Jekić sumirao sezonu: Stepenik ili dva bliži vrhu | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\n15:30 | Sreda, 07 04 2021\nKada se podvuče crta i svedu utisci, ne može se izbeći zaključak da je ovo bila jedna od najuspešnijih sezona u novijoj istoriji kragujevačkog kluba. Radnički je dogurao do polufinala plej-ofa, igrao finale Kupa Srbije, a izborena je i dugo čekana evro-viza.\nZa potpunu draž nedostajali su samo trofeji, koji su Šumadincima „za dlaku“ „iskliznuli“ iz ruku.\n“U ovu sezonu ušli smo sa nešto većim očekivanjima i sa jasnom namerom da preskočimo stepenik ili dva više u odnosu na prethodnu. Ostvareni rezultati pokazuju da smo u tome na kraju i uspeli. Završili smo ligaški deo sezone na četvrtoj poziciji, čime smo izborili izlazak na evro-scenu, zatim smo igrali polufinale plej-ofa, gde smo pružili izuzetno jak otpor ekipi Vojvodine, koja nas je na kraju eliminisala u „majstorici“, a svakako da najveća žal ostaje za tim finalom Kupa Srbije protiv kraljevačke Ribnice i propuštenom prilikom da ovu sezonu zaokružimo bar sa jednim osvojenim trofejom. U svakom slučaju, možemo biti zadovoljni ostvarenim rezultatima, uz nadu da će oni u narednoj sezoni biti još bolji”, ocenio je minulu takmičarsku sezonu Vladimir Jekić, sportski direktor Odbojkaškog kluba Radnički.\nMožda bi rezultati kragujevačkog tima bili još uspešniji da tokom sezone nije bilo problema sa kovidom-19, koji je u potpunosti poremetio takmičarski ritam svih ekipa u ligi i doveo do privremenog prekida svih takmičenja.\n“Sve ekipe u ligi, uključujućii nas, iskusile su probleme sa kovidom-19 na svojoj koži. Mnogi naši igrači preležali su ovaj virus, većina srećom sa lakšim simptomima, ali bilo je i onih koji su imali nešto trajnije posledice. Samim tim, bilo je jako teško ući u pravi takmičarski ritam i tempirati formu u takvim okolnostima, sa svim tim odlaganjima utakmica, a onda i sa privremenim prekidom sezone. Ono što nam je posebno teško palo, jeste to što smo bili primorani da igramo pred praznim tribinama, na šta nismo navikli, posebno mi u Kragujevcu, gde smo uvek imali više nego zavidnu posetu u “Jezeru””, apostrofira Jekić.\nRadnički je posle dužeg niza godina pokazao da je u stanju da uspešno parira najkvalitetnijim ekipama u državi.\nNajbolji dokaz za to su svakako tri pobede nad braniocem titule, novosadskom Vojvodinom, izvojevane na parketu kragujevačkog „SBB Jezera“, i to bez izgubljenog seta, što je zaista veliki podvig, s obzirom da se ne pamti kada su\nNovosađani poslednji put izgubili tri utakmice od istog protivnika u jednoj sezoni.\n“Te tri pobede nad novosadskom Vojvodinom predstavljaju verovatno najsvetliju tačku ove sezone. Ne pamtim da je neko u skorije vreme uspeo da napravi jedan takav podvig u duelima sa Novosađanima, a nama je to pošlo za rukom. To je možda i najbolji pokazatelj našeg predanog rada, truda i kvaliteta, i dokaz da smo na pravom putu”, tvrdi sportski direktor Odbojkaškog kluba Radnički.\nNije tajna da je Radnički doživljavan kao blagi favorit u tom finalu, posebno nakon što je prethodno uspeo da izbaci iz takmičenja neprikosnovenu Vojvodinu, ali je trofej na kraju ipak završio u gradu na Ibru.\nPrava je šteta što se zbog trenutne epidemiološke situacije u našoj zemlji utakmice igraju bez prisustva publike, jer bi u suprotnom kragujevačko “Jezero“ verovatno bilo solidno popunjeno na svakom meču kragujevačkih odbojkaša.\n“Mi smo prethodne sezone bili jedna od najgledanijih ekipa u ligi i sigurno je da nam prisustvo naše verne publike u “Jezeru“ i te kako nedostaje. Veliki broj ljudi je u ovoj sezoni izražavao interesovanje za naše mečeve, raspitivali su se na koji način mogu da prisustvuju utakmicama, ali jednostavno ova situacija sa kovidom-19 nam je poprilično vezala ruke po tom pitanju, tako da nažalost nismo mogli da im izađemo u susret. Naša očekivanja su da će po završetku ove pandemije trbine „SBB Jezera“ biti još popunjenije, nego što je to bio slučaj u nekom pređašnjem period”, ubeđen je Jekić.\nMilutinović i Dukić produžili vernost Radničkom 14:00


E-faktura obavezna od janura 2022. godine - Ekonomija\nE-faktura obavezna od janura 2022. godine\nHome Vesti iz ekonomije E-faktura obavezna od janura 2022. godine\nVesti iz ekonomije 29.09.2020\nElektronske fakture trebalo bi da od polovine 2021. godine budu uvedene u Srbiji i to će biti još jedan korak ka digitalizaciji poslovanja koji će firmama olakšati svakodnevni rad i jedna poprilično velika promena na nivou cele privrede. Tako da će papirne fakture otići u istoriju.\nZakonom o računovodstvu predviđeno je da će elektronske fakture ući u naš poslovni sistem od polovine 2021. godine. Zakonska obaveze biće od 01.01.2022. godine.\nSvaki korak ka digitalizaciji poslovanja donosi veliko olakšanje privredi, uz pretpostavku da se on na pravi način primeni.\nUvođenje elektronskih faktura doprineće da i sama izrada i slanje faktura bude jednostavnije. Samim tim papirne fakture odlaze u istoriju, doći će do značajnog smanjenja troškova i u administriraju i u arhiviranju i čuvanju tih dokumenata.\nSvakako će postojati prelazni period za uvođenje elektronskih faktura tj. privredni subjekti imće godinu i po dana da se priloge i promenu svoju politku.\nElektronske fakture su značajna promena koja bi trebalo da doprinese bržoj i jeftinijoj razmeni faktura i bržoj komunikaciji korišćenjem savremenih tehnologija.\nPutem specijalizovanih provajdera za E – Fakture – na tržištu su već počeli da se pojavljuju provajderi za E – Fakture koji nude usluge profesionalnih razmena elektronskih dokumenata uz kompletnu automatizaciju procesa od trenutka slanja do trenutka prijema i obrade faktura. Na ovaj način kompanije sa velikim brojem fakturnog saobraćaja mogu transformisati svoje poslovanje na takav način da se celokupan proces koji je danas manuelan, prebaci u automatizovani, digitalni.\nStatus prepručen posiljke – tačno znate datum i vreme kada je eRačun preuzet.\nUbrzava naplatu i likvidnost – eRačuni su dostavljeni kroz smao nekoliko miniuta\nJednostavnost slanja i primanja računa – slanje direktno iz računovodstvenog programa\nNema više izgubljenih računa\nTehnička podrška – dostupna 24/7\nZakonski regulisan – Zakon o elektronskom dokumentu, elektronskoh indetifikaciji i uslugama od poverenja u elektrosnkom poslovanju.\nIzvor: Agencija Nimi\nelektronska fakturaelektronsko poslovanjefakture\nRešenja misterije elektronske fakture i pečata?\nNakon dužeg vremena ministarsvo finansija je u potpunosti razrešilo dilemu “IDENTIFIKACIONE OZNAKE” koja stoji u zakonu i daje mogućnost pravljenja elektronske fakture.\nSrbija reguliše promet digitalnih valuta\nPlaćanje poreza na prihode iz inostranstva


Ukupno 18 proizvoda.\nKatgorija Sve kategorije Interkonekt kablovi Zvučnički kablovi Digitalni kablovi Strujni kablovi Dodatna oprema\nSignalz P-series Interconnect\nSignalz® P-series kablovi su početni nivo i daju Vam dobar uvid u mogućnosti sistema povezanog vrhunskim High End kablovima. P-series kablovi donose napredak u svim segmentima Vašeg audio sistema bez obzira na cenu....\nMainz P-series Power\nMainz® P-level strujni kablovi su osnovni nivo kvaliteta i daju Vam dobar uvid u mogućnosti sistema kada je povezan vrhunskim High End kablovima...\nMainz® A-series strujni kablovi su osnovni nivo kvaliteta i značajno pomeraju performanse sistema. Iako P-series kablovi donose napredak...\nSignalz A-Series Interconnect\nSignalz® A-series interkonekt kablovi su osnovni nivo kvaliteta i pomeraju performanse sistema na značajno viši nivo. Iako P-series kablovi donose napredak u odnosu na bilo koje druge kablove, primetićete značajnu...\nMainz C-series Power\nMainz® C-series strujni kabl je mesto gde počinje zvučna magija koju nećete samo čuti, nego i osetiti svim svojim čulima. ...\nSignalz C-series Interconnect\nSignalz® C-series interkonekt kabl je mesto gde počinje zvučna magija koju nećete samo čuti, nego i osetiti svim svojim čulima. Anodizirani aluminijumski delovi i ugravirani serijski brojevi su sam...\nMainz D-series Power\nMainz® D-series su strujni kablovi apsolutno referentne kategorije, namenjeni ultra High End sistemima i slušaocima koji žele samo najbolje. Kombinacijom DGC, DIHC i NSC tehnologija sa najboljim dostupnim materijalima, dobijen je ultra High End kabl ...\nSignalz D-series Interconnect\nSignalz® D-series su interkonekt kablovi apsolutno referentne kategorije, namenjeni ultra High End sistemima i slušaocima koji žele samo najbolje. Kombinacijom DGC, DIHC i NSC tehnologija sa najboljim dostupnim mate...\nUkupno: 18 proizvoda\nKategorija: Interkonekt kablovi Brend: Ansuz Acoustics\nKategorija: Strujni kablovi Brend: Ansuz Acoustics


Novi košarkaški DERBI! 🏀 | Red Portal\nNovi košarkaški DERBI! 🏀\nIzvor: redportal.rs, Foto: Printscreen Instagram/crvenazvezdakk\nU ovim mečevima favorita nema\nCrvena zvezda košarkaški derbi dočekuje u boljoj formi, jer pobeđuje u ABA ligi, dok je Partizan u turbulentnom periodu. Posle odlaska Filipovskog, Partizan igra derbi meč i neće biti lako novom treneru Matoviću.\nOva sezona za košarkaše Partizana je za zaborav, jer se neće boriti za titulu u ABA ligi, a Kup Radivoja Koraća je već izgubljen. Pored svega stigla je i eliminacija iz Evrokupa. Ostaje borba za domaće prvenstvo koje na kraju krajeva i ne znači mnogo jer ne donosi plasman u Evroligu. Zato je Partizanu pobeda u derbiju potrebna, jer bi se bar malo vratili na pobednički kolosek.\nPARTIZAN ispao iz Evrokupa! 🏀⚫⚪\nZvezda sa druge strane već ima trofej i dobru priliku da u plej-of ABA lige ode sa 1. pozicije, pa je pobeda u derbiju prioritet kako bi se prednost na tabeli zadržala. Dejan Radonjić dobro zna kako je igrati derbi, a jedan je već dobio ove sezone u polufinalu Kupa Radivoja Koraća. Zvezda dolazi na megdan Partizanu u dobroj atmosferi posle pobede nad Himkijem.\nZVEZDA konačno POBEDILA! 🏀🔴⚪\nIpak, u ovakvim utakmicama nema favorita, što i rezultat u prethodna 2 derbija govori. Meč se igra večeras od 18 č, a domaćin je Crvena zvezda.\nZVEZDA napunila 76 godina! 🥳\nKK PARTIZAN ima NOVOG TRENERA! ⚪⚫\nDanas značajan PORAST broja ljudi na RESPIRATORU\nDa li će ZVEZDA konačno do pobede u Evroligi? 🔴⚪🏀


8. jun 2021. – KB5003661 (mesečna zbirna ispravka)\nOva bezbednosna ispravka obuhvata poboljšanja i ispravke koje su deo ispravke KB5003210 (objavljene 11. maja 2021.) i rešava sledeće probleme:\nPreuzmite informacije o datoteci za ispravku 5003661za listu datoteka koje su obezbeđene u ovoj ispravki.


* Pjongjang prijavio milijun zaraženih. Kim: Odmah rasporedite moćne vojne snage\nSJEVERNOKOREJSKI čelnik Kim Jong-un naredio je vojsci da stabilizira distribuciju lijekova za covid-19 u glavnom gradu Pjongjangu u borbi protiv prvog potvrđenog izbijanja bolesti u zemlji, objavili su državni mediji.\nProšli tjedan donio je prvo priznanje Sjeverne Koreje o "eksplozivnoj" epidemiji, nakon što je više od dvije godine tvrdio da kod njih nema zaraza. Stručnjaci upozoravaju da bi to moglo izazvati brojne probleme u zemlji s ograničenim medicinskim zalihama i bez programa cjepiva.\nLijekovi koje je nabavila država nisu stizali do ljudi na pravodoban i točan način, rekao je Kim na hitnom sastanku Politbiroa u nedjelju, prije nego što je posjetio ljekarne u glavnom gradu, objavila je državna novinska agencija KCNA.\nKim naredio raspoređivanje "moćnih vojnih snaga"\nKim je naredio hitno raspoređivanje "moćnih vojnih snaga" kako bi se "stabilizirala opskrba lijekovima u gradu Pjongjangu", dodaje se. Iako su vlasti naredile raspodjelu nacionalnih rezervi lijekova, ljekarne nisu bile dobro opremljene za nesmetano obavljanje svojih funkcija.\nKim Jong-un je kritizirao i "neodgovoran" odnos vlade i javnog zdravstva prema radu, organizaciji i izvođenju, dodaje se.\nSusjedna Južna Koreja neće štedjeti napore kako bi pomogla Sjeveru u borbi protiv epidemije, rekao je predsjednik Yoon Suk-yeol u parlamentu u ponedjeljak, dodavši da je spremna pružiti cjepiva protiv covida-19 i drugu medicinsku podršku ako se Pjongjang složi.\nBroj zaraženih covidom-19 u Sjevernoj Koreji iznosio je 1.213.550 s 50 smrtnih slučajeva do jučer.\n346 (1 + 345)


Beko HII 68811NT ugradna ploča cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBeko HII 68811NT ugradna ploča cene\nBeko HII68811NT Vrsta ploče Nezavisna, Opis ploče Indukciona staklokeramička ploča, Širina 58... specifikacija\ncena od 44.366,00 do 52.990,00 din | prodavnica (5)\nBosch PUE645BB2E ugradna ploča\ncena od 43.790,00 din\nGorenje ECS846BCSC ugradna ploča\ncena od 44.690,00 din\nBosch PCH6A5M90 ugradna ploča\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Beko HII 68811NT ugradna ploča po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Beko ugradna ploča HII 68811NT na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ugradne ploče cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Beko Ugradne ploče, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Beko HII 68811NT ugradna ploča sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Beko HII 68811NT ugradna ploča. Pre kupovine, podatke za Beko ugradna ploča HII 68811NT proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nBeko HII95850FHTIBeko HII 64850 FHTI 60cm indukcionaBeko HII64430GT indukcionaBeko HII64200ATBeko HII 68811NTBeko HII64402ATXBeko HIC 64503 XBeko HII 64400 ATWBeko HII 64400 ATZGBeko HILM 64222 SBeko HIC 64400 EBeko HIC 64401Beko HII 64400 ATBGBeko HII 6440 ATXBeko HIC 64503 TXBeko HII 64400 ATBRBeko HIC 64105Beko HII 64400 ATXBeko HIC 85402 TBeko HIC 64403 XBeko HIC 64102Beko HIC 64402 TBeko HIC 64502 TBeko HDMI 32400 DTXBeko HIC 64100 WBeko HII 68600 PTXBeko HDMC 32400 TXBeko HII64500FHTBeko HIC63401TBeko HIC64402\nBeko HII 64400 ATZG ugradna ploča\ncena od 31.888,00 din\nBeko HII 64400 ATW ugradna ploča\ncena od 28.150,00 din\nBeko HII64200AT ugradna ploča\ncena od 30.560,09 din\nBeko HII 64400 ATBG ugradna ploča\ncena od 31.867,00 din\nBeko HII 68600 PTX ugradna ploča\ncena od 50.688,00 din\nBeko HII 64400 ATBR ugradna ploča


Spomen ploča Sklavku ispred Gradske kuće (video) – ZoomUe\nSpomen ploča Sklavku ispred Gradske kuće (video)\nby Vesna Đurović · Published 9 октобра, 2017 · Updated 9 октобра, 2017\nUŽICE-Na novom platou ispred Gradske kuće na Dan grada otkrivena je spomen ploča prvom pomenutom Užičaninu Sklavku,po kome ovaj plato nosi ime,pozivajući se na najstarije pisano svedočanstvo o postojanju Užica.Spomen ploču otkrili su gradonačelnik Tihomir Petković i pomoćnica ministra kulture Aleksandra Fulgosi.\nU dubrovačkom spisu pisalo je „1329. indikta 12, 9. oktobra, Mila, žena Sklavka iz Užica, dala je aptagi uz milost za Radoslavu Biserku za četiri perpera i osam groša, zadržavajući pravo za taj iznos nad kućom rečene Biserke“, a isti sadržaj uklesan je na mermernoj ploči.\n„Ovaj grad je za 688 godina njegove poznate istorije dao stotine velikana ,koji su ostavili pečat i u Užicu i u zemlji.Oni su ovde rođeni i živelči,ali samo je jedan bio prvi.Pre Sklavka ne znamo ni za koga da je bio iz Užica i zato ovaj plato nosi njegovo ime“,rekao je gradonačelnik Tihomir Petković.\nAkademik Ljubomir Simović pozivajući se na najstarije pisano svedočanstvo o postojanju Užica,dao je ideju da se plato ispred Gradske kuće nazove Sklavkov.\nMinistarstvo kulture i informisanja podržalo je rekonstrukciju platoa u okviru konkursa „Gradovi u fokusu“.\n„Veoma smo srećni što se ovaj projekat uspešno realizovao i mislim da će sa novim spomen obeležjem postati jedna od novih tačaka kulturnog identiteta građana Užica“,istakla je pomoćnica ministra kulture Aleksandra Fulgosi.\nNa platou ispred Gradske kuće posađeno je i drvo prijateljstva u čast privrednika iz Kine koji su pomogli završetak vrtića na Pori.\nIspred Narodne biblioteke zasađeno je još četri drveta prijateljstva u čast gradova sa kojima je Užice pobratimljeno: ruski Kursk, slovenački Ljutomer, Veles iz Makedonije i grčka Veria.\nTags: sklavkospomen ploca\nSubvencije za 104 poljoprivredna gazdinstva\nDačić obećao pomoć,radnici i dalje u štrajku\nby branko · Published 21 фебруара, 2014\nNext story Deca iz vrtića na Pori dočekala Lindu Vong (video)\nPrevious story Gradi se crkva u Krčagovu (video)


Predstavnici gejmerske industrije razgovaraju sa Trampom o nasilju u video-igrama\nEntertainment Software Association je potvrdila sastanak sa američkim predsednikom Donaldom Trampom, čija je tema nasilje u video-igrama.\nEntertainment Software Association je upravljačka ruka gejmerske industrije, koja proverava sadržaje video-igara, te lobira u ime velikih kompanija.Ovaj sastanak će uključivati i diskusiju o uticaju video igrica na nasilje koje se dešava u stvarnom svetu.\nAsocijacija tvrdi da nema naučno dokazanih veza između video-igara i nasilnog ponašanja, a sastanku, koji je planiran za 8. mart, bi trebalo da prisustvuju i predstavnici kompanija Electronic Arts, Microsoft, Nintendo, Sony, Take-Two Interactive, Warner Bros. Entertainment i Ubisoft. Saopštenje, koje je prošle nedelje poslato iz Bele kuće, uznemirilo je gejmersku zajednicu, budući da se u njemu, između ostalog, navodi da Tramp planira da sa predstavnicima industrije razgovara o tome na koji način video-igre utiču na povećanu stopu nasilja. Sastanak je u jasnoj vezi sa nasiljem koje se nedavno dogodilo u školi Stoneman Douglas u Parklandu, a koje je pokrenulo raspravu o kontroli oružja, te sadržajima koji promovišu nasilje.\nTramp je tokom jednog od svojih obraćanja javnosti rekao i da vidi jasnu vezu između nasilnog ponašanja među mlađim generacijama i video-igara, budući da ove utiču na formiranje mladih umova, te dodao da je neophodno da se nešto preduzme po tom pitanju. Još uvek nije jasno da li Trampova administracija smatra da je neophodno postojanje nekog spoljašnjeg regulatornog tela, te predstavnici industrije još uvek ne znaju šta ih na sastanku očekuje.\nDanas stupa na snagu Zakon o sprečavanju nasilja u porodici\nU Beogradu će ove godine biti održane dve Parade ponosa\nU Srbiji govor mržnje kao devedesetih\nBečke policajce uvredila TV serija


KINEZI OBEĆELI DA NAPRAVE BOLNICU ZA 7 DANA! Posle 4 dana NAZIRE se objekat, 100\nMAJKA JE STAVILA MRTVO DETE U PROZOR Svakog dana je odsecala po malo i 8\n13.12.2019. 22:54h 13.12.2019. 22:54h\nNa Belom ostrvu, gde je u ponedeljak nastradalo 14 turista, još 2016. bio je postavljen kontejner za slučaj opasnosti\nTragedija na Novom Zelandu, kada je u ponedeljak 14 turista poginulo u erupciji vulkana na Belom ostrvu, mogla je biti sprečena da su turisti znali da na ovom vulkanskom ostrvu imaju bezbedno utočište.\nNaime, na Belom ostrvu je još 2016. postavljen metalni kontejner težak 2,4 tone kao sigurnosni bunker za slučaj opasnosti.\nKiseonik i hrana\nPostavljanje kontejnera koji je dopremljen helikopterom bilo je ispraćeno u medijima, ali uprkos tome, turisti i oni koji organizuju obilazak ovog ostrva to nisu znali. Mediji su tada preneli da se u metalnom kontejneru nalaze bezbednosna oprema (boce sa kiseonikom, užad...), kao i rezervna odeća, hrana i voda.\nDopremanje bunkera... Helikopter donosi kontejnerfoto: Screenshot\nDžordže Voker iz kompanije „Vajt ajlend flajts“ kaže da je kontejner postavljen na 500 metara udaljenosti od vulkanskog jezera koje se nalazi krateru vulkana. - Istina je da je kontejner postavljen daleko od mola gde pristaju čamci koji dovoze turiste u obilazak vulkana. On bi trebalo da bude bliže obali - rekao je Voker.\nZasad nema naznaka da je neko od nastradalih turista uopšte pokušao da se skloni u metalni bunker kada je u 14.11 po lokalnom vremenu došlo do erupcije.\nTuristkinja Bruk Sejbin, koja je ranije obišla Belo ostrvo, kaže da njenoj grupi niko nije skrenuo pažnju da postoji ovaj bunker za slučaj opasnosti.\n- To je vrlo važna informacija i čudim se da nam niko nije ukazao na mogućnost da smo imali mesto da se sklonimo ukoliko vulkan proradi. Samo su nam podelili gas-maske za svaki slučaj - rekla je ona.\nU trenutku erupcije na ostrvu se nalazilo 47 turista, od kojih je 34 spaseno. Čak 31 osoba je prebačena u bolnicu s teškim opekotinama. Jedna osoba je preminula juče u bolnici. Šest osoba je preminulo na mestu, dok se sedmoro vodi kao nestalo.\nTURISTI IZGORELI DO KOSTI\nIdentifikacija većine žrtava erupcije vulkana moraće da bude izvršena pomoću analize DNK. Naime, žrtve su izgorele do neprepoznatljivosti i imaju opekotine na preko 90 odsto površine tela. Medicinski tehničar koji je stigao u ekipi spasilaca kaže da je na ostrvu bilo kao u Černobilju.\nPolicija je saopštila da su među turistima koji su bili na Belom ostrvu u trenutku erupcije bili državljani Australije, SAD, Kine, Nemačke, Malezije, Novog Zelanda i Velike Britanije. Oni bu bili na 12-dnevnom krstarenju od Australije do Novog Zelanda.\nOTAC I ĆERKA SU PREŽIVELI STRAVIČNU ERUPCIJU VULKANA: Nikada neću zaboraviti krike povređenih ljudi! Otpadala im je koža\nOVO JE VODIČ KOJI JE POGINUO NA NOVOM ZELANDU: Već je jednom preživeo erupciju, a evo kako je predosetio tragediju!\nKINEZI OBEĆELI DA NAPRAVE BOLNICU ZA 7 DANA! Posle 4 dana NAZIRE se objekat, pratite UŽIVO kako raste ZGRADA (VIDEO) 100


Zbog korone 70 odsto preduzeća imalo manje prihode\nBiznis Autor:Jelena Bulajić31. mar. 202112:34\nU 2020. godini 70 odsto preduzeća u Srbiji imalo je niže prihode nego godinu dana ranije, približno četvrtina zadržala je nivo prihoda, a samo 4 odsto firmi je ostvarilo rast, pokazuje istraživanje Unije poslodavaca Srbije o uticaju pandemije na poslovanje.\nOvi podaci, kako se navodi, proističu iz istraživanja koje je realizovala Unija poslodavaca Srbije, uz podršku Međunarodne organizacije rada.\nAnketa, sprovedena krajem 2020. i početkom 2021. godine među više od 400 preduzeća, potvrdila je da kriza, izazvana virusom COVID-19 i merama za sprečavanje širenja pandemije, nije poštedela nijedan sektor, ali da postoji bitna razlika u položaju određenih privrednih grana.\nHoteljeri: Problem su privatne žurke, pooštrite kontrole\nPrivrednici upozoravaju: Talas otpuštanja je počeo\nU sektoru ugostiteljstva, kako se navodi, trećina anketiranih firmi prijavila je pad prihoda veći od 80 odsto, dok je među niskotehnološkim preduzećima 83 odsto firmi zabeležilo pad prihoda.\n„Mere Vlade Srbije privreda ocenjuje kao izuzetno snažne (po udelu u BDP) i kao nesumnjivu pomoć. Međutim, anketa pokazuje da podrška nije bila prilagođena potrebama pojedinih sektora. Većina ugroženih preduzeća nije dobila dovoljno pomoći i očigledna je potreba za ciljanim merama, kako bi se delotvornije koristila raspoloživa sredstva. Za 37 odsto preduzeća mere Vlade Srbije su bile adekvatne, a 8 odsto kaže da su spasile njihova preduzeća. Za 10 odsto ispitanih mere Vlade su potpuno neadekvatne ili nedovoljne, a četvrtina kaže da su mogle biti bolje“ objašnjava se u saopštenju.\nMera podrške koja je najviše iskorišćena je, prema rezultatima ovog istraživanja, minimalna zarada za zaposlene, a najmanje preduzeća koristilo je kredite Fonda za razvoj ili iz Garantne šeme.\nViše od pola firmi, oko 55 odsto, nedostatak finansijskih sredstava pokrivalo je iz svojih rezervi, moratorijum na kredite koristila je trećina preduzeća, a kredite banaka, ili Fonda za razvoj/Garantne šeme po 17 odsto. Probleme sa finansijama nije imalo 17 odsto privrednih subjekata.\n„Ohrabrujuće deluje da skoro 70 odsto preduzetnika najavljuje da neće smanjivati broj zaposlenih. Otpuštanja su verovatna kod 15 odsto anketiranih, ali taj nedostatak radnih mesta trebalo bi da nadoknadi onih 16 odsto preduzeća koja veruju da će u narednom periodu imati novo zapošljavanje. Kod velikih firmi čak trećina veruje u takav optimistički scenario“ pokazuje istraživanje.\nOvaj procenat je najveći kod mikro preduzeća, čak 34 odsto, a daleko najmanji kod velikih firmi, samo 6 odsto.\n„Ovi procenti potvrđuju opšti zaključak da je kriza najviše pogodila mikro i mala preduzeća, a da su velike kompanije potvrdile daleko veću otpornost na udar krize“ zaključuju u Uniji poslodavaca.\nistraživanjepad proizvodnjeUnija poslodavaca Srbije


Han i Kemp: Dobre vijesti iz Crne Gore, oči sada uprte u implementaciju\n"ODLIČAN POSAO AMBASADE EU U CRNOJ GORI"\n"Dvije opozicione partije su pristale da učestvuju u privremenom parlamentarnom odboru za obimnu reformu izbornog i drugog zakonodavstva. EU će nastaviti da asistira u ovim reformama"\n16293 pregleda\t63 komentar(a)\nJohanes Han, Foto: Betaphoto\n01.08.2019. 18:29h Ažurirano: 01.08.2019. 21:08h\n"Dobre vijesti iz Crne Gore. Dvije opozicione partije su pristale da učestvuju u privremenom parlamentarnom odboru za obimnu reformu izbornog i drugog zakonodavstva. Odličan posao Ambasade EU u Crnoj Gori. EU će nastaviti da asistira u ovim reformama. Sve oči su sada uprte u implementaciju", napisao je na Twitteru Han.\n"Izgradnja povjerenja grđana u izborni proces i u rezultate budućih izbora će zahtijevati da sve političke stranke podrže reforme koje jačaju integritet izbornog sistema", navela je Kemp.\nŠef Delegacije Evropske unije (EU) u Crnoj Gori Aivo Orav pozdravio je odluku opozicionih stranaka da započnu rad u privremenom parlamentarnom Odboru za sveobuhvatnu reformu izbornog i drugog zakonodavstva, uz medijaciju Evropske unije (EU).\nOn je kazao da je EU spremna da nastavi da pomaže Crnoj Gori u reformi izbornog zakonodavstva.\nOrav je istakao da je sada na redu sprovođenje plana opozicionih partija koje je komesar za proširenje Johanes Han primio u Briselu prošle godine.\n"Ključno je povećati povjerenje građana u izborni proces 2020. godine i da rezultati budu prihvatljivi za sve partije", naveo je Orav na Tviteru.\nGrađanski pokret URADemokratska Crna GoraOdbor za dalju reformu izbornog i drugog zakonodavstvaAlison KempEvropska unijaEvropska komisijaJohanes Han\n22.05. 13:52 h\t37594\n22.05. 07:50 h\t35709\n22.05. 07:15 h\t35266\n22.05. 10:06 h\t32114


Poruke mladih: Pasivnost vlasti otežava život u Srebrenici\nMladi ljudi, Srebrenica, 2013.\nOd narednih lokalnih izbora, mladi u Srebrenici ne očekuju mnogo. Ističu kako bi i u slučaju da se promijeni rukovodstvo opštine, položaj mladih bio isti. Mladi iz ovog grada nemaju više strpljenja i pored toga što dobijaju obećanja da će biti bolje realizacijom novih privrednih projekata čime bi se otvorilo mnogo novih radnih mjesta. U potrazi za egzistencijom, sve više mladih, svih nacionalnosti odlazi u druge gradove.\nVeć 16 godina u Srebrenici su na vlasti isti ljudi, iste političke partije. Samo povremeno dolazi do rotacija, ali, ništa se u suštini ne mijenja. Bekir Halilović smatra da će tako biti i nakon oktobarskih lokalnih izbora.\n"Mislim da se ništa značajno u rukovodstvu neće promijeniti, da će isti ljudi samo zamijeniti funkcije. Ali, ono što očekujem jeste da se malo bitnije i malo više pozabave važnim problemima koji su ovdje prisutni, a to su nezaposlenost i problem odlaska mladih koji napuštaju ovaj grad i kojih je svakim danom sve manje i manje. To se pod hitno mora zaustaviti ako se planira neka budućnost u Srebrenici", navodi Halilović.\nMladi iz Srebrenice su zbog političkih prilika u nezavidnoj situaciji. Prođe i nekoliko mjeseci dok se uspostavi skupštinska većina, a nedugo potom dolazi do novih koalicija.\nMladi zato gube strpljenje i zbog toga što ne vide perspektivu žele otići odavde, a ostali bi ovdje kad bi dobili priliku.\n"Položaj mladih – to se može na različite načine definisati. Mladi imaju različite probleme, imaju različite potrebe. Imaš starije, imaš mlađe mlade. Stariji mladi žele da im se riješi problem nezaposlenosti, mlađi mladi žele da im se nudi više prilika kroz obrazovanje, školovanje, vannastavnih aktivnosti. Nekima je stalo da se riješi sistem obrazovanja, jedinstveno obrazovanje u BiH, da budu isto tretirani kako na nekim drugim univerzitetima u inostranstvu, tako i ovdje", kaže Radomirka Savić Alić.\nNisu, međutim, u Srebrenici ugroženi samo mladi, napominje Muamer Čivić.\n"Nije samo položaj mladih upitan. Upitan je položaj svih, tako da to mora ići jedno s drugim, sve. Ono što sam generalno zamjerio našoj administraciji, i što ću zamjeriti i u narednom periodu, jeste pasivnost", ističe Čivić.\nA recept za uspjeh je vrlo jednostavan. Treba potražiti savjete, podršku i pozitivne primjere u inostranstvu, kaže Čivić.\n"Prisustvovao sam u inostranstvu mnogim sastancima. Velike su šanse za nas ovdje, ali imam osjećaj da mi te prilike ne koristimo. Nekako smo se ulijenili ovdje, sjedimo i čekamo da se nešto samo od sebe desi. Tako mislim da buduća administracija treba da napravi jedno odjeljenje koje će se baviti samo putovanjima, lobiranjima itd", navodi Čivić, te dodaje:\n"Ono što predlažem i što ću nastaviti njima predlagati a to je recept za uspjeh – otići u inostranstvo i konkretno tražiti nešto, recimo, do gradonačelnika Berlina i reći: 'Možete li vi otvoriti jednu fabriku ili jedan projekat'... I tako nastaviti po cijeloj Evropi. Tako bi se vrlo brzo situacija promijenila. Mislim da je to recept."\nMladi u Srebrenici žele kompletan život. Osim posla, neophodno je stvoriti uslove i za druge, dodatne aktivnosti, smatra Bekir Halilović.\n"Srebrenica itekako ima perspektivu koja se zasniva prvenstveno na onim rudnim i prirodnim bogatstvima koje ona ima. Tamo gdje imate nešto, možete graditi nešto, možete graditi perspektivu Srebrenice, a Srebrenica sve te predispozicije ima", ocjenjuje Halilović.\nBekir Halilović ističe da i pored svih problema Srebrenica može da bude grad dobrog življenja i za mlade i sve druge ljude.\n"Zaposlenost je najneophodnija, ali ponekad nije ni ona ključna. Ako ćete samo raditi dvanaest sati dnevno, a da nemate neke bitnije uslove za život, nije to baš rješenje. Dakle, neophodno je da se ovdje i taj postposlovni život organizuje na neki način, sa dešavanjima, sa manifestacijama i slično. Život nije da samo radimo nego da i malo živimo, na kraju krajeva", riječi su Halilovića.\nOvaj grad je sada na začelju po razvijenosti, a nekada je bio u samom vrhu. Čivić smatra da bi za Srebrenicu najidealnije bilo kad bi dostigla nivo od prije 30 godina.\n"Negdje '87-'88., taj period da se vrati. To bi bilo idealno", zaključuje Čivić.


Južnoarapska Federacija - Wikipedia\n- Uspostavljena 4. april 1962\n- Ukinuta 30. novembar 1967\nJužnoarapska Federacija (arapski: اتحاد الجنوب العربي) je naziv za kratkotrajni britanski protektorat) koji je egzistirao od 1962 do 1967 godine na jugozapadu Arapskog poluotoka.\nFederaciju su osnovale 4. aprila 1962 15 britanskih vazalnih država (emirata, sultanata i šeikata) članica dotadašnje Federacije Arapskih Emirata Juga. Federaciji se 18. januara 1963 pridružila i krunska Kolonija Aden, te u junu 1964 Sultanat Gornji Avlaki tako da je ukupni broj članica bio 17.\nOva kratkotrajna država kojoj su Britanci na sve načine željeli osigurati budućnost, izdavala je vlastite marke i sudjelovala na međunarodnim sportskim natjecanjima, tako je poslala svoje predstavnike na Igre Commonwealtha 1966 u Kingston na Jamajku.\nOd samog svog osnutka Južnoarapska Federacija bila je poprište žestokih gerilskih borbi između dviju jemenskih gerilskih organizacija; Narodno oslobodilački fronta (NLF) i Fronta za oslobođenje okupiranog Južnog Jemena (FLOSY) s jedne strane te vojske i policijskih snaga Federacije pomagane od strane britanske vojske razmještene po Federaciji još od vremena Protektorata Aden. Borbe i veliki politički nemiri kulminirali su 20. juna 1967 kad je došlo do pobune i otkazivanja poslušnosti u vojsci Federacije, koja se proširila i na policiju. Kratkotrajni red su uspostavile jedinice britanske vojske, ali su i one krajem novembra 1967 napustile zemlju iscrpljene stalnim gerilskim napadima NLF-a i FLOSY-a. Odmah po njihovu odlasku vlast je preuzela Narodno oslobodilački fronta (NLF) i proglasila Demokratsku Narodnu Republiku Jemen 30. novembra 1967 godine.\nJužnoarapska Federacija na Wikimedijinoj ostavi\nPoslednja izmjena na dan 12 april 2016, u 17:21 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 17:21, 12 april 2016.


Ko truje građane Srbije? (GMO) | Page 2 | SerbianForum\nKo uvozi GMO maline?\nIzvor: Pečat | avgust 11, 2011 at 23:00\nNamera srpskog GMO kartela je da u našu zemlju masovno uveze GM proizvode, navodno zbog visokih cena voća i povrća. Tako će se, i pored toga što imamo razvijenu proizvodnju malina, u Srbiji pojaviti zamrznuta GM varijanta ovog voća, uvezenog sa Zapada\nNovi udar GMO kartela. Meta su poljoprivredni proizvođači u Srbiji, a preko njih i svi građani. Naime, cilj je da se zbog navodno visokih cena voća i povrća u Srbiji, na čemu opravdano insistiraju proizvođači, u našu zemlju masovno uvoze različite vrste poljoprivrednih kultura. Među njima najzastupljenije bi trebalo da budu smrznute maline, od kojih najveći procenat sadrži genetski modifikovane organizme (GMO).U toj nameri GMO kartelu pomažu njihovi plaćenici i saradnici u vladajućem režimu u Srbiji.\nProizvođači malina i otkupljivači tog voća iz ariljskog kraja postigli su pre nekoliko dana dogovor u Vladi Srbije da početna otkupna cena maline bude 100 dinara po kilogramu.\nMinistar poljoprivrede i trgovine Dušan Petrović izjavio je da su se vlasnici 11 hladnjača dogovorili s predstavnicima Udruženja proizvođača malina „Vilamet“ da se za 10 dinara podigne akontna (početna) cena maline sa 90 na 100 dinara. Petrović je rekao da je Ministarstvo posrednik ovih teških i komplikovanih razgovora i da je veoma važno da su uspeli da dođu do kompromisnog rešenja. On je pozvao sve koji protestuju u ariljskom kraju da se „pronađu u tom rešenju“.\nMinistar je obećao da će vlasnici hladnjača koji su se dogovorili sa malinarima imati mogućnost da podnesu zahteve Republičkom Fondu za razvoj za povoljne kredite, da bi lakše prebrodili ekonomske probleme i bili u prilici da sa višom cenom izađu pred proizvođače malina.\nProizvođači malina, nezadovoljni ponuđenom otkupnom cenom od 90 dinara po kilogramu, protestuju od 2. avgusta na barikadama nadomak Arilja, tražeći da se otkupna cena tog voća poveća sa 90 na 126 dinara.\nJedan od malinara koji se obratio redakciji „Pečata“ naveo je da je GMO kartel u Srbiji nabavio novu vrstu maline iz Sjedinjenih Američkih Država. Ta GMO malina je krupna, rađa dva puta godišnje, ali „samo“ nema miris i ukus kao malina iz Srbije.\nTa vrsta maline za proizvođače i poljoprivrednike donosi veći prinos i samim tim više novca, jer je jeftinija i lakše ju je prodati.\nSasvim je jasno da nadležne institucije u Srbiji, pretežno organi Ministarstva poljoprivrede i trgovine treba da uvedu strožu kontrolu uvoza namirnica, zato što se dešava da građani ne znajući konzumiraju GMO. Takođe, nadležni moraju bolje kontrolisati uvoz semena žitarica jer je sve veći broj njiva na kojima se gaji genetski modifikovani kukuruz i soja.\nSamo da podsetimo na neka ranija pisanja „Pečata“ gde smo naveli istraživanje svetskih stručnjaka po kojima upotreba GMO hrane izaziva 65 najtežih bolesti kod ljudi.\nFinska agencija za bezbednost hrane „Evira“ upozorila je još pre dva meseca građane da izbegavaju korišćenje zamrznutih malina kako bi izbegli zarazu noro virusom iz ovog voća. U Srbiji se koriste zamrznute GMO maline uvezene sa Zapada.\nKako je saopštila „Evira“, zamrznute maline uzročnik su nekoliko epidemija izazvanih noro virusom za koji se sumnja da potiče iz voća koje se uvozi iz Poljske i Srbije. Prema našim istraživanjima, sumnja se da je GMO kartel preko Srbije isporučio u Skandinaviju GMO maline.\nTada su iz Srbije poručili da je problem sa noro virusom, koji datira od pre 12 godina, povezan sa voćem koje potiče iz Poljske, a ne iz Srbije, kao i da ovakvu informaciju s vremena na vreme aktiviraju izvoznički lobiji kako bi nekog od konkurenata izbacili s tržišta.\nPrethodnih godina je u Finskoj registrovano više od 20 epidemija izazvanih noro virusom upravo iz zamrznutih malina, zagađenih vodom za navodnjavanje ili zbog slabe higijene samih berača.\nSrbija bi trebalo kao najveći svetski izvoznik malina da sprovodi aktivne mere kontrole kvaliteta, koje se ogledaju kroz uvođenje HACCP i „Global gap“ standarda. Skandinavske zemlje, među njima i Finska, ne predstavljaju značajne uvoznike srpske maline.\nZa sada najviše srpsku zdravu malinu kupuju Japan, Francuska, Nemačka, Italija, Belgija. Vlasnici hladnjača koji prevoze voće uglavnom rade analize na nitrate, nitride i pesticide, i kažu da do sada nije bilo reakcija Uprave za zaštitu bilja pri Ministarstvu poljoprivrede o eventualnim problemima sa štetnim organizmima kada je malina u pitanju.\nPodsetimo da je otprilike u Srbiji 15.000 hektara pod malinom, da se očekuje 80.000 tona prinosa, a oko 97 odsto maline se izvozi.\nMalina i kupina su voće koje je podložno virusu, jer se ne pere, a ubrano se pakuje u gajbice koje moraju biti sterilne. Osnovni problem je što ne postoji laboratorija koja bi radila analizu na taj virus. Dešavalo se da maline budu vraćene iz inostranstva jer kupci rade svoje analize i ako utvrde da ima odstupanja ceo kontingent se vraća.\nPriča o noro virusu u srpskim malinama za proizvođače je samo kampanja koja se vodi protiv naše maline od strane GMO kartela. Jasno je da je srpska malina vrhunskog kvaliteta, takođe i voda koja se koristi u navodnjavanju, a i bere se mnogo kvalitetnije nego ranije.\nSVE VIŠE GMO KULTURA\nISAAA (International Service for the Acquisition of Agribiotech Applications) je ove godine objavila statistiku obradivih površina pod GMO u svetu. U 2010. godini, u 29 zemalja na svim kontinentima, na 148 miliona hektara porast površina pod GMO usevima bio je 10 odsto veći u odnosu na prethodnu godinu. Evropa ima oko blizu sto hiljada hektara obradive, ali i dve odobrene GMO kulture – kukuruz MON810 i krompir AMFLORA beleži pad u odnosu na 2009. godinu.\nProšle godine je 15,4 miliona poljoprivrednika u 29 različitih zemalja uzgajalo GMO kulture. Ti usevi su tako sve više prihvaćeni u svetu i to naročito u zemljama u razvoju. Sa uvećanjem poljoprivrednih površina od 19 odsto, Brazil (25,4 miliona hektara) ostaje na drugom mestu po najvećoj proizvodnji GMO iza SAD-a (66,8 miliona hektara).\nU svetu najviše površina pod GMO je u SAD, pa u Brazilu, a u Evropi se ustalila na oko 91.500 hektara i skoncentrisana je najviše od 80 odsto u Španiji i to sa kukuruzom MON810 otpornim na insekte reda Ostrinia nubilalis i Sesamia nonagrioides.\nIzvor: Pečat | avgust 18, 2011 at 23:01 Piše Uglješa Mrdić\nMogućnost da genetski modifikovani organizmi mogu uzrokovati alergijske reakcije kod građana Srbije veliki je razlog za protivljenje takvoj hrani. Treba podsetiti da je u poslednjih nekoliko godina sve više građana postalo alergično na pojavu cvetanja nekih vrsta biljaka. Najveći broj građana alergičan je na ambroziju, najpoznatiju i najopasniju alergenu biljku na svetu. Polen ambrozije izaziva alergiju kod 10 odsto ljudi. Polen ambrozije je uzročnik 50-60 odsto svih polenskih alergija. Ambrozija je tipičan korov nezaraslih, golih zemljišta. Nalazi se u zapuštenim baštama i dvorištima, između redova na njivama, kraj puteva i na međama.\nEliminisanjem otvorenih, golih površina, ambroziji se oduzima glavno stanište. Ukoliko bi ivice puteva, jarkova, zemljane površine u naseljima i bilo gde drugde, pokrivala košena, gusta trava, ova neugodna biljka bi velikim delom bila uklonjena.\nRizik po zdravlje koji nastaje upotrebom GM biljaka je neizvestan. Akutni i hronični uticaji na zdravlje i životnu sredinu ne mogu se isključiti, a pre svega se sumnja na alergogenost i toksičnost GM namirnica, kao i na posledice koje nastaju usled promena sastava hrane. Deklarisanje genetski modifikovanih namirnica značajno je i sa zdravstvenog i sa ekološkog aspekta. Opasne veštačke zaslađivače možemo naći kao E-950, E-951, E-952, E-954 i E-962. Ima ih u gotovo svim dnevnim namirnicama: u bezalkoholnim napicima, bombonama, žvakama, sladoledu, lekovima, kozmetici… Opasni pojačivači ukusa označeni su sa E-620 do E-633. Nalaze se u čipsu, kobasicama, konzerviranoj hrani, žvakama, bezalkoholnim pićima, supama, topljenom siru, margarinima, sosevima, gotovim jelima, začinskim mešavinama i senfu.\nOpasne veštačke boje označene su sa E-102, E-104, E-110, E-122, E-123, E-124, E-125, E-126, E-127, E-128 i E-129. Nalaze se u pekarskim proizvodima, proizvodima od mesa, bezalkoholnim pićima, snek-proizvodima, sladoledu, siru, voćnim jogurtima, bombonama, bezalkoholnim pićima, supama, prašcima za puding.\nGenetski modifikovana hrana u Srbiji – ako je verovati borcima za zaštitu životne sredine, to bi uskoro mogla postati stvarnost. Naime, to su od Srbije tražile SAD, a pominje se i kao uslov prijema u STO.\nOd juna 2009. godine, u Srbiji je na snazi Zakon kojim se zabranjuju proizvodnja i promet genetski modifikovanih organizama (GMO) u komercijalne svrhe. Svojevremeno je međutim, Ministarstvo poljoprivrede Sjedinjenih Američkih Država objavilo informaciju da srpsko Ministarstvo poljoprivrede namerava da izmeni taj zakon jer bi on mogao da postane prepreka ulasku Srbije u Svetsku trgovinsku organizaciju (STO).\nSrbija u toj organizaciji trenutno ima status posmatrača koji je na dobrom putu ka članstvu. To se vidi iz dokumenta same STO koja je u martu ove godine „pozdravila intenziviranje napora Srbije u saobražavanju svojih pravnih odredbi pravilima STO“ i na svojoj internet-stranici navela reči vođe pregovaračkog tima Srbije sa tom organizacijom, Vesne Arsić, koja smatra da je prijem „Srbije u STO veoma važan za njenu zemlju“.\nDa li je jedan od uslova za prijem u tu organizaciju i izmena Zakona o zabrani genetski modifikovanih namirnica? Vlada Srbije sama nije nagovestila da će menjati postojeći Zakon, štaviše, ona još uvek tvrdi da je njena politika „očuvanje i afirmacija Srbije kao zemlje u kojoj se proizvodi zdrava hrana“ kao i da „ni u jednoj evropskoj zemlji nije dozvoljena upotreba genetski modifikovane hrane“.\nModifikovana hrana obećana Bajdenu?\nSituacija u pogledu poslednje tvrdnje ipak je nešto drugačija. U Evropskoj uniji je dozvoljena upotreba čitavog niza genski modifikovanih organizama i to kao životnih namirnica, sredstva za hranjenje domaćih životinja i za sejanje i sađenje. U takve spadaju krompir, soja, kukuruz i paradajz. Obeležavanje tih namirnica regulisano je nacionalnim zakonima na osnovu preporuka Evropske unije. U Nemačkoj, sve to nadgleda Savezni zavod za zaštitu potrošača i bezbednost životnih namirnica koji je potrošačima na raspolaganju za sva pitanja koja ih muče – od pravnih odredbi do zdravstvenih problema.\nPrema rečima predsednika Ekološkog pokreta Novog Sada Nikole Aleksića, pomenuta tvrdnja nije jedina neistina u stavovima Vlade Srbije. „Prilikom posete američkog potpredsednika Džozefa Bajdena Beogradu u maju 2009“, prenosi Aleksić za Dojče vele, „visoki gost je poručio srpskim domaćinima da je vrlo nezadovoljan srpskim Zakonom o zabrani genetski modifikovanih organizama, na šta je od domaćina odmah dobio odgovor da će taj Zakon biti promenjen.“\nNikola Aleksić podseća i da je Zavod za zaštitu bilja u nedavno izvršenim kontrolama ustanovio da je na 92 odsto parcela soje kontrolisanih u Bačkoj i na 88 odsto parcela kontrolisanih u Banatu – genetski modifikovano. „Zanimljivo je da nijedna parlamentarna stranka u Srbiji na direktno pitanje Ekološkog pokreta Novog Sada nije želela da se odredi prema korišćenju genetski modifikovanih organizama.“\nRazličiti stavovi o genetski modifikovanoj hrani\nMeđu stručnjacima postoje poprilična neslaganja kada je reč o posledicama genetski modifikovane hrane po zdravlje. Tehnologija uzgoja biljaka je olakšana, ali eksperimenti su pokazali da takvi organizmi mogu biti toksični u meri koja je štetna i po ljude. Postoji i mogućnost unošenja neželjenih gena u genom primaoca, što može dovesti do stvaranja mutacija i kancera. Hrana dobijena genskom tehnologijom može popraviti ukus i sastav namirnica.\nStav vlasti o genetski modifikovanim proizvodima ostaje isti\nIzvor: Blic M. Š. | 07. 09. 2011. - 02:02h\nU EU dozvoljena je upotreba niza GMO, i to kao živ*otnih namirn neverovatno brzo ica, sredstva za hranjenje životinja i kao seme, poput krompira, soje, kukuruza i paradajza. Među zemljama koje zabranjuju sve ili pojedine GM proizvode su Poljska, Austrija, Bugarska, Grčka, Luksemburg, Francuska, Nemačka i Mađarska.\nBeograd -- Stranka Zeleni Srbije zatražila je podršku za potpunu zabranu proizvodnje, uvoza, korišćenja i prometa genetski modifikovanih organizama.\nTa stranka je pozvala povodom 16. oktobra - Svetskog dana zdrave hrane, sve relevantne političke faktore i stručnu javnost da podrže Predlog zakona kojim se traži potpuna zabrana proizvodnje, uvoza, korišćenja i prometa genetski modifikovanih organizama.\nKako je saopštila ta stranka, Predlog zakona će zajedno sa Peticijom protiv genetski modifikovanih organizama koju je potpisalo više od 35.000 građana Srbije, uskoro biti predat Skupštini Srbije.\n"Ne smemo dozvoliti proizvodnju, uvoz, korišćenje i stavljanje u promet genetski modifikovanih organizama i proizvoda, koji izrazito nepovoljno utiču na zdravlje ljudi i ugrožavaju prirodnu raznovrsnost, po kojoj je Srbija jedan od šest centara biodiverziteta na evropskom nivou", navodi se u saopštenju.\nZdrava, organska i po ekološkim principima proizvedena hrana je komparativna prednost Srbije na svetskim tržištima, a ujedno i razvojna šansa za srpsku poljoprivredu, navode Zeleni Srbije.\n"Srbija, sa svojim poljoprivrednim potencijalima može da proizvede dovoljno hrane za još dve zemlje svoje veličine, da nahrani preko 20 miliona ljudi. Naša zemlja treba da se orijentiše u potpunosti na proizvodnju organske i zdrave hrane, da iskoristi prednosti plodnog zemljišta i povoljne klime koje su nam date", piše u saopštenju.\nPo oceni te stranke, poseban značaj treba da ima proizvodnja autohtonih srpskih poljoprivrednih vrsta, kao što su sorte grožđa: prokupac i smederevka; jabuka: petrovača, šumatovka, kožara, kolačara, budimka i bela duga; i šljiva: ranka, darosavka, požegača.\nPeticija parlamentu za zabranu genetski modifikovane hrane\nAkcija Zelenih Srbije\nPredstavnici stranke Zeleni Srbije predali su danas Skupštini Srbije peticiju kojom traže da se zabrani genetski modifikovana hrana i Predlog zakona o zabrani genetski modifikovanih organizama (GMO).\nZeleni traže raspravu o zakonu GMO\nBeograd -- Zeleni Srbije traže od Skupštine odgovor šta se dešava s peticijom i predlogom zakona o genetski modifikovanim organizmima (GMO) koje su predali u oktobru.\nZeleni Srbije podsećaju da je Predlog zakona za zabranu proizvodnje GMO, prometa, uvoza i prevoza preko teritorije Srbije predat 26. oktobra.\nOd tog dana "nema ni nagoveštaja da će korisnici budžeta Srbije koji sede u skupštinskim klupama otvoriti temu koja je od vitalnog značaja za sve građane".\nPredlog zakona o zabrani GMO podržan je peticijom 35.000 građana Srbije.\nZeleni Srbije su ranije naveli da u Srbiji, i pored važećih zakona, postoji mogućnost da finalni proizvodi sadrže 0,9 odsto GMO, kao i da se proizvodi sa GMO ne obeležavaju.\nProtest Zelenih Srbije će se održati ispred Doma Narodne skupštine Srbije od 9.00 do 10.30.\nEU nesaglasna o četiri GM kulture\n[h=1]EU nesaglasna o četiri GM kulture\nBrisel -- Ministri poljoprivrede EU nisu uspeli da se dogovore oko davanja odobrenja za tri sorte genetski modifikovanog (GM) kukuruza i jednu sortu GM pamuka.\nSada ta odluka ostaje na komitetu eksperata iz 27 zemalja članica i u krajnjoj instanci na Evropskoj komisiji, prenela je francuska novinska agencija AFP.\nRadi se o tri sorte GM kukuruza kompanije "Singenta", pod nazivima Bt11xMiR604xGA21, Bt11xMir604 i MIR604xGA21, kao i o GM pamuku kompanije "Dau", pod nazivom - 281-24-236x3006-210-23.\nUkoliko EK da "zeleno svetlo" za rečene biotehnološke kulture, proizvodi koji ih sadrže će moći da se uvoze na tržište EU, ali same te sorte neće moći da se gaje na njenom tlu.\nSAD prete ratom zbog GMO\nZagreb -- Vikiliks objavio depeše američke ambasade u Parizu koja je savetovala Vašington da započne rat sa zemljama EU koje se protive GMO hrani, piše Gardijan.\nIndex.hr prenosi pisanje tog lista koji podseća da je Francuska zabranila genetski modifikovani kukuruz američke korporacije Monsanto krajem 2007. Tada je američki veleposlanik Kreg Stapleton, prijatelj i poslovni partner bivšeg predsednika SAD Džordža Buša, zatražio od Vashingtona da kazni EU, a naročito one zemlje koje ne podržavaju upotrebu genetski modifikovanih useva.Monsanto je inače najveći svetski proizvođač genetski modifikovanog semena.\nGardian navodi i kako neke od novije puštenih depeša otkrivaju kako su mnoge američke diplomate širom sveta direktno radili na podsticanju genetski modifikovanih useva kao strateški vladin i komercijalni imperativ.\n[h=1]BASF smanjuje proizvodnju GMO hrane\nBerlin -- Vodeća hemijska kompanija na svetu, nemački BASF, zaustavlja proizvodnju i reklamiranje novih genetsko modifikovanih proizvoda.\nRazlog za manju proizvodnju proizvoda namenjenih evropskom tržištu je to što su neke zemlje zabrinute zbog primene biotehnologije.\n"Ubeđeni smo da primena biotehnologije predstavlja ključnu tehnologiju za 21. vek", saopštio je Stefan Marcinovski, član izvršnog odbora BASF-a, koji rukovodi biotehnološkim procesom.\nMeđutim, ova tehnologija još nailazi na neodobravanje velikog broja potrošača, poljoprivrednika i političara u mnogim delovima Evrope pa nema poslovnog smisla da se nastavi ulaganje u proizvode isključivo za uzgajanje na ovom tržištu, dodao je on.\nKompanija je zbog toga saopštila da će zaustaviti uzgajanje genetski modifikovanog krompira Amflora, čije je uzgajanje odobreno u Evropi 2010, i premestiti sedište u Sjedinjene Države.\nMeđutim, kompanija je ostavila otvorena vrata za druge genetski modifikovane krompire, kao što su Amadea, Modena i Fortuna, navodeći da će se njihovi procesi regulatornog odobrenja koji su već u toku nastaviti.


Španija vratila pravo na tretmane liječenja neplodnosti lezbejkama\nNova španska socijalistička vlada se prošle nedjelje usaglasila da obezbijedi besplatne tretmane liječenja neplodnosti lezbejkama i ženama koje nisu u partnerskom odnosu, čime je vratila prava koja su poništena tokom prethodne konzervativne administracije. Bivši premijer Mariano Rajoy oduzeo je ovu mogućnost još 2014. godine.\nOva odbjava je zaokružila niz mjera koje je premijer Pedro Sanchez donio u prvoj nedjelji kako je imenovan.\nDo sada, Sančezova vlada je preuzela dva spašena migrantska broda kojima je odbijen ulazak u luke u susednim zemljama, imenovali su dominantno ženski kabinet i obavezali se da će edukovati sudije o rodnoj tematici.\n"Na današnji dan završavamo sa mizoginijom", rekla je putem tvita državna sekretarka za jednakost Soledad Murillo.\nNakon što je ova mjera konačno potvrđena na sastanku kabineta prošlog petka, što se podudarilo i sa LGBTI Paradom ponosa u Madridu, ovo pravo će stupiti na snagu u januaru 2019. godine.\nŠpanija ima jednu od najnižih stopa nataliteta u Evropi. Prošle godine je totalni broj umrlih premašio broj rođenih u procentu koji je najveći od kada se ovakva statistika počela voditi, odnosno od 1941. godine.\nIzvor: www.euronews.com Prevod: Labrisice


(FOTO) Pamučna pluća ispred Doma omladine su uklonjena - NOVA portal\nDruštvo Autor:Bojana Milovanovic02. mar. 202109:10 > 10:24\nFoto: Dragan Mujan/Nova.rs, Kreni-promeni/ZORAN DASIC\nPamučna pluća ispred Doma omladine su uklonjena, prenosi televizija Nova S. Prethodno je njihovo uklanjanje zatražila komunalna milicija. Ovaj bilbord je postavila Inicijativa "Kreni promeni", kako bi se ukazalo na problem sa zagađenjem vazduha u Beogradu. Njihova izvršna direktorka Marina Pavlić bila je gošća jutarnjeg programa televizije Nova S "Probudi se". Ona je upozorila na to da su ova blistavo bela pluća već promenila boju i da su patinirana. Ubrzo nakon njenog gostovanja, ona je našoj televiziji javila i da je bilbord sa plućima uklonjen, ali da se još ne zna pod kojim okolnostima.\nIako je dozvola za postavljanje bilborda sa pamučnim plućima i elektronskim meračem zagađenja vazduha dobijena na sedam dana komunalci su tražili da taj bilbord bude uklonjen i pretili kaznom.\n„Bilbor je postavljen u petak, iako je trebalo da bude postavljen još u ponedeljak. Mi smo pre skoro tri nedelje poslali zahtev opštini Stari grad i nažalost tek 26. febrauara dobili odobrenje. Odobreno nam je sedam dana, ali nam je za realizaciju ostalo nepuna tri dana“, objašnjava Pavlić.\nOna napominje da neko nije uzeo u obzir da je dozvola izdata pet dana nakon roka.\nVazduh i večeras nezdrav: Beograd crven, Niš u ljubičastom\n„Odmah u petak je podnet zahtev da se produži datum i rok, na to nije stigao odgovor, ali uredno smo dobili poziv i neko je izašao na teren kada je trebalo da nas kazne“, primećuje Pavlić.\nOna ističe da je cilj inicijative „Kreni promeni“ da nadležni shvate ozbiljnost problema i počnu da ih rešavaju. Cilj je i razgovor sa ministarkom zaduženom za zaštitu životne sredine Irenom Vujović.\nIdeja je da se budžetska sredstva koja su namenjena za subvenciju kupovine električnih automobila preusmere na regulaciju problema individualnih ložišta koja su najveći zagađivači i predstavljaju više od 75 odsto zagađenja štetnim i po zdravlje opasnim pm česticama.\n„Nastavićemo da vršimo pritisak i da na kraju izvršimo neku konkretnu promenu“, poručuje Pavlić.\nKako bi se nadležnima ukazalo na razmeru promena pamučna pluća je trebalo i da budu „iseckana“ kako bi se uporedila i videla razlika u boji za nedelju dana. Delovi ovih pamučnih pluća trebalo je da budu poslati ministarki Vujović, premijerki Ani Brnabić i poslanicama u parlamentu.\nMarina Pavlić iz inicijative „Kreni promeni“, na kraju podseća i na to da od zagađenja vazduha u Srbiji godišnje život izgubi između sedam i 12.000 ljudi.\n"Probudi se"Kreni – promeniNova Szagađenje vauduha


Politika drumom, život šumom\nBranislav Cole KOVACEVIC, predsjednik Lige za Šumadiju\nPočeo je Vikend! Sećam se da sam kao dete ta dva dana, subotu i nedelju, doživljavao kao prave porodične dane, koji su bili namenjeni vremenu sporta i razonode... Baš kako se i zvala jedna emisija na Radio Beogradu, za koju više ne znam ni da li postoji. Valjda se sve promenilo, država, mi, pa i Radio Beograd. Ipak dok pišem dnevnik za Slobodnu Evropu, na samom početku, ne mogu a da se ne prisetim šta nam je značila, a i sada, ta ista radio stanica, preko koje smo mogli da saznamo sve ono o čemu nas srpski mediji nisu obaveštavali, ili su to radili sa pozicija Miloševićevog režima. Nekako mi se u tim sećanjima, ispunjenim emocijama zbog svega što smo preživeli, najednom pojavi i ime Grge Zlatopera, sada već zaboravljenog dopisnika „Glasa Amerike“, koga je moj pokojni deda očekivao svake večeri na talasima svog radio aparata „Kosmaj 49“. Valjda je u Srbiji svaka generacija osuđena da ima „izdajničku radio stanicu“. Za nas je to bila „Slobodna Evropa“ . Hvala joj!\nVeć godinama, nezavisno od toga da li je praznik, vikend ili šta drugo, odlazim do posla, ako ni zbog čega, a ono zbog činjenice da sam sebe tako „izdresirao“ da internet koristim samo na poslu. Ove subote sam imao jako malo vremena tako da sam uspeo da odgovorim samo na par mail-ova, da skočim do Bloga B92, a onda da se spustim do pijace u nabavku. Najavljene posete, za popodne, nekoliko prijatelja, zahtevale su dodatne nabavke... Dolazi mi prijatelj iz vojske, sa suprugom. Nekako u isto vreme najavio mi se i školski drug, sa suprugom takođe....a onda i još nekoliko njih nenajavljenih. Puna kuća! Ako se uzme u obzir da i nas u kući ima pristojan broj, uz dva malo veća kućna ljubimca, dva nemačka ovčara, onda je veselje bilo komplet. Ipak, bilo je zadovoljstvo videti sve te ljude, a razgovor se odvijao na relaciji - situacija u Srbiji, pa kada nam to dojadi, okrenemo na uspomene iz škole, vojske, mladosti... Sin Ivan, nam je puštao sa CD-a muziku naše mladosti, a ćerka Masha je kontrolisala ljubimce da nam ne smetaju. Šteta je što nam je kiša pokvarila uživanje, pa smo umesto pod tremom sedeli u kući. Kako ponekad život u Srbiji ume da bude i lep!\nE pa naša kera Kala (Ava von Shamad – www.vonshamad.com) i njen mužjak Vučko (Arton von Shamad) su izgleda rešili da svoju malu porodicu prošire. Čudo jedno šta mogu da znače kućni ljubimci. Mi smo naše nabavili u ne baš povoljnom trenutku, ali nam se „isplatilo“. Naprosto Vam ne daju da budete neraspoloženi, kao da znaju kad Vam je njihova „pomoć“ neophodna, priđu Vam, mašu repom, guraju Vas njuškom, teraju da podetinjite, da se jurite sa njima po dvorištu... Pa ako im je vreme da steknu potomstvo neka bude tako! Za dva meseca ćemo saznati kakav je rezultat njihove ljubavi! Nedelja je dan kada mi se javljaju rođaci i prijatelji, koji su poslednjih dvadesetak godina otišli tamo „ ...gde svoga nije, gde brata nije...“, kako su nas već učili tada u školi. Njih ubi nostalgija, a nas sve ono što nam se izdogađalo. Oni se i dalje čude, zbog svega što nam se TO ISTO ponovo događa, mi se čudimo što se oni čude... Nakon takvih razgovora najbolje je otići u dvorište i rezati voće ili lozu. Komšija preko puta me zove na kafu... Ne zna da će i on ući u dnevnik. Kako male ljudske pažnje jesu upravo one „sitnice koje život znače“.\nUvek je taj prvi dan u nedelji, nekako smoran. Ulaziš u njega nekako opušten, još uvek vikendaški raspoložen, kad ono stotinu nekakvih obaveza koje te vraćaju u stvarnost, ispunjenu egzistencijom, poslom, u kome bar kada je kultura u pitanju nikada nije cvetalo cveće. Kragujevac je još uvek u centru pažnje, zbog hapšenja velikog broja profesora sa Pravnog fakulteta. Afera dobija razmere epidemije, poput ptičjeg gripa... Nekako u isto vreme stižu do mene i druge onespokojavajuće vesti koje govore o tome da će biti novog, velikog, otpuštanja radnika iz „Zastave“ (fabrike automobila i vojnog dela). Dakle, mogu se očekivati novi štrajkovi, protesti, šetnje...šerpe, lonci, pištaljke... Za to vreme pobedničke partije i njihovi lideri, sa republičkih parlamentarnih izbora, prave predstavu od navodnog dogovaranja o formiranju Vlade!? Politika drumom, a život šumom, ili obrnuto, efekat mu dodje na isto.\nSa koleginicom, koja je takodje u kulturi više od dvadeset godina, uz prvu jutarnju kafu razgovaram o tome kako nas (Srbiju, Kragujevac..) doživljava neko sa strane, neko ko nikad nije bio u Srbiji, ko možda i ne zna baš tačno gde se nalazimo... Šta može da zaključi čovek o nama, koji je prosečno informisan, ali zna šta su Srebrenica, Milošević, Mladić... Koliko smo šansi propustili u proteklih dvadesetak godina? Iz kog tog bunara mi gledamo na svet? Igrom slučaja, a zbog posla kojim se bavimo, upoznali smo veliki broj talentovanog mladog sveta, koji su otišli u svet, a da nisu dobili priliku da se dokažu u nečemu, što kolokvijalno zovemo otadžbinom. Da li je samo parče neke teritorije, koja se zove Srbija, dovoljno, da se zove otadžbinom? Da li su to samo grobovi naših predaka i spomenici kulture ili bi to možda mogla biti država iz koje se ne bi bežalo glavom bez obzira? Stara floskula da se ugled stvara godinama i decenijama, a gubi za dan, nekako se u Srbiji primila ravnodušno... Prizivanje srednjeg veka, očigledno nije put kojim treba ići.\nPročitah negde u novinama intervju sa glumcem Feđom Stojanovićem (mojim poznanikom, inače), koji u jednom delu reče kako bi voleo da zna šta njegov kućni ljubimac, pas, misli o njemu? Zanimljivo i ne samo retoričko pitanje. Bilo bi dobro kad bi se svako od nas, ponekad bar, zamislio šta svet misli o nama i zbog čega. Pogled unazad i prihvatanje odgovornosti, za verovatno, najsramiji deo istorije Srbije, mogao bi nam pomoći. Od stare slave se očigledno ne živi. U to su nas uverili „Real“ i „Barselona“ (koju redovno gledam zbog virtuoznog Ronaldinja), jer su večeras ispali iz Lige šampiona. Žao mi je zbog toga, ali svaka utakmica je nova utakmica i dokazivanje. Ako iz istorije nismo ništa naučili, da probamo sa fudbalom? Možda će nam ići lakše?\nPravi praznik, 8.mart, ali ne zbog Dana žena, jer me taj praznik više podseća na rodnu neravnopravnost, nego što mislim da doprinosi uvažavanju „slabijeg pola“. Praznik u našoj kući je iz drugog razloga, a zbog činjenice da je moj sin Ivan današnjim danom završio služenje civilnog vojnog roka. Eto jedne dobre tekovine petoktobarskih promena. Država zadovoljna, on zadovoljan!\nPonovo sam u prilici da pratim razgovore o formiranju Vlade, o pregovorima sa Ahtisarijem... Prva misao koja mi pada napamet je koliko nama vreme ne znači ništa! Koliko već izgubljenih dana i godina, koje su druge države i gradovi iskoristili za potpuni preobražaj, privredni, obrazovni, kulturni... Mi još uvek tapkamo u mestu!\nNoćas smo dobili i prvu srpsku takmičarsku pesmu za Euroviziju. Pobedila je Kragujevčanka Marija Šerifović. Čestitam! Beogradska publika na kraju nije propustila priliku da zvižducima proprati nastup crnogoskog predstavnika. Zbog prošlogodišnjeg skandala ili zbog nezavisne Crne Gore, svejedno! Nevaspitano, nekulturno i bez ikakvog smisla.\nOdmah nakon Dana žena, dođe i deveti mart, godišnjica prvih velikih opozicionih protesta. Gledam snimke sukoba policije i demonstranata. Mlađani Vuk Drašković sa balkona Narodnog pozorišta „komanduje“ događajima. Sa druge strane, Milošević komanduje vojskom i policijom. Milošević naređuje „juriš„ svojima, a Vuk to isto svojima! Nakon decenije i po još uvek nemamo objektivan pristup tim događajima. Srbija je po svemu duboko podeljena, osim u jednom! Nacionalizmu! Ipak dolazi još jedan vikend. Kažu da je i proleće već stiglo! Setih se onog grafita „Proleće je, a ja još živim u Srbiji!“\nKoliko nas košta ili koliko će nas još koštati naknadna pamet?


Sedmica Orlova za osminu finala SP u futsalu\nFudbal Autor:Vladimir Vesić20. sep. 202120:491 komentar\nFutsal reprezentacija Srbije zabeležila je ubedljivu pobedu u poslednjem kolu Grupe F Svetsko prvenstva u Litvaniji protiv SAD 7:0 i izborila plasman u osminu finala.\nPosle dva nesrećna poraza, u utakmicama u kojima je mogla da dođe makar do boda, posle silnih kadrovskih problema, Srbija je pokazala karakter i što je najvažnije kvalitet i bila najbolja kada je bilo najpotrebnije. U direktnom dvoboju za treće mesto u grupi razbijene su SAD, a što je najvažnije zabeležena je potrebna pobeda od dva gola razlike, koja je Srbiji omogućila da bude među četiri najbolje trećeplasirane selekcije i obezbedi plasman u osminu finala.\nŽeljenih 2:0 Orlovi su imali već posle osam minuta. Rakić u šestom i Tomić u osmom minutu najavili su veliku pobedu Srbije. Tomić je drugim golom u 17. minutu povisio na 3:0, a Petrov je na isteku prvog poluvremena praktično i rešio meč povisivši na 4:0.\nU drugom poluvremenu Srbija je malo opustila gas u prvih 10 minuta. Ali to nije značio i kraj serije golova. Milosavljević je u 32. minutu povisio na 5:0, a dva minuta kasnije Lazarević se upisao u strelce za 6:0. Konačnih 7:0 postavio je Radovanović u 38. minutu. Na kraju ubedljiva pobeda i obezbeđen plasman među 16 najboljih.\nSrbija će se u osmini finala sastati sa Portugalijom predvođenom legendarnim majstorom Rikardinjom. Taj meč se igra u petak u Kaunasu od 20 časova. U drugom susretu Grupe F, koji je odlučivao o prvom mestu Argentina je pobedila Iran 2:1. Odigrani su mečevi poslednjeg kola Grupe E. Paragvaj je pobedio Japan 2:1 i u direktnom duelu osvojio drugo mesto, mada je i Japan kao jedna od četiri najbolje trećeplasirane selekcije obezbedio plasman u osminu finala. Španija je zabeležila i treću pobedu 4:1 protiv Angole i potvrdila prvo mesto u grupi.\nfutsal reprezentacija Portugalafutsal reprezentacija srbije\nTribina se urušila dok su slavili pobedu\nGrof Božović za SK: Bog je hteo da pobedimo Zenit\nEx Yu: Spektakl na Rujevici, Željo odigrao za Zrinjski


Gamer: Magazin od igrača za igrače » Shroud izjavio da je CS:GO ”smeće” i zašto je Valorant bolji Shroud izjavio da je CS:GO ”smeće” i zašto je Valorant bolji – Gamer: Magazin od igrača za igrače\nHome News & Updates\tShroud izjavio da je CS:GO ”smeće” i zašto je Valorant bolji\nShroud izjavio da je CS:GO ”smeće” i zašto je Valorant bolji\nNekadašnji CS:GO profesionalac i jedan do najpoznatijih strimera na svetu, Majkl ”shroud” Gžešjek, je ovog vikenda tokom svog strima izjavio da je CS:GO ”smeće” i objasnio zašto bi sada radije igrao Valorant.\nTokom strima, jedan od gledalaca je prokomentarisao da Shroud treba da igra CS:GO umesto Valoranta, na šta se Kanađanin nasmejao uz komentar:” Sjajan komentar, veoma smešno”.\n”Da je CS:GO dobar, igrao bih ga. Lepota Valoranta je to što možeš da uletiš u igru i da odigraš jedan ili dva meča i da ne moraš da brineš da će neko da čituje (vara). Svaki put kada igrač CS, naletiš na nekoga ko koristi aim bot, spin bot, wall hack ili se teleportuje po mapi. Je***o smeće”, dodao je.\nOvo više i nije tajna da je takvo stanje u CS:GO-u, pošto je postalo nepodnošljivo igrati igru u poslednje vreme, jer Valve ne preuzima ništa povodom čitera. Iako duboko stojim iza toga da su oba šutera kvalitetna, slažem se da je veliki broj igrača prešao na Valorant samo zbog toga što ne žele da se bakću sa prevarantima. Mislim da su varalice najveći problem CS-a već godinama i da je to veliki razlog što igra ne napreduje iako je u proteklih 12 meseci beležila ogroman broj novih igrača.\nČiteri su problem u mnogim igrama, ali čistom sumnjam da ih igde ima koliko ih ima u CS:GO-u. Kakva su vaša iskustva sa njima i da li se slažete da je Riot Games uradio mnogo bolji posao kada su u pitanju varalice?\nShroud izjavio da je CS:GO ”smeće” i zašto je Valorant bolji was last modified: February 25th, 2021 by vladimir.gosic\nShox pojačao Team Liquid\nSteel potpisao za T1\nIvan ”pTKKK” Popov: ”Verujem da možemo da...\nValorant patch nerfuje Classic\nFIFA22 uručila igračima crveni karton – Suspendovano...\nSrbija bira predstavnike za Tekken 7 IeSF...\nnukkye, AvovA i koldamenta potpisali za G2


Jagodina video – SRBIJA NEWS\nCategory: Jagodina video\n12. Jula 2017. admin\nLetnja scena Kablova u Jagodini novinar: Tanja Mitrović snimatelj: Saša Jović montaža: Dejan T. Milošević proizvodnja: Kopernikus RTV Jagodina\nJagodina videoLetnja scena Kablova\nJagodina videoAuto kuća -Tasić\nDan pobede nad fašizmom u II Svetskom ratu\nDan pobede nad fašizmom u II Svetskom ratu Položeni venci palim borcima u drugom svetskom ratu. novinar: Dušan Miletić snimatelj: Zlatko Milojković montaža: Vesna Dobrosavljević Đukanović proizvodnja: Kopernikus RTV Jagodina\nJagodina video9, Dan pobede nad fašizmom, maj


Pozivni broj 0348 / +31348 / 0031348 / 01131348, Holandija\nPozivni broj 0348 (+31348 / 0031348 / 01131348)\nPozivni broj: 0348 (+31348)\n0348 je pozivni broj telefonskog okruga za Woerden. Za fiktivni broj telefona 1107461 i pozivni broj grada 0348, broj za pozivanje je 0348 1107461. A Woerden se nalazi u Holandija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 1107461, pozivni broj grada 0348 (Woerden) i Državni pozivni broj 0031, broj za pozivanje je 0031 348 1107461. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 0348, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Holandija i želite da pozovete osobu u Woerden, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Holandija je +31 (0031), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Woerden, morate da dodate +31 348 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 1107461, pozivni broj grada 0348 (Woerden) i Državni pozivni broj 0031, broj za pozivanje je 0031 348 1107461.


Novo štopersko čudo! | Radio Televizija BN\nNovo štopersko čudo!\nInter i Juventus, Mančester Junajted i Totenhem…! U Sampdoriji zasijala nova zvezda.\nFudbal 04.12.2018 | 20:00\nTalentovni mladi štoperi su na ceni, a oko nekolicine poput De Lihta, Milenkovića ili Rubena Dijaša koplja lome najveći evropski klubovi. Izgleda da je pozicija štopera najdeficitiranija za velike klubove i zato je ogromna konkurencija kada se pojavi neko novo ime.\nA pojavilo se još jedno!\nDanski defanzivac Joakim Andersen iz Sampdorije je jedno od otkrića sezone. Došao je tiho u Đenovu pre godinu i kusur dana za samo 1.400.000 evra, a danas vredi 20 puta više!\nPrethodne sezone je malo igrao, navikavao se na novi klub i sredinu, da bi ove eksplodriao. Ima 22 godine, visok je 190 centimetara i ove sezone je odigrao svaki meč za Sampdoriju. Podsetimo, na sličan način je Sampdorija pre dve godine lansirala Milana Škrinijara koji je došao kao anonimus, a potom otišao za velike pare u Inter i tamo postao jedan od najboljih štopera Evrope.\nDovoljno da se za njega zalepe neki od največih evropskih klubova. Juventus, Inter, Totenhem i Mančester Junajted su već krenuli u lov na Andersenov autogram.\nJuventus je već ponudio 25.000.000 evra za Danca uz predlog da ga ostavi na pozajmicu do kraja sezone ili čak u narednih godinu i po dana. Sampdorija je glatko odbila. Inter je takođe ozbiljno zagrizao i čeka se konkretna ponuda novog direktora Marote. Andersen nije toliko neophodan Nerazurima, koliko ih je strah da ne pojača konkurenciju.\nTotenhemovi skauti su nekoliko puta gledali Andersena i poslali signal Poketinu da hitno reaguje i da krene u akciju dok bogatiji klubovi još nisu stegli obruč. Totenhem bi uskoro mogao da ostane bezAldervajrelda i Vertongena, tako da bi Andersen predstavljao budućnost štoperske linije uz Sančeza iFojta.\nA zainteresovan je i Mančester junajted. Murinjo ima u planu da potpuno rekonstruiše poslednju liniju. Na prodaju su Roho i Baji, ugovori ističu Smolingu i Džonsu, tako da je siguran samo Lindelef. Murinjo je podvukao Milenkovića i Andersena kao glavne želje.\nSampdorija se neće mnogo kockati i verovatno će narednog leta prihvaiti najbolju ponudu koja dođe. Kao što je bilo sa Škrinijarom… A cena neće biti ispod 30.000.000 evra.


Telefon velikog dometa NOKIA\nTema: Telefon velikog dometa NOKIA\n25.04.2005., 13:34 #1\nProdajem bežični velikog dometa, NOKIA 6150, baza, 2 slušalice, 4 baterije, antena, 2 punjača, 2 autopunjača, 2 kompleta handfree. Povoljno. Domet 20 km, 10 garantovanih u gradu.\n25.04.2005., 14:27 #2\nda li je to ono sto nosis stanicu u gepeku od kola\n25.04.2005., 15:33 #3\nBaza stoji u stanu, 2 slušalice, nokia 6150, modifikovane za fiksni telefon, fabrički. Razgovor medju slušalicama bez utroška impulsa, ili razgovor izmeju baze i slušalice, takodje bez troškova. Cena 150 eura.\n25.04.2005., 19:42 #4\nznaci zagarantovanih 10km ugradu\nJos samo par pitanja.Moze li se to sve prikljuciti na ISDN, mislim to ne bi trebalo da prestavlja nikakav problem ali opet da pitam.\nKoliko je to sve staro?ima li neka garancija?\nKoje su dimenzije slusalica?i tezina?\nU kom gradu stanujes? zbog preuzimanja.\n25.04.2005., 19:56 #5\nDimenzije? HM pa baza je 150x250x30 mm, a slušalice, znaš kolika je nokia 6150, to je to. Ja sam iz Pančeva, uredjaj je radio 15 sati, garancija 3 meseca, a ISDN nema razloga da bude problem.\nZa domet zavisi koji grad, jer što je više radio-predajnika, taxista i slično, utiče na domet, zatim visina postavljanja antene. Uz uredjaj ide fabrički kabl od 8 metara i antenom u kompletu.\n26.04.2005., 01:58 #6\nAko uzmemo u obzir da mi je kuca pored SUP-a i da u gradu ima vise taksi udruzenja nego u Beogradu ili Chikagu, i da mi se na krov smesi par zgrada, imam li realne sanse da ocekujem barem 5km?\n26.04.2005., 09:05 #7\nJa sam u Pančevu postavio antenu na tavan i imao sam domet u bukvalno celom gradu, a taxista veruj mi ima puno isto kao i svugde, a i sup je od tog mesta bio na 250-300m.\n26.04.2005., 23:25 #8\nJa sam iz Cacka.Jedino sto me brine je taj sup.Oni su bukvalno 50m udaljeni od mene i imaju onu veliku antenu na krovu.\nNema veze ipak cu probati.Moze li ovako?\nDodjem ja do Panceva i platim to cudo, pa povezem kuci i vidim kako to radi pa ako ne bude odgovaralo da ga vratim u roku od 48 sati.Put ide na moj racun.\n27.04.2005., 06:44 #9\nPa kad već dolaziš na buvljak, svrati i uzmi i ovo čudo, i 99% sam ubedjen da se nećeš pokajati. S obzirom da ti je sup blizu, znači nisi na periferiji, i garantujem da ćeš imati domet u celom Čačku. Ako ipak nisi zadovoljan, mada sumnjam, možeš vratiti, slažem se. Pozdrav\n27.04.2005., 13:11 #10\nNe, ne idem na buvljak nego bih dosao bas zbog toga.Ali ja mogu tek u ponedeljak da dodjem.Ako ti odgovara znaci dogovoreno!\nDa ja sam u strogom centru Cacka a sa ovim cudom bih imao ogromnu ustedu.\nOstavi mi broj telefona i adresu na pp pa se cujemo\n02.05.2005., 22:29 #11\nMoj ti je savet da taj telefon ne kupujes jer sam ga ja imao (i imam ga jos uvek ali ne radi),vec da uzmes neki telefon od Senao modela.Ta Nokia je kineski prozvod i dok radi,radi bilo koji kvar tu vise nema popravke.Raspitaj se malo a inace i ja sam iz Cacka,pa neomoj da se zajebes\n02.05.2005., 22:49 #12\nvidi ga zemljak Pa sto se tebi pokvario ta nokia\n03.05.2005., 11:18 #13\nUopšte nije bitno šta ko kaže, je znam šta je i kakav telefon. Očigledno se dobro razumeš kad tako govoriš. Samo reci šta je riknulo i što ne bi moglo da se popravi. U poverenju, ovo nije kineska roba.\n03.05.2005., 21:31 #14\nDal se razumem ili ne to je diskutabilno,ali za vasu informaciju ja sam u poslednjih 10 godina promenio sigurno 5 telefona veceg dometa(space master,senao768,dve vrste tih noikia ..)Problem kod tih telefona je sto su kineski i napravljeni su da rade dok rade.Odnesete ih u servis a oni cim ga vide podignu ruke uvis.Jako su osetljivi na grmljavine i atmosverska praznjena.Ma sta da vam kazem to je kinesko djubre.Kvar kod mog je u neotvaranju baze a sto se tice dometa cinjenica je da moze da dobro "dobaci".Meni je radio cak i preko 25 km ali ipak moja prepuruka je neki model Senao telefona.\n08.05.2005., 20:52 #15\nEXPERT za Long Range\nNIKAKO NE KUPUJTE CISTA PREVARA - NOKIA KINESKA KOPIJA\nFirma NOKIA uopste nepravi telefone velikog dometa postoje samo kopije Senao telefona koje ponekad imaju nalepnicu SONY, NOKIJA ili pak SENAO.\nJednokanalni uredaji, bez skenirajucih kanala koji cesto remete rad javnih sluzbi i prave bukvalno haos drugim korisnicima frekfencija.\nKao deca da su ga nogom lemila tako im izgleda ploca kad se otvore.Popravka je nemoguca jer nema nikakve seme, nikakvog kodeka po kome bi se popravljali jer "svaki telefon je za sebe".\nPrilikom otvaranja da se popravi npr mikrofon pokvare se jos tri stvar i neda se ne popravi mikrofon nego nista nemoze da se popravi, jer je kvalitet takav da se sve raspada.\nSve sem navedenog je ok, prosecan vek telefona u upotrebi je od 15 do 30 dana kad se javite servisu i ukapirate sta ste ustvari kupili, prodavac je vec na putu ili nije dostupan ili tako nesto.\nLjudi ih kupuju najcesce privuceni dobrom cenom tako da navedeni komplet sa dve slusalice fotrolama itd.. kosta od 120e do 180e dok org. Senao najeftiniji kosta 160e sa jednom slusalicom a dodatna je jos 100 evra.\nJedina kvalitetna marka kao i proizvodac kvalitetnih telefona je SENAO R.O.C TAIWAN\nSENAO Beograd SCG YU\nZa original SENAO postoje seme, svi delovi za popravku,tacno se zna na kojoj frekfenciji rade a prosecan vek aparata je od 2 do 10 godina.\n08.05.2005., 21:01 #16\nI sta kaze nije mi telefon KINESKI\nCovece idi na oficijalni sajt NOKIE i videces da nigde nema tog tvog telefona velikog dometa.\nU pravu je Expert vasljas kinesko dubre.\n100% KINEZ JE TVOJA tzv NOKIA.\nJa znam za te telefone dolaze iz Bugarske, Kine i Rusije.Moguti reci da su bas losi.


UN: Milioni ljudi svaki dan na spavanje idu gladni – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nObjavljeno\t 7. Januara 2022. od strane\thaler / Nema komentara na UN: Milioni ljudi svaki dan na spavanje idu gladni\nGeneralni sekretar Ujedinjenih naroda Antonio Guterres kaže kako se čovječanstvo bori protiv prirode, nanoseći štetu usjevima, a time i hrani.\nTri milijarde ljudi nema mogućnost da se hrani zdravo, upozorio je Antonio Guterres (EPA)\nGeneralni sekretar Ujedinjenih naroda Antonio Guterres izjavio je kako milioni ljudi svaki dan odlaze u krevet gladni, navodeći da tri milijarde ljudi nema mogućnost da se hrani zdravo.\nGovoreći na Samitu o hrani, koji je održan u okviru 76. zasjedanja Generalne skupštine UN-a, skrenuo je pažnju na činjenicu da milioni ljudi svaki dan odlaze u krevet gladni, prenosi Anadolija.\n‘Čovječanstvo se bori protiv prirode’\n“Tri milijarde ljudi nema mogućnost da se hrani zdravo”, pojasnio je Guterres.\nNaglasio je kako se čovječanstvo bori protiv prirode, nanoseći štetu usjevima, a time i hrani.\n“Moguće je nahraniti rastuće globalno stanovništvo štiteći naš okoliš. Od farmi do ribarstva, prirodnim resursima treba upravljati inteligentno i održivo”, dodao je Guterres.IZVOR: AGENCIJE\nU svijetu svake minute od gladi umre 11 osobaBroj ljudi koji umiru od gladi povećao se šest puta u protekloj godini i nadmašio smrtne slučajeve uzrokovane korona virusom, saopćila je organizacija Oxfam.Published On 09 Jul 202109 Jul 2021\nUN: Dramatičan porast broja gladnih u svijetuU poređenju s posljednjim izvještajem, sada imamo 161 milion gladnih ljudi više, kaže direktor SVjetskog programa za hranu.Published On 19 Jul 202119 Jul 2021\nHumanitarna kriza u Etiopiji: Milioni ljudi na ivici gladiKako navode iz UN-ovog Svjetskog programa za hranu, gotovo sedam miliona ljudi hitno treba pomoć u sjevernoj Etiopiji.Dužina videa 01 minutes 48 seconds01:48Published On 09 Sep 202109 Sep 2021\nPoljski vojnici na granici sa Bjelorusijom još najmanje pola godine\nNavodni autor aplikacije koja ‘prodaje’ muslimanke uhapšen u Indiji\nBiden kaže da je Trump i dalje prijetnja demokratiji\nVojska Kazahstana s dozvolom da koristi smrtonosnu silu\nVideo: Robot ‘Ameca’ zadivio posjetioce sajma u Las Vegasu\nSlučaj ‘Đoković’ uzdrmao temelje jednog sporta i podijelio javnost\nWFP: Nemilosrdan rast gladi u svijetu


Na gradskom groblju Bare u Sarajevu od početka ove godine do 6. augusta ekshumirano je 139 tijela umrlih, a uglavnom se radi o tijelima preminulih čiji srodnici, ili oni koji bi to trebali, nisu izmirivali naknadu za korištenje grobnog…\nE.H Oct 21, 2018\nU sarajevskom naselju Bare danas se oko 14 sati desila saobraćajna nesreća u kojoj su povrijeđene dvije osobe. Nesreća se desila prilikom sudara dva putnička vozila, a saobraćaj se kreće otežano u tom dijelu grada. Kako je za…\nU saobraćajnoj nesreći koja se dogodila u sarajevskom naselju Bare povrijeđena je jedna osoba. Kako su za "Avaz.ba" potvrdili iz Operativnog centra MUP-a KS nezgoda se dogodila oko 20 sati, a učestvovala su dva vozila. - Na…


Obilježen Dan odbrane Višegrada | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Obilježen Dan odbrane Višegrada\nVIŠEGRAD – Boračka organizacija Višegrad obilježila je danas Dan odbrane Višegrada obilaskom ratnih položaja na Gornjoj i Donjoj Lijesci, a tim povodom položeni su vijenci na centralni spomenik kod hrama na Gornjoj Lijesci.\nPredsjednik Predsjedništva Boračke organizacije Višegrad Milosav Vasić podsjetio je da je tzv. Armija BiH od 23. do 29. oktobra 1992. godine svakodnevno vršila napade na odbrambenu liniju, te da je glavni napad bio 29. oktobra, a cilj je bio da uđu u Višegrad.\n„Naše jedinice su se junački i hrabro borile i oni su u povlačenju pokupili svoje ranjenike i otišli“, naveo je Vasić.\nStarješina Interventne čete Obrad Poluga podsjetio da je 29. oktobra 1992. godine između 10.00 i 11.00 časova krenuo opšti napad na potezu Okolišta, Gornja i Donja Lijeska i Kočarim, te da su neprijateljske snage presjekle komunikaciju između Donje Lijske i Okolišta i zauzeli jedan dio položaja na Donjoj Lijesici.\n„Na poziv komandanta brigade interventna četa je brzom reakcijom izašla na teren i zauzeli smo položaj koji su naprijateljske snage zauzeli i ostavili jedan broj vojnika da drže te linije. Nakon pola sata uspjeli smo da vratimo i ostale položaje i da vratimo dio tehnike koji su bili preuzeli“, istakao je Poluga.\nOn je dodao da su pronašli i jedan broj vojnika koji su poginuli u odbrani.\n„Intenzitet borbi je stao u večernjim satima i narednih dana mi smo održali komplet liniju, a oni su se povukli u svoje početne položaje prema Međeđi“, istakao je Poluga.\nBivši komandanat višegradske brigade Luka Dragičević rekao je da je položaje četvrte i pete čete napadala neprijateljska vojska snage oko tri hiljade elitnih jednica goraždanske divizije.\n„Oni su najbolje borce iz svih brigada odabrali i sa tim jedinicama su napali naše dvije čete, odnosno kompletnu liniju od lijeve obale Drine do Kočarima, Donje i Gore Lijeske. U pomoć su im došle ustaše iz Zapadne Hercegovine, to znamo jer smo našli dvojicu ubijenih ustaša sa crnim kombinezonima istim kao što su ustaše bile ubijene tokom Drugog svjestkog rata“, rekao je Dragičević.\nOn je dodao da su tu srpski borci pružili herojsku odbranu.\n„Za tih šest dana poginulo je sedam naših boraca i četiri civilne žrtve. Oni su imali znatno veće gubitke, ali je najinteresantnije bilo to što su na bojištu ostavili mrtve komandante, a nismo našli nijednog borca“, istakao je Dragičević.\nOn je rekao da je njihov poraz bio toliko jak zbog gubitka komandanata da se nisu nikada više oporavili i nikada žestoko nisu napadali na položaj višegradske brigade.\n„To je bila prekretnica u proteklom ratu što se tiče odbrane Višegrada i njihovih napada na našu brigadu“, dodao je Dragićević.\nPrema njegovim riječima, ovo je najznačajniji datum kada se treba okupljati i podsjetiti, da bi i mlađi naraštaji saznali šta se dešavalo.\nBoračka organizacija Višegrad\nPrethodni članak„Ajvarijada“ promoviše tradicionalnu hranu\nNaredni članakOtkrivena spomen-ploča poginulim borcima


TEST: HP Spectre 13 x360 | Tech Lifestyle\nPočetna Broj 199 TEST: HP Spectre 13 x360\nBudućnost laptop računara je već stigla\nKvalitet izrade, upotrebljivost, autonomija\nGreje se malo više, samo jedan USB A port\nDanas se od laptopa očekuje više. Autonomija, funkcionalnost, brzina – sve to mora biti bolje nego ranije, da bi kupac dobio ono šta je zamislio. Opet, pakovanje mora biti manje. Slično kao japanski kanister od 20 litara u kutiji šibica. Kako sve to upakovati u celinu? HP je ponudio rešenje u vidu laptopa koji može biti i tablet. Nije mnogo težak ni veliki, a opremljen je jakim procesorom. Da li je dobitna kombinacija? Zavisi od vaših potreba, no hajde da vidimo na čemu smo sa Spectre 13 x360…\nPomalo Bondovski, Džejms Bondovski, Spectre izgledom najavljuje ozbiljne performanse. Korišćeni materijali takođe obećavaju da se radi o mašini spremnoj za svaki izazov. Mi smo ga koristili na poslovnom putu, daleko od radnog stola i punjača. Verni drugar za pomeranje kursora je barem 20 odsto zapremine tananog ultrabooka, te smo ga ostavili na kancelarijskom stolu.\nHigh-end trinaestica u „divljini“ ume da uhvati tuđe poglede, ali to njemu, kao vrsnom predatoru, uopšte ne smeta, niti ga dotiče. Metalno kućište ima gumene nogice radi čvrstog ležanja na stolu, ili u krilu ako ih makar malo dotičete. S obzirom na dimenzije x360, sigurno ćete lako naći podlogu za njega. Rotiranje ekrana zahteva dve ruke. Šarke čvrsto drže obe strane, što je dobro, jer se neće desiti da se ekran pomeri ako malo zatresete računar.\nHP Spectre 13 x360 je vrhunski 2u1 ultrabook sa divnim dizajnom, odličnim trajanjem baterije i vrhunskim performansama.\nPrethodni članakWiko telefoni dugačkog ekrana\nSledeći članakTEST: LG Q6


U Ključu se gradi hotel i rekonstruište dječiji vrtić | Krupljani.BA\nU Ključu se gradi hotel i rekonstruište dječiji vrtić\nZahvaljujući lijepom vremenu, u toku je realizacija dva projekta izgradnje, odnosno sanacije objekata, koja bi trebala biti okončana do kraja godine ili početkom naredne.\nTako je u samom centru Ključa u toku izgradnja hotela i sanacija dječijeg vrtića.\nNovi hotel u izgradnji, pored smještaja i restorana, ponudit će i određene poslovne sadržaje, poput prodajnih centara.\n„Mislim da treba čestitati tim ljudima, koji su toliko bili hrabri da se odluče na toliko vrijednu investiciju. Na usluzi sam im bio od prvog dana da projekt privedu kraju. Investitor je firma Tempic Fa, a vrijednost projekta veća je od tri miliona maraka“, kazao nam je Nedžad Zukanović, načelnik Općine Ključ.\nPreko puta hotela, u toku je i rekonstrukcija dječijeg vrtića, za koju je sredstva Općina osigurala preko Turske razvojne agencije u iznosu od 110.000 eura, odnosno 215.000 KM. Krov je već zamijenjen, a ostali radovi su u toku i trebali bi biti završeni do 31. decembra.\n„Pošto su Unsko-sanske šume imale već saradnju, zajedno sa direktorom otišao sam u TIKA-u i tako smo predložili taj prvi projekt, evo prošao je. Mislim da ćemo nastaviti sa Turskom razvojnom agencijom raditi na još nekim projektima koji bi bili značajni za Ključ“, dodao je Zukanović.\nKapacitet vrtića je oko 80 djece, a postoji i mogućnost proširenja na sprat, ako se ukaže potreba, dodao je Zukanović.


Šta sve treba da znate o visokoj temperaturi kod deteta? - mojabeba.rs\nNikada nije ugodno kada vam se dete razboli jer ne znate koliko je ozbiljno i kada treba da reagujete. Treba li uvek na prvu odlaziti doktoru ili možda pričekati? Upravo se zbog toga roditeljstvo, a i zbog drugih razloga smatra jednim od najtežih poslova na svetu. Kako bi što lakše prošli kroz određene situacije, slede saveti koji vam mogu pomoći.\nŠta treba da znate o visokoj temperaturi? Ona je jedan od znakova da je dete bolesno i da morate nešto učiniti. Velik broj roditelja kada primeti da je temperatura viša nego što je to uobičajeno, pokušava ju skinuti. Kada treba da skidate temperaturu?\nAko beba starosti između jednog i tri meseca dobije temperaturu, važno je da se obratite doktoru. Kod starijeg deteta sve zavisi od toga kako se ono ponaša. Praćenjem simptoma možete utvrditi šta treba da učinite. Važno je da mu dajete puno tečnosti i redovno ga presvlačite.\nKada uočite da je temperatura viša nego što bi trebalo da bude, važno je da pratite povećava li se ili smanjuje. Pređe li temperatura 39 stepeni, važno je da ju spustite kupanjem u vodi koja bi trebalo da ima 33 stepena.\nTemperaturu kod deteta možete spustiti ako ga umotate u vlažni peškir te u suvi peškir i držite tako do 10 minuta. Ako je potrebno, ove metode možete ponoviti i nekoliko puta.\nNažalost ponekad visoka temperatura traje neko vreme, što se više ne može lečiti prirodnim metodama. Tada je važno primeniti lekove koje ste dobili na recept, a koji su prilagođeni dobi deteta. Dosada su najbolji efekat pokazali lekovi koji u sebi imaju paracetamol te ibuprofen.\nIako su Aspirin i Andol odlični lekovi kada je u pitanju snižavanje temperature, oni se ne smu davati deci do 12 godina života jer mogu ozbiljno narušiti njihovo zdravlje.\nMetode koje su se nekada upotrebljavale trebalo bi izbegavati, a to je spuštanje temperature uz pomoć alkohola. Tako ćete samo otežati hlađenje, a za dete nije dobro da udiše alkoholne pare. Važno je da znate da nije svaka temperatura opasna i da ne treba odmah svaku skidati.\nTagovi: beba lekovi nega nega bebe skidanje temperature visoka temperatura Zdravlje i nega\nMali Romeo Bekam ponovo promoviše „Burberry“\n8 мај, 2014 Zdravlje deteta\n6 јан, 2014 Ishrana\n14 окт, 2015 Rastemo i učimo\nU prve tri godine života mozak deteta se razvija zapanjujuće brzo. Ipak, većina roditelja se pita da li postoji neki parametar optimalnog razvoja i...


CEFTA sporazum - Blic Online\nLiderima EU 28 će tokom prvog dana samita danas u Briselu jedna od tema biti i dijalog Beograda i Prištine, saznaje Tanjug u Evropskom savetu.\nBIH: "Tražićemo da Kosovo ISKLJUČE iz CEFTA sporazuma i SSP"\nOdgovor Bosne i Hercegovine na carine prištinskih privremenih institucija od 100 odsto mogao bi da bude zahtev za isključenje Kosova iz CEFTA sporazuma.\nNiko zasad, ni sa jedne strane, nije obavestio CEFTA o zvaničnoj meri uvođenja taksi, niti o pritužbama na tu meru, kaže direktor CEFTA sekretarijata Emir Đikić i dodaje da zbog toga mere Prištine smatra političkim.\nPritisak EU na Kosovo najbolji način zaštite prava Srbije u SSP i CEFTI\nProfesor međunarodnog prava Bojan Milisavljević smatra da je politički pritisak Evropske unije na samoproglašeno Kosovo najbolji način zaštite prava Srbije u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) i CEFTI.\nEvropski komesar za pregovore o proširenju Johanes Han ocenio je da odluka prištinskih vlasti o oporezivanju robe iz Srbije i BiH krši Centralnoevropski sporazum o slobodnoj trgovini (CEFTA) i principe regionalne slobodne trgovine.\nLjajić: CEFTA nije švedski sto, sa koga se uzimai ono što vam odgovara\nSporazum CEFTA nije švedski sto sa koga se može uzimati ono što vam odgovara, a ne primenjivati ono to vam ne odgovara, istakao je danas ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić nakon najave da Srbija i BiH neće prisustvovati sastancima radnih tela CEFTA u Prištini, 20. i 21. novembra.\nSrbija i Bosna i Hercegovina neće učestvovati na sastancima radnih tela CEFTA u Prištini 20. i 21. novembra, kao ni na ministarskom sastanku u okviru CEFTA nedelje, koji će takođe biti održan u Prištini 3. decembra, kaže za Tanjug potpredsednik Vlade i ministar trgovine turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nPredsednik Nacionalnog veća Parlamenta Austrije Volfgang Sobotka izjavio je danas da je za Austriju neshvatljiva odluka Prištine o uvođenju carinskih taksi na robu iz centralne Srbije.\nOdluka prištinskih vlasti da za 10 odsto povećaju porez na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine (BiH) naišla je na oštre reakcije u regionu, ali i opomenu Brisela, koji je zvanično upozorio Prištinu da takvu odluku povuče. Zašto je ona doneta, i to baš uoči prvog sastanaka predsednika Srbije Aleksandra Vučića i kosovskog predsednika Hašima Tačija posle duže blokade dijaloga?\nMinistri zaduženi za trgovinu, poljoprivredu i ekonomiju iz četiri zemlje regiona sastaće se iduće srede u Beogradu kako bi razmotrili novonastalu situaciju nakon što su privremene institucije u Prištini uvele "zaštitne mere" na uvoz pojedinih vrsta voća i povrća i kukuruza.\nJedino formiranjem zajedničkog ekonomskog područja Zapadnog Balkana može se značajnije ubrzati privredni rast svih zemalja u regionu, izjavio je danas predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nTRGOVINSKI SPORAZUM S RUSIJOM nije ugrožen otvaranjem poglavlja 29, a evo KADA ĆE BITI\nOtvaranjem pregovora u Poglavlju 29 ne menja se carinska i trgovinska politika Srbije, a na snazi su svi postojeći sporazumi koje je naša država zaključila. Tek kad Srbija postane punopravni član EU, moraće da primeni i carinske i trgovinske propise koji važe za sve zemlje članice.\nDačić: Region nije dovoljno iskoristio trgovinski potencijal\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas u Beogradu da je evidentno da trgovinski potencijali u regionu nisu dovoljno iskorišćeni, a ekonomije nisu dovoljno integrisane u globalno tržište.\nAtlantik Grupa razmatra akvizicije nekih firmi u Srbiji\nEmil Tedeski, predsednik Uprave hrvatske Atlantik Grupe, najavio je danas da ta kompanija u 2013. godini planira investicije u Srbiji od oko pet miliona evra u modernizaciju postojećih kapaciteta i nagovestio mogućnost preuzimanja nekih firmi u Srbiji.\nFokus EU biće uglavnom na Srbiji\nNakon što Hrvatska pristupi Evropskoj uniji 1. jula naredne godine, mesto lidera u evropskim integracija u regionu preuzeće Srbija. Ona će biti i lider u okviru CEFTA sporazuma, gde već ostvaruje suficit u robnoj razmeni i nametaće se upravo svojim ekonomskim položajem.


Glasanje pa raspuštanje odbora Srpske napredne stranke po Srbijii: Zrenjanin na spisku - Z1INFO.RS\nNaslovna Politika i društvo Glasanje pa raspuštanje odbora Srpske napredne stranke po Srbijii: Zrenjanin na spisku\nGlasanje pa raspuštanje odbora Srpske napredne stranke po Srbijii: Zrenjanin na spisku\nPrema pisanju lista Danas, vrh SNS će uskoro fomirati povereništva stranke u većini gradova i opština, o čemu se već izvesno vreme priča među naprednjacima, a nakon što se rasformiraju postojeći odbori.\nCilj te strukturne promene pravdaju kadrovskim „osveženjem“ i poboljšanjem rada stranke uoči predstojećih izbora.\nDa li iko sme da se suprotstavi Vučiću?\nPrema rečima politikologa Bobana Stefanovića izjašnjavanje je namenjeno tome da se vidi da li neko sme da bude podrška Stefanoviću, a i da se njemu pošalje poruka i naravno da pokuša da se smeni sa mesta predsednika gradskog odbora u Beogradu pre izbora.\nTrenutno se u Srbiji sprovodi izjašnjavanje gradskih i opštinskih odbora o poverenju Nebojši Stefanoviću. “Vidimo da glasanje po odborima služi između ostalog i zbog toga, da se javno vidi da li neko sme da stane na njegovu stranu. Pa onda dobijemo i da odbor u Rakovici, koji od osnivanja vodi jedan od Stefanovićevih najblizih saradnika Miličković, potpredsednik gradskog odbora i drzavni sekretar u MUP-u dok je Stefanović bio ministar, među prvima izlazi i jednoglasno preporuči smenu Stefanovića”, objašnjava politikolog Boban Stojanović za list Danas.\nPo nezvaničnim informacijama iako bi Zrenjaninski odbor trebalo da izglasa nepoverenje stranačkim funkcionerima koji su u nemilosti, to ih neće amnestirati od raspuštanja.\nZrenjaninski odbor, iako na svom čelu ima prekaljenog političara kakav je Goran Knežević, nije zabeležio ni prosečne rezultate na predsedničkim izborima 2017 i parlamentarnim 2020. godine. Na prvim navedenim SNS Zrenjanin nije uspeo da pređe magičnih 50%+1 za predsednika Vučića, što je ispod proseka na republičkom nuivou, a bojkot je na teritoriji Zrenjanina uspeo samim time što je na izbore izašlo jedva preko 43% Zrenjaninaca.\nTakođe izbrojano je preko 5% nevažećih listića, čime procenat Zrenjanincaca koji su se izjasnili pada na 37%, što takođe nedvosmileno potvrđuje da kadrovska politika SNSa i koalicionih partnera, kao i skandali koji su se ređali kao na pokretnoj traci za vreme gradonačelnikovanja Čedomira Janjića i njegovih saradnika, daju rezultate. Doduše negativne i po SNS i po sve građane Zrenjanina.\nPodrška SNS-u, a prevashodno gradskim vlastima u Zrenjaninu rapidno opada svakoga dana, javnost je zgrožena neradom i bahaćenjem, što je potvrdio i sam predsednik Vučić.\nSantovac u prvom planu?\nPovereništva će, kako saznaje Danas, imati od jednog do tri člana a činiće ih čelnici i funkcioneri lokalnih samouprava, koje predvodi koalicija oko SNS.\nIzvor dela teksta : list Danas\n23. May 2021. 0\n19. May 2021. 0\nHronika 11. November 2021. 0\nIN MEMORIAM: Slaviša Lekić\nNovinar, producent i autor brojnih istraživačkih serijala Slaviša Lekić preminuo je u Beogradu. Lekić je rođen 1959. u Kosovskoj Mitrovici. Pisao je za brojne dnevne...\nPolitika i društvo788


Organizirana radionica o notarijatu za članice Udruženja penzionerki Tuzle - Bolja Tuzla\nOrganizirana radionica o notarijatu za članice Udruženja penzionerki Tuzle\nUdruženje potrošača “Klub potrošača” Tuzlanskog kantona organiziralo je danas radionicu s Udruženjem penzionerki Tuzle i Notarskim uredom iz Tuzle na kojoj se okupilo oko 80 članica kako bi razgovarali o prednostima notarijata.\nNotarka Jadranka Škarica predstavila je na današnjem skupu notarijat u Federaciji Bosne i Hercegovine, govoreći o tome zašto postoji ta služba, šta i kako rade, zašto i kako su notari važni, kako se plaćaju notarske usluge, ali i o perspektivama notarijata u BiH.\nU razgovoru za Fenu pojasnila je da su se učesnice radionice upoznale s onim što notarska služba nudi, a potom su bile u mogućnosti da postavljaju pitanja koja se tiču njihovih ličnih pravnih stvari te su dobile upute kako to prevazići.\n– Ženama srednje i starije dobi bilo je žao što je ovaj skup kratko trajao, ali smo se dogovorili da ukoliko budu imale potrebu da se ponovo obrate Notarskom uredu te da smo mi tu da odgovorimo na sva njihova pitanja – kazala je Škarica.\nNajviše ih je zanimalo pitanje ostavina, odnosno kako može glasiti njihova izjava i sudbina ostavinskog rješenja. Također, zanimali su ih i ugovori o doživotnom izdržavanju, a posebno u slučaju kada bračni partneri nemaju nasljednika te kako zaštiti imovinu bračnih partnera.\n– Pitanja su bila i u smislu poklona između djece i roditelja i kako regulirati taj prijenos vlasništva, odnosno najviše ih je zanimao ugovor o poklonu s pravom doživotnog uživanja – pojasnila je notarka Škarica, dodajući da su se neka od pitanja odnosila i na testament.\nNakon ovog skupa, koji je bio posjećen i interaktivan, Škarica je ocijenila da postoji potreba za pojašnjenjem poslova koje obavljaju notari jer se radi o novouvedenoj službi te su građani nedovoljno upućeni u to šta sve notarijat nudi.\nPodsjetila je da su prije uvođenja notarijata te poslove radili advokati, ali većinom su to radili nadripisari te građanima treba pojasniti šta je djelatnost notara, a šta advokata.\nŠkarica je objasnila da nema manje ili više važnog posla nego je važan posao i advokata i notara na isti način, ali je razgraničena nadležnost jednih i drugih. Advokati rade posao koji je vezan za sudski spor, dok notar radi poslove u kojima nema spora i gdje su stranke u sporazumu.\nKako je zaključila, notarijat je uveden za rasterećenje sudova te građani mogu riješiti veliki dio svojih pravnih poslova kod notara, bez odlaska na sud, što je mnogo brži postupak, a ujedno je i jeftiniji i lakši.


Majdov poklonio predsjedniku Vučiću kimono sa njegovim prezimenom | Trebevic.net\nMajdov poklonio predsjedniku Vučiću kimono sa njegovim prezimenom\nFoto izvor: Tanjug/DIMITRIJE GOLL\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić primio je danas srpske džudiste i rvače i čestitao im na uspjesima na Evropskom prvenstvu u Tel Avivu, odnosno ruskom Kaspijsku.\nPredsjednik Vučić zahvalio se sportistima, posebno “četvorci” koja je osvojila medalje, na tome što su obradovali građane Srbije.\n– Vi uvek obradujete Srbiju i naš narod. Veliko hvala što u svakom trenutku, na najbolji način branite boje naše zemlje. Veoma smo ponosni na vas – rekao je Vučić.\nKazao je da je srećan što će uskoro u Beogradu da se održi Fajnal for u košarci, i izrazio uvjerenje da će biti dobri domaćini.\nOd Majdova predsjednik Vučić na poklon je dobio kimono sa njegovim prezimenom, od Nemeša dres reprezentacije, a on im je uzvratio plaketama.\nMihailu Kadžaji, Gruzinu koji nastupa pod zastavom Srbije, Vučić je poručio da Srbija voli gruzinski narod, podvukavši da smo braća i prijatelji i da se nada da je u Srbiji našao svoju novu kuću.\nNemanja MajdovViktor Nemeš