11.5.2016 Delegacija Oružanih snaga SAD-a posjetila 4. pješadijsku brigadu\nDelegacija Oružanih snaga Sjedinjenih Američkih Država, na čijem je čelu bio potpukovnik Kris Werner je 10. i 11. maja 2016. godine posjetila 4. pješadijsku brigadu.\n11.5.2016 Inspekcija specificiranog područja od strane OS Slovačke Republike\nU skladu sa odredbama Sporazuma za izgradnju povjerenja i sigurnosti u Evropi - „Bečki dokument 2011“, 11.05.2016. godine, inspekcijski tim OS Slovačke Republike obišao je komandu i jedinice 4.pješadijske brigade.\n11.5.2016 Obilježena 24. godišnjica Vojske Republike Srpske i 11. godišnjica 3. pješadijskog (Republika Srpska) puka OS BiH u kasarni „Bilećki borci“ Bileća\nPovodom obilježavanja slave hrama Sv. Vasilija Ostroškog, 24. godišnjice Vojske Republike Srpske i 11. godišnjice 3. pješadijskog (Republika Srpska) puka OS BiH, 10.05 2016 godine, pripadnici 2. pješadijskog bataljona su položili cvijeće na spomen obilježje poginulim pripadnicima Vojske Republike Srpske.\n11.4.2016 Dan otvorenih vrata u kasarni „Kosova“ – Ustikolina\nU povodu obilježavanja 11. godišnjice 2. rendžerskog puka OS BiH i 24. godišnjice Armije R. BiH, na lokaciji kasarne „Kosova“ - Ustikolina, 07.04.2016. godine realizirana je aktivnost „Dani otvorenih vrata“.\n1.4.2016 Tim Odjeljenja za logistiku i infrastrukturu u GK EUFOR-a posjetio 4.pbr\nTim EUFOR-a na čelu sa pukovnikom Andrew Valentine i pripadnicima Odjeljenja za politiku i planove Ministarstva odbrane BiH, 30.03.2016.godine posjetili su lokacije kasarni „Miralem Jugo“ Livač i „Božan Šimović“ Čapljina.\n25.3.2016 Obuka iz područja taktičke borbene prve pomoći u kasarni „Miralem Jugo“\n18.3.2016 Na području Livna uspješno završena vježba sposobnosti u slučaju elementarnih nepogoda, u okviru zajedničke vojne obuke pripadnika OS BiH i EUFOR-a\nZajednička vojna vježba pripadnika 1. pješadijskog bataljona 4. pješadijske brigade Oružanih snaga BiH i pripadnika EUFOR-a, u kojoj su učestvovali i predstavnici Jedinice za podršku MUP-a Kantona 10, Gorske službe spašavanja i Civilne zaštite Kantona 10, uspješno je završena 18.03.2016. godine na području jezera Mandek i lokaciji kasarne „Ante Bruno Bušić“ Livno.\n16.3.2016 Stručno-specijalistički kurs artiljerije u kasarni „Miralem Jugo“\nNa osnovu Godišnjih smjernica za obuku 4. pješadijske brigade, u periodu od 15.02. do 15.03.2016.g. u kasarni „Miralem Jugo“ u Livču, u organizaciji artiljerijskog bataljona 4.pješadijske brigade realizovan je Stručno-specijalistički kurs artiljerije. Polaznici kursa su bili iz svih jedinica OS BiH i bilo ih je ukupno 25.\n2.3.2016 Zamjenik komandanta NATO štaba u BiH brigadir Petter Gjersem posjetio kasarnu „Ante Bruno Bušić“ u Livnu\nZamjenik komandanta NATO štaba u BiH brigadir Petter Gjersem 29.02.2016. godine, sa delegacijom NATO štaba u BiH, posjetio je kasarnu „Ante Bruno Bušić“ u Livnu.\n18.2.2016 Komandant NATO štaba u Sarajevu u posjeti 4.pbr\nKomandant 4. pješadijske brigade OS BiH brigadni general Tomo Kolenda sa članovima Štaba, primio je 18.022016.godine u radnu posjetu komandanta NATO štaba u Sarajevu brigadnog generala Giselle M. Wilz.


pinkm.me | KSCG: Portoriko bolji u borbi za polufinale\nKSCG: Portoriko bolji u borbi za polufinale\nCrnogorski košarkaši poraženi su u četvrtfinalu Svjetskog prvenstva za igrače do 17 godina.\nIzabranici Mladena Ostojića izgubili su od Portorika 75:60 u borbi za polufinale pa će takmičenje nastaviti u razigravanju za plasman od 5. do 8. mjesta.\nPortorikanci su večeras bili raspoloženiji i precizniji, iako to nije se moglo pretpostaviti na startu meča.\nPoslije odigrane četiri utakmice u tri dana, gdje smo uglavnom koristili iste igrače preko 30 minuta, moralo je sa te strane doći do pada. Kao što se moglo i vidjeti u igri Kljajića, Tomaševića i Vlahovića. Bez obzira na dobar početak, nijesmo uspjeli, nije bilo dovoljno igrača za rotaciju, da bi parirali Portorikancima koji su atletska ekipa i dobro trče, imaju dva tri solidna igrača i iskoristili su sve svoje prednosti i došli do razlike koja je po malo i nerealna. Rezultat je tih grešaka, jer su oni dali 25 poena nakon naših izgubljenih lopti - kazao je selektor Mladen Ostojić nakon meča.


Dodik: BiH stabilna, postoje problemi koje treba rješavati dijalogom (FOTO/VIDEO) | Herceg Televizija Trebinje\nDodik: BiH stabilna, postoje problemi koje treba rješavati dijalogom (FOTO/VIDEO)\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je u Briselu da će šefu diplomatije EU Žozepu Borelju prenijeti stav da je BiH stabilna i mirna i da rat u Ukrajini ne utiče na nju ni na koji način, osim ekonomskog aspekta.\n- Što se tiče rata u BiH, to je danas veoma daleko. Mi imamo značajnih političkih problema u BiH, pripremamo se za izbore ali nismo uspjeli da provedemo izbornu reformu zbog čega postoji osnovano nezadovostvo činjenicom da se ugrožava konstitutivnost naroda. Takođe, imamo lažno predstavljenog visokog predstavnika koga nije imenovao Savjet bezbjednosti i sve to pogoršava situaciju u BiH - pojasnio je Dodik.\nPrenijeću @JosepBorrellF stav da je BiH stabilna i mirna i da rat u Ukrajini ne utiče na nas. Evropska unija može pomoći da se kroz unutrašnji dijalog političkih subjekata u BiH probaju naći rješenja problema. pic.twitter.com/GKJpnNBT6W\n— Milorad Dodik (@MiloradDodik) May 11, 2022\n- Tu EU svakako može pomoći jer je ona naš značajan faktor saradnje, ali isto tako treba spomenuti da imamo i mnogo problema koji su posijani u prošlosti od institucija EU a koji sada dolaze na naplatu u BiH u političkom smislu" -naglaasio je Dodik.\nDodik je ponovio da ukrajinska kriza utiče na BiH u sferi ekonomije, dok je u sferi mogućeg izazivanja sukoba to dvoje apsolutno nedodirljivo.\n- BiH nema nijedan ozbiljan indikator da bi moglo doći do eskalacije nasilja. Sve su to propaganadni trikovi. Najdogovorniji ljudi za bezbjednost na prostoru BiH kao što su komandant Altee i NATO saveza ocijenili su da nema elemenata za ugrožavanje bezbjednosti u BiH - naglasio je srpski član Predsjedništva BiH.


[es] - Osnove umrezavanja\n[es] :: SOHO Networking :: Osnove umrezavanja\n(Zaključana tema (lock), by trooper) (TOP topic, by broker)\n[ Pregleda: 88005 | Odgovora: 2 ] > FB > Twit\nOsnove umrezavanja 05.12.2004. u 17:21 - pre 205 meseci\nAko zelite da umrezite dva-tri racunara i jos omogucite da svi oni budu povezani preko jedne telefonske linije ili bezicnog linka ili neke druge veze na Internet onda pratite ovu temu. Potrudicemo se da ovde stavimo informacije za one koji nisu do sada radili tako nesto a zele da urade.\nPitanje prvo: Sta moze i kako moze?\nUmrezavanje dva racunara u sustini je isto kao i umrezavanje mnogo racunara, situacija je smao uproscenija i mnogo inace bitnih paametara se moze zanemariti. To naravno znaci i da ne mozete od male kucne mreze, koja kosta malo i koristi najjednostavniju opremu, ocekivati performanse kakve imaju velike ozbiljne mreze zasnovane na profesionalnoj opremi.\nAli ono sto je najbitnije - radi: racunari mogu da se vide medjusobno po svim uobicajenim protokolima sto znaci da ih mozete korititi za najrazlicitije nacine komuniciranja, od najprostijeg deljenja datoteka i stampaca, do igranja igara, pa i koriscenja lokalnih servera ako ih postavite u mrezu. I naravno, mozete da delite internet konekciju.\nPitanje drugo: A je l' to moze bez servera?\nU stvari, podrazumeva se da male mreze i nemaju server. Serveri su skupi i komplikovani a treba ih i odrzavati. Obicno, zahevi korisnika male mreze su takvi da im server uopste nije ni potreban. U zargonu, neki od racunara u mrezi moze biti proglasen serverom ali ne zato sto na njemu stvarno radi neki server nego vise zato sto ima neku ulogu glavnog u mrezi.\nRecimo, ako jedan racunar sluzi za deljenje datoteka pa mu svi ostali pristupaju da ostave ili preuzmu datoteke, iako on tehnicki gledano nje nista drugaciji od ostalih, s obzirom na namenu, ljudi ga zovu server. Takodje, racunar preko koga se uspostavlja internet konekcija, iako tehnicki gledano i nema neku ulogu kao server ljudi ga zovu serverom i tako dalje.\nNajvaznije je znati da nikakav server nije neophodan za postaljanje mreze, a male mreze cak i rade u peer-to-peer rezimu (djavola cemo ga prevesti na srpski) sto u sustini znaci da su svi racunari ravnopravni i imaju ulogu i klijenta i servera zavisno od potrebe ali o tome ne brine korisnik nego sam protokol za komunikaciju.\nPitanje trece: Sta je potrebno od opreme?\nAko pricamo o obicnoj maloj mrezi oprema koja je potrebna nije skupa i lako se instalira. Svaki racunar treba da ima mreznu karticu. Potrebni su mrezni kablovi (po pravilu UTP CAT5) sa konektorima i jedan switch. Ali hajdemo redom:\nMrezna karta je uredjaj koji omogucava da se racunar povezuje sa drugim mreznim aparatima (drugim racunarima, stapamacima i slicno).\nMrezni kabal sluzi za prenos signala od jednog do drugog mreznog uredjaja.\nSwitch je uredjaj koji sluzi za medjusobno povezivanje vise racunara.\nPitanje cetvrto: A kako sa tim da napravim mrezu?\nPrvo da razjasnimo, mreza nije bas jednostavan pojam a za ovu priliku cemo definisati dva prosta vida: fizicku implementaciju i mrezne protokole.\nFizicka implementacija predstavlja ugradnju i povezivanje mrenih uredjaja kablovima.\nAko se povezuju dva racunara potrebno je da svaki ima po mreznu karticu i jedan kabal potrebne duzine koji je napravljen kao ukrsteni. Ne morate znati sta je ukrsteni kabal ali kada ga kupujete trazite takav. To je neophodno da bi se dve kartice mogle direktno povezati a da mreza radi.\nAko povezujete vise od dva racunara potreban vam je i switch, uredjaj kome je bas to namena. Ukratko, svi racunari se spoje kablovima sa switchem (ovde kablovi ne moraju biti ukrsteni, novi switchevi uglavnom umeju da rade bez obzira da li je kabal ukrsten ili ne, ali ako kupujete kabal, kupujte neukrsteni jer je to po standardu). Switch (bukvalan prevod bi bio prekidac ili bolje preklopnik ali ovaj je poptuno automatizovan) se brine o tome da usmerava konekcije izmedju racunara i obezbedjuje umrezavanje.\nCesto pitanje je kolika je moguca duzina kabla. Po specifikacijama, UTP kabal u jednom segmentu ne treba da bude duzi od 100m. Jedan segment predstavlja jedan neprekinuti kabal. Rastojanje izmedju racunara moze da bude i vece ali izmedju dva uredjaja koji su spojeni kablom ne treba da bude vise od 100 m (racuna se duzina kabla a ne rastojanje izmedju uredjaja). Akojekabal duzi ne znaci da mreza nece raditi ali ako radi sigurno ce raditi sporije.\nViše o kablovima na ovoj temi: Mrežni kablovi\nKako cete znati da je sve povezano kako treba? Mrezne kartice i switchevi imaju na sebi signalne lampe a u uputstvu je objasnjeno njihovo znacenje. Po pravilu, na mreznim kartama jedna lampica treba da svetli konstantno a druga da svetli konstantno i treperi kada se vrsi prenos podataka. Ako lampice ne rade ili zmigaju nevezano za protok onda veza nije dobra. Postoje i posebni merni uredjaji koji proveravaju ispravnost veza ali to prevazilazi mogucnosti nekoga ko pravi malu mrezu. U svakom slucaju najcesci problem je u spoju konektora na mrezni kabal pa prvo to proverite ili pozovite nekoga iskusnog da pogleda u cemu je problem.\nTek kada se na fizicki postavljenu mrezu instaliraju mrezni protokoli mreza postaje funkcionalna. Protokoli se instaliraju na racunare. Ima ih raznih, za razne potrebe ali ono sto je najcesce potrebno to su internet protokol (TCP/IP) i Microsoft Networks. Prvi omogucava internet konekcije kako izmedju lokalnih racunara tako i prema Internetu, a Microsoft Networks omogucava deljenje datoteka i stampaca u windows mrezi. Oba protokola su instalirana prilikom instalacije Windows operativnog sistema i najcesce mreza sama proradi cim se izvrsi fizicko povezivanje. Takva mreza predstavlja upravo ono sto se i ocekuje od male mreze povezanih dva do pet racunara. Ovako moze da radi i vise racunara ali vec kod dvadesetak dolazi do usporenja i mreza se mora ozbiljnije projektovati.\nPitanje peto: He! I to je sve?\nNije. Iako gore opisana mreza radi, valja uraditi jos neko podesavanje. Naime, racunari u TCP/IP mrezi su odredjeni svojim mreznim adresama. Te adrese se predstavljau brojevima i to: jedna adresa ima duzinu od cetiri bajta a pise se kao cetiri broja (za svaki bajt po jedan) odvojena tackama. Tako, recimo adresa nekog racunara moze da bude 68.32.1.87. Da i ste kontrolisali mrezu treba da dodelite adrese racunarima koji su povezani. Kod malih mreza za pocetak najprakticnije je koristiti staticke adrese. Sta to znaci? Prakticno samo to da svakom racunaru odredite i rucno podesite adresu.\nDa bi ste odredili adresu treba da znate nesto o tom a posto to ume da bude komplikovano uputicemo vas na druge teme na ES-u koje se time bave, jer je to vec napredna stvar a mi cemo vam preporuciti sledece:\nKoristite adrese 192.168.0.1, 192.168.0.2, 192.168.0.3 i tako sve do 192.168.0.254. Ne mozete korsititi adrese 192.168.0.0 i 192.168.0.255 jer one imaju specijalnu namenu. Takodje ne mozete dodeliti istu adresu za dva racunara ako to uradite racunari ce prijaviti konflikt i jedan od njih ce biti iskljucen iz mreze dok mu ne stavite slobodnu adresu. Bitna stvar, mrezna maska za ovakvu mrezu je 255.255.255.0. Sta ona znaci naci cete u vec pomenutim temama na ES-u ali je vi ukucajte u polje Network mask.\nZa probirljive: mozete koristiti i adrese 10.10.10.1 do 10.10.10.254 na isti nacin. Lepse je za oko i lakse je pamtiti i kucati, mada nije bas po propisu :)\nDa proverite da li mreza radi treba da pingujete racunare medjusobno. To znaci da odete u komandni prozor Windows-a i na promptu otkucate:\nIp-adresa je adresa nekog od racunara u mrezi. Ako ping radi, prikazace vam tri konekcije i vreme odziva pingovanog racunara. To znaci da veza izmedju njih radi. Ako ping prijavi bilo sta drugo ili uopste ne daje znake zivota, konekcija ne radi pa morate proveriti sve pocev od kartica, kablova, konektora i instaliranih protokola.\nNapomena: nekada se desava, najcesce na Win9x da iz nekog razloga protokoli iako su instalirani ne rade. Ovo se cak desava i na sveze instaliranom Win9x a ume i na novijim Windowsima. Najbolji lek je da deinstalirate mrezne protokole i instalirate ih ponovo.\nPitanje sesto: I kako da delim datoteke?\nDeljenje datoteka je dosta jednostavno ako je sve podeseno kako treba. Proverite na mreznim protokolima da li je ukljuceno deljenje (File and Printer sharing). Ako nije ukljucite ga. Onda na racunaru nadjite neki direktorijum koji zelite da delite (nikako nemojte deliti ceo disk), desni klik, Sharing and Security, ukljucite Share this folder, dajte ime deljenom direktorijumu, odlucite da li hocete da drugi iz mreze mogu da menjaju sadrzaj direktorijuma (da stavljaju i brisu datoteke) i ok. Stvar je gotova, Isto uradite i na drugim racunarima a onda kliknite na My Network Places (sve vreme primer je za Windows XP), izaberite My Network Computers malo brljajte dok ne nadjete gde su racunari i to je to.\nAko nekog racunara nema na spisku potrazite ga. DEsni klik na My Network Places, nudi i opciju Search. Ukucajte ime racunara koji trazite i ako mreza radi naci cete ga. Microsoft mrezni protokol je dosta cudan. U stvari smatraju ga najkopletnijim i najkopleksnijim protokolom te vrste koji ej ikada napravljen. Stavise toliko je kompleksan da ga cak ni Microsoft nije implementirao do kraja. E tako, desava se da se nekada neki racunar prosto "izgubi" ali ga pretraga obicno nadje.\nPitanje sedmo: A kako da delim stampac?\nPrincip je isti kao i sa datotekama, na racunaru na kome je stampac u opcijama podesavanja stmapaca ukljucite deljenje (sharing) i onda ce ostali da ga vide isto kao i datoteke. Instalacija moze da bude jednostavna, desni klik na deljeni stampac i opcija Connect ali nekada trazi i instalaciju dajvera za stampac. Sve u svemu, najbolje je da mrezni stampac instalirate istom procedurom kao i lokalni samo sto ce vam na pocetku biti ponudejeno da odaberete da li isntalirate lokalni ili mrezni stampac pa ako izabrete mrezni bice vam ponudjeno da nadjete taj stampac u mrezi a onda se instaliraju drajveri isto kao i za lokalni stampac.\nPitanje osmo: Je l' to sad sve?\nJeste.. zasad. Sledi nam jos da objasnimo kako se ovakva mreza povezuje na Internet tako da svaki racunar u mrezi ima pristup Internetu a videcemo sta ce ljudi da pitaju na ovoj temi pa ce biti i jos uputstava.\nPitanja ostala: A kako se instalira stampac? Sta je komandni prozor? Gde se nalazi Any key? Za sta sluzi ovo crveno dugmence?\nOva tema i uputstva su namenjena korisnicima koji umeju sami da instaliraju Windows i podese ga u potpunosti za rad ukljucjuci i instalaciju dodatnih uredjaja pa im je potrebno objasniti kako da mogu da takve racunare umreze. Moze zvucati grubo, ali ako postavljate pitanja kao ova navedena pod ostala ili neka slicna onda umrezavanje jos uvek nije za vas.\nadded by trooper:\nNakon ovoga preporučujem da pročitate i FAQ: Često postavljana pitanja\n[Ovu poruku je menjao broker dana 15.01.2005. u 12:09 GMT+1]\n[Ovu poruku je menjao trooper dana 05.05.2006. u 17:11 GMT+1]\nRe: Osnove umrezavanja 04.02.2005. u 15:53 - pre 203 meseci\nHow LAN Switches Work: http://www.cisco.com/warp/public/473/lan-switch-cisco.shtml\n[Ovu poruku je menjao trooper dana 05.05.2006. u 15:43 GMT+1]\n[Ovu poruku je menjao Aleksandar Marković dana 26.09.2006. u 14:10 GMT+1]\n1951netmap.gif - 13.1k\nRe: Osnove umrezavanja 04.09.2005. u 19:41 - pre 196 meseci\nPotrebe za umrežavanjem pojavile su se još u ranim danima razvoja računara: tada je unošenje podataka bilo znatno komplikovanije nego danas, pa je brza razmena bila od presudne važnosti, a periferijski uređaji su bili mnogo ređi i skuplji. Osnovni koncepti postavljeni su još tada i do danas su višestruko usavršeni, a svode se na deljenje podataka u pakete, od kojih svaki, osim sirovih podataka, ima zaglavlje i kontrolni mehanizam za otkrivanje grešaka. Ovakvi pristupi koriste se i za druge vrste računarskih komunikacija.\nIako su višestruko povezane, u umrežavanju računara se mogu jasno razdvojiti hardverska i softverska komponenta: hardversku čine standardi električnih signala koji se prostiru kroz mreže, uređaji od kojih se mreža sastoji, ali i topologija same mreže, dok softversku čine protokoli za umrežavanje i mrežni slojevi operativnih sistema. Topologija mreže je najsloženija oblast: ona može da obuhvata dva susedna računara, sve računare u jednoj kancelariji, grupu računara u zgradi, gradu, državi ili pak ceo Internet. Ipak, kada se govori o umrežavanju, najčešće se misli na računare u okviru jedne kompanije, tj. na lokalnu mrežu (Local Area Network, LAN); ukoliko se mreža prostire izvan jedne zgrade, onda se ona naziva WAN (Wide Area Network, što bi se moglo prevesti kao proširena mreža).\nTopologija lokalnih mreža je prešla svoj razvojni put i danas je ubedljivo najrasprostranjenija mreža tipa Ethernet, koja podrazumeva linijsko povezivanje računara, mada se još uvek ponegde može sresti i prstenasta (Token Ring) mreža. Nekada su mrežne kartice računara u Ethernet povezivane jednim koaksijalnim kablom (njihovi izlazi su bili paralelno povezani), a krajevi kabla su bili zatvoreni terminatorima koji su, sažeto rečeno, čuvali kvalitet signala. Paralelna veza znači da su se svi podaci koji su putovali mrežom nalazili na karticama svih računara, ali je u zaglavljima paketa bilo naznačeno kojem su računaru namenjeni, pa u tom pogledu nije bilo problema. Problemi su se javljali na drugim mestima: loš kontakt ili prekid veze između kabla i tzv. T-konektora na mrežnoj kartici (koji je služio za povezivanje dva segmenta kabla i same kartice) izazivao je momentani prekid saobraćaja u celoj mreži, a rast broj računara povećavao je verovatnoću takvih nemilih događaja. Drugi problem ogledao se u tome što su svi računari, ma koliko da ih je bilo, delili isti propusni opseg mreže od 10 Mb/s, i stoga je dodavanje novih računara u mrežu značilo usporenje. Prvi problem rešen je spravom koja se naziva čvorište (engl. hub): svi računari su se s njom povezivali pomoću neoklopljenih kablova s upredenim paricama (UTP), a bilo kakav problem s kablom isključivao je s mreže samo računar koji taj kabl koristi. Za proširenje mreže bilo je dovoljno povezati novo čvorište s postojećim, ali je problem deljenja propusnog opsega ostao. On je ublažen uvođenjem novog stadarda brzine 100 Mb/s, premda je pravo rešenje donela nešto inteligentnija sprava, mrežna skretnica (engl. switch), koja osim paketa komutira i veze: svaka dva računara u mreži koji direktno komuniciraju dobijaju svoj kanal punog propusnog opsega. Međutim, to zahteva pažljivije projektovanje mreže: sav saobraćaj između dve skretnice odvija se kroz jedan kabl, pa mrežu treba osmisliti tako da računari koji po prirodi posla često komuciraju budu povezani na iste skretnice, čime se saobraćaj između skretnica smanjuje. Osim običnih, postoje i inteligentne (upravljive) skretnice, koje mogu da ograniče pristup nekim računarima u mreži, što je katkad vrlo bitno u velikim kompanijama. U još većim mrežama neophodna je detaljnija kontrola protoka, za šta se koriste usmerivači (engl. router) i još složeniji uređaji, ali bi njihovo opisivanje zahtevalo više prostora i prevazišlo bi nivo naše male škole hardvera. Umesto toga, napomenućemo samo da standardi ograničavaju dužinu UTP kablova na stotinak metara, a za veće dužine koriste se pojačavači.\nBrz napredak i pad cena računara doveo je mnoge kućne korisnike u situaciju da uz nov računar u stanu imaju i stari (ili više njih). I u kućnim uslovima umrežavanje može doneti mnoge prednosti: osim prenosa datoteka, tu je korišćenje zajedničkog štampača, izlazak na Internet i još mnogo toga, pa ove računare treba povezati. Novi modeli najčešće imaju mrežni čip i UTP utičnicu integrisane na matičnoj ploči, dok se mrežna kartica za stari računar može kupiti za samo nekoliko evra; mala skretnica sa osam ulaza može se naći za dvadesetak evra, ali ukoliko se povezuju samo dva računara, ona se može izbeći tako što se računari povežu direktno. Međutim, u tom slučaju se mora koristiti ukršteni (engl. crossover) kabl - to obavezno naglasite prilikom kupovine, a ako nameravate da kablove pravite sami, iskoristite sliku\n[Ovu poruku je menjao trooper dana 05.05.2006. u 15:44 GMT+1]\nkabl.jpg - 21.32k


Konačno ćemo odahnuti od nesnosnih vrućina: Slijedi blago zahlađenje u cijeloj BiH - Radio Bet\nKonačno ćemo odahnuti od nesnosnih vrućina: Slijedi blago zahlađenje u cijeloj BiH\nUrednik | 3. Avgusta 2017.\nNakon perioda veoma visokih temperatura zraka izmjerenih u Bosni i Hercegovini, uskoro nam slijedi blago zahlađenje, potvrdio je za N1 sarajevski meteorolog Nedim Sladić.\nOn je kazao da će nešto niže temperaure možemo očekivati u noći sa 6. na 7. august uz moguću kišu na sjeveru i sjeverozapadu Bosne i Hercegovine.\n”No, temperature će i u tom periodu biti preko 30 stepeni Celzijusa. Tek od 10. augusta možemo očekivati značajniji pada temperaturnih vrijednosti kada ćemo imati ugodnijih 25 stepeni u prosjeku”, kazao je Sladić.\nIz Federalnog hidrometeorološkog zavoda ranije je saopćeno da nas i sutra očekuje sunčano i vruće vrijeme. U večernjim satima ponegdje na zapadu i sjeverozapadu Bosne je moguć pljusak kiše praćen grmljavinom. Jutarnje temperature od 19 do 24, na jugu od 24 do 28, a najviša dnevna od 36 do 42 stepena.\nU subotu sunčano i vruće. U večernjim satima ponegdje na sjeverozapadu Bosne je moguć pljusak kiše. Jutarnje temperature od 19 do 25, na jugu do 28, a najviša dnevna od 34 do 39, u Hercegovini i Posavini od 38 do 42 stepena.\nU nedjelju sunčano i vruće. Krajem dana i u večernjim satima u centralnim, sjevernim i sjeveroistočnim područjima Bosne sa pljuskovima i grmljavinom. Jutarnja temperatura od 18 do 24, na jugu od 24 do 28, a najviša dnevna od 34 do 40, u Hercegovini i Posavini do 42 stepena, saopćeno je.


SEEbiz.eu / RS / Politika / Dačić traži mesto premijera od DS\nYou need Adobe Flash Player to view this.Download it from Adobe.\tBerzeBerze UŽIVOZagrebačka burzaBeogradska berzaLjubljanska borzaSarajevska berzaBanjalučka berzaMontenegro berzaMakednoska borzaAzijska tržištaEU tržištaWall streetSvetska tržištaBankeFondoviKompanijeTransportTurizamOsiguranjeMedijiVojna industrijaHemijska industrijaTEHNO & ITIndustrijaPrehranaTelekomunikacijeFarmaceutikaInfrastrukturaTrgovinaPolitikaDruštvoMakroekonomijaKomentariValute i robeForexTržišta roba\tNAJNOVIJE Dolar blago oslabio prema euru pred Bernankeov govor u Kongresu\tCrna Gora uštedjela Deripaski 300 eura\tEuropski sud odbio zahtjev Slovenije za produljenje roka oko izbrisanih\tSchulz: Naplatom svih poreza države članice vratile bi sve dugove\tForbes: Angela Merkel je najmoćnija žena\tEU tržišta: Luksuzni sektor na meti prodaje\tVEZANE TEME\nIvica Dačić Boris Tadić Socijalistička partija Srbije Srpska napredna stranka SPS DS Vlada Srbije ZAHTEVI\nDačić traži mesto premijera od DS\nDatum objave: 22.06.2012. - 15:15:00\nZadnja izmjena: 22.06.2012. - 17:29:58\nBEOGRAD - Kako saznaje B92, rukovodstvo SPS je odlučilo da se od DS zahteva premijersko mesto za Ivicu Dačića, ukoliko ta stranka želi u vladu sa socijalistima.\nOdluka o novoj vladi biće tako doneta tokom vikenda, kada će biti poznato i da li će se SPS okrenuti pregovorima sa SNS.\nOvaj preokret u pregovorima bio je očekivan, s obzirom na to da je Srpska napredna stranka socijalistima ponudila gotovo sve što ova stranka zahteva - što uključuje i premijersku fotelju za Ivicu Dačića.\nTokom dana, kao i tokom vikenda, očekuju se ključni razgovori predsednika demokrata, socijalista i URS-a, nakon kojih će biti jasno da li će ove stranke formirati vladu ili će se SPS okrenuti pravljenju nove većine sa Srpskom naprednom strankom i URS-om sa kojim socijalisti imaju sporazum o saradnji.\nPodsetimo, Ivica Dačić je u izbornoj noći, slaveći dobar rezultat na parlamentarnim izborima, rekao da se "ne zna ko će biti predsednik, ali se zna ko će biti premijer", ali je kasnije, tokom 40-ak dana pregovora o vladi, iz koalicije SPS-PUPS-JS je konstantno javnosti poručivano da će koalicija biti pravljena sa dosadašnjim partnerom – Demokratskom strankom.\nPodestimo da je redakcija NIN-a juče objavila da je lično Mlađan Dinkić pokazao papir Dačićevih sugestija za formiranje vlade u kojima jasno stoji rečenica da „Rusi ne žele Tadića za premijera".\nKako saznajemo u SPS-u, u stranci nisu bili iznenađeni ovom odlukom, jer je od početka pregovora bilo jasno da će Dačić tražiti razlog koji bi mu poslužio da se okrene pregovorima sa SNS.\nMeđutim, problema bi moglo da bude i na toj strani, jer kako saznajemo, Dačić želi da pored premijerske funkcije nastavi sa radom u Ministarstvu unutrašnjih poslova, a ministar policije je funkcija za koju je zainteresovan Aleksandar Vučić.\nVEZANE VIJESTI: PolitikaDačić: Usaglašen tekst planaBRISEL - Premijer Srbije je izjavio da je planom primene osigurano da neće biti praznog hoda, da neće biti ukidane institucije dok ne budu stvorene neke nove.Europski sud odbio zahtjev Slovenije za produljenje roka oko izbrisanihLJUBLJANA - \_\_\_\_"Nacrt zakonskog rješenja za kompenzacijsku shemu uskoro ćemo predstaviti izbrisanima, ali ne vjerujem da zakon može biti prihvaćen do kraja lipnja\_\_\_\_", rekao je Virant.Forbes: Angela Merkel je najmoćnija ženaWASHINGTON - Najmlađa na popisu je 43-godišnja direktorica Facebooka Sheryl Sandberg.Aleksandar Vulin povukao ostavkuBEOGRAD - Aleksandar Vulin ostaje na čelu Vladine Kancelarije za Kosovo i Metohiju na zahtev Srba sa severa Kosova, potvrđeno je RTS-u toj kancelariji.PRIKAZATI VIŠE SADRŽAJA OVE KATEGORIJE >>>\nNO SUPPORTEDKompanijeDelta Holding otvara predstavništvo u LondonuBEOGRAD - U skladu sa novom poslovnom strategijom, kompanija Delta Holding donela je odluku o širenju operacija na tržišta Evropske unije, navodi se u saopštenju.Crna Gora uštedjela Deripaski 300 euraNIS-ovo otkriće gasa u VojvodiniLidl: Suradnju s Blankom nismo prekinuli zbog njene potpore "U ime obitelji" NekretnineUbrzao pad u europskom građevinskom sektoruBRUXELLES - Desezonirana proizvodnja u građevinskom sektoru eurozone smanjena je u ožujku 1,7 posto u odnosu na prethodni mjesec, a pala je i u 27 zemalja Europske unije, i to za 1,1 posto.Skopje dobiva Hotel HiltonKasni obnova Hale TivoliIndonezija: Procvat tržišta nekretnina\nFondoviPozitivan tjedan, dobitnik ICF Balanced sa skokom od 3,44%ZAGREB - Proteklog je tjedna od ukupno 84 aktivna, 63 fonda ostvarilo rast vrijednosti a 21 je zabilježio pad.KHOV poništila Trendovu prodaju udjela u Jugopetrolu i TelekomuBlackstone odustaje od DellaSrbija pregovara o zajedničkom investicionom fondu s Rusijom


prosveta – PodrinjeINFO\nMarch 13, 2017 No Comments Srbija PodrinjeINFO\nU nekim školama počelo je prijavljivanje roditelja koji imaju troje dece za besplatne udžbenike. To je odluka resornog ministarstva, važiće od iduće školske godine i imaće pravo da konkurišu svi roditelji koji imaju troje dece bez obzira na materijalni status porodice. Ova vrsta pomoći deo je plana Vlade kako bi podstakla natalitet. Za nabavku besplatnih udžbenika Ministarstvo prosvete odredilo je 500 miliona dinara. Plan bi uskoro trebalo da\nPredsednik Nacionalno prosvetnog saveta (NPS) Aleksandar Lipkovski ocenio je danas da je jednosmenski rad u školama apsolutni prioritet prosvete u Srbiji. Ne postoji zemlja Evropske Unije u kojoj se radi u dve smene. Jednosmenski rad omogućuje da đaci u školi obave praktično sve školske i domaće zadatke. On omogućuje roditeljima da mirno, posle povratka kući sa posla, mogu da se posvete drugim, vanškolskim aktivnostima sa svojom decom , rekao je\nFebruary 24, 2016 No Comments Srbija PodrinjeINFO\nVerbić nezainteresovan za zahteve sindikata\nŠtrаjk upozorenjа koji su najavili predstavnici četiri reprezentativna sindikata prosvete zаkаzаn je zа sutra, a u školama neće biti održan prvi čas u pre podnevnoj i po podnevnoj smeni. Sindikat radnika u prosveti Srbije (SRPS) saopštio je danas da je ministar prosvete Srdjan Verbić na jučerašnjem sastanku pokazao “nezаinteresovаnost ministrа premа zаhtevimа sindikаtа i problemimа u obrаzovаnju”. “Umesto dа proteklih meseci postigne kаkаv-tаkаv boljitаk zа obrаzovаnje on je juče, po\nDecember 23, 2014 No Comments Srbija Tomislav Živanović\nViše od hiljadu prosvetara na protestu u Beogradu\nViše od hiljadu prosvetnih radnika protestovalo je danas u Beogradu protiv smanjenja plata u prosveti, a za 26. januar su najavili veliki skup u glavnom gradu. “Okupili smo se da kažemo Vladi da ne može sa nama da se igra kao što se do sada igrala” rekao je predsednik Sindikata prosvetnih radnika Srbije Slobodan Brajković, obraćajući se okupljenima na Trgu Nikole Pašića. On je kazao da prosvetni\nDecember 21, 2014 No Comments Srbija Tomislav Živanović\nProsvetni radnici sutra poptuno obustavljaju rad\nProsvetni radnici sutra će potpuno obustaviti rad i neće držati časove u školama, već će organizovati proteste u Beogradu i svim većim gradovima u zemlji. Predstavnici reprezentativnih sindikata prosvete najavili su da će protest u Beogradu početi u 12.05 okupljanjem na Trgu Nikole Pašića i da će zatim uslediti šetnja do Vlade Srbije i Ministarstva prosvete. “Očekujemo da se nastava ne održi u oko hiljadu škola u\nDecember 10, 2014 1 Comment Srbija Tomislav Živanović\nSindikati prosvete: Štrajk 22. decembra\nČetiri reprezentativna sindikata prosvete odlučila su da radikalizuju štrajk jednodnevnom obustavom rada 22. decembra i najavila održavanje skupa pred Vladom Srbije i Ministarstvom prosvete. Na konferenciji za novinare predstavnici sindikata prosvetnih radnika rekli su da se obustava može izbeći samo ako sa predstavnicima nadležnih ministarstava bude potpisan dogovor, prenosi Tanjug . Predsednik Unije sindikata prosvetnih radnika Dragan Matijević rekao je da će jednodnevna obustava rada biti 22.\nOctober 23, 2014 No Comments Srbija Tomislav Živanović\nViše od 2.000 prosvetnih radnika protestovalo u Beogradu\nViše od 2.000 članova četiri reprezentativna sindikata prosvetnih radnika iz cele Srbije protestovalo je danas u centru Beograda, zahtevajući izuzecće prosvete iz najavljenog smanjenja plata u javnom sektoru i donošenje zakona o platnim razredima. Učesnici protesta “Kuda ide srpsko obrazovanje”, nosili su transparente na kojima je pisalo “Narod nije rob, revolucija jedina solucija”, “Za školu, za bolje dane”, “Da za zvanje bude bitno znanje”. Predstavnik Sindikata radnika u prosveti Zdravko Kovač\nJune 07, 2014 No Comments Srbija Tomislav Živanović\nDržava kupuje radne sveske\nMinistarstvo prosvete demantovalo je juče pisanje pojedinih medija da će projekat besplatnih udžbenika biti ukinut. Kako je Danas prvi objavio pre više od mesec dana, projekat će biti nastavljen kao i prethodnih godina, što znači da će Ministarstvo prosvete kupiti radne sveske za učenike od prvog do četvrtog razreda za srpski, matematiku i svet oko nas (odnosno prirodu i društvo za četvrtake), a udžbenici će se nasleđivati. Ministarstvo će dokupiti


5, jul 2016.\nPosle jučerašnjih geostrateških i političkih teorija komentatora i urednika Politike ekspres, danas su pred Specijalnim sudom svedočili bivši funkcioner RDB-a, koji se ne seća da je ikada pre toga dao izjavu istražnom sudiji, vlasnik Tabloida Milovan Brkić, koji za sebe kaže da „trguje informacijama“, i inspektor u penziji Milisav Spasojević, koji je istraživao ubistvo Ćuruvije, ali se gotovo ničeg konkretnog nije setio\nPišu: Zoran B. Nikolić i Marija Budimir\nKada je sudija Snežana Jovanović danas u Specijalnom sudu rekla svedoku Ljubomiru Ristiću, bivšem funkcioneru Resora državne bezbednosti (RDB): „Vi ste se prethodno izjašnjavali o onome što znate vezano za predmet ovog postupka u izjavi koju ste 16. marta 2007. dali pred istražnim sudijom ovog suda…“, on joj je zbunjeno odgovorio: „Nisam. Nikada o ovom predmetu nisam govorio pred sudom.“\nPredsednica sudskog veća je do sada sve pozvane svedoke, pre nego što bi od njih zatražila da kažu šta znaju o ubistvu Slavka Ćuruvije, podsećala na njihove prethodne izjave date bilo istražnom sudiji, uglavnom 2007. godine, ili u tužilačkoj istrazi 2014. godine, da bi ih potom pitala da li ostaju pri svojim ranijim iskazima. Ovo je prvi put da joj je svedok dao ovakav odgovor.\nZa ubistvo novinara Slavka Ćuruvije 11. aprila 1999. godine okrivljeni su Radomir Marković, bivši načelnik Resora državne bezbednosti (RDB), Milan Radonjić, tadašnji načelnik beogradskog centra RDB, Miroslav Kurak, bivši rezervista RDB, koji je optužen da je neposredni izvršilac ubistva a trenutno je u bekstvu, i Ratko Romić, bivši glavni obaveštajni inspektor Druge uprave RDB.\nBurna rasprava sudije i advokatice\nRistić, nekadašnji načelnik niškog centra RDB, rekao je da je izjavu o ubistvu Ćuruvije dao samo Draganu Kecmanu u Upravi za borbu protiv organizovanog kriminala.\n„Pred Specijalnim sudom sam davao izjavu samo o ubistvu braće Bitići, ali ne o ovom slučaju“, rekao je Ristić, koji je delovao da je sasvim siguran u to što govori.\nNa ovo je Zora Nikodinović Dobričanin, zastupnica Radonjića i Romića, zatražila da se presluša audio-snimak Ristićeve ranije izjave.\n„Moguće su različite manipulacije, a moj je interes da ovaj postupak bude procesno čist, jer očekujem oslobađajuću presudu“, rekla je Nikodinović Dobričanin.\nSudija Snežana Jovanović je na ovo prilično burno reagovala:\n„Šta hoćete da kažete, da ovo veće nešto ne radi čisto? Mogla bih ovo da protumačim kao uvredu suda da sam maliciozna kao što nisam.“\nLjubomir Ristić je bio jedan o četiri člana Komisije koju je Radomir Marković, kao načelnik RDB, formirao sa zadatkom da odgovori na nekoliko pitanja koje je tadašnje Okružno javno tužilaštvo u Beogradu u novembru 2000. preko Ministarstva unutrašnjih poslova uputilo Resoru, vezano za pojavljivanje dosijea „Ćuran“, odnosno izveštaja RDB o praćenju Ćuruvije na dan ubistva.\nKako je objasnio zamenik specijalnog tužioca Milenko Mandić, a svedok potvrdio, ta pitanja ticala su se autentičnosti tog izveštaja, načina na koji se on pojavio u javnosti, ukupnog trajanja sprovođenja mere tajnog praćenja prema Ćuruviji, kao i trajanja praćenja na dan ubistva.\nTužilaštvo je te 2000. godine želelo da zna i ko je naredio praćenje, ko je naredio prekid praćenja i kada je tačno praćenje prekinuto.\nRistić je ispričao da je Komisija uzela pismene izjave od 20 do 25 pripadnika RDB, uglavnom radnika Devetog (pratećeg) odeljenja beogradskog centra RDB (CRDB) i dežurnih načelnika u centru u vreme ubistva. Ispitan je i okrivljeni Milan Radonjić.\nDanas je Milovanu Brkiću, glavnom uredniku nedeljnika Tabloid, sudija Jovanović dozvolila da iznosi tvrdnje o stvarima o kojima nema saznanja iz prve ruke, a neće da kaže odakle mu te informacije\nSporno je bilo kakva je bila priroda razgovora članova Komisije sa Radomirom Markovićem i zašto nije ispitan Stevan Nikčević, u vreme ubistva zamenik načelnika beogradskog CRDB.\nRistić je danas tvrdio da je smisao razgovora sa Markovićem bio samo u podnošenju izveštaja o radu Komisije, budući da je Marković i formirao Komisiju. Kako su tvrdili advokati odbrane, iz zapisnika o saslušanju Ristića pred istražnim sudijom, u delu u kojem se govori o razgovorima sa Markovićem, pre bi se moglo zaključiti da je načelnik ispitivan kao i drugi pripadnici RDB nego da mu je samo podnošen izveštaj.\nKada je reč o Nikčeviću, Ristić je danas rekao da se njegovo ime nalazilo na spisku radnika RDB koje treba ispitati, ali da je Komisija sama odlučila da ga ne ispita, jer Nikčević u tom trenutku više nije bio pripadnik RDB, već jedan od tri koministra policije u prelaznoj vladi posle petooktobarskih događaja.\nKomisija je, naime, ispitivala samo osobe koje su tada još radile u Resoru. Tako nije ispitan ni Vladimir Nikolić, u vreme ubistva načelnik Petog odeljenja CRDB, koji je bio jedan od dežurnih načelnika u beogradskom centru, jer više nije radio u RDB. Nije ispitan ni Branko Važić, još jedan od dežurnih načelnika, jer se u tom trenutku nalazio u inostranstvu.\nRistić je rekao da je iz izjava daktilografkinje koja je kucala izveštaj i načelnika koji ga je diktirao utvrđeno da je dokument koji se pojavio u štampi autentičan, kao i da je kucan u dva primerka, a da drugi primerak Komisija nije videla. U pisanim izjavama, koje su prema Ristićevim rečima bile jedini metod rada Komisije jer nisu imali pristup nikakvim dokumentima, nađeni su odgovori i na ostala pitanja, osim onog kako je izveštaj o praćenju izašao iz prostorija CRDB i dostavljen medijima.\n„Utvrđeno je da su pripadnici RDB sve radili po zakonu i pravilima Službe“, rekao je Ristić.\nKako kaže ovaj svedok, izveštaj o radu Komisije otkucan je u pet primeraka. Jedan je bio namenjen Okružnom javnom tužilaštvu koje ga je i tražilo, jedan načelniku RDB koji je formirao Komisiju, a po jedan koministrima unutrašnjih poslova – Nikčeviću, Boži Preleviću i Slobodanu Tomoviću. Radomir Marković je kasnije objasnio da se Tužilaštvo, u stvari, obratilo tadašnjoj Javnoj bezbednosti, preko koje je zahtev stigao u RDB, pa je i izveštaj upućen u Javnu bezbednost. Izveštaj Tužilaštvu je trebalo da proslede koministri, koji su to učinili tek na naknadnu intervenciju Tužilaštva.\nDa li je Ristić ranije svedočio?\nZora Nikodinović Dobričanin je ukazala na to da je Ristić 2007. godine rekao da je utvrđeno da je u javljanju o rezultatima praćenja preskočen Radovan Božović, načelnik Trećeg odeljenja koje je vodilo Ćuruvijin slučaj. Uz to, ona je pitala Ristića šta je tačno: njegova sadašnja tvrdnja da su članovi Komisije sami odlučili da ne traže izjašnjenje od Stevana Nikčevića ili njegova izjava data istražnom sudiji pre devet godina, da su članovi Komisije hteli da uzmu izjavu od Nikčevića, „ali nisu dobili saglasnost“.\n„Ne sećam se toga. To je bila naša procena“, odgovorio je Ristić.\nOsim toga, ispostavilo se da je problem i to što je Ristić 2007. godine uopšte išta govorio o sadržini izjava koje je Komisija uzela od radnika RDB i što su ti delovi njegove izjave uneti u zapisnik.\nSudsko veće je, naime, nekoliko puta ranije prekidalo ispitivanje svedoka o sadržini službenih dokumenata u čijem su sačinjavanju učestvovali u okviru svoje službene dužnosti. To, kako je objašnjavao sud, jednostavno nije dozvoljeno.\nSada je nastao problem kada su advokati odbrane hteli da pitaju svedoka i o ovim delovima zapisnika o njegovoj izjavi istražnom sudiji, ali sudija Snežana Jovanović to nije dozvolila.\n„Šta hoćete da kažete, da ovo veće nešto ne radi čisto? Mogla bih ovo da protumačim kao uvredu suda da sam maliciozna kao što nisam“ (Predsednica sudskog veća Snežana Jovanović)\n„To ne bi smelo ni da se nađe u zapisniku“, rekla je u jednom trenutku Snežana Jovanović advokatu Vladimiru Marinkovu, jednom od zastupnika Radeta Markovića.\n„Da, ali je ceo zapisnik takav. I ne samo ovaj zapisnik“, odgovorio je Marinkov.\nKada se imaju u vidu sva ova formalno ili faktički sporna mesta u Ristićevom svedočenju, bilo sada, bilo 2007, logično je Marinkovljevo insistiranje da sud zauzme nedvosmislen stav o verodostojnosti zapisnika o Ristićevom saslušanju pred istražnim sudijom. Sudija Jovanović je objasnila da je stav veća da nema razloga da se sumnja u verodostojnost ovog dokumenta, iako se sam Ristić ne seća da je tu izjavu uopšte dao.\n„Ovde piše da je bio prisutan zamenik javnog tužioca i tri punomoćnika okrivljenih, u krajnjoj liniji“, rekla je sudija Jovanović.\nMeđutim, zamenik javnog tužioca je našao argumente da se usprotivi zahtevu Zore Nikodinović Dobričanin da se ponovo preslušaju audio-snimci.\n„Smatram da je zahtev bespotreban i pravno nelogičan“, rekao je Mandić.\nKompromisno rešenje ponudio je Slobodan Ružić, zastupnik porodice Ćuruvija.\n„Protivim se ovom predlogu. Neka se omogući braniocima da preslušaju snimak van sednice sudskog veća“, predložio je Ružić.\nRUŽIĆ: BRKIĆ PIŠE KADA MU SE PLATI\nAdvokat Slobodan Ružić, zastupnik porodice Ćuruvija, rekao je novinarima da svedočenje Milovana Brkića ne želi da komentariše jer je „bilo ispod svakog nivoa“.\n„Poznato je da on piše koliko mu se para da. Što se Milisava Spasojevića tiče, ponašao se slično kao neki raniji svedoci, koji se retko čega sećaju. Nakon ubistva nije ni vođena istraga, bilo je ratno stanje. Svakako je obavljena istraga u tehničkom smislu, izašlo se na mesto zločina, ispitivani su svedoci. To je bilo ubistvo koje je u tom trenutku odgovaralo vlasti. Interesovanje za istragu je poraslo tek kada je dosije ’Ćuran’ izašao u javnost“, rekao je Ružić.\nZora Nikodinović Dobričanin, branilac Radonjića i Romića, međutim, rekla je da ima razumevanja za Spasojevićevu zaboravnost.\n„Čovek je u penziji i očigledno nije ni prelistao predmet. Svaki policijski službenik je imao obavezu da napiše zapisnik, izveštaj, i to je važeći dokument. Zato sam ja protiv svedočenja policajaca, jer oni imaju zapisnik u kome sve piše, tako da sećanje nije ni bitno“, kazala je Nikodinović Dobričanin.\nBrkićeva „trgovina informacijama“\nKada je Zora Nikodinović Dobričanin zatražila mišljenje Ljubomira Ristića, sudija to nije dozvolila, jer svedoci nisu u sudnici da bi iskazivali mišljenja, već saznanja koja imaju o predmetu krivičnog postupka.\nSudija Jovanović je, međutim, juče bez intervencije dozvolila nekadašnjem glavnom uredniku Politike ekspres Đorđu Martiću da prema svom nahođenju tumači geopolitičku situaciju iz devedesetih godina prošlog veka.\nDanas je Milovanu Brkiću, glavnom uredniku nedeljnika Tabloid, dozvolila da iznosi tvrdnje o stvarima o kojima nema saznanja iz prve ruke, a neće da kaže odakle mu te informacije.\nBrkić je objasnio da, iako je poznavao Slavka Ćuruviju, nije bio prijatelj s njim, ali je imao prema njemu poštovanje i osećaj duga, jer je Ćuruvija stao na njegovu stranu kada su ga 1996. godine oteli i pretukli pripadnici surčinskog klana.\n„Nekoliko dana pre ubistva vratio sam se iz Haga, gde sam čuo da se sprema likvidacija Slavka Ćuruvije, ali nisam stigao da mu to kažem do trenutka kada je ubijen“, rekao je Brkić.\nOn je za sebe rekao da „trguje informacijama“, posebno onima bezbednosne prirode, pa je tako posle ubistva saznao da je Ćuruviju ubio Luka Pejović.\n„Ispred su u kolima kod Komercijalne banke sedeli Zoran Davidović Ćanda i njegova devojka, estradna pevačica, čiji je otac posle preuzeo istragu“, rekao je ovaj svedok.\nBrkić je ispričao i da su posle toga u Klubu poslanika Milovan Bojić i Milutin Mrkonjić Pejoviću dali novac za taj „posao“.\n„Mrkonjić je vikao: ’To, najzad da neko odradi posao kako treba.’ Oni su fotografisani, ja sam video tu fotografiju.“\nBrkić je kao naručioce ubistva označio Milovana Bojića, sadašnjeg radikalskog poslanika, a u vreme ubistva Ćuruvije ministra zdravlja iz redova Jugoslovenske levice, i Aleksandra Vučića, sadašnjeg premijera, koji je 1999. bio ministar informacija. Pomenuo je da sa tom tvrdnjom ima veze i tekst Dnevnog telegrafa pod naslovom „Ubijeni poznavao Milovana Bojića“, zbog kojeg je Ćuruvija u danima pred ubistvo osuđen na zatvorsku kaznu, a naveo je i kako je Vučić pretio Ćuruviji da će mu se osvetiti zbog tekstova u DT-u.\nOd svih Brkićevih nepotkrepljenih informacija važnija je njegova tvrdnja da je Branki Prpi, Ćuruvijinoj prijateljici, koja je bila s njim u trenutku kada je ubijen, pokazao fotografiju Luke Pejovića.\n„Ona je bila sto posto sigurna da je to čovek kojeg je videla na mestu ubistva“, rekao je Brkić.\nAdvokat Stojan Protić, branilac odsutnog Miroslava Kuraka koji je optužen da je pucao u Ćuruviju, rekao je za zapisnik da je ova Brkićeva tvrdnja neposredno saznanje o reakciji oštećene kada joj je pokazana fotografija Luke Pejovića.\nBrkić je promenio tvrdnju iz svoje prvobitne izjave da je ubistvo Ćuruvije organizovao Franko Simatović, rekavši da za to nema dokaze. Na Brkićevo svedočenje primedbu je imao jedino tužilac Mandić, i to baš na ovaj njegov deo.\nS obzirom na to da su Brkićeve tvrdnje u suprotnosti sa navodima optužnice, to je iskoristila Zora Nikodinović Dobričanin, koja je na kraju rekla:\n„Molim vas, da ne bude zabune, mislim da treba reći da je ovog svedoka pozvalo Tužilaštvo.“\nKada je sudija Snežana Jovanović pitala učesnike u postupku da li imaju dopunska pitanja za Brkića, javio se sam Brkić, koji je rekao da on ima dopunsko pitanje.\n„Hteo bih da pitam Radomira Markovića da li dobija Tabloid u zatvoru. Ja mu redovno šaljem“, rekao je Brkić. Marković je, sa klupe za okrivljene, klimnuo glavom.\nSpasojević se ne seća kada je policija povezala RDB sa ubistvom\nNa samom početku današnjeg ročišta svedočio je Milisav Spasojević, penzionisani policijski inspektor, koji je od samog početka učestvovao u istrazi o ubistvu Ćuruvije. On je u trenutku ubistva radio o odeljenju za krvne delikte gradskog SUP-a Beograd. Bio je deo tima koji je vodio istragu, ali je o tome govorio dosta uopšteno, bez mnogo detalja. Pravdao se, kao i ostali svedoci, protokom vremena.\nPosle osnivanja Posebne jedinice za borbu protiv organizovanog kriminala poznatije pod imenom Poskok, krajem 2000. godine, Spasojević je prekomandovan u tu jedinicu.\nSpasojević je najviše ispitivan o tome kako je i kada tačno policija povezala RDB sa ubistvom. Međutim, svedok baš tih detalja nije mogao da se seti sa sigurnošću.\nSuđenje će biti nastavljeno sutra, svedočenjem Radovana Kneževića, prvog načelnika Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala, i uvidom u izjavu koju je u istrazi dao pokojni Aleksandar Tijanić, poznati novinar, koji je radio u novinama Slavka Ćuruvije.


Zemlja sa Balkana spremna da ruski gas plaća u rubljama – Haber.ba\nZemlja sa Balkana spremna da ruski gas plaća u rubljama\nObjavljeno 28.04. 2022.\nSjeverna Makedonija je spremna da ruski gas plaća u rubljama, objavila je danas centralna banka.\nplin - Avaz\nNarodna banka Sjeverne Makedonije je dodala rublju u kursnu listu, a guvernerka Anita Angelovska Bežovska je rekla da je centralna banka napravila sve potrebne izmjene i da više ne postoje prepreke uvoznicima gas iz Rusije plaćaju u rubljama.\n“Sve što je bilo do Centralne banke kao reglative već je spremno. Posljednjih mjesec dana je napravljena promjena i preduzeća koja su uvoznici gasa nemaju nikakvih smetnji za blagovremeno snabdijevanje. Transakcije za plaćanje ruskog prirodnog gasa mogu se obaviti u rubljama ako je potrebno”, rekla je Bežovska na konferenciji za novinare.\nNajveći makedonski izvoznici, metalska industrija i kompanije u industrijskim zonama, kažu da će morati da zaustave rad u slučaju da stane dotok prirodnog gasa, jer nemaju alterativu u ovom trenutku.\nMinistar ekonomije Sjeverne Makedonije Krešnik Bekteši rekao je juče da nema prekida u isporuci ruskog gasa toj zemlji preko Bugarske, ali da u slučaju da Gazprom prekine snabdijevanje postoji alternativa i da industrijski objekti mogu da koriste mazut.\nPodsjetimo, ministar energije rudarstva i industrije FBiH Nermin Džindić uvjerava da prekid distribucije plina za Bugarsku iz Rusije se neće negativno odraziti na građane u Bosni i Hercegovini.\n“Potvrda nominacija od strane Gazproma prema sdabdjevaču Energoinvestu je pokazatelj da imamo sigurno i stabilno snadbijevanje plinom”, naveo je Džindić. prneosi “Novi“.\nTeme:Balkan, plaćanje, Sjeverna Makedonija


Foto: Srna | Promovisana knjiga "Satkana od ljubavi"\nSrna 01.12.2021 07:35\nŠAMAC - U Šamcu je promovisana treća zbirka pjesama Anđelke Milićević "Satkana od ljubavi", koja kroz 60 pjesama i 90 mudrih izreka govori o osobinama žene, ljubavi, novim odnosima među ljudima, njenom gradu, ocu, a tu su i dječije pjesme.\nRecenzent knjige Viola Rajačić, profesor iz Brčkog, kaže da bi se pjesme, koje su podijeljene u šest cjelina, mogle tematski odrediti na misaone i ljubavne.\nOna je dodala da je autorka u ovoj knjizi opisala sve ženske osobine, od provokativne žene koja je dotjerana i koja provocira muškarce, pa do nježne žene, majke i kćerke, odnosno opisala cijelu paletu osjećanja žene.\nAutor knjige Anđelka Milićević rekla je sinoć da su u ovoj knjizi zastupljene razne teme - ljubav, novi odnosi među ljudima, njen grad, otac, a da se za dječiju pjesmu "Dragan i Ana" nada da će pronaći svoje mjesto u školskim klupama.\n"U knjizi je 60 pjesama i 90 mudrih izreka, a inspiracija mi je bila ovo novo vrijeme u kome nema više ljubavi, prijateljstva. Inspiracija je moja duša", kaže Milićevićeva.\nOna je prethodno objavila dvije samostalne zbirke poezije "Glas moje duše" i "Dajem sebi za pravo".\nIzdavač je štamparija "Grafid" Banjaluka i Književni klub "Savovanje" iz Šamca, a knjiga je izdata u tiražu od 200 primjeraka.


Przyciąganie Kombank Arena - Beograd, Serbia | Turizzam.com\nOferta noclegi 122\nAtrakcje w pobliżu 20\nAtrakcje w pobliżu - Beograd ›\nKombank arena Srbija, Beograd\nBeogradska arena (iz sponzorskih razloga poznata i kao Kombank arena) višenamenska je dvorana na Novom Beogradu namenjena za sportske, kulturne, zabavne, izložbene i druge manifestacije.\nGrađena je od 1991. godine, da bi upotrebnu dozvolu dobila je 1. oktobra 2007. godine. Kombank arenu izgradio je konzorcijum EPNA - Energoprojekt Visokogradnja i GP Napred. Ukupna cena izgradnje je dostigla 70 miliona evra. Kompleks se sastoji od velike dvorane, male dvorane i parkinga. Projektovao ga je arhitekta Vlada Slavica.\nKombank arena ima površinu od 48.000 m², raspoređenih u šest etaža. Kapacitet arene je 18.386 stolica. U dvorani je i 68 luksuznih loža, koje mogu da prime 768 posetilaca, VIP salon sa 38 mesta koji se može koristiti i za konferencije za štampu.\nU dvorani se mogu održavati takmičenja u boksu, odbojci, košarci, tenisu, borilačkim sportovima, rukometu, malom fudbalu, umetničkom klizanju, atletici, gimnastici, vaterpolu i konjičkim sportovima.\nParking oko dvorane je kapaciteta 4.800 vozila, ali se smatra da je nedovoljan za najveće manifestacije i planira se rešavanje ovog problema.\nFIBA je 1989. poverila Beogradu da organizuje Svetsko prvenstvo u košarci 1994. uz uslov da se sagradi nova dvorana za košarku. Gradska vlada je odmah raspisala konkurs za najbolji dizajn nove dvorane za koju je predviđeno da može da ima kapacitet od 20.000 mesta za sedenje.\nKao najbolje rešenje za arenu odabran je projekat arhitekte Vlade Slavice. Između ostalog i zato jer će u budućem objektu pored sportskih susreta moći da se izvode i koncerti, održavaju kongresi i sajmovi. Blok 25, u kome je predviđena gradnja, je ispunjavao sve uslove: povezanost gradskim saobraćajem sa svim delovima grada, neposredna veza sa auto-putem, blizina železničke i buduće metro stanice, mogućnost parkiranja većeg broja vozila. Godine 1991. za mesto nove dvorane određeni je novobeogradski Blok 25. Kako je do svetskog prvenstva preostalo još samo tri godine, izrgadnja ovakvog velikog objekta je morala biti završena u rekordnom vremenu. Stoga se 126 preduzeća udružilo u odbor za izgradnju Beogradske arene. Godine 1992. doneta je odluka da se započne sa projektnim zadatkom pod šifrom T 2000 (Energoprojekt- DD Arhitektura i Urbanizam, autora arhitekte Vlade Slavice). Prema podacima iz projektnog zadatka investitor je Preduzeće za izgradnju i eksploataciju Sportske hale LIMES D.O.O. rok završetka radova je bio mart 1994. godine. Za projektovanje krova odabrana su još dvojica arhitekata. Izgradnja je počela 1992. nakon što je odbor sklopio ugovor sa američkom kompanijom HOK, koja je imala dosta iskustva u izgradnji sportskih objekata. Međutim zbog rata u bivšoj Jugoslaviji, Ujedinjene nacije su uvele sankcije Saveznoj Republici Jugoslaviji i HOK je prekinuo saradnju sa odborom. Čak i pod ovakvim uslovima, radovi na Beogradskoj areni su nastavljeni. SRJ je tokom 1993. prošla kroz period hiperinflacije, a zbog sankcija i ratova u bivšoj Jugoslaviji, FIBA je oduzela Beogradu domaćinstvo svetskog prvenstva.\nRadovi na izgradnji su na neko vreme i dalje nastavljeni, ali značajno sporije zbog nedostatka materijala. Radovi su 1995. potpuno obustavljeni. Radovi na Beogradskoj areni su ponovo započeti 1998. kada je Beograd bio odabran za domaćina Svetskog prvenstva u stonom tenisu 1999. Još jednom je Jugoslavija izgubila pravo da organizuje takmičenje zbog NATO bombardovanja Srbije.\nNakon političkih promena u Jugoslaviji 2000. i ukidanja nametnutih sankcija, Beogradska arena je završena 2004. za potrebe održavanja turnira Dijamantska lopta, a Beograd je konačno dobio pravo da organizuje Evropsko prvenstvo u košarci 2005.\nPrivremena dozvola za javnu upotrebu je istekla početkom 2006. nakon niza sportskih događaja i koncerata 2005. Radovi na sistemu za automatsko sprečavanje požara i liftovima koji ispunjavaju evropske standarde su završeni novembra 2006, a za to vreme se u Areni nisu organizovali nikakvi događaji.\nU februaru 2007. srpski košarkaški trener Božidar Maljković je predložio da se Beogradskoj arena da ime po slavnom košarkaškom treneru Aleksandaru Nikoliću, ali taj predlog još uvek nije prihvaćen.\nArena je zvanično otvorena 31. jula 2004. godine održavanjem košarkaškog turnira Dijamantska lopta 2004. Od tada su u njoj održana evropska prvenstva u košarci, odbojci, stonom tenisu, džudou i svetsko prvenstvo u karateu, Pesma Evrovizije 2008. i mnogi drugi koncerti, sportske manifestacije, politički skupovi itd.\nPrvi događaj koji je održan u Beogradskoj areni bio je prestižni predolimpijski košarkaški turnir Dijamantska lopta 2004. godine. Kao uspomena na taj prvi događaj i značajno košarkaško takmičenje na platou ispred severnog ulaza postavljen je svojevrstan spomenik oličen kroz veliku dijamantsku košarkašku loptu. Ona je postavljena na dva mermerna pravougaona stuba, a njena najniža tačka je na visini preko 3,5 metra. Na taj način lopta je veoma uočljiva i služi kao orijentir.\nDva dana nakon završetka ovog svetskog turnira odigrana je revijalna utakmica između reprezentacija Srbije i SAD, a ovaj susret je ostao upamćen po tome što su gosti tražili, naviknuti na izuzetne mere bezbednosti i komfora, da se omogući direktan ulaz autobusa sa igračima u veliku dvoranu. To je bilo moguće zahvaljujući karakteristikama Beogradske arene. Ovo ukazuje da je mnogo pre izgradnje određenog objekta potrebno voditi računa o svim postojećim zahtevima i standardima, ali i predvideti i izvesni stepen sigurnosti za eventualne, nove potrebe. U septembru 2005. godine održano je Evropsko prvenstvo u košarci. Strogi zahtevi FIBA-e su u potpunosti ispoštovani (povezan je semafor sa serverima FIBA-e u Minhenu kako bi se rezultat automatski prenosio preko Interneta, a video-signal na TV mrežu, prvi put je instalirana i nova oprema za merenje vremena...). Korišćena oprema je košarku uvrstila u elektronski zahtevnu igru u kojoj su sve važne informacije sakupljane u jednom računaru koji je preko optičkih kablova te informacije prosleđivao u glavni server. Ovaj događaj je bio veliki test za budući rad Beogradske arene.U Beogradskoj areni održani su mnogobrojni koncerti raznih pevača,poput Miroslava Ilića,Saše Matića i mnogih drugih,no pred kraj 2007. Miroslav Ilić je prvi narodnjak koji je zapevao u areni i poseta na koncertu Slavuja iz Mrčajevaca bila je veoma velika,čak 16.500 ljudi.\n2007. i 2008. godine se održalo i takmičenje Night of The Jumps (Noć skokova). Vatreni okršaj motorima spada u najekstremnije sportove u svetu, a motociklisti pružaju senzacionalni doživljaj koji je, samo u Evropi, do sada videko preko 1.000.000 posetilaca. Za ovaj nastup Beogradska arena je bila pretvorena u ogromno gradilište, tako da je u jednom momentu sa sablasno praznim tribinama, bez parketa, koševa, golova, sa kamionima i bagerima u i oko nje, više podsećala na zgradu u izgradnji nego na mesto gde će biti održan leteći cirkus dvotočkaša. Preko specijalne gume za zaštitu posipala se crvenica, zemlja koju su pažljivo birali nemački stručnjaci za izgradnju skokova. Takmičari su preskakali dve glavne i četiri pomoćne, manje skakaonice. Specijalno za ovu priliku je bio postavljen i kvoterpajp, jedna od najatraktivijih rampi za takmičare i publiku. Treba istaći da vozači od prepreke do prepreke lete i po 40 metara, a da bi to bilo moguće izvesti u dvoranu je usuto nekoliko tona zemlje.\nUniverzijada 2009., pored Olimpijskih igara, najveće i najmasovnije sportsko takmičenje koje se može organizovati u jednoj zemlji održana je u Beogradu, a u petnaest sportova i dvesta devet disciplina takmičilo se oko 9.000 sportista- akademaca iz oko 140 zemalja.\nRekordna poseta košarkaškoj utakmici u Kombank Areni 24.232 - Delije.\nArena je svake godine domaćin svih značajnijih košarkaških utakmica Crvene zvezde i Partizana u međunarodnim takmičenjima. U martu 2014. godine, na utakmici Evrokupa između Crvena Zvezde i Budiveljnika postavljen je rekord u poseti utakmicama Evrokupa - 24.232 posetilaca.\nIzuzetne pogodnosti koje Beogradska arena nudi privukle su mnoge svetski poznate umetnike, kao i one sa prostora bivše Jugoslavije, da u njoj nastupe. Takođe, bila je domaćin i brojnih sajmova, cirkuskih predstava, kao i nekoliko konvencija političkih partija. Tu spada i organizovanje dečjih predstava na ledu, kao na primer Disney predstave, za koju se scenografija i različiti rekviziti prenose u 14 kamiona, a pravljenje leda na licu mesta traje do 48 sati.\nTop smeštaji u okolini atrakcije Kombank arena\nz : 40 eur STUDIO NENSY\nz : 10 eur San Art Hostel & Apartments\nz : 30 eur Apartman Kej Novi Beograd\n1.06 km Sava Centar\n2.46 km Konak kneginje Ljubice\n2.55 km Beogradska tvrđava\n2.73 km Ada Ciganlija\n2.83 km Beogradska Sinagoga\n2.87 km Beogradski zoološki vrt\n2.97 km Bajrakli Džamija\n3.44 km Skadarlija\n3.67 km Atelje 212\n3.73 km Singidunum\nTabula Traiana Via Traiana, Kladovo\nBajova kula, Kotor


Svetski dan borbe protiv raka Preuzmi odgovornost za sopstveno zdravlje\ndatum objavljivanja: 29/01/2020\nPreuzmi odgovornost za sopstveno zdravlje\nPrema Kalendaru zdravlja 4. februar se obeležava kao Svetski dan borbe protiv raka, kada se posebno ističe da borba protiv malignih bolesti podrazumeva angažovanje društva u celini, ali i odgovornost svakog pojedinca za brigu o vlastitom zdravlju i prevenciji bolesti. Maligne bolesti su jedan od najvećih zdravstvenih problema današnjice zbog velike učestalosti i visoke smrtnosti, odmah posle kardiovaskularnih bolesti. Pored toga, one nanose veliku patnju obolelim osobama i njihovim porodicama. Prema podacima Svetske zdravstvene organizacije iz 2018. godine od malignih bolesti je obolelo 18,1 miliona i umrlo 9,6 miliona ljudi. U Srbiji od malignih bolesti godišnje oboli oko 37.000 i umre oko 21.000 ljudi, pri čemu su karcinom pluća, debelog creva i prostate najčešće maligne bolesti muškaraca, dok su karcinom dojke, debelog creva, grlića materice i pluća najčešće maligne bolesti žena. Srbija se nalazi u sredini po broju obolelih, ali je u samom vrhu država po smrtnosti, što ukazuje na neophodnost većeg angažovanja na preventivi i ranom otkrivanju malignih bolesti. Kod većine malignih bolesti lečenje će biti uspešnije ako se otkriju na vreme i sa lečenjem otpočne blagovremeno.\nMaligne bolesti predstavljaju grupu od oko 200 bolesti koje se razlikuju po učestalosti, uzročnicima, faktorima rizika, kliničkoj slici, toku i prognozi. Proces kojim se normalna ćelija transformiše u malignu uz višestruke genetske promene naziva se onkogeneza (kancerogeneza). Maligne ćelije se znatno brže dele od normalnih, ali sporije sazrevaju, stare i umiru, zbog čega se broj malignih ćelija stalno uvećava, a time i tumorska masa. Takođe, maligne ćelije gube sposobnost da ostanu međusobno povezane tako da dolazi do odvajanja ćelija sa površine tumora, što objašnjava nalaz malignih ćelija u tkivnim tečnostima i sekretima. Maligne bolesti nastaju kao posledica međusobnog delovanja urođene sklonosti (genetske predispozicije), uticaja spoljašnje sredine i životnih navika. Međutim, smatra se da genetski faktori značajno manje utiču na razvoj maligniteta u odnosu na životne navike ili faktore spoljašnje sredine. Promene u načinu ishrane i fizičkoj aktivnosti, upotreba alkohola i duvana, kao i izloženost sve većem broju štetnih uticaja iz okoline (aerozagađenje, jonizujuće i ultraljubičasto zračenje) rezultuju povećanjem rizika za maligne bolesti.\nPrevencija tokom čitavog života se mora posmatrati kao investicija u zdravlje i kvalitet života. Primarna prevencija obuhvata sve mere koje mogu smanjiti ili eliminisati faktore rizika za nastanak maligne bolesti, dok sekundarna prevencija predstavlja rano otkrivanje bolesti. Više od dve trećine malignih bolesti nastaje pod uticajem faktora koji su rezultat savremenog načina života i na njih je moguće uticati (nepravilna ishrana, fizička neaktivnost, gojaznost, pušenje). Takođe, bitno je naglasiti i značaj zaštite od infekcija, budući da je svaki deseti slučaj maligne bolesti posledica hronične infekcije (karcinom grlića materice - Humani papiloma virus (HPV); karcinom jetre - virus hepatitisa B (HBV) ili hepatitisa C (HCV); karcinom želuca - Helicobacter pylori).\nIako su mogućnosti dijagnostikovanja danas značajno poboljšane i dalje je glavni razlog povećane smrtnosti od svih vrsta maligniteta zakasnela dijagnostika. U najvećem broju slučajeva bolest se otkriva u uznapredovaloj fazi čime se umanjuje efikasnost terapije. Rano otkrivanje podrazumeva prepoznavanje ranih simptoma i znakova bolesti, pri čemu se kao opšti upozoravajući znaci najčešće navode: otvrdlina ili čvor u nekom delu tela, dugotrajne promene u radu digestivnog ili genitourinarnog trakta, promena oblika i boje bradavica ili mladeža, neobičan iscedak ili krvarenje, rana koja ne zarasta, uporam kašalj i dugotrajna promuklost. Međutim, nekada bolest u početnoj fazi može proticati bez ikakvih tegoba zbog čega je neophodno sprovođenje redovnih pregleda čija učestalost i vrsta zavise od godina starosti, pola i individualnog rizika. Pored odgovornosti društva, pojedinac može najviše da učini za sebe smanjujući rizik promenom životnih navika i redovnim sistematskim pregledima koji uključuju skrining (screening) testiranje, odnosno primenu medicinskih testova u cilju ranog otkrivanja bolesti kada tegobe nisu prisutne, poput::\n❤ Papanikolau testa (PAP ili PAPA) za rano otkrivanje karcinoma grlića materice;\n❤ Testa na okultno krvarenje u stolici (fecal occult blood test, FOBT) i kolonoskopije za rano otkrivanje karcinoma debelog creva;\n❤ Mamografije za rano otkrivanje karcinoma dojke, kojom se mogu otkriti sićušni čvorovi i zloćudne promene dve godine ranije nego što se oni mogu opipati.\nPostupak dijagnostikovanja malignih bolesti se zasniva na kliničkom i ultrazvučnom pregledu, kao i primeni različitih dijagnostičkih testova iz oblasti radiologije (kompjuterizovane tomografije, magnetne rezonance, pozitron-emisione tomografije) uz patohistološki nalaz, kojim se utvrđuje ćelijski sastav i prisustvo malignih ćelija uzimanjem uzorka tkiva putem biopsije. U dijagnostičke svrhe može se primenjivati i određivanje tumorskih markera, koji ukazuju na prisustvo i progresivni rast tumora. Tumorski markeri su biohemijske supstance koje nastaju u tumoru ili bilo kom metaboličkom procesu u organizmu koji je povezan sa tumorom. Čini ih heterogena grupa jedinjenja uključujući hormone, nekoliko podgrupa proteina, onkofetalne antigene, enzime i receptore, koja se mogu detektovati u različitim telesnim tečnostima (krv, urin, cerebrospinalna tečnost) i tkivima. Različiti tumorski markeri su prisutni u različitim tipovima maligniteta i koncentracije istog tumorskog markera mogu biti promenjene u više nego u jednom tipu maligne bolesti. Tumorski markeri imaju najveću vrednost u praćenju toka bolesti i efekta terapije onkoloških bolesnika, prvenstveno određivanjem relativnog koncentracijskog trenda, odnosno dinamike promene koncentracije nekog tumorskog markera u odnosu na osnovnu vrednost utvrđenu pre operacije i/ili terapije. Ako se koncentracija tumorskih markera poveća 25% smatra se da je reč o progresiji bolesti, a ako se vrednost umanji 50% o delimičnoj remisiji (odsutnost aktivnosti bolesti) ili o potpunoj remisiji ako tumorski marker postane nemerljiv. Kako bi se nalazi tumorskih markera pravilno interpretirali potrebno je imati u vidu da mnoga benigna oboljenja, zapaljenski procesi, stres, fizička aktivnost, pušenje i konzumacija alkohola mogu uticati na povišene vrednosti tumorskih markera u krvi. Konačna dijagnoza maligne bolesti se ne može postaviti samo na osnovu nalaza tumorskih markera, već se oni primenjuju kao dopuna ostalim onkološkim ispitivanjima.


Montoja o diskvalifikaciji u Kanadi - AutoPortal.rs\nHome > Auto sport > Formula 1 > Montoja o diskvalifikaciji u Kanadi\nMontoja o diskvalifikaciji u Kanadi\nHuan Pablo Montoja, vozač Meklarena, prihvatio je diskvalifikaciju sa Velike nagrade Kanade, iako smatra da nije napravio grešku za crnu zastavu. Ne znam zbog čega me uvek kažnjavaju najtežom kaznom? Kao da kažu: „Hej, evo ga Montoja. Hajde da mu pokažemo crnu zastavu, sigurno je nešto skrivio.“ Ostali vozači dobijaju mnogo blaže kazne, bili krivi ili ne, ali za mene je rezervisana diskvalifikacija - rekao je vozač Meklarena.\nMontoja je drugu godinu zaredom diskvalifikovan u Montrealu. Prošle godine je Vilijams, za koji je Kolumbijac vozio, izbačen zbog kočnica koje nisu bile po propisu, a ove zbog izlaska na stazu iz boksa dok je bilo crveno svetlo. Takođe, Montoja je dobio i crnu zastavu u Indijanapolisu jer je startovao iz boksa u rezervnom bolidu. Ron Denis mi je kasnije rekao da je greška bila timska pošto me nisu na vreme obavestili da je „sejfti kar“ na stazi i da uđem u boks. Kada sam se vraćao na stazu video sam upaljeno crveno svetlo, ali i plavo, koje je treptalo.\nOdlučio sam da samo usporim. Javili su mi da ću, najverovatnije, biti sankcionisan sa „strani kreni“ ili „prođi kroz boks“ kaznom, što je i bilo logično. Međutim, ljudi iz FIA su odlučili da me izbace, iako sam bio najbrži u Montrealu. Da, krivo mi je ali se neću ubiti. Pokazao sam da mogu da budem brz koliko i ostali vozači. Propušteno ću nadoknaditi već ove nedelje u Indijanapolisu gde očekujem prvu pobedu u novoj ekipi. Kimi je bio fantastičan i ponovo mu čestitam na trijumfu - dodao je Huan Pablo Montoja, koji je 11. u generalnom plasmanu sa 16 bodova.


20.11.2019 / 22:09 Svijet - Nakon Macronove kritike\nNa satanku ministara vanjskih poslova NATO-a u Bruxellesu, njemački šef diplomatije Heiko Maas izjavio je da je 29-člana transatlanska alijansa "evropsko životno osiguranje i mi želimo da ostane tako". Kazao je da bi cilj trebalo biti sprečavanje "svih tendencija razilaženja" unutar NATO-a.\nAmerički državni secketar Mike Pompeo izjavio je da je "uvijek to slučaj u svakoj instituciji, svakoj strukturi koja je stvorena da se konstantno propituje odgovara li svom cilju. Postiže li svoje ciljeve? Da li ostvaruje prvobitnio postavljene ciljeve?", prenosi Associated Press.


Grupa KAL u Gun Clubu 16. marta 07.Mar.2012, 14:40, Izvor: B92\nBeogradski romski sastav KAL održaće koncert u popularnom beogradskom klubu Gun u petak 16. marta, i predstaviti neke od novih pesama.KAL je urbani romski bend iz Beograda,a muzički stil koji je ovaj bend kreirao zapadni kritičari su nazvali Rock’n”Roma. Od 2006. godine, kada su počeli svoju karijeru, do sada su u inostranstvu odsvirali preko 400 koncerata. Nastupali >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << su na najznačajnijim domaćim, evropskim i svetskim festivalima i postigli zavidnu evropsku karijeru. Svirali na festivalima poput Roskildea u Danskoj, Fuzion Festivala u Berlinu, Pepsi Sziget Festivala u Budimpešti kao i na domaćem EXIT Festivalu. KAL je inače jedini bend sa ovih prostora koji je od više od 1.000 bendova iz celog sveta izabran da 2006. godine svira na najznačajnijem sajmu World muzike u Španiji Womex.U SAD su nastupali 2006. i 2008. godine i obišli značajne klubove poput Joe’s paba u Njujorku, gde su svirali svi najznačajniji svetski muzičari poput Leonard Cohenaa, Davida Byrnea, Richarda Thompsona, Dolly Parton, Sinead O’Connor, Norah Jones, Youssou N’Doura, Davida Gilmorea itd. Na američkoj turneji 2008. godine odsvirali su 45 koncerata i ostvarili saradnju sa jednom od najpoznatijih njujorških muzičkih atrakcija, grupom Gogoll Bordello, bendom koji je svirao sa Madonom.Kal su Dragan Ristić (gitara, vokal), Aleksandar Maksem (bubanj), Slaviša Pavlović -Stanley (bas), Boris Kostić (harmonika), Milorad Jevremović (violina).Na koncertu u Gun Clubu u petak 16. marta, Kal će svirati stare hitove, ali i nove pesme koje upravo snimaju za predstojeći album koji,kao i prethodna izdanja, producira Mike Nielsen, poznat po saradnji sa najvećim svetskim muzičkim atrakcijama poput sastava Underworld, Snow Patroll, The Cure, Jamiroquai, Snow Patrol.Ulaznice su u pretprodaji u kafeu Šikarica u BEogradu, (Skadarska) 22, po ceni od 500 dinara.\n07.Mar.201207.Mar.2012: Kultura07.Mar.2012: B92Dan pre: 06.Mar.2012Dan pre: KulturaDan pre: B92Dan posle: 08.Mar.2012Dan posle: KulturaDan posle: B92


Prva je u Srbiji primila Fajzerovu vakcinu - UGLJEVIK.INFO\nPrva je u Srbiji primila Fajzerovu vakcinu\nKako je i najavljeno, predsjednica Vlde Srbije Ana Brnabić i ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja dr Darija Kisić Tepavčević, ali i epidemiolog Predrag Kon jutros su na Torlaku bili prvi koji su dobili vakcinu protiv korona virusa u Srbiji.\nPored njih prvi građani, korisnici domova za stare u Beogradu i Novom Sadu od 11 sati danas biće takođe podvrgnuti vakcinaciji, prenosi Blic.\nMinistarka za rad, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević izjavila je jutros za RTS da je izuzetno ponosna što je Srbija uspela da među prvima nabavi vakcinu i da je prije svega želelja da pokaže ličnim primerom koliko je to važno.\nDRASTIČNA PROMJENA VREMENA Danas natprosječno toplo, sutra snijeg, za vikend minus


Metalac bojler Eko 50l sa emajliranim kazanom\nGarancija na kazan (god): 4\nUz bojlere srednje litraže moguće je kupiti sigurnosni ventil, čija je osnovna funkcija da onemogući da se u kazanu bojlera pojavi preveliki pritisak usled zagrevanja vode. Naši bojleri projektovani su za radni pritisak 0,6 MPa (6 bara), a u serijskoj proizvodnji se testiraju na 1,2 MPa (12 bara).\nMetalac džezva COFFEE za 4 kafe\nMetalac džezva DOTS&LINES za 4 kafe\nMetalac džezva DOTS&LINES za 7 kafa\n849 RSD 594 RSD\n13.399 RSD 9.379 RSD\nSigma non-stick kalup za mafine GB-3001\nMetalac bojler Eko 80l sa emajliranim kazanom


Izbor creva za radijatore - Udžbenici vodovoda\nKorisnici interneta često pitaju koja je vrsta uređaja bolje za radijatore, iako je ovo samo po sebi netačno, jer će sve zavisiti od situacije, kao što su kola, radijatori i tako dalje.\nMeđutim, različiti zaporni ventili imaju svoje prednosti i mane, što će se manifestovati u zavisnosti od uslova ugradnje i specifične svrhe ventila. Dakle, hajde da saznamo koji kranovi se mogu koristiti uopšte, gde i kako ih montirati, a pored toga, pogledajte video u ovom članku.\nKompanija LUXOR iz Italije proizvodi razne vodovodne proizvode, uključujući uglove za radijatore sa donjim priključkom, od kojih jedan vidite na slici iznad.\nOvaj uređaj za zaključavanje je povezan sa uređajem za grejanje pomoću priključka G 3/4 ili 1/2 Eurocone, uz mogućnost korištenja adaptera za kran M532. Kran je dizajniran za maksimalni radni pritisak od 10 bara i maksimalnu radnu temperaturu od 120 ° C.\nOvaj model je napravila kompanija AGUA-WORID iz Kine, iako je činjenica geografskog položaja proizvođača jedva uticala na kvalitet proizvoda, ali je njegova cijena nešto niža, kao i za ostale robe iz Kine.\nMaterijal za koji je izrađen svedoči o njegovim pozitivnim stranama - to je mesing i može raditi pritisak od 10 bara i maksimalnu temperaturu u radnom stanju 120 ° C.\nNajbolja kompanija (Kina) čini kranove za grejanje radijatora sa polipropilenom, odnosno imaju direktni izlaz (spigot) za lemljenje PPR-a, bez dodavanja adaptera. Model prikazan na vrhu fotografije ima ugaono kućište prečnika 1 / 2H. Maksimalna radna temperatura je 96 ° C, minimum 5 ° C, dozvoljeni radni pritisak je 10 bar.\nModel GIACOMINI R402X035 1 \_\_ je ventil sa termostatskom glavom tipa CLIP-CLAR sa zaptivkom za pričvršćivanje na ventilu od EROM gume (prečnik 1/2, 3/4). Uputstvo za upotrebu omogućava upotrebu uređaja sa maksimalnim radnim pritiskom od 10 bara (kompresija - 16 bara) i maksimalnom radnom temperaturom od 110 ° C.\nRad termostata je fundamentalno različit od rada kugličnog ventila, jer je ovde moguće samo diskretni način rada, odnosno ako blokiranje lopte omogućava smanjenje ili povećanje protoka, onda je ovdje ili tamo ili ne.\nJednostavno podesite željenu temperaturu, na primjer, 50? C, a ako se ustaje u radijatoru, prolaz se automatski blokira, a kada padne ispod, prolaz se ponovo otvara.\nNapomena Sve vrste ventila koje su gore navedene i njihove modifikacije služe za podešavanje temperature u radijatorima povećanjem ili smanjenjem protoka. Ili se takvo podešavanje može izvršiti samo u diskretnom režimu, kao što je slučaj sa termostatom. Ovi slavini se ne mogu koristiti za isključivanje vode kada se grejač mora zameniti.\nKada je krug grejanja napravljen od metalnih cevi, najbolje je koristiti mesingane ventile tipa kugle, iako su u nekim slučajevima ventili sa kranom stari na stari način - to je takođe normalno, mada nije tako zgodno.\nInstaliranje ventila od mesinga vrši se pomoću spojnica ili može biti spoljni navoj, ali za to će i dalje koristiti ručnu žlebu za povezivanje na cevovod. Po pravilu, američka žena je postavljena na ventile od mesinganih kuglica za grejanje radijatora (u smeru grejača), tako da su moguće samo podešavanja, ali i zamene baterija.\nU slučajevima kada je krug grejanja napravljen od polipropilena, ugrađeni su homogeni ulazni ventili (PPR) za podešavanje temperature i zamjena radijatora.\nNaravno, takav uređaj ima značajne prednosti nad svojim metalnim kolegama - on je podložan koroziji i, kao rezultat toga, njegov radni vek značajno se povećava. Ovakvi ventili i fitingi mogu da rade sa radnim maksimalnim pritiskom od 10 bara i maksimalnom radnom temperaturom od 110 ° C, što se može naći samo u autonomnim sistemima, pa čak i onda se to smatra besmislenim.\nNapomena Naravno, morate izabrati koje slavine raditi za zagrijavanje, ali treba zapamtiti da se podešavanja mogu koristiti samo za podešavanje, dok prolaznici i dalje mogu dozvoliti da se grejači izmene bez pražnjenja vode iz sistema.\nU većini slučajeva instalacija regulacionog ventila na radijatoru se vrši bez vuče (kablova) ili fum-trake, uz dodavanje Unipack paste. Ovo je moguće zahvaljujući gumenim trakama tipa FROM - čvrsto se uklapaju na spoj, teče oko zgloba duž cijelog perimetra, a blokada je apsolutna. Ali sličan efekat je moguć samo ako ivice spojnog spoja nemaju kvarove kao što su rupice ili korozija - takvi nedostaci neće dozvoliti pečatu da zatvori vezni šav, a voda će iscuriti.\nAli takav uređaj za zaključavanje, kao na vrhu fotografije najbolje je instalirati zajedno sa Amerikancem - tako da možete u bilo kom trenutku isključiti vodu i ukloniti radijator. Američku cev možete direktno zavrtati u bateriju ili u produžnu cev (može biti sa spoljašnjim ili unutrašnjim navojem). Ovde je najvažnija stvar da ispravno izračunate rastojanje tako da iskrivljeni Amerikanac poraste sa izlazom samog dizalice.\nIstu funkciju vrši američki polipropilen - omogućava vam da uklonite radijatore sa zatvorenim slavinama i zahtevi za instalacijom ostaju isti kao i kod metala.. Na kranu se montira na zavareni način.\nUvek možete instalirati bilo koji od gore navedenih kranova, ako ste, naravno, poštovali sva pravila i uputstva za ugradnju koje nudi proizvođač proizvoda.\nMeđutim, prilikom izbora ventila, trebalo bi se, pre svega, usredotočiti na tehničke potrebe vašeg sistema grejanja.


Dimtrov je bio savetnik bivšeg predsednika Makedonije Borisa Trajkovskog, ambasador u SAD, kao i makedonski predstavnik u pregovorima s Grčkom u sporu oko imena države.\nDUI je za vicepremijera za evrointegracije predložio portparola stranke Bujara Osmanija, inače lekara, a za vicepremijera za sprovođenje Ohridskog dogovra Hazbija Liku.\nMakedonija: Pokret Besa neće biti deo nove vlade\nZaev večeras objavljuje sastav i program nove vlade\n- Ja sam ubeđen u kapacitet parlamentarne većine, saglasno tome ja sam ubeđen da ova vlada ima kapacitet od četiri godine - rekao je Zaev, nakon što je saopštio imena ministara koje je predložila njegova stranka.\nVlada koju je SDSM Zoran Zaeva formirao sa albanskim partijama DUI i Alijansa za Albance ima podršku 62 poslanika u Sobranju Makedonije koje ima 120 mesta. Treća albanska partija Besa, sa kojom nisu uspeli pregovori, najavila da će podržati svaku inicijativu nove vlade "koja bude u interesu Albanaca i države".\nZaev je rekao da slede reforme i unapređenje sveukupnog kvaliteta života građana i jačanja ekonomije i istakao da očekuje i podršku poslanika opozicionih stranaka.\nZaev na proslavi Dana Republike: Svi da se pomire i ujedine - Makedonci, Turci, Srbi, Vlasi, Albanci\nZoran Zaev: Severna Makedonija i Albanija gaje srdačno prijateljstvo


BiH pobjedom 3:0 protiv Lihtenštajna završila kvalifikacije, “Zmajevi” će put na EURO tražiti u baražu — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n19. Novembra. 2019. Izdvojeno, Sport\nBiH pobjedom 3:0 protiv Lihtenštajna završila kvalifikacije, “Zmajevi” će put na EURO tražiti u baražu\nNogometna reprezentacija BiH pobijedila je Lihtenštajn u meču 10. kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020. godine rezultatom 3:0.Robert Prosinečki u ovom meču je priliku dao igračima koji su imali slabiju minutažu u prethodnom periodu, pa se na početku utakmice u više navrata mogla vidjeti nepovezanost između igrača.\nIpak, naš tim je bio dominantan i od prve do posljednje minute vršio je pritisak prema golu slabašnog Lihtenštajna.\n04.08.2020 Večeras se igra najskuplji meč sezone: Povratak Fulhama...\n04.08.2020 Nekoliko promjena na listi igrača koje je Roma prijavil...\n03.08.2020 Edin Džeko u penziju ispratio poznatog sudiju\n03.08.2020 Brooklyn savladao Washington, Musa nije dobio ni sekund...


Sarajevo domaćin sastanka Europska unija - zapadni Balkan\nNa inicijativu Kraljevine Španjolske, kao predsjedavajuće EU, sastanak na visokom nivou će okupiti ministre vanjskih poslova država članica EU, visoke dužnosnike EU, SAD-a, Ruske Federacije, Turske, međunarodnih organizacija, te mnoge druge uvažene goste i zvaničnike.\nSastanak će se održati deset godina nakon samita u Zagrebu koji je ukazao na put strukturalnih, političkih i ekonomskih reformi koje su zemlje zapadnog Balkana trebale usvojiti na svom putu prema Europskoj uniji.\nSkup u Sarajevu mogao bi biti prekretnica u odnosima zemalja regije, ocijenio je specijalni predstavnik Europske unije u Bosni i Hercegovini Valentin Incko u poruci građanima uoči današnjeg sastanka na visokom nivou "EU – zapadni Balkan".


Birgu: smeštaj za odmori i domovi - Malta | Airbnb\nSmeštaji za odmor – Birgu\nNajbolje ocenjeni smeštaji za odmor – Birgu\nBirgu Lodge Palazzino (sa jacuzzijem) luksuz 2 LUXDizajnerski završen stan Palazino koji se nalazi u najplodnijoj ulici grada. Kabelska televizija, Wi-Fi, klima uređaj, mikrotalasna pećnica, šporet/šporet. Nudimo jedinstvenu karakteristiku, ogroman dizajnerski krov! Vrhunski jacuzzi koji ćete dijeliti s drugim stanom u kojem možete uživati u pogledu na Vallettu i Grand Harbour! Doživite naš skriveni dragulj u jednom od najznačajnijih uličnih i omiljenih srednjovjekovnih gradova. Živi sa nama u srcu svega toga!\nCeo prostor (kuća u nizu) · 4 gosta · 2 kupatila\nRoštilj i hidromasažna kada na krovu sa pogledom na istorijske tri lokacijePrekrasna kuća u povijesnom i prekrasna 3 grada. Kuća je nedavno renovirana po visokim standardima, uključujući roštilj i hidromasažnu kadu sa predivnim pogledom na Veliku luku i Valetu sa krova. Kuća ima potpuno opremljenu veliku modernu kuhinju, dnevni boravak sa sofom po meri, malu kancelariju i dve dvokrevetne sobe sa en-suite-om. Postoje dva televizora za Netflix (ne zemaljski TV) i besplatan Wi-Fi u celoj kući. Preporučuje se za par koji želi kulturniji odmor od zabave.\nTHE-BEST-SEA-VIEW 3'ferrytoVallettaUživajte u ovom boutique jednosobnom apartmanu sa zapanjujućim pogledom na more koji se nalazi u gradu Senglea natopljenom poviješću, nedaleko od Birgu i svega 3 (ali zadivljujuće) minute vožnje trajektom do Vallette. Stan ima različite izvorne malteške karakteristike i pruža autentičan doživljaj. U srcu istorijske Malte, koja se nalazi na veličanstvenoj rivi najstarijeg od tri grada (koji su Vitezovi osnovali 1552. godine), ovaj stan nudi zapanjujuće poglede, autentično istorijsko okruženje za sofisticiranog putnika i sve moderne pogodnosti po niskoj ceni! Među potonjima se ubrajaju povoljni trajekti, autobusi i vodeni taksiji za Vallettu i šire, izvrsni restorani i barovi odmah preko potoka, kao i brojni lokalni objekti koji su vam pri ruci. Stan je opremljen sa ukusnim naglaskom na originalne malteške karakteristike koje sada brzo nestaju u sve bučnijim i užurbanijim turističkim oblastima ostrva. Ove karakteristike uključuju tradicionalne pločice sa uzorcima (kako bi umorna stopala putnika ostala hladna na vrućini), tradicionalni malteški balkon koji je pronicljivo pretvoren u trpezariju sa pogledom na Grand Harbour i gradove Valletta i Vittoriosa koji oduzimaju dah (predivne postavke konačno treba da se računaju kao neophodan uslov za zdravu ishranu i život!). Stare drvene grede ukrašavaju aristokratske visoke plafone, dodajući dašak nostalgične veličine. Sve ovo se kombinuje kako bi se pružilo nepobedivo iskustvo putovanja koje se radikalno lomi sa standardizovanim masovnim hotelskim paketima današnje turističke industrije. Dođite i istražite malo poznati malteški lokalitet koji nudi uvid u autentični malteški stil života; lokalitet koji je udaljen, ali dovoljno blizu poznatijih lokacija. Trajektna veza sa Vallettom(4 min) preko Velike luke nije ni blizu nijedne druge vrste prevoza (ponekad je istina stare izlizane poslovice da je putovanje važnije od odredišta bezuslovno, ali ako insistirate na iznajmljivanju automobila, ima i dovoljno parkirnog mesta). Stan se sastoji od spavaće sobe sa bračnim nišnim krevetom, prostranog i elegantno uređenog dnevnog boravka (sa sofom na razvlačenje), trpezarije, potpuno opremljene čajne kuhinje (za one koji su umorni od jela napolju i žele da eksperimentišu sa svežim lokalnim proizvodima kod kuće) i kupatila (nepotrebno je reći, takođe sa pogledom na more!). Nekretnina je oko 10..15 min taksijem od aerodroma.\nPopularni sadržaji u smeštajima za odmor – Birgu\nDrugi sjajni smeštaji za odmor na lokaciji Birgu\nčetiri limuna studio 4\nHarbour View apartman u Birgu sa (AC).\nVittoriosa prvi red do mora Visoko namješten stan FL2\nUdoban stan/tradicionalne karakteristike\nU srcu tri grada\nStudio Scotts - apartman Cospicua-Tri grada\nBeautiful Birgu Townhouse A/C. Wi-Fi. 5☆ Location\nApartman u starom gradu Cospicua koji zadržava povijesni šarm\nHarbour Views Apartment|Cleaning Protocols Adopted\nMala Giu - kuća u Birgu u blizini trajekta Valletta\nPenthaus Flat terasa i pogled


Ostalo je još deset dana do završetka konkursa za VIRTUS nagradu za filantropiju, koju Trag fondacija ove godine dodeljuje jubilarni, petnaesti put. I ove godine, VIRTUS nagrada se dodeljuje s ciljem da istakne i podrži one pojedince, kompanije i preduzeća, koja su tokom prethodne godine činila dobra dela, pokretala i podržavala filantropske inicijative i na\nZa organizacije građanskog društva koje imaju ideje za realizaciju zajedničkih projekata sa gradovima i opštinama širom Srbije, ACT projekat uz podršku Vlade Švajcarske raspisao je dva konkursa za finansiranje ovih projekata: Grantovi za partnerske inicijative Zajednički odgovor OGD i JLS na posledice izazvane COVID-19 Podržani projekti treba da naprave zajedničke inicijative koje će doneti inovativne\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović pozvala je gradove i opštine da iskoriste novu podršku države i prijave se na javni konkurs za sufinansiranje projekata kojima je cilj očuvanje i zaštita zemljišta kao prirodnog resursa, koji je danas raspisan. – Putem ovog konkursa, podržaćemo projekte koji će, po realizaciji, popraviti kvalitet zemljišta, čime se direktno\nVišedeceniska nebriga i naše bahato ponašanje prema prirodi, došlo je na naplatu. U brojnim gradovima Srbije, udišemo vazduh opasan po zdravlje. To je posledica našeg dosadašnjeg odnosa prema prirodi. Apelovati na zdrav razum, u ovakvoj situaciji, postaje iluzorno, potrebna je doslovna primena postojećih zakona, a ako je potrebno i pooštriti kaznenu politiku. Nikako ne smemo\n12. Marta 2021. AdminLeave a Comment on Konkurs za dodelu Velike povelje „Zelena planeta“\nBeograd, 26.10.2017. – Kompanija MITECO Kneževac, pod patronatom Foto-saveza Srbije, organizuje foto konkurs „Životna sredina bez cenzure“. Ideja je da autori fotografija, kroz objektiv fotoaparata ili mobilnog telefona, zabeleže sopstveno viđenje na temu očuvanja životne sredine, kreirajući originalne radove bez cenzure. Konkurs će biti otvoren do 10. novembra 2017. godine. Uručenje vrednih nagrada, kao i


Produžen mandat stabilizacijskih snaga u BiH - Klix.ba\n11.7.2004. u 00:00\nVijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda jednoglasno je u petak uvečer u New Yorku prihvatilo rezoluciju kojom se za konačnih šest mjeseci produžuje mandat Stabilizacijskih snaga (SFOR) u Bosni i Hercegovini, predvođenih NATO-om.\nU rezoluciji koju je 15 članica Vijeća sigurnosti jednoglasno usvojilo odobreno je da SFOR nastavi brinuti o sigurnosti u BiH do kraja decembra ove godine.\nVijeće sigurnosti je također pozdravilo najavu NATO saveza sa summita u Istanbulu održanog 28. juna da će se službeno, krajem ove godine, povući iz devetogodišnje misije čuvanja mira u Bosni i Hercegovini i predati nadležnost misiji Evropske unije.\nRezolucijom se pozdravlja i namjera EU-a da dotad započne sa svojom misijom u BiH.\nVijeće sigurnosti uputilo je apel vlastima u BiH da zajedno s NATO-ovim snagama i dalje rade na stabilizaciji Bosne i Hercegovine.\nMirovna misija Sjevernoatlantskog vojnog saveza na teritoriju BiH započela je 1995., nakon što je Daytonskim sporazum završen rat u našoj zemlji. Paralelno s tom, odvijala se i misija UN-a koja se fokusirala na obučavanje višenacionalnih policijskih snaga. Tu je misiju od UN-a preuzela Evropska unija krajem prošle godine.\n11.07.2004. u 11:56


Posjeta BiH ministara i direktora BHMAC-a deminerskom radilištu na poziv komandanta EUFOR-a – BHMAC\nDanas su na poziv komandanta EUFOR-a general majora Reinharda Trischaka, ministrica civilnih poslova Bosne i Hercegovine Ankica Gudeljević, ministar odbrane Bosne i Hercegovine Sifet Podžić i direktor Centra za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini Saša Obradović posjetili deminersko radilište MSP Gojčin, opština Kalesija, 120 km sjeverno od Sarajeva. MSP Gojčin pokriva površinu od 2, 380 837 m2 na kome su pronađene 82 mine i 31 komad NUS-a.\nDelegacija je helikopterom EUFOR-a sletjela u blizini Tuzle i imali su priliku da vide aktivnosti izvođenja operacija deminiranja gdje im je deminerski bataljon Oružanih snaga BiH demonstrirao svoj rad na terenu.\nDirektor Centra za uklanjanje mina u BiH Saša Obradović prisutnima je predstavio minsku situaciju u našoj zemlji i sa predstavnicima vlasti razgovarao o mogućnosti nabavke novih terenskih vozila za Oružane snage BiH i BHMAC.\nKomandant EUFOR-a je rekao da je ”Land Release metoda budućnost uklanjanja i uništavanja starih mina i to je najveća podrška našem kontinuiranom napretku prema sigurnom okruženju. Ograničenja izazvana Covidom – 19 ometala su ovaj rad već nekoliko mjeseci, tako da nam je nastavak aktivnosti čišćenja mina dao kolektivnu smjernicu. “\nU Bosni i Hercegovini je preostalo još 964 km2 minski sumnjive površine, a trenutno ima 478 aktivnih projekata deminiranja koji sadrže oko 182.000 mina. Primjenom ovog pristupa deminiranju smanjiće se ukupni napor koji se ulaže u uklanjanje mina i bolje iskoristiti raspoloživa sredstva.\nDeminiranje kao preduslov za razvoj turizma i ključnih trasportnih komunikacija za Distrikt Brčko\nby administrator · Published 14. 04. 2021. · Last modified 26. 04. 2021.


Menadžer Jelene Karleuše se oglasio i otkrio pravu istinu | TK PORTAL\nadmin Januar 18, 2019\tFunMgazinShowbizViralZabava\nOn je demantirao razvod, te zahvalio svim njenim fanovima na podršci koju joj pružaju.\nPR menadžer Jelene Karleuše Zoran Birtašević oglasio se na Twitteru i rekao šta je prava istina kada je riječ o aferi Karleuša-Vranješ. On je demantirao razvod, te zahvalio svim njenim fanovima na podršci koju joj pružaju.\n– Molim sve medije koji se danima brutalno iživljavaju na Jeleni, Dušku i njihovim porodicama da se zaustave u toj krvoločnoj, jezivoj namjeri. Svim J&D kolegama i prijateljima hvala na ogromnoj podršci. Također, hvala svim medijima koji ne učestvuju u ovom hororu. I da, niko se ne razvodi – napisao je na svom Twitter profilu.\nBirtašević je zahvalio i Jeleninim fanovima na “nevjerovatnoj” podršci.\n– Želio sam u posebnom tvitu da, ispred Jelene i njene porodice, zahvalim nevjerovatnoj podršci i poslatoj energiji od strane njenih najboljih fanova na svijetu! Hvala, ljudi!!! – objavio je Birtašević.\nShare the post "Menadžer Jelene Karleuše se oglasio i otkrio pravu istinu"\nPrevious Previous post: Privredno-kulturno-sportski centar u Gračanici gradi se već 21 godinu\nNext Next post: Pokušavala spasiti svog mačka pa je i sama zapela na stablu


PRIVODI SE KRAJU SUĐENJE\nKraljičina plaža Bar, Foto: Arhiva Vijesti\n01.03.2017. 20:22h Ažurirano: 04.04.2019. 22:23h\nPorodica nedavno preminulog biznismena Veselina Šofranca i advokat Slavko Maraš traže od države skoro devet miliona eura odštete, zbog nemogućnosti da eksploatišu ukrasni kamen u Dubovici.\nTako je preciziran tužbeni zahtjev u postupku koji se privodi kraju u podgoričkom Osnovnom sudu.\nVještak geolog Vasilije Radulović juče je na suđenju pojašnjavao da je ukrasni kamen u Dubovici specifičan, rijedak i najbolji među kamenjem te vrste.\n“Ima ga malo i logično da mu je cijena veća”, rekao je vještak.\nRadulović je u nalazu ocijenio da treba omogućiti eksploataciju kamena firmi Šofranac ili nekom drugom, jer kako je istakao: “Nema ekonomskog razvoja bez korišćenja prirodnog blaga”.\nKonstatovao je da se u svemu slaže sa vještakom finansijske struke Milenkom Popovićem, koji je ranije procijenio da je pokojni biznismen izgubio više miliona eura jer Vlada sedam godina odbija da mu izda urbanističko - tehničke uslove za eksploataciju ukrasnog kamena.\nPopović, u jednoj varijanti nalaza, konstatuje da je izgubljena dobit za neproizvedenih i neprodatih 8.000 metara kubnih ukrasnog kamena 12.943.840 eura za period od 10 godina, na koliko je vremena Šofrancu izdata koncesija.\nU drugoj i trećoj varijanti - u kojoj je vještak računao eksploataciju od 5.000 kubnih metara, izgubljeno je osam miliona eura, a za najmanju količinu od 3.000 kubnih metara godišnje izgubljeno je pet miliona eura.\nIzračunao je i da su Maraš i pokojni Šofranac u posao uložili gotovo 600.000 eura, sa kamatama.\nZastupnik države Risto Femić tvrdi da vještak geolog ne može da se poziva na vještačenje finansijske struke i zato je tražio novo geološko vještačenje.\nIzjašnjenje vještaka geologa okarakterisao je kao proizvoljno, neprecizno i netačno.\nSud je to odbio i zakazao nastavak suđenja za 4. april, kada bi trebalo da se raspravlja o vještačenju građevinske struke.\nMaraš je juče istakao da su vještaci bili jasni i da ne može da razumije da se na ovakav način zastupa država, objašnjavajući da se odugovlačenjem postupka samo povećavaju troškovi i kamate.\nDržava je ranije odbila poravnanje koje je ponudio sada pokojni Šofranac - da im se isplati osam miliona eura.\n“Tražili smo dogovor, da bi država poštedjela sebe. Narod će platiti cijenu njihovog rada i ponašanja, ali jasno mi je da njih to ne interesuje”, potvrdio je Maraš.\nDržava će najvjerovatnije morati da plati višemilionsku odštetu porodici Šofranac zbog nemogućnosti da nastavi započeti posao na tom lokalitetu.\nDržava je ugovor o dodjeli koncesije sa Šofrancem potpisala 2009. godine.\nMinistarstvo ekonomije početkom 2012. pokrenulo je postupak raskida tog ugovora - “zbog neispunjavanja obaveza koncesionara”.\nU tužbi piše da Ministarstvo održivog razvoja šest godina odbija da mu izda dozvolu za eksploataciju kamena, pozivajući se na “veće društvene interese”.\nTužba protiv Crne GoreDubovicaVeselin Šofranac


ČELIČNO PRIJATELJSTVO! Predsednik Vučić izrazio neizmernu zahvalnost odlazećem kineskom ambasadoru Li Mančangu | Najnovije vesti - Srbija danas\n30.12.2018. • 12:47 Tanjug\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić izrazio je danas odlazećem ambasadora Kine u Beogradu Li Mančangu "neizmernu zahvalnost" za sve čime je, posvećenim radom, doprineo da odnosi dveju zemalja, uz veliko međusobno poštovanje i poverenje, najbrže napreduju i dostignu najviši nivo ikada do sada.\nOn je takođe izrazio zahvalnost i rukovodstvu NR Kine i kineske Komunističke partije, što su se opredelili da sa Srbijom "grade strateško partnerstvo i čelično prijateljstvo".\nAmbasador Li rekao je da je bio počastvovan i srećan što je predstavljao Kinu u Srbiji, u kojoj se nekada školovao i za koju su, kako je rekao, vezani i on i njegova porodica. Takođe je zahvalio na nesebičnoj podršci i pomoći, koju su mu tokom rada u Srbiji, pružili predsednik Vučić i Vlada Srbije.\nAmbasador Li je predsedniku Vučiću uručio novogodišnju čestitku predsednika Si Ðinpinga, kome je srpski predsednik uzvratio sa najboljim željama za napredak Kine i blagostanje prijateljskog kineskog naroda.\nAleksandar Vučić Srbija Republika Srbija Kina Li Mančang Hestil Ziđin Ling Long kineske investicije NR Kina Komunistička partija Si Đinping\nKamo lepe srece da su svi nalik Kinezima i Rusima...\nRadujem se svim uspesima prijateljske Kine, uveren da će, uz snažno, mudro i odvažno liderstvo predsednika Sija i KP Kine, biti nastavljeno uspešno sprovođenje reformi i realizacija postavljenih visokih ciljeva.Srbija i Kina treba da rade na ekonomskom napretku i razvoju.\nHvala mu na svemu i nadamo se da ce se nase prijateljstvo nastaviti.\nOva poseta je od istorijskog znacaja za nasu zemlju,a hvala Kini sto nas zeli jakima, i stabilnima.\nKina da neveruje u Srbiju i da sumlja u nase sposobnosti nebi ni ulagala u Srbiju.\nHvala gospodinu Liu i celoj Kini na sikrenom prijateljstvu i jednom lepom i uspesnom partnerstvu\nPrijateljstvo Srbije i Kine je stvarno čelično i nikada ga ništa ne može i neće raskinuti!


Želite da saznate šta krije vaša podsvest u ovom trenutku? Ovaj test će dati odgovore! - Uspešna žena\nLjudska podsvest krije mnoge tajne. Slični testovi pomažu da se izvuče ono što čovek krije duboko u sebi. Cilj ovog testa jeste da se identifikuje vaš trenutni pogled na život.


ERDOGANE, ERDOGANE! | PRČ\n(Kakva reklama za Gorski Vijenac!)\n…Šta ti bi, predśedniče Turske, da izjaviš (a da te beogradski mediji prenesu ka’ iz topa)… Da bi se Balkan trebao vratiti islamskoj veri, ali i Srbi da priznaju svoju povezanost sa istom. Pa još da pridaš: “Srbija se koprca zbog svoje prošlosti, ali svi znaju da je njihova vera muslimanska!”\nPoslije ove izjave, nezvanično se saznaje, da je nastao poćer po beogradskim knjižarma za Gorskim Vijencem i ako ga u Srbiji nikad nijesu voljeli niti razumjeli. Uz to su, na katedri za Književnost, listom padali na Njegoša. Na pitanje profesora ’’Kola u Gorskom Vijencu, kao simbolu naroda?’’ Student je ladno naveo… Opel, Pežo, Mercedes… itd.\nP.S. Ako Erdogan ovako nastavi ’’navijati’’ za Srbiju, doguraće do… ’’Hrani sina pa šalji na vojsku, Srbija se umirit ne može!’’ Kakva reklama u najgore vrijeme za Bosnu. Za BiH ili ne BiH pitanje je sad… ka’ ikad!?\nTagovi: BALKAN BIH BOSNA I HERCEGOVINA ERDOGAN GORSKI VIJENAC SRBI SRBIJA TURCI TURSKA


Čime zaštititi voćke - Domaćinska kuća\nKuća » Zaštita bilja » Čime zaštititi voćke\nU cilju zaštite od prouzrokovača čađave pegavosti lista i krastavosti plodova jabuke (Venturia inaequalis), pred najavljene padavine, preporučuje se primena nekog od preparata na bazi aktivne materije mankozeb (Mankogal 80, Dithane M 45, Mankogal ekstra) u količini od 2 do 2,5 kg/ha. U zasadima koji su u fazi pucanja pupoljaka preporučuje se primena registrovanih preparata na bazi bakra.\nU zasadima jabuka koji su u fazi razvoja vidljivi cvetni pupoljci još uvek zatvoreni (BBCH 55), naročito kod osetljivog sortimenta na prouzrokovača pepelnice jabuke (Podosphaera leucotricha), preporučuje se primena preparata Karathane Gold 350 EC (meptildinokarp) u količini od 0,4 do 0,5 l/ha.\nZASADA KOŠTIČAVOG VOĆA KOJE JE U FAZI CVETANJA\nU cilju zaštite od prouzrokovača sušenja cvetova, grana i grančica koštičavog voća (Monilia laxa), pred najavljene padavine, preporučuje se primena nekog od registrovanih fungicida: Ciprodex (ciprodinil) u koncentraciji 0,05%, Neon (ciprodinil) u količini 0,5 l/ha, Chorus 50 WG (ciprodinil) u količini od 0,3 do 0,5 kg/ha, Signum (boskalid+piraklostrobin) u količini od 0,562 do 0,75 kg/ha ili drugog registrovanog fungicida.\nPrevPrethodnaProgram podrške u ukupnom iznosu od 319,8 miliona dinara\nSledećaPrijavite se za prezentaciju Pravilnika, evo i gdeNext\nNa pragu smo sezone radova i pripreme za setvu ozimih useva. Vremenske prilike tokom avgusta