas čekaju da odaberemo pravi trenutak i zaplovimo sa autorima kroz njihov svet. Navedena dela su najprodavanija od svih i tek su mrvica tog ruskog bogatstva…\nJedan od najprovokativnijih romana Vladimira Nabokova. Napisan je na engleskom jeziku. Priča o odnosima između odraslog muškarca i dvanaestogodišnje devojčice raspaljivala je uobrazilju Amerikanaca. Roman je 1962. godine ekranizovao Stenli Kjubrik, a scenario za film napisao je lično Nabokov. Prema proceni Modern Library „Lolita“ je na četvrtom mestu rejtinga 100 najboljih dela napisanih na engleskom jeziku.\nDanas se u Sankt Peterburgu organizuju ekskurzije po mestima gde se odigravala radnja ovog najpoznatijeg dela Fjodora Dostojevskog. To je urbani roman o običnom studentu sa Napoleonovim kompleksom. Dostojevski je bio prinuđen da ga napiše, jer je prokockao sav novac i nije imao od čega da vrati dugove zajmodavcima. Jedan od najčešće ekranizovanih ruskih romana (8 ekranizacija u inostranstvu) poslužio je i kao osnova za mnoge pozorišne komade.\n„Princip Ane Karenjine“ – tako se u društvenim naukama naziva početak romana: „Sve srećne porodice liče jedna na drugu; svaka nesrećna porodica nesrećna je na svoj način“. Mnoge čitaoce iritiraju i glavna junakinja (prilično histerična ličnost) i melodramski sadržaj, ali roman je i pored toga doživeo preko 20 ekranizacija u svetu. Najnovija britanska filmska varijanta sa Kirom Najtli u glavnoj ulozi pojaviće se na velikom ekranu u septembru.\n„Sprava za mučenje“ svih ruskih đaka (obavezna lektira u njihovom školskom programu), četvorotomni roman-epopeja zamišljen je kao priča o sudbini dekabrista (učesnika ruskog plemićkog opozicionog pokreta 19. veka). Međutim, u potrazi za idejnim izvorima dekabrističkog pokreta Tolstoj je morao da se posveti ratu protiv Napoleona 1812. godine. Oko sedam puta je Tolstoj svojom rukom prepisao ceo roman, a pojedine epizode i preko dvadeset puta. Posle svake redakture on je u sopstvenom romanu nalazio idejne i literarne nedostatke.\nNajdublje i najsloženije delo Fjodora Dostojevskog. Pisac je umro pre nego što je završio rad na romanu. Postojeći roman je samo prvi deo zamišljene „Životne priče velikog grešnika“. Prema zamisli, Aleksej Karamazov je trebalo da postane revolucionar. Pisac nije dočekao prvi atentat na imperatora Aleksandra II, a da jeste, taj događaj bi njega, ubeđenog monarhistu, verovatno podstakao da okrene roman u sasvim drugom pravcu.\n„Majstora i Margaritu“ Mihaila Bulgakova ruska kritika nezvanično smatra najzanimljivijim romanom 20. veka. Priča, koja inače nije uobičajena za rusku književnost, sadrži „roman u romanu“, scene iz raznih kultura i epoha, opise đavola i Isusa koji protivreče prihvaćenim kanonima… Sve to fascinira čitaoca. Sovjetska vlast, međutim, nikako nije mogla da prihvati roman koji dira u pitanja religije, tako da je knjiga dugo kružila u rukopisima. Prvi put je objavljena u periodičnom izdanju tek posle piščeve smrti, i to u prilično skraćenoj, cenzurisanoj verziji. Danas se roman, naravno, objavljuje u celini.\nReč „idiot“ kod Fjodora Dostojevskog nije ni pogrdna, ni uvredljiva. Ona za njega ne znači da je čovek mentalno zaostao, nego da je neverovatno smiren i krotak. Idiot u romanu je knez Miškin, ovaploćenje hrišćanskog morala, „izabrani čovek“. Slika Hansa Holbejna mlađeg „Hristos u grobu“ podstakla je autora da napiše ovaj roman. Ustima kneza Miškina Dostojevski iznosi sopstvenu misao da gledajući tu sliku „čovek može i veru da izgubi“.\n„Doktor Živago“ je istovremeno i roman i zbornik stihova glavnog junaka, lekara i pesnika Jurija Živagoa. Komunistička partija Sovjetskog saveza je došla do zaključka da Boris Pasternak dvosmisleno interpretira Oktobarsku revoluciju i druge „slavne domete komunizma“. Pasternak je 1958. godine za ovu knjigu dobio Nobelovu nagradu, ali je tadašnji lider SSSR Nikita Hruščov bio krajnje nezadovoljan tako visokom ocenom antisovjetskog romana, te je Pasternak morao da se odrekne nagrade. „Doktor Živago“ je objavljen u SSSR-u tek krajem perioda „perestrojke“ (1988). Tada je Nobelova nagrada namenjena Borisu Pasternaku uručena njegovom sinu.\n9. Zapisi iz podzemlja, 1864.\nOvo delo Fjodora Dostojevskog nije veliko po obimu, ali reflektuje njegove umetničke i idejne principe. Veoma iskompleksiran čovek na granici ludila ne izlazi iz svog podzemlja i muči samoga sebe. Iz ovog „antijunaka“ kasnije su izrasli tragični likovi romana „Zločin i kazna“, „Idiot“, „Zli dusi“ i „Braća Karamazovi“. To je jedan od poslednjih ruskih intelektualaca koji sebe suprotstavlja celome svetu.\nKlasično prozno delo o sovjetskim radnim logorima, knjiga Aleksandra Solženjicina koja je potresla SSSR i ceo svet užasom svakodnevice u koncentracionom logoru. O „Jednom danu Ivana Denisoviča“ pesnikinja Ana Ahmatova je napisala: „Ovu povest svako treba da pročita i nauči napamet, svaki građanin Sovjetskog Saveza“. Nikita Hruščov je odobrio izdavanje ove antisovjetske priče, pa ona nije morala da bude „u ilegali“, za razliku od drugih istinitih svedočenja o logorima. Zatim su usledila i druga Solženjicinova dela na istu temu, ali ona u SSSR-u već nisu bila tako toplo primljena. Štaviše, pisac je proteran je iz zemlje kad mu je dodeljena Nobelova nagrada.


skupoca | ГЕТО СРБИЈА | Страна 2\nPosts Tagged ‘skupoca’\nNAJBOLJI MINISTAR: SVA DOSTIGNUĆA U RADU NEBOJŠE STEFANOVIĆA NA FUNKCIJI!!!\n12. септембра 2014. ГЕТО СРБИЈА\tКоментари су искључени\nOd dana kada je stupio na dužnost ministra policije, Nebojša Stefanović ne prestaje da lažima plasiranim preko režimskih medija, stvori sliku o sebi kao o čoveku koji rešava sve kriminalne zagonetke, koji sa lakoćom dolazi do krivaca i još lakše dolazi do "krunskih dokaza" protiv njih. Ovaj lažni doktor nauka i plagijator, koji je na volšeban način protrčao kroz fakultet, a da nije upoznao nijednog profesora na njemu, danas, sa pozicije ministra policije, laže i falsifikuje činjenice, montira krivične odgovornosti i donosi dokaze bez dokaza.\nKo laže, taj i krade. Ko krade, taj i ubija, kažu…\nSrpski ministar unutrašnjih dela dr Nebojša Stefanović, pouzdano se zna, patološki je lažov, a da krade, to potvrđuje i njegovo “pozajmljivanje tuđih naučnih radova". A možda dr Stefanović i ubija. Recimo, za početak istinu.\nJavnost je obaveštena da je stručna javnost osporila doktorat dr Nebojše Stefanovića, koji je on odbranio na Univerzitetu Megatrend. Dve trećine njegove doktorske disertacije su bukvalno prepisane od drugih autora, bez navođenja njihovih imena.\nI dok se javnost spori o tome da li je dr Stefanović običan plagijator, po strani je ostavljena druga, teža činjenica.\nSrpski ministar je nesupešno počeo studije medicine i prava, a onda se, bez položenog ispita na ovim fakultetima, upisao na treću godinu studija Univerziteta Megatrend!\nŠta će tako genijalnom čoveku da toliko dugo studira? A treću i četvrtu godinu na studijama na Univerzitetu Megatrend, dr Nebojša Stefanović je završio za manje od godinu dana! Upućeni tvrde da on lično ne poznaje nijednog profesora koji su stavili potpis u njegov indeks. Njega je nosila profesorka ovog fakulteta Zorana Mihajilović, stranačka drugarica dr Nebojše Stefanovića.\nA kada tako pametan momak za godinu dana završi fakultet, red je da i doktorira. Da preskoči magistarske studije, nego da odmah doktorira. Da mu se, veli on, odmah napiše i doktorat. Da svom imenu pridoda i titulu dr.\nVučićevi ministri su takvi. Ministar prosvete ne govori nijedan strani jezik, i takođe ima lažni doktorat! Ministar finansija Lazar Krstić je, sigurno je, završio samo gimnaziju, lažno se predstavljajući kao diplomac američkog prestižnog univerziteta Jejla.\nDakle, ko krade, taj i ubija, kažu…\nMinistar policije pokušava, uz pomoć srpskih medija koji su Vučićevi psi napadači, da prikrije vinovnike sobraćajnog udesa, u kojem je 25. jula, na Brankovom mostu, od posledica udesa smrtno stradao Luka Jovanović.\nIako je nezamislivo da istragu o saobraćajnoj nesreći vodi ministar policije, dr Stefanović nas danima bombarduje vestima o ovom događaju, dajući često smešne i protivurečne izjave.\nZašto je ministar toliko zainteresovan da se reči slučaj, koji se kvalifikuje kao krivično delo ugrožavanja bezbednosti saobraćaja, koje je u nadležnosti osnovnog suda, koji i vodi istragu, a ne objašanjava nam šta je sa slučajevima teških ubistava i razbojništava!\nMinistar policije je Vučićev pas, koji laje na sve one koje Vučić označi kao mete. Tako je danima dr Stefanović nas obasipao pričama o Dragoslavu Kosmajcu, navodnom narkodileru, o njegovim milijardama evra zarađenih para, o njegovom kretanju…Sve je, dakle, imalo za cilj da se od g. Kosmajca otmu pare. I, odjednom – nikom ništa!\nDrugovi Luke Jovanovića zakazali su bili protestno okupljanje za 31. avgust u 16,30 sati, na Brankovom mostu, tražeći od policije istinu. Ali, 30. avgusta, uveče, policija donosi rešenje o zabrani protestnog okupljanja Lukinih drugova! Ministar Stefanović, za svaki slučaj, angažuje jake policijske snage. U vreme najavljenog okupljanja, naši urednici koji su došli na zborno mesto, suočili su se sa policijskim kordonima, policijskim psima, dovedeno je i nekoliko konja iz policije.\nPritisak ministar policije vrši na sve medije, ali se, u ovom slučaju, neočekivano, Politika korektno i profesionalno ponela, prateći ovaj događaj.\nIako se nije očekivalo, Lukin otac, na pritisak svoje žene, Lukine maćehe, počeo je mizerno da se ponaša. Žena ga ponižava, držeći ga za ruke, stisnutih šaka, do izlazi iz policije, kao da idu sa venčanja.\nO hapšenju navodnog vinovnika saobraćajnog udesa, a ne ubistva, Marka Milićeva, i lažnim izjavama ministra lažnog doktoranta Stefanovića, objavljujemo analizu njegovog lupetanja i obraćanja javnosti.\nPojavljivanje kineskih diplomata na konferenciji posvećenoj hapšenju Milićeva u Kini, može da objasni i prilog o slobodnom špijuniranju TE Drmno iz Kostolaca, i pretnja ministarke Mihajlović da će raskinuti ugovor sa Kinezima o izgradnji mosta Zemun – Borča, zbog loše izvedenih radova, da bi potom smerno potpisala ankes kojim Kinezima odobrava još dva miliona dolara, za dodatne radove.\nNa žalost, niko od takozvanih opozicionih poslanika ne pokreće u Narodnoj skupštini pitanje njegovog opoziva.\nLaži i nelogičnosti u vezi sa hapšenjem Marka Milićeva\nVest o hapšenju osumnjičenog za ubistvo Luke Jovanovića, Marka Milićeva, objavljena je u domaćim medjima 1. septembra, u oko 19 sati. Prema izjavama ministra unutrašnjih poslova, Milićev je navodno uhapšen u Kini. Portal Teleprompter.rs je ranije pisao o nelogičnostima u vezi sa istragom ubistva. Međutim, i samo hapšenje Milićeva u Kini izaziva sumnje.\nPrvo, ministar unutrašnjih poslova, Nebojša Stefanović, vodi glavnu reč kada je reč o istrazi ubistva Luke Jovanovića. Umesto da posao saradnje sa medijima i javnosti obavlja stručnjak koji lično učestvuje u samoj istrazi, glavnu reč u medijima vodi stranačka ličnost u ulozi ministra unutrašnjih poslova, Nebojša Stefanović.\nDa se prisetimo, Stefanović je 18. avgusta održao konferenciju za štampu na kojoj je saopštio da je Marko Milićev osumnjičen za ubistvo Luke Jovanovića. On je još napomenuo da se osumnjičeni u tom trenutku nalazio u Turskoj.\n– Mi očekujemo da će u narednih nekoliko dana, to je sada stvar tehnike, Turska će njega izručiti i da će on biti u našim rukama – rekao je Stefanović, koji očekuje da će Milićev biti bez problema izručen Srbiji. (Blic, 18.8.2014)\nDakle, prema istrazi policije, a na osnovu izjave ministra, Milićev se 18. avgusta nalazio u Turskoj.\nNa konferenciji za štampu koja je održana 1. septembra povodom hapšenja Milićeva, ministra unutrašnjih poslova izneo je u potpunosti drugačiju priču.\n– On je od 15. avgusta bio u Kini. Uhapsili su ga po poternici, a njemu je tamo istekla i boravišna viza. U Tursku je došao 10. avgusta, letom iz Beograda za Istanbul, a u Honkong je sleteo 13. avgusta odakle je otišao u centralnu Kinu, rekao je ministar. (Blic, 1.9.2014)\nAko je Milićev u Kinu sleteo 13. avgusta, zašto je ministar 18. avgusta izjavio da se Milićev nalazio u Turskoj?\nMinistar je na konferenciji za novinare tog 18. avgusta još dodao:\n– Istraga je sprovedena detaljno, imamo dosta podataka vezano za njegovo kretanje i kretanje drugih okrivljenih, koji nedvosmisleno ukazuju da je Milićev Marko (1981) počinilac ovog krivičnog dela, rekao je Stefanović. (Blic, 18.8.2104)\nAko je istraga "sprovedena detaljno", kako ministar tvrdi, kako je moguće da je policija bila uverena da se Milićev nalazio u Turskoj, kada je on tada već uveliko bio u Kini? Prema pisanju medija, na konferenciji koja je održana 1. septembra "ministar nije davao nikakve detalje o hapšenju na konferenciji za novinare".\nKurirovi anonimni izvori\nMinistru nije bio problem da odaje detalje o istrazi pre hapšenja, na šta je javnost burno reagovala i okrivila ministra za ugrožavanje istrage, ali mu je zato jezik bio pod ključem kada je trebalo da otkrije detalje posle hapšenja. Da li ovo ima smisla? Na konferenciji za štampu još je saopšteno da se Milićev nalazi u Kini u pritvoru. On je još dodao "da je Milićevu u Kini istekla boravišna viza, a da je u toj zemlji uhapšen po poternici koju je raspisala Srbija".\nSada, da li je Milićev uhapšen zbog prekoračenja boravišne vize ili zbog poternice koju je raspisala Srbija, nije baš najjasnije. Zar ne bi bilo logično da je Milićev prvo uhapšen na osnovu prekoračenja boravišne vize, pa tek onda, na osnovu provere, zadržan u pritvoru jer je za njime raspisana međunarodna poternica? Ko je raspisao drugu poternicu?\nPrema rečima izvora "Politike", Milićev je uhapšen zbog sasvim drugih razloga koji su mnogo ozbiljniji od prekoračenja boravišne vize.\n– Milićev je u Kini priveden po poternici koja je za njim raspisana zbog trgovine narkoticima, a ne zbog učešća u saobraćajnoj nesreći zašta ga terete srpski istražni organi. Pošto se u Kini trgovci narkoticima streljaju, Milić je molio tamošnju policiju da ga pusti, objašnjavajući im da on u Srbiji ne odgovara za nedozvoljenu trgovinu narkoticima, već za teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja, otkriva "Politikin" izvor. (Politika, 2.9.2014)\nAnonimni izvor "Kurira" je tom listu ispričao nešto drugačiju priču povodom hapšenja Milićeva zbog narkotika.\n– Milićev se najverovatnije uplašio da ga policija hapsi zbog droge. Kao što je poznato, zbog tog krivičnog dela, trgovine drogom, u Kini je predviđena smrtna kazna. On je zbog toga kineskim policajcima odmah priznao ko je i objasnio zbog čega za njim traga srpska policija, otkriva izvor "Kurira". (Kurir, 2.9.2014)\nPažljivo tumačite rečenične konstrukcije izjava izvora.\n"Politikin" izvor tvrdi da je za Milićevim još ranije bila raspisana poternica i to zbog trgovine narkoticima. (Ko je uopšte raspisao tu poternicu Dakle, Milićev je trgovac narkoticima, kineske vlasti su ga uhapsile, on je tačno znao da ga hapse zbog droge, ali da ga Kinezi ne bi streljali, on je priznao da ga policija u Srbiji traži zbog ubistva, laički rečeno.\nTvrdnje "Kurirovog" izvora nose drugačije značenje. Milićev zna da se za njim traga zbog ubistva u Srbiji. Međutim, on nije bio siguran da li su ga uhapsili zbog ubistva ili zbog droge, a znajući da može biti streljan, Milićev je odmah rekao da ga traži srpska policija kako bi izbegao streljanje, laički rečeno.\nDa li uočavate razliku? Izvor "Politike" ne iznosi sumnju u to da li je Milićev znao zbog čega je uhapšen, ali "Kurirov" izvor izražava sumnju koristeći reč "najverovatnije".\nŠta nam ovo govori? Izvor "Politike" jasno poništava tvrdnje ministra Stefanovića da je uhapšen zbog poternice koju je raspisala Srbija. Međutim, "Kurirov" izvor ostavlja prostor za dalju interpretaciju. Da li je uhapšen zbog ubistva ili zbog droge. "Kurirov" izvor nagoveštava da je Stefanović možda u pravu, a možda i nije.\nSasvim je moguće da je "Kurir" izjavu ovog anonimnog izvora modifikovao kako se izjave ministar Stefanović ne bi u potpunosti diskvalifikovale.\nAko je Milićev uhapšen zbog trgovine narkoticima na osnovu neke druge poternice, koja je nama nepoznata, Kina ima pravo da ga zadrži i da mu sudi po njihovim zakonima. Međutim, ako je uhapšen zbog poternice Srbije, izručenje ne bi trebalo da predstavlja problem. Stefanović je izjavio da bi Milićev trebalo da se nađe u Srbiji za "najviše nekoliko nedelja". Veoma neodređen vremenski period, složićete se.\nNebojša Stefanović je izjavio da je Milićevu u Kini "istekla boravišna viza". Saobraćajna nesreća na Brankovom mostu se dogodila 25. jula. Desetak dana posle nesreće, Milićeva je, navodno zaustavila srpska policija zbog ukradenog vozila koji je u tom trenutku vozio, pišu novine. On je zatim pušten jer se za njim tada nije tragalo.\nMilićev je sa svojim pasošem, 10. avgusta odleteo za Istanbul. 13. avgusta je navodno sleteo u Kinu i već 15. avgusta nalazio se u centralnoj Kini. Interpolova poternica raspisana je 19. avgusta.\nKurir je 25. avgusta objavio tekst u kojem prenosi reči neimenovanog izvora koji tvrdi da je Milićev bio lociran u Kini. Dakle, policiji je bilo potrebno najmanje 10 dana da ga locira u Kini? Da li je naša policija zaista toliko ekspeditivna? Moramo razlikovati dva pojma: boravišna viza (residency visa) i boravišna dozvola (resident permit).\nAko preko interneta pokušate da pretražite sajtove kineskih ambasada ili kineskih institucija ili stručne sajtove koji se bave opisom procesa dobijanja viza za putovanja u Kinu, nailazićete samo na termin "resident permit" (boravišna dozvola). Velika je razlika između vize i dozvole. Pretražili smo internet u pokušaju da razjasnimo ta dva termina.\nNajlakše je dobiti turističku vizu koja podrazumeva jedan ulazak u državu, ili više, ako se podnese zahtev. Turistička viza traje svega 30 dana. Boravišnu dozvolu je mnogo komplikovanije dobiti i proces traje duže od procesa za dobijanje obične vize.\nPrema rečima Stefanovića, Milićevu je "boravišna viza" (smatramo da je taj termin pogrešno upotrebio jer smo u uputstvima nailazili samo na termine "viza" i "boravišna dozvola") istekla, pa je zatim usledilo hapšenje. Milićev je navodno uhapšen u petak, 29. avgusta. Ako turistička viza traje samo 30 dana, kog dana je Milićev uopšte dobio vizu? Hajde da kažemo da je Milićevu viza istekla tačno u petak 29. avgusta, kada su ga kineske vlasti i uhapsile.\nRačunajući unazad od 29. avgusta, a imajući na umu da viza traje 30 dana, Milićev je turističku vizu za Kinu dobio 31. jula. To bi značilo da je Milićev odmah nakon ubistva Luke Jovanovića otišao do ambasade Kine u Beogradu i podneo zahtev za turističku vizu!\nImajući u vidu to da je malo verovatno da je Milićev uhapšen istog dana kada mu je i istekla viza (29. avgusta), a ne zaboravite još papirologiju i period čekanja na odobrenje vize, pitanje je kada je Milićev uopšte izvadio vizu za Kinu? Da li je Milićev još pre ubistva izvadio i Tursku i Kinesku vizu ili je još od ranije imao kinesku vizu ili pak možda i boravišnu dozvolu na duži periodu koja je baš pred hapšenje istekla?\nU javnosti se stiče utisak da je Milićev u Kinu pobegao zbog ubistva Luke Jovanovića. Međutim, uzimajući u obzir da se nesreća dogodila u petak, 25. jula u večernjim časovima, Milićev je morao da sačeka ponedeljak, 28. jula kako bi otišao do ambasade Kine sa zahtevom za izdavanje vize.\nDa bi mu viza od 30 dana istekla 29. avgusta, kada je navodno uhapšen, Milićev je morao da dobije vizu 31. jula, četiri dana od prvog radnog dana nakon ubistva. Uzimajući u obzir da Milićev najverovatnije nije uhapšen na dan kada mu je istekla viza (29. avgusta) i da je za vizu bilo potrebno sačekati nekoliko dana, dolazi se do zaključka da je Milićev kinesku vizu ima još pre ubistva.\nZašto se onda u javnosti spekuliše da je Milićev u Kinu namenski pobegao zbog ubistva? Zašto se ranije nije znalo da Milićev ima i kinesku vizu? Kako je moguće da je naša policija 18. avgusta tvrdila da se on nalazi u Turskoj, kada je već uveliko bio u Kini?\nZašto se Milićev, nakon što je dobio kinesku vizu, vozikao u ukradenom automobilu po Srbiji kada ga je zaustavila policija? Zašto odmah po dobijanju vize nije napustio Srbiju?\nZašto je narko-diler Marko Milićev pobegao baš u Kinu gde se streljaju trgovci narkoticima?\nKonačno, zašto se ispostavi da su zvanične izjave iz policije netačne u odnosu na "anonimne izvore" iz te iste policije? Da li mi to imamo jednu zvaničnu i jednu anonimnu policiju?\nLažna kineska viza\nKineski državljanin Chan Yong od avgusta 2012. boravi sa falš vizom koja je izdata u ambasadi Srbije u Pekingu. Kada mu je istekla viza od tri meseca, Policijska uprava Požarevac pronalazi da je viza i dokumentacija na kojoj je urađena viza falsifikovana, i tada se meša ambasada koja preko MUP-a dozvoljava izdavanje nove boravišne vize na već postojeću falsifikovanu vizu od strane Kineza u Pekingu. Srpska policija ne reaguju po zakonu, i navedenog ne vode kod sudije da mu izrekne zabranu ulaska u Srbiju, nego se dozvoljava kršenje zakona.\nPomenuti Chang Yong se više puta se sastajao sa atašeom ambasade Kine, gde mu je davao poverljive podatke i dokumentaciju o Privrednom društvu TE-KO Kostolac (Termoelektrana i kopovi Kostolac), o bojleru i turbinama, kao i bezbednosti samog objekta.\nIsto tako navedeni je član Komunističke partije, što dovodi u sumnju njegov dolazak u Srbiju, i označen je od strane vlasti, kao neko ko je potencijalni špijun.\nNjegov posao je da se bavi samo prikupljanje informacija o PD TE-KO Kostolac, kao i ljudima, sa kojima pokušava preko skupih poklona da se sprijatelji, i tada dobija više informacija o svemu. Isto tako u 2013. se sreće sa raznim kompanijama i ljudima. Svi poslovi isplate i uplate idu preko Chang Yonga. Tarifa se zna, 10% za svaki dobijeni posao, kao što su liftovi, kao što je osiguranje radnika, kao sto je izolacija objekta, remont faze…\n(Autor je policijski službenik PU Požarevac)\nКатегорије:ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА Ознаке:albanci, amerika, auto, autobus, beograd, cene, doktor, evropa, izdaja, kasni, kina, kosovo, kurs, loto, ministar, nafta, odmor, penzije, plata, policija, prevoz, putebi, rad, RUSIJA, sankcije, skola, skupoca, smanjenje, srbija, struja, taci, ukrajina, vlada, vucic, zdravlje\nKOZMETIČKE PROMENE U PRAVOSUĐU SE OGLEDAJU U DOVOĐENJU ODANIH LJUDI NA KLJUČNA MESTA U SUDOVIMA\n2. јула 2014. ГЕТО СРБИЈА\tКоментари су искључени\nNa sednici Visokog saveta sudstva održanoj 8. i 9. maja doneta je odluka kojom se Narodnoj skupštini Srbije predlaže kandidat za predsednika Apelacionog suda u Novom Sadu, kandidati za predsednike viših, osnovnih, privrednih i prekršajnih sudova u Srbiji.Od 1. januara 2010. godine ovim sudovima su rukovodili vršioci funkcije predsednika suda! Duže od četiri godine sudovi u Srbiji su bili u v.d. stanju. Predsednici sudova su od 1. januara 2010. godine bili kod izvršne vlasti “na probnom radu“.\nSunovrat srpskog pravosuđa nastavlja se nesmanjenom žestinom.\nPo drugi put za ministra pravde izabran je mladoumni ministar Nikolica Selaković, koji se dokazao kao slepi izvršilac svih Vučićevih perverznih zamisli u nameštanju sudskih procesa. On je jedini ministar u dugoj istoriji Srbije koji nema položen pravosudni ispit, a postavljen je za ministra samo zato što je homoseksualac!\nI takav, kakav je, Nikolica se, stupanjem na dužnost, odredio prema zatečenom stanju, opisujući srpsko pravosuđe da je u stanju nokdauna.\nGodina 2009. pokazala se kao kobna za srpsko pravosuđe. Glavari Demokratske stranke doneli su te godine odluku o “reformi pravosudnog sistema.“ Tada je na čelu ministarstva pravde bila Snežana Malović, sa nepune 32 godine života!\nDemokrate su rešile da reformom, poput stvaranja nove mreže sudova i javnih tužilaštava u Srbiji, iz pravosuđa oteraju sve sudije i tužioce za koje su sumnjali, ili su to oni i pokazali, da ne služe interesima te vladajuće klike.\nKrajem decembra 2009. godine, da podsetimo, Visoki savet sudstva i Državno veće tužilaca , u postupku reizbora, ostavili su bez posla skoro 800 sudija i još toliko javnih tužilaca. Njih su, na poslu, zamenili novoizabrani delioci pravde.\nSeča sudija i tužilaca dobrano je uzdrmala pravosudni sistem, ali je učvrstila na vlasti mafiju Borisa Tadića.Na udaru ministarke Malović našli su se i zaposleni u sudovima i tužilaštvima, bez koji pravosuđe ne može da funkcioniše.\nČetvrtina, tj. oko 3.000 najiskusnijih zaposlenih, napustila je pravosuđe u dva talasa: 2007. i 2009. godine, kada su bili prisiljeni da pristanu na socijalni program. Sada oko 900 zaposlenih (skoro 10 odsto od ukupnog broja) u pravosudnoj administraciji čiji je status nesiguran, jer rade na određeno vreme po pet i više godina, uz prekide od po mesec i po dana na svakih šest meseci.\nOd njih se, ipak, očekuje da i u vreme prekida dolaze na posao i da tada rade, čak i na suđenjima, besplatno. Kada primaju platu, rade za 250 evra u dinarskoj protivvrednosti, što je za 40 odsto niže od prosečne plate.\nPoseban je problem sa skoro 2.000 sudijskih pomoćnika, koji su u pravosudni sistem ušli da bi postali sudije, pod jednim uslovima, a sada su novim zakonskim odredbama onemogućeni u tome. Ukoliko ne dođe do izmene zakona, bar na način da se tek posle izbora sudije upućuju na početnu sudijsku obuku, sudijski pomoćnici će faktički izgubiti šansu da ikada budu izabrani za sudije.\nPoredeći 2013. godinu s 2008. godinom (bez prekršajnih predmeta), vidi se da je 2013. u radu bilo skoro četiri miliona predmeta, da ih je ostalo nerešenih skoro dva i po miliona, od kojih skoro dva miliona izvršnih. Nije bolje ni danas.\nI Vlada Srbije je priznala u svom obrazloženju Strategije reforme pravosuđa da broj zaostalih (nerešenih) predmeta po sudovima već nekoliko uzastopnih godina prevazilazi tri miliona! Od toga, svake godine zastareva najmanje 150.000 slučajeva. Tokom parnice, smenjuju se čitave generacije sudija, a vrlo često u međuvremenu umre i onaj koji ju je poveo: ponekad, umre i neki sudija.\nKada je pre dve godine smenjena vlast Demokratske stranke, potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić uložio je sve napore da se u pravosuđu izvrše samo kozmetičke promene, a na pojedina ključna mesta u sudovima postave njemu odani ljudi, mada je sve one, koje je postavila mafija bivše ministarke Snežane Malović, Vučić duboko poštovao.\nTreba napomeniti da Snežana Malović i Slobodan Homen i nakon dve godine od odlaska iz Ministarstva pravde Srbije, imaju policijsko obezbeđenje, Malovićevu čuva 40 telohranitelja, stanuje u državnoj vili, koristi deset automobila, a njeni čuvari imaju na raspolaganju i fond za reprezentaciju.\nGospođa koja je satrla srpsko pravosuđe i danas je duboko poštovana od Aleksandra Vučića!\nIzbor Visokog saveta sudstva od 8. i 9 maja o izboru kandidata za predsednike sudova u Srbiji, pokazuje da pravosuđe ostaje na starim granama.\nNovica Peković, sudija Vrhovnog kasacionog suda predložen je za predsednika Apelacionog suda u Novom Sadu. On je jedini sudija koji nije prošao reizbor, a nakon četiri godine, po povratku na sudijsku funkciju, imenovan je za predsednika, formalno nižeg suda.\nNjegov izbor je više nego štetan, jer u Vojvodini smatraju uvredljivim da sudija, koji živi u Beogradu, svakodnevno dolazi u Novi Sad, i da je na čelu suda, koji donosi pravnosnažne presude u Pokrajini. Sudija Peković je jedan od najkorumpiranijih ljudi u istoriji srpskog pravosuđa. Na to mesto postavio ga je njegov kolega Dragomir Milojević, predsednik Vrhovnog kasacionog suda, koji se, kao i Peković, vratio na posao odlukom Ustavnog suda Srbije.\nI pod predsedavanjem sudije Milojevića, Visoki savet sudstva je za predsednike viših, osnovnih, privrednih i prekršajnih sudova 9. maja odlučio da Narodnoj skupštini Srbije predloži da izabere one koji su nametnuti od strane bivše vlasti – Demokratske stranke!\nTako je Tanja Šobat, inače sudija Apelacionog suda u Beogradu, nakon što je tri puta birana za vršioca dužnosti predsednika osnovnog suda, počev od 2008. godine, sada predložena za predsednika Prvog osnovnog suda u Beogradu. Umesto u zatvor, Tanja Šobat će i dalje rukovoditi radom najvećeg suda u Srbiji!\nŠokantan je i predlog da Ljiljana Brkić, koja bi morala da ode u penziju, rukovodi Drugim osnovnim sudom u Beogradu. Ona je do 2009. godine bila predsednica Opštinskog suda u Mladenovcu. Od 1. januara 2010. gospođa Ljiljana je bila na čelu Drugog osnovnog suda u Beogradu.\nSud je bio osnovan za teritoriju prigradskih opština. Novom organizacijom mreže sudova, osnovni sud je vraćen Mladenovcu, ali ne i Ljiljana! Dok je bila predsednica suda u Mladenovcu, Ljiljana Brkić se bavila raznim mahinacijama, tako da je i šefica njenog računovodstva, zbog pronevere novca zajedno sa predsednicom suda, osuđena na četiri godine i šest meseci zatvora, i u zatvoru je u Požarevcu. Ali, zahvaljujući njenoj Demokratskoj stranci, Ljiljana je unapređena. Premeštena je u Beograd, dobila je, kao vršilac funkcije predsednika Drugog osnovnog suda u Beogradu i stan!\nDelioci pravde u Valjevu su posebno frustrirani. Predlog Visokog saveta sudstva da se za predsednicu Osnovnog suda u Valjevu izabere Ljiljana Karać, dosadašnji vršilac funkcije predsednice suda, a Biljan Savić za predsednicu Višeg suda u Valjevu, sudije, advokati i građani Valjeva doživljavaju kao veliku uvredu!\nI sudija Dragan Vučićević je, nakon pet godina rukovođenja Višim sudom u Požarevcu, predložen za predsednika suda! Tako je prvo odlučila mafija iz Demokratske stranke, pre dve nedelje je to podržala i Vučićeva kamarila, na predlog ministra Nikolice Selakovića.\nIpak, niko nije očekivao da će sudija Jovan Kordić biti na čelu Privrednog suda Beograda. Posle dolaska DOS- na vlast, on je sam pobegao iz ovog suda, da bi izbegao hapšenje i sudbinu svojih kolega koji su završili u zatvoru. Povratkom socijalista na vlast, Kordić se, koji je bio stacioniran u OZ Dunav, prošle godine vratio u Privredni sud u Beogradu, u kojem je zamenica predsednika suda njegova doskorašnja supruga Natalija Kordić!\nAdvokati i sudije, koji poznaju sudiju Kordića, znaju da je on rasprodavao pravdu kao jagode na pijaci. Visoki savet sudstva predložio ga je za predsednika najvećeg privrednog suda u zemlji.\nPoruka koju Vučićeva vlast šalje sudijama i tužiocima je prosta : Vi slušajte nas, a onda radite šta vam je volja. Mi ćemo biti uz vas, a od reforme nema ništa. Jer, nije ni za očekivati da sudije i tužioci budu moralniji od onih koji ih predlažu.\nPosebno je tragičan položaj javnih tužilaštava. Na čelu tužilačke organizacije je Zagorka Dolovac, kuma Bojana Pajtića, koja je zaustavila mnoge sudske postupke, zaštitila mafiju iz izvršne vlasti i Demokratske stranke, koja je za poslednjih deset godina iz zemlje odnela preko 51 milijardu evra! Vlast je omogućila svojim tužiocima da postanu pravi tajkuni, primenjujući selektivno zakon, koji važi samo za obične i siromašne građane.\nVećina koje je Visoki savet sudstva predložio za predsednike sudova odavno je izgubila čast i dostojanstvo za obavljanje sudijske funkcije. Čast im je pala, ali oni nisu.\nКатегорије:ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА Ознаке:amerika, auto, avion, donacije, evro, harp, hrana, izdaja, korupcija, kosovo, krivica, kurs, loto, ministar, obrenovac, oko, plata, poplava, putevi, radnik, rat, red, RUSIJA, skupoca, srbija, sudije, toma, vlada, voznja, vucic\nDEKRIMINALIZACIJA MINISTARSTVA UNUTRAŠNIIH POSLOVA TAPKA U MESTU…\n20. маја 2014. ГЕТО СРБИЈА\t1 коментар\nNeće samo vođa policijske mafije Milorad Veljović nekažnjeno otići nekažnjeno zbog stvaranja kriminalne organizacije u policiji. Građani Srbije, po pravilu, shvataju ko su bili ljudi na vlasti, tek kad ih više nema na odgovornim državnim funkcijama. A, među njima, ima istinskih probisveta, nemoralnih, bahatih i kriminalnih ličnosti, koje bi u drugim okolnostima bile na krajnjoj društvenoj margini, na lečenju u specijalizovanim ustanovama ili u zatvoru. Jedan od takvih je i Vanja Vukić, bivši šef kabineta ministra policije u mandatu Ivice Dačića. O njemu i njegovim nepočinstvima, šenlučenjima i kriminalu, govore i službene beleške koje su ostale kao svedočanstvo o stanju u vrhu policije.\nU nedelju, 27. aprila, novoizabrani ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović je, odmah nakon polaganja zakletve u Narodnoj Skupštini Srbije, i pre konstituisanja Vlade Srbije i preuzimanja dužnosti od svog prethodnika, posetio Policijsku upravu grada Beograda. U pratnji načelnika ove policijske uprave Veselina Milića, ministar je obišao policijske službenike dežurne službe, “poželevši im mirnu noć“.\nTim povodom Biro za informisanje MUP-a Srbije, na pitanje našeg lista – ko su lica koja su bila u pratnji ministra Stefanovića, prosledio nam je sledeći odgovor, koji citiramo, pokazujući elementarnu nepismenost sastavljača – "Ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović posetio je PU za grada Beograda u pratnji načelnika PU za grad Beograd Veselina Milića i šefa kabineta MUP-a Srbije Ivana Ristića…".\nBilten Aleksandra Vučića, dnevni list Informer na naslovnoj strani najavio je intervju ministra Stefanovića, u kojem on potvrđuje da direktor Milorad Veljović, koji je na ovoj funkciji od 2006. godine, ostaje na mestu direktora srpske policije, uz opasku da mu je tek počeo mandat!\nPoseta ministra Stefanovića policiji Beograda, i njegova odbrana direktora policije, imala je za cilj da pošalje jasnu poruku građanima Srbije da od dekriminalizacije Ministarstva unutrašnjih poslova nema ništa, i da će srpskom policijom rukovoditi organizovana kriminalna grupa, na čijem je čelu Milorad Veljović, koji je odavno ispunio uslove za penziju, i po Zakonu o policiji ne bi mogao da bude na direktorskom mestu. Na tom mestu je Veljović ostao, zahvaljujući nalogu koji je Miodrag Rakić, bivši šef kabineta bivšeg predsednika Srbije izdao svom dečku Aleksandru Vučiću.\nKada je postavljen za prvog potpredsednika Vlade Srbije, Vučić se, izvesno vreme kurobecao, pokušavajući da preko svog biltena Informer optuži Veljovića da konstantno uhodi i prisluškuje njega i predsednika Srbije Tomislava Nikolića, ali mu je Rakić zapretio otvaranjem dosijea, koji je o njemu sastavila Veljovićeva kamarila.\nIz Brisela su stigli zahtevi za depolitizacijom policije i pravosuđa, ali, nudeći da do kraja razbije Srbiju, da rasproda javna preduzeća, Vučićeva banda očekuje da će dobiti podršku Nemačke u Briselu, ali je to, očigledno, veliki rizik, tako da Milorad Veljović, kao čovek ogrezao u kriminalu, može da njima služi. U Ministarstvu unutrašnjih poslova ništa novo!\nVlada Srbije je na prvoj, konstituitivnoj sednici donela odluku da se od dužnosti razrešavaju svi državni sekretari. Ova vest je obradovala mnoge u MUP-u Srbije, jer je omraženi čovek Vanja Vukić, državni sekretar i šef kabineta ministra unutrašnjih poslova Ivice Dačića, konačno, razvlašćen.\nI Vanja Vukić je na najprimitivniji način zloupotrebljavao svoj položaj. U policiju je primljen kao žandarm, mada nije prošao na zdravstvenim pregledima i testovima sposobnosti. Ni dan nije radio u Žandarmeriji, već je postavljen za zamenika šefa kabineta ministra Dačića. Kada je šef kabineta Branko Lazarević zbog intriga dao ostavku, Vanja Vukić je zaseo na njegovom mestu, zbog čega su mnogi policijski službenici zažalili.\nVanja Vukić je rođen 26. marta 1978. godine u Beogradu. Završio je srednju tehničku i započeo je studije na pravnom fakultetu. Zbog zauzetosti poslovima, prvo kao zamenika premijera, a potom i premijera Srbije Ivice Dačića, kao šef njegovog kabineta, a potom i kao državni sekretar, Vukić je potpisivao rešenja o prijemu u radni odnos, o premeštaju na druge poslove, uglavnom naplaćujući te usluge.\nKao zamenik šefa kabineta Vukić je imao službeni automobil, a policija je obezbeđivala noću, osim njegove kuće, i automobil, "da ga tice ne poseru noću".\nNasilništvo gospodina Vukića dugo će se pamtiti u srpskoj policiji! O tome svedoče i službene beleške policijskih službenika "o bahatosti ministrovog šefa kabineta Vanje Vukića i njegove porodice". Treba napomenuti da je Vukić imao status štićene ličnosti.\nPisani tragovi Vanjinih šenlučenja\n…Službena beleška: Sačinjena dana …… 2013. godine…Dana ……… telefonom preko lokala 47-07 se javio načelnik G1S Zvezdara Milan Mrkonjić i pitao da li je bilo nekih problema u ul. Luke Vukajlovića, gde se čuva štićena ličnost. Pozvan pol. službenik ……koji je na tom skraćenom poz. reonu u vezi traženog obaveštenja od strane načelnika.\nU obavljenom razgovoru izjavi je da je otac od Vanje Vukića prolazio sa sinom Ljubomirom Vukićem rođenim 1966. godine pored prodavnice SBS Beograd u ul. Luke Vukalovića broj 6. da je glasno komentarisao da je prodavac u radnji "Peder!" i, što je, pošto su bila otvorena vrata, to čulo i lice o kome se komentarisalo, izašao je iz radnje, došlo je do verbalne prepirke ispred prodavnice u ul. Luke Vukalovića broj 6. U tom momentu je došao i Zoran Vukalović no nadimku "Kiza" i svi su ušli u radnju.\nProdavac iz radnje je Ševo Vukašin od oca Đura, rođen 24.02.1974. godine sa stanom u ul. Porodice Milaković broj 6, Sremčica. Prodavac je izjavio da je dobio udarac, ali ne zna od koga. Radnju je zaključao u 16,00 časova i otišao, i ako stoji da radnja ima radno vreme do 20,00 časova.\nO događaju u 15,20 časova obavešten načelnik PS Zvezdara Milan Mrkonjić i dežurni na nivou PI Dragan Nikolić. Od strane načelnika naređeno da se ne preduzimaju nikakve mere.\nVukići su, od kada je pre sedam godina Vanja postao važan faktor, počeli da se bogate. Nestašni Vanja je, iskompleksiran svojim fizičkim izgledom, voleo da bude u društvu žestokih momaka. O tome govori i ova službena beleška…\nSlužbena beleška: Sačinjena dana 21.05.2012. godine u 02,00 časova na okolnosti dovođenja u G1I Zvezdara lica iz ul. Igmanske broj 2.\nDana 20.05.2012. godine u vremenu od 19,00-07,00 časova policijski službenici Tasić ….. i Kocić …… su po patrolnom nalogu raspoređeni u ul. Igmansku broj 2, na četvrti skraćeni pozornički rejon, radi čuvanja šefa kabineta ministra policije Vanje Vukića.\nU 23,00 časova primetili su da iz ul. Zahumske u ul. Igmansku skreće putničko vozilo marke Golf 5 reg. broja BG 047-MU sa zatamnjenim staklima i ako je regulisano saobraćajnim znakom da je ulica jednosmerna.\nPristupili su zaustavljanju uočenog vozila u ul. Igmanskoj ispred broja 2, gde je vozač otvorio na prednjim levim vratima staklo i glasno mobilnim telefonom pričao sa nekom ne obazirući se na policijske službenike.\nKada su mu zatražili ličnu kartu na uvid, isti je burno reagovao rečima "Šta me ti zaustavljaš, šta hoćeš, nisi ti saobraćajac, šta se kurčiš, sad ću da pozovem Vanju pa će on vas da skloni".Tada pokušava da se udalji dajući naglo gas, ali kolega Kocić staje ispred auta, pa nije mogao da izađe i odustaje od bežanja.\nTada lice daje ličnu kartu na uvid a radi se o : Arsenijević Nemanji od oca Ljubomira, rođen ……. u Beogradu sa stanom u ul……. Radi se o višestrukom povratniku licu nama vrlo poznatom po izvršenju raznih dela.\nU 23,20 časova u ul. Igmansku broj 2 dolazi brat Vanje Vukića Zoran, i priča mobilnim sa nekim i kaže pol. službeniku Tasić Branislavu da je na vezi Vanja Vukić koji želi da priča sa njim, na šta ga Tasić odbija, jer ne zna ko je na vezi…..\nDana 2012. godine u 23,55 časova lice Arsenijević Nemanja je doveden i službene prostorije i predat krim radniku ……. na dalji rad. O događaju konsultovan dežurni konsultativni tužilac Prvog osnovnog suda Minić Aleksandra koja se izjasnila da se sačini izveštaj i prosledi tužilaštvu.\nU ulici Luke Vukalovića broj 8 Vanja Vukić ima stan površine od dva ara, na četvrtom spratu,a tri stambene zgrade, višespratnice su u vlasništvu njegovog oca i braće. Vanja ima i lokale u zgradi, a policija velike probleme.\nLokal Jazbina, kao konkurencija, smetao je Vukićima, pa je Vanja mesecima držao po dve interventne ekipe i dve policijske patrole koje su maltretirale vlasnika, ali on je bio uporan, i nije zatvorio radnju.\nVanja Vukić je bio u milosti kod Ivice Dačića. Naime, Vukići ne mogu da imaju dece, pa je Vanja potrošio velike pare, plaćajući usluge vračara da pomognu, istovremeno tražeći da omađijaju izvesnu Ivanu Petrović, da ne kidiše na Vanjine prijatelje!\nA Vanja je voleo i da se pokaže. Tako je pre tri meseca na proslavu policijskog praznika u SC Makiš, javno odveo u svoj crni Audi jednu od silikonskih sestara Tomašević, sa kojom je bio u vezi. "Idem da jebem", glasno je prokomentarisao, a prisutni načelnici su se smo kiselo nasmešili, da mu se ne zamere.\nКатегорије:ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА Ознаке:ambasada, amerika, auto, avion, evro, hrana, kosovo, loto, ministar, odelo, oruzje, pare kurs, plata, policija, putevi, radnik, rat, red, referendum britanija, RUSIJA, skupoca, srbija, taci, ukrajina, vlada ministar, vucic


Nesavjesno ponašanje posjetilaca Pionirske doline - Klix.ba\n22.5.2006. u 14:06\nUdruženje građana za sprječavanje okrutnosti nad životinjama SOS Sarajevo upozorava javnost da medvjeda, u njegovom novom domu u Pionirskoj dolini, ugrožavaju nesavjesni posjetitelji.\nNeshvatljivo je da posjetioci koji dolaze u Pionirsku dolinu da se opuste i uživaju u izuzetnom ambijentu, gađajući kamenjem uznemiravaju životinju koja je sedam godina provela u predratnom vučijem kavezu i koja se tek adaptira na novi prostor, upozoravaju iz SOS-a.\nIdeja i projekt novog doma koje je poklonilo udruženje a finansirali i izgradili Ministarstvo prostornog uređenja Kantona Sarajevo i KJKP Park, su realizirani s ciljem da se medvjedu omogući, koliko je moguće u ovim prilikama, normalan život.\nIako postoje upozorenja da se životinje ne hrane i ne uznemiravaju, očito je da se posjetioci toga ne pridržavaju, pa se mora iznaći način da ih se primora na poštivanje pravila kojih se moraju pridržavati u tako specifičnom prostoru, saopćeno je iz SOS-a.\n22.05.2006. u 14:00


Kolla in Bagan Datoh - visa_nyheter\nU intervjuu za „Blic“ odgovara po prvi put i na pitanja o sudijama zbog kojih je pominjan u javnosti, ali i zašto nam se čini da suđenja traju predugo. Bilten Višeg suda u Beogradu. Journal Impact IF 2020-2021| Analysis, Trend, Ranking & Prediction - Academic Accelerator Zaštitnik građana Zoran Pašalić saopštio je danas da je na sopstvenu inicijativu, posle saznanja da su pojedini mediji objavili detalje presude za obljubu deteta preuzete iz saopštenja Višeg suda u Novom Sadu, pokrenuo postupak kontrole pravilnosti i zakonitosti rada Ministarstva pravde, sa zahtevom da obavi nadzor nad radom uprave tog suda. 2021-03-11 2021-03-01 U uputstvu se navodi da se stranke o toku predmeta mogu informisati na sajtu Ministarstva pravde portal.sud.rs.\nVIŠI sud u Beogradu i to sudija Sanja Agatonović, kao sudija pojedinac, u parnici tužilje Roskić Jasmine, iz Beograda, čiji je punomoćnik Vladan Vukčević, protiv prvooptuženog NID Kompanija „Novosti“ a.d. Beograd, i drugooptuženog Radomira Dmitrovića, odgovornog urednika „Večernjih novosti“, čiji je zajednički punomoćnik Vladimir Petrović, radi nadoknade štete Aleksandar Stepanović, predsednik Višeg suda u Beogradu i sudija Vrhovnog kasacionog suda, oformio je pravu kumovsko-pravosudnu hobotnicu, a da bi sprečio Srpski telegraf da piše o tome, pokušao je da nas zastraši mafijaškim pretnjama. To mu, naravno, nije uspelo, pa je naš list objavljuje ko su sve članovi Stepanovićeve mreže. 2021-03-24 2020-11-11 Nezavisno udruženje novinara Srbije upozorilo je na neažurnost Višeg suda u Beogradu, zbog toga što su pripremno ročište po tužbi predsednika NUNS-a Vukašina Obradovića protiv glavnog i odgovornog urednika dnevnog lista Informer Dragana J. Vučićevića zakazali za 13. januar 2017. godine, iako je tužba podneta 31.\ngodine - prvog zakona o uređenju sudova kojim je uspostavljena Kao predsednik Višeg suda, a nekadašenjeg Okružnog suda u Beogradu, koji je preko četiri decenije bio domaćin zgrade Palata pravde, najvećeg pravosudnog objekta u Republici Srbiji, sa prostornom površinom od oko 24.000 m2, posebno sam zainteresovan i gotovo svakodnevno upućen u tok radova na rekonstrukciji.\nSindikat Nezavisnost AP Vojvodina - Startsida Facebook\n17: 17 Albanski hakeri srušili su sajt Višeg suda u Nišu, kao i Osnovnog Sms 06 svensk según el portal Muy Historia, concibió por primera vez la idea de un cigarrillo sin ZA ODNOSE - - - Tportal - - - Odluku Višeg suda u Beogradu o rehabilitaciji BROŠURA VIŠEG SUDA U BEOGRADU. Portal sudova Posetite sajt. Narodna Skupština Republike Srbije Posetite sajt.\nSedište: Beograd, Ulica Mosorska 3a. E-mail adresa: Vrhovni Kasacioni sud, Apelacioni sud, Upravni sud, Privredni Apelacioni sud. Ulica Nemanjina br. 9. Sudska uprava Višeg suda u Beogradu i Osnovnih sudova 18 мар 2020 stanja stranke se o toku predmeta Višeg suda u Beogradu mogu informisati na sajtu Ministarstva pravde portal.sud.rs, a kratka obaveštenja o Oglas postavio: Aleksandar Ristović.\nmaja 2014. godine u obimnom intervjuu za portal Krik, izneo je niz optužujućih tvrdnji na račun Republičkog javnog tužioca Zagorke Dolovac koja, po njegovim rečima vodi tužilaštvo kao da živimo u državi blagostanja prebacujući optužbe za navodnu neefikasnost sudova na delovanje odnosno Brisel, Beograd - Viši sud u Beogradu doneo je presudu kojom je utvrđeno da je Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije diskriminisalo supružnike romske nacionalnosti koji su 2017. godine maltretirani u prostorijama policije, nakon što su prijavili da im je ukraden automobil, saopštio je u sredu Evropski centar za prava Roma (ERRC) 2018-01-03 BROŠURA VIŠEG SUDA U BEOGRADU. Zvanično počeo sa radom Info pult u Višem sudu u Beogradu . Zvanično počeo sa Portal "Pištaljka" Званично почео са радом Инфо пулт у Вишем суду у Београду .\nYen euro cambio\n- PRVIH PET VIŠIH SUDOVA U SRBIJI dobilo je video - konferencijsku opremu za SVEDOČENJE ŽRTAVA I SVEDOKA PUTEM AUDIO-VIDEO LINKA Medijacija . Medijacija je postupak alternativnog načina rešavanja sporova, u kome strane žele da sporni odnos reše mirnim putem uz pomoć jednog ili više posrednika – medijatora koji kroz dogovaranje i pregovaranje pomažu strankama da postignu zajedničko rešenje i dođu do sporazuma koji će rešiti njihove sporne odnose i biti prihvatljiv za obe strane. Rad VIšeg suda u Beogradu tokom vanrednog stanja. Predsednik Višeg suda u Beogradu sudija Aleksandar Stepanović doneo je uputstvo o radu tog suda sa strankama za vreme vanrednog stanja. U uputstvu se navodi da se stranke o toku predmeta mogu informisati na sajtu Ministarstva pravde portal.sud.rs. Nepravomoćnom presudom Višeg suda u Beogradu danas je bivši borac Armije RBiH Husein Mujanović osuđen na 10 godina zatvora zbog navodnog ratnog zločina počinjenog na području Hrasnice.\nOvo je za Oslobođenje potvrdila njegova supruga Mirsada Mujanović. Optuženi Nikodinović Milovan je neosnovano lišen slobode na osnovu rešenja istražnog sudije Okružnog suda u Beogradu Ki br. 346/08 do 13.04.2008. godine, u vremenskom periodu od 11.04.2008. godine do 24.04.2008.godine, što proizilazi iz činjenice da je rešenjem Višeg suda u Beogradu K.br.\nPopulacija: 460 791. Spisak sudija. Aleksandar Stepanović, predsednik suda i sudija Vrhovnog kasacionog suda Avramović Zorica Agatonović Dušan Alagić Lidija Albijanić Nataša Aleksić Svetlana Anđelković 2)Odluka o organizovanju rada nakon ukidanja vanrednog stanja – u okviru koje je preporučeno svim sudijama Višeg suda u Beogradu da u predmetima u kojima se suđenja za vreme vanrednog stanja nisu održavala, glavne pretrese i ročišta zakazuju tokom jula i avgusta meseca, kako bi se nadoknadili odloženi termini suđenja i ubrzala dostupnost pravde građanima, sve u cilju poštovanja Nakon okončanja vanrednog stanja u Višem sudu u Beogradu je uspostavljen poseban režim rada koji podrazumeva obavezno zakazivanje uvida u spise, ograničavanje broja mesta za uvid u spise, ograničavanje vremena trajanja uvida u spise, ograničavanje rada sudskog šaltera za informacije, ograničavanje rada sudskog šaltera za prijem podnesaka, ograničavanje rada sudskih pisarnica i drugo. 2021-03-02 Borba protiv korupcije od marta dobija novo oružje.\nПортал Министарства правде Републике Србије – Ток предмета привредних судова Сходно члану 32 Закона о одговорности правних лица за кривична дела, ОБАВЕШТАВАЈУ СЕ ДОМАЋА ПРАВНА ЛИЦА, као И ПРЕДСТАВНИШТВА ИЛИ ОГРАНЦИ СТРАНОГ ПРАВНОГ ЛИЦА, КОЈА ИМАЈУ СЕДИШТЕ НА ТЕРИТОРИЈИ РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ, да се 2)Odluka o organizovanju rada nakon ukidanja vanrednog stanja – u okviru koje je preporučeno svim sudijama Višeg suda u Beogradu da u predmetima u kojima se suđenja za vreme vanrednog stanja nisu održavala, glavne pretrese i ročišta zakazuju tokom jula i avgusta meseca, kako bi se nadoknadili odloženi termini suđenja i ubrzala Kao predsednik Višeg suda, a nekadašenjeg Okružnog suda u Beogradu, koji je preko četiri decenije bio domaćin zgrade Palata pravde, najvećeg pravosudnog objekta u Republici Srbiji, sa prostornom površinom od oko 24.000 m2, posebno sam zainteresovan i gotovo svakodnevno upućen u tok radova na rekonstrukciji. опис сајта суда. Вести УПУТСТВО О РАДУ СУДИЈА И ЗАПОСЛЕНИХ У ПРВОМ ОСНОВНОМ СУДУ У БЕОГРАДУ ДОК СУ НА СНАЗИ МЕРЕ ВЛАДЕ РЕПУБЛИКЕ СРБИЈЕ ОД 21.11.2020.ГОДИНЕ Odgovor Igora Velimirovića u skladu sa presudom Višeg suda u Beogradu 24. P3 133/2020. Vesti Sonja Lakic 17.03.2021.\naspro cafeine effervescent\nPage 165 - nikonjin.com\njanuar 2017. godine, iako je tužba podneta 31. marta 2016. godine. KRIMINAL. Donesena pravosnažna odluka Višeg suda u Beogradu: Darko Elez će biti izručen BiH . Elez ima državljanstva BiH i Srbije, a prema potjernici koju je za njim izdalo Tužilaštvo BiH tereti se za dva ubistva i nekoliko pokušaja ubistava na područu RS i Federacije BiH U pogledu Svetlane Aleksić ističem da je izabrana za sudiju 2002.\nEkg tolkning test\ndagis personal engelska\nFebruary 4, 2017 – Page 5 – mediu.md\nSjetimo se raspisivanja međunarodnih potjernica protiv branilaca BiH koji su se našli u trećim zemljama. VIŠEM SUDU U BEOGRADU. PREDSEDNIKU SUDA – SUDIJI ALEKSANDRU STEPANOVIĆU.


Vaskršnji paketi za najmlađe Ugljevičane - Istok\nČlanice Udruženja žena “Rudar” iz Ugljevika danas su povodom Vaskršnjih praznika podijelile 260 slatkih paketa za mališane u tri vrtića na području ove podmajevičke opštine.\nPredsjednica ovog udruženja Jelena Spasojević izrazila je zadovoljstvo jer su na ovaj način obradovani najmlađi stanovnici Ugljevika.\n“Ljubav i pažnja prema djeci je svakako na prvom mjestu, a to i jest jedan od primarnih ciljeva našeg udruženja”, rekla je Spasojevićeva novinarima.\nOna je zahvalila svima koji su podržali ovu akciju.\nUdruženje žena “Rudar” iz Ugljevika osnovano je prije dvije godine, okuplja 100 članica i do sada su učestovale brojnim humanitarnim akcijama na području opštine Ugljevik.\nVidić: Brod će pomoći stambeno zbrinjavanje porodice Biljane Kokić\nOpština Brod će pokrenuti akciju za hitno rješavanje stambenog pitanja za desetoro djece nedavno preminule Biljane Кokić, kazao je načelnik opštine Brod Zoran Vidić. „Ovo ... Read More\nKrivična prijava protiv odgovornih u preduzeću “Vode”\nGradonačelnik Bijeljine LJubiša Petrović podnio je krivičnu prijavu protiv odgovornih službenih lica u Javnom preduzeću „Vode" Bijeljina, zbog postojanja osnova sumnje da su zbog određenih ... Read More\nNEWER POSTMediji u SAD: Ventilatore koje mi bacamo, vlasti u BiH nabavile po paprenim cijenama\nOLDER POSTŠvedski zvaničnik: Školski sistem u Srbiji staromodan, nastavnici autoritarni


Granična policija - Blic Online\nGranični policajac koji je krajem prošle godine uzeo mito i zloupotrebio položaj sada je otpušten.\nSASLUŠANJA ZBOG AFERE OKO NELEGALNIH VIZA Ko je i kako omogućio dolazak Pakistanaca u BiH\nU Graničnoj policiji BiH u proteklih nekoliko dana saslušano je 15 osoba zbog afere koja se odnosi na izdavanje ulaznih nelegalnih viza državljanima Pakistana u BiH, piše Avaz, a prenosi Srna.\nMJERE NA SNAZI Granična policija počela primenjivati odluku o zabrani ulaska stranaca u BiH\nGranična policija BiH počela je primenjivati odluku Saveta ministara BiH o zabrani ulaska stranim državljanima u BiH, a u okviru mera borbe protiv korona virusa.\nDO EVROPSKE UNIJE I PO CENU ŽIVOTA Slovenačka policija otkrila 30 migranata u glini, među njima DECA I TRUDNICA\nSlovenački policajci otkrili su danas 30 migranata, među kojima su bila deca, ali i trudnica, u zatvorenim vagonima teretnog voza koji je prevozio glinu. Migranti su poreklom iz Sirije, Irana i Avganistana.\nGranična policija u Prijepolju uhapsila je C. D. (39) iz ovom mesta pošto je sa tetirorije Crne Gore pokušao da prokrijumčari oko 30 kilograma marihuane.\nPROPAO IM PLAN Iz BiH će biti proterano 17 Kamerunaca koji su pokušali nezakonito otići u EU\nSlužba za poslove sa strancima je, u proteklih pet dana, izrekla mere proterivanja i pod nadzor u Imigracioni centar stavila 17 državljana Kameruna.\nPredsednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je danas da Srpska neće dozvoliti da granica ostane nezaštićena, ali da ne može preuzeti dodatne troškove za smeštaj i ishranu pripadnika MUP nakon što je Međunarodna organizacija za migracije (IOM) obavestila Graničnu policiju BiH da od 31. januara nije u mogućnosti da to finansira.\nGranična policija BiH prošle godine sprečila je ilegalni ulazak 13.251 migranta i vratila ih u zemlje iz kojih su pokušali da uđu.\nDržavna sekretarka Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije Biljana Popović Ivković izjavila je da su pripadnici Uprave granične policije podneli ogroman teret u ovoj godini u kojoj je preko granica zemlje prelo 72 miliona putnika.\nU toku prošle i ove godine, protiv devet pripadnika Granične policije BiH provedeni su interni i disciplinski postupci koji su se odnosili na postupanje u oblasti suzbijanja ilegalnih migracija, dok je jedan graničar bio direktno umešan u krijumčarenje migranata.\nČak 60 državljana Iraka s leta iz Istanbula danas je zadržano na Sarajevskom aerodromu od pripadnika Granične policije.\nPravi jesenji uslovi vožnje pratiće danas vozače u većini krajeva zemlje, a kiša i povremeno jači pljuskovi koje meterolozi najavljuju za danas, uz povremenu maglu, nisku oblačnost i smanjenu vidljivost, sigurno će otežavati vožnju, usporavati kretanje vozila, ali i biti razlog čestih zastoja i vanrednih prekida u saobraćaju, saopštio je jutros Auto-moto savez Srbije (AMSS).\nPolicija je, na Graničnom prelazu Šid, pregledom automobila marke "BMW", kojim je upravljao I. K. (31), pronašla više od 25 kilograma marihuane upakovane u 26 paketića.